# Europeiska unionens C 17/2013

| | ISSN 1977-1061
  doi:10.3000/19771061.C_2013.017.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 17 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 56 årgången19 januari 2013 |

ISSN 1977-1061

doi:10.3000/19771061.C_2013.017.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 17

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

56 årgången19 januari 2013

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012 |
| 2013/C 017/01 | Regionkommitténs resolution Regionkommitténs prioriteringar 2013 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram | 1 |
| 2013/C 017/02 | Resolution från Regionkommittén om De pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen | 6 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012 |
| 2013/C 017/03 | Yttrande från Regionkommittén om En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten | 8 |
| 2013/C 017/04 | Yttrande från Regionkommittén om En europeisk uppförandekod för partnerskap | 13 |
| 2013/C 017/05 | Yttrande från Regionkommittén om Lokalt ledd utveckling | 18 |
| 2013/C 017/06 | Yttrande från Regionkommittén om Modernisering av det statliga stödet i EU | 25 |
| 2013/C 017/07 | Yttrande från Regionkommittén om Mot ett sjunde miljöhandlingsprogram: Bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning | 30 |
| 2013/C 017/08 | Yttrande från Regionkommittén om Genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd | 37 |
| 2013/C 017/09 | Yttrande från Regionkommittén om Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa | 45 |
| 2013/C 017/10 | Yttrande från Regionkommittén om Europeiska innovationspartnerskapet: Produktivitet och hållbarhet inom jordbruket | 51 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

2013/C 017/01

Regionkommitténs resolution Regionkommitténs prioriteringar 2013 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram

1

2013/C 017/02

Resolution från Regionkommittén om De pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen

6

YTTRANDEN

Regionkommittén

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

2013/C 017/03

Yttrande från Regionkommittén om En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten

8

2013/C 017/04

Yttrande från Regionkommittén om En europeisk uppförandekod för partnerskap

13

2013/C 017/05

Yttrande från Regionkommittén om Lokalt ledd utveckling

18

2013/C 017/06

Yttrande från Regionkommittén om Modernisering av det statliga stödet i EU

25

2013/C 017/07

Yttrande från Regionkommittén om Mot ett sjunde miljöhandlingsprogram: Bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning

30

2013/C 017/08

Yttrande från Regionkommittén om Genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd

37

2013/C 017/09

Yttrande från Regionkommittén om Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa

45

2013/C 017/10

Yttrande från Regionkommittén om Europeiska innovationspartnerskapet: Produktivitet och hållbarhet inom jordbruket

51

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012 |
| 2013/C 017/11 | Yttrande från Regionkommittén om En gemensam strategisk ram | 56 |
| 2013/C 017/12 | Yttrande från Regionkommittén om Utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster | 67 |
| 2013/C 017/13 | Yttrande från Regionkommittén om Stadga för europeiska stiftelser | 81 |
| 2013/C 017/14 | Yttrande från Regionkommittén om Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område | 91 |
| 2013/C 017/15 | Yttrande från Regionkommittén om Europeiska kulturhuvudstäder (2020–2033) | 97 |

III   Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

2013/C 017/11

Yttrande från Regionkommittén om En gemensam strategisk ram

56

2013/C 017/12

Yttrande från Regionkommittén om Utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster

67

2013/C 017/13

Yttrande från Regionkommittén om Stadga för europeiska stiftelser

81

2013/C 017/14

Yttrande från Regionkommittén om Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område

91

2013/C 017/15

Yttrande från Regionkommittén om Europeiska kulturhuvudstäder (2020–2033)

97

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/1

---

Regionkommitténs resolution ”Regionkommitténs prioriteringar 2013 mot bakgrund av Europeiska kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram”

2013/C 17/01

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Med beaktande av

| — | ReK:s resolution av den 19 juli 2012 om kommitténs prioriteringar med hänsyn till Europeiska kommissionens arbetsprogram (1) och sin resolution i anslutning till slutsatserna från Europeiska rådets vårtoppmöte 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ReK:s resolution av den 19 juli 2012 om kommitténs prioriteringar med hänsyn till Europeiska kommissionens arbetsprogram (1) och sin resolution i anslutning till slutsatserna från Europeiska rådets vårtoppmöte 2012 (2),

| — | meddelandet om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2013 (3) och samarbetsprotokollet med Europeiska kommissionen som undertecknades den 16 februari 2012, |
| --- | --- |

—

meddelandet om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2013 (3) och samarbetsprotokollet med Europeiska kommissionen som undertecknades den 16 februari 2012,

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2012 om kommissionens arbetsprogram för 2013 (4), har Regionkommittén antagit följande resolution. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2012 om kommissionens arbetsprogram för 2013 (4), har Regionkommittén antagit följande resolution.

Huvudprioriteringar för 2013

| 1. | Regionkommittén anser att den viktigaste utmaningen för Europeiska unionen är att lösa den rådande ekonomiska, sociala och finansiella krisen. Vi stöder därför med kraft satsningar på att öka och bibehålla EU:s fokus på






  — | Europa 2020-strategin, |
| --- | --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att den viktigaste utmaningen för Europeiska unionen är att lösa den rådande ekonomiska, sociala och finansiella krisen. Vi stöder därför med kraft satsningar på att öka och bibehålla EU:s fokus på

—

Europa 2020-strategin,

| — | Inre marknaden, |
| --- | --- |

—

Inre marknaden,

| — | riktade investeringar, särskilt inom forskning och innovation, där (europeiska) utbildningsanstalter och forskningsinstitut, näringslivet och myndigheter (”Triple Helix”) samarbetar med varandra för att genomföra Europa 2020-strategin på ett smart sätt |
| --- | --- |

—

riktade investeringar, särskilt inom forskning och innovation, där (europeiska) utbildningsanstalter och forskningsinstitut, näringslivet och myndigheter (”Triple Helix”) samarbetar med varandra för att genomföra Europa 2020-strategin på ett smart sätt

| — | och resultatinriktning, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

och resultatinriktning, i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna.

| 2. | ReK efterlyser en ambitiös flerårig budgetram och verkliga egna medel för EU. |
| --- | --- |

2.

ReK efterlyser en ambitiös flerårig budgetram och verkliga egna medel för EU.

| 3. | Vi välkomnar den tonvikt som läggs på ungdomsarbetslösheten och ser fram emot att bidra till utformningen av det kommande ungdomssysselsättningspaketet. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar den tonvikt som läggs på ungdomsarbetslösheten och ser fram emot att bidra till utformningen av det kommande ungdomssysselsättningspaketet.

| 4. | Vi vill erinra om att ReK genom Lissabonfördraget gavs ett utvidgat ansvar när det gäller subsidiaritetsprincipen och framhåller att kommittén åtar sig att fungera som referenspunkt när det gäller den korrekta tillämpningen av principen. I detta sammanhang vill vi framhålla att vi fäster stor vikt vid kommitténs övervakning av de EU-initiativ som ingår i kommissionens arbetsprogram för 2013. Vi vill också rikta uppmärksamheten på kommitténs särskilda arbetsprogram för övervakning av subsidiaritetsprincipen under 2013, som ska antas i januari. |
| --- | --- |

4.

Vi vill erinra om att ReK genom Lissabonfördraget gavs ett utvidgat ansvar när det gäller subsidiaritetsprincipen och framhåller att kommittén åtar sig att fungera som referenspunkt när det gäller den korrekta tillämpningen av principen. I detta sammanhang vill vi framhålla att vi fäster stor vikt vid kommitténs övervakning av de EU-initiativ som ingår i kommissionens arbetsprogram för 2013. Vi vill också rikta uppmärksamheten på kommitténs särskilda arbetsprogram för övervakning av subsidiaritetsprincipen under 2013, som ska antas i januari.

| 5. | Vi stöder tanken om en grundlig diskussion om EU:s framtid vad gäller demokratisk legitimitet, ansvar och effektiv integration och anser att det är mycket viktigt att man fastställer unionens ståndpunkt när det gäller den roll som den regionala och lokala nivån ska spela i framtiden, vilket även omfattar eventuella förändringar av EU:s institutionella struktur. ReK kommer därför att bidra till alla diskussioner om fördragsreformer under 2013 genom att anordna politiska debatter och genom att i större utsträckning lyfta fram subsidiaritetsprincipen och begreppet flernivåstyre som viktiga redskap för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

5.

Vi stöder tanken om en grundlig diskussion om EU:s framtid vad gäller demokratisk legitimitet, ansvar och effektiv integration och anser att det är mycket viktigt att man fastställer unionens ståndpunkt när det gäller den roll som den regionala och lokala nivån ska spela i framtiden, vilket även omfattar eventuella förändringar av EU:s institutionella struktur. ReK kommer därför att bidra till alla diskussioner om fördragsreformer under 2013 genom att anordna politiska debatter och genom att i större utsträckning lyfta fram subsidiaritetsprincipen och begreppet flernivåstyre som viktiga redskap för att uppnå dessa mål.

| 6. | Regionkommittén ställer sig bakom Europaparlamentet, som i sin resolution av den 20 november 2012 uppmanar medlemsstaterna att överväga att underteckna en ”social investeringspakt”. Denna sociala investeringspakt, som bygger på europluspakten, skulle ange investeringsmål för de sociala investeringar som medlemsstaterna ska göra inom en viss tidsram för att uppnå målen på det sociala området samt sysselsättnings- och utbildningsområdet inom Europa 2020-strategin, i linje med den årliga tillväxtöversikten och de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén ställer sig bakom Europaparlamentet, som i sin resolution av den 20 november 2012 uppmanar medlemsstaterna att överväga att underteckna en ”social investeringspakt”. Denna sociala investeringspakt, som bygger på europluspakten, skulle ange investeringsmål för de sociala investeringar som medlemsstaterna ska göra inom en viss tidsram för att uppnå målen på det sociala området samt sysselsättnings- och utbildningsområdet inom Europa 2020-strategin, i linje med den årliga tillväxtöversikten och de nationella reformprogrammen.

| 7. | Vi kommer att fortsätta granskningen av de territoriella konsekvenserna av Europeiska kommissionens lagstiftningsprogram. |
| --- | --- |

7.

Vi kommer att fortsätta granskningen av de territoriella konsekvenserna av Europeiska kommissionens lagstiftningsprogram.

Ekonomiska och monetära unionen

| 8. | Regionkommittén begär att bli rådfrågad om Europeiska kommissionens plan för en heltäckande och verklig europeisk monetär union, med tanke på att var och en av de fyra pelarna har en territoriell dimension. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén begär att bli rådfrågad om Europeiska kommissionens plan för en heltäckande och verklig europeisk monetär union, med tanke på att var och en av de fyra pelarna har en territoriell dimension.

| 9. | Vi efterlyser bättre samordning av den ekonomiska och sociala politiken mellan europeisk och nationell nivå i anslutning till den europeiska planeringsterminen och yrkar på att de lokala och regionala myndigheterna involveras i stor utsträckning i denna samordningsprocess. ReK kommer även fortsättningsvis att övervaka framstegen i denna riktning och sträva efter ett nära samarbete med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

9.

Vi efterlyser bättre samordning av den ekonomiska och sociala politiken mellan europeisk och nationell nivå i anslutning till den europeiska planeringsterminen och yrkar på att de lokala och regionala myndigheterna involveras i stor utsträckning i denna samordningsprocess. ReK kommer även fortsättningsvis att övervaka framstegen i denna riktning och sträva efter ett nära samarbete med Europaparlamentet.

| 10. | Vi stöder med kraft Europaparlamentets uppmaning till kommissionen att i sin kommande årliga tillväxtöversikt ”fullt ut beakta [...] EU-budgetens roll i processen med den europeiska planeringsterminen genom att lägga fram faktagrundade och konkreta uppgifter om dess utlösningseffekter, katalysatoreffekter, synergieffekter och kompletterande effekter på de samlade offentliga utgifterna på lokal, regional och nationell nivå” (5). |
| --- | --- |

10.

Vi stöder med kraft Europaparlamentets uppmaning till kommissionen att i sin kommande årliga tillväxtöversikt ”fullt ut beakta [...] EU-budgetens roll i processen med den europeiska planeringsterminen genom att lägga fram faktagrundade och konkreta uppgifter om dess utlösningseffekter, katalysatoreffekter, synergieffekter och kompletterande effekter på de samlade offentliga utgifterna på lokal, regional och nationell nivå” (5).

| 11. | Vi välkomnar att effektiva mekanismer införs på EU-nivå för att säkerställa en hållbar budgetpolitik i medlemsstaterna, men vi vill också varna för de risker som en samordning av budgetpolitiken på EU-nivå skulle kunna innebära för de lokala och regionala myndigheterna och för tillhandahållandet av tillräckliga offentliga tjänster. |
| --- | --- |

11.

Vi välkomnar att effektiva mekanismer införs på EU-nivå för att säkerställa en hållbar budgetpolitik i medlemsstaterna, men vi vill också varna för de risker som en samordning av budgetpolitiken på EU-nivå skulle kunna innebära för de lokala och regionala myndigheterna och för tillhandahållandet av tillräckliga offentliga tjänster.

| 12. | Vi beklagar att kommitténs förslag om utarbetande av en grönbok om samordningsvinster mellan EU:s och de nationella, regionala och lokala budgetarna inte har tagits med i arbetsprogrammet. Vi vill särskilt erinra om vårt stöd till ett EU-meddelande om kvaliteten på de offentliga utgifterna, som bl.a. skulle behandla frågan om att separera löpande utgifter från investeringar i beräkningarna av budgetunderskott, så att investeringar med nettovinster på lång sikt inte längre räknas som en negativ post. |
| --- | --- |

12.

Vi beklagar att kommitténs förslag om utarbetande av en grönbok om samordningsvinster mellan EU:s och de nationella, regionala och lokala budgetarna inte har tagits med i arbetsprogrammet. Vi vill särskilt erinra om vårt stöd till ett EU-meddelande om kvaliteten på de offentliga utgifterna, som bl.a. skulle behandla frågan om att separera löpande utgifter från investeringar i beräkningarna av budgetunderskott, så att investeringar med nettovinster på lång sikt inte längre räknas som en negativ post.

| 13. | Kommittén åtar sig att göra en ingående analys av bankunionens lokala och regionala dimension. |
| --- | --- |

13.

Kommittén åtar sig att göra en ingående analys av bankunionens lokala och regionala dimension.

| 14. | Vi begär ett klargörande vad gäller det rättsliga instrument som planeras för bankkontoinitiativet. |
| --- | --- |

14.

Vi begär ett klargörande vad gäller det rättsliga instrument som planeras för bankkontoinitiativet.

Sammanhållningspolitiken

| 15. | Mot bakgrund av de pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen hävdar Regionkommittén med kraft att sammanhållningspolitiken är en investeringspolitik som behöver såväl effektiva utgifter som en kraftfull budget. Vi menar att denna inte får skäras ned, om vi vill stimulera tillväxten och sysselsättningen, öka konkurrenskraften och bekämpa de territoriella skillnaderna inom och mellan EU:s regioner, särskilt nu i kristider. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av de pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen hävdar Regionkommittén med kraft att sammanhållningspolitiken är en investeringspolitik som behöver såväl effektiva utgifter som en kraftfull budget. Vi menar att denna inte får skäras ned, om vi vill stimulera tillväxten och sysselsättningen, öka konkurrenskraften och bekämpa de territoriella skillnaderna inom och mellan EU:s regioner, särskilt nu i kristider.

| 16. | Vi beklagar att den ”uppförandekod”, som Europeiska kommissionen föreslagit, inte har tagits upp av Cyperns ordförandeskap. Vi uppmanar kommissionen att främja och detaljgranska de lokala och regionala myndigheternas medverkan i utformningen av partnerskapsavtalen och de relevanta operativa programmen. Vi efterlyser också en rapport i denna fråga i slutet av 2013. I detta hänseende kommer vi att nära följa förhandlingarna som bygger på kommissionens landsspecifika förhandlingsmandat för GSR-fonderna för perioden 2014–2020, i synnerhet i ljuset av partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

16.

Vi beklagar att den ”uppförandekod”, som Europeiska kommissionen föreslagit, inte har tagits upp av Cyperns ordförandeskap. Vi uppmanar kommissionen att främja och detaljgranska de lokala och regionala myndigheternas medverkan i utformningen av partnerskapsavtalen och de relevanta operativa programmen. Vi efterlyser också en rapport i denna fråga i slutet av 2013. I detta hänseende kommer vi att nära följa förhandlingarna som bygger på kommissionens landsspecifika förhandlingsmandat för GSR-fonderna för perioden 2014–2020, i synnerhet i ljuset av partnerskapsprincipen.

| 17. | Vi yrkar på att Europeiska kommissionen genomför ett formellt samråd om översynen av riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

17.

Vi yrkar på att Europeiska kommissionen genomför ett formellt samråd om översynen av riktlinjerna för regionalstöd.

| 18. | Vi efterlyser en EU-strategi för landsbygdsutveckling i syfte att omfördela resurserna till landsbygdsområden vars utvecklingsnivå fortfarande ligger under EU-genomsnittet och ofta är mycket lägre än i utpräglade stadsområden. |
| --- | --- |

18.

Vi efterlyser en EU-strategi för landsbygdsutveckling i syfte att omfördela resurserna till landsbygdsområden vars utvecklingsnivå fortfarande ligger under EU-genomsnittet och ofta är mycket lägre än i utpräglade stadsområden.

| 19. | Vi yrkar också på att en reviderad förordning om europeiska grupperingar för territoriellt samarbete antas åtskilt från lagstiftningspaketet om strukturfonderna. |
| --- | --- |

19.

Vi yrkar också på att en reviderad förordning om europeiska grupperingar för territoriellt samarbete antas åtskilt från lagstiftningspaketet om strukturfonderna.

Inre marknaden

| 20. | Regionkommittén beklagar det långsamma genomförandet av inremarknadsakten. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén beklagar det långsamma genomförandet av inremarknadsakten.

| 21. | Vi noterar kommissionens planer på att lägga fram ett förslag om obligatorisk användning av elektroniska fakturor vid offentlig upphandling, men påpekar att en fullständig övergång till elektroniska system kommer att bli problematisk för vissa lokala och regionala myndigheter, som kan behöva stöd eller en längre övergångsperiod. |
| --- | --- |

21.

Vi noterar kommissionens planer på att lägga fram ett förslag om obligatorisk användning av elektroniska fakturor vid offentlig upphandling, men påpekar att en fullständig övergång till elektroniska system kommer att bli problematisk för vissa lokala och regionala myndigheter, som kan behöva stöd eller en längre övergångsperiod.

| 22. | Vi efterlyser inrättandet av partnerskap för småföretagsakten, för att i än högre grad genomföra småföretagsakten på nivån under den nationella. Vi anser också att utmärkelsen Europeiska entreprenörsregioner (EER), som delas ut av ReK sedan 2010, skulle kunna utgöra en inspirationskälla när det gäller att i högre grad främja entreprenörskap, särskilt bland ungdomar. |
| --- | --- |

22.

Vi efterlyser inrättandet av partnerskap för småföretagsakten, för att i än högre grad genomföra småföretagsakten på nivån under den nationella. Vi anser också att utmärkelsen Europeiska entreprenörsregioner (EER), som delas ut av ReK sedan 2010, skulle kunna utgöra en inspirationskälla när det gäller att i högre grad främja entreprenörskap, särskilt bland ungdomar.

| 23. | Vi önskar en förklaring från kommissionen om varför handlingsprogrammet för e-hälsovård, som Regionkommittén tidigare har efterlyst och som fanns med i arbetsprogrammet för 2012, fortfarande inte har presenterats, och inte finns med bland de ärenden som ska antas fram till slutet av 2012 eller i arbetsprogrammet för 2013. |
| --- | --- |

23.

Vi önskar en förklaring från kommissionen om varför handlingsprogrammet för e-hälsovård, som Regionkommittén tidigare har efterlyst och som fanns med i arbetsprogrammet för 2012, fortfarande inte har presenterats, och inte finns med bland de ärenden som ska antas fram till slutet av 2012 eller i arbetsprogrammet för 2013.

| 24. | Vi menar att större rättslig säkerhet krävs för aktiviteter i den sociala ekonomin och efterlyser i detta sammanhang en stadga för ett europeiskt ömsesidigt bolag. |
| --- | --- |

24.

Vi menar att större rättslig säkerhet krävs för aktiviteter i den sociala ekonomin och efterlyser i detta sammanhang en stadga för ett europeiskt ömsesidigt bolag.

| 25. | Vi välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att modernisera EU:s regler för statligt stöd och att minska de administrativa bördorna genom en anpassning av de allmänna gruppundantagen. Vi efterlyser därför en höjning av tröskelvärdet. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar Europeiska kommissionens avsikt att modernisera EU:s regler för statligt stöd och att minska de administrativa bördorna genom en anpassning av de allmänna gruppundantagen. Vi efterlyser därför en höjning av tröskelvärdet.

| 26. | Vi beklagar att kommissionen inte formellt hörde ReK vid utarbetandet av de nya riktlinjer som styr tillämpningen av EU:s regler för statligt stöd till offentlig finansiering av bredbandsnät. |
| --- | --- |

26.

Vi beklagar att kommissionen inte formellt hörde ReK vid utarbetandet av de nya riktlinjer som styr tillämpningen av EU:s regler för statligt stöd till offentlig finansiering av bredbandsnät.

| 27. | Vi välkomnar att man i bilaga II till arbetsprogrammet sätter fokus på konkreta initiativ för förenkling och minskad administrativ börda, och vår avsikt är att bidra till genomförandet av dessa initiativ. |
| --- | --- |

27.

Vi välkomnar att man i bilaga II till arbetsprogrammet sätter fokus på konkreta initiativ för förenkling och minskad administrativ börda, och vår avsikt är att bidra till genomförandet av dessa initiativ.

Att bygga morgondagens nätverk

| 28. | Regionkommittén ber Europeiska kommissionen att vidta åtgärder för att lösa problemen med sammankoppling mellan medlemsstaterna och mellan regionerna. Vi uppmanar kommissionen att i detta sammanhang öka sina ansträngningar för att minska enskilda medlemsstaters energimässiga isolering och bygga upp en fullt fungerande inre marknad för energi senast 2014. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén ber Europeiska kommissionen att vidta åtgärder för att lösa problemen med sammankoppling mellan medlemsstaterna och mellan regionerna. Vi uppmanar kommissionen att i detta sammanhang öka sina ansträngningar för att minska enskilda medlemsstaters energimässiga isolering och bygga upp en fullt fungerande inre marknad för energi senast 2014.

| 29. | Vi beklagar att Europeiska kommissionen inte tydligt åtar sig att förstärka sina strategier för utveckling av en modern nätinfrastruktur, och särskilt utbyggnad av smarta nät och smarta mätare, som utgör viktiga inslag i energieffektiviteten och försörjningstryggheten. Vi ber kommissionen att främja åtgärder som underlättar spridningen av mikroproduktion av energi och integrering av denna i distributionsnäten. |
| --- | --- |

29.

Vi beklagar att Europeiska kommissionen inte tydligt åtar sig att förstärka sina strategier för utveckling av en modern nätinfrastruktur, och särskilt utbyggnad av smarta nät och smarta mätare, som utgör viktiga inslag i energieffektiviteten och försörjningstryggheten. Vi ber kommissionen att främja åtgärder som underlättar spridningen av mikroproduktion av energi och integrering av denna i distributionsnäten.

| 30. | Vi beklagar att kommissionens arbetsprogram inte innehåller ytterligare initiativ om rörlighet i städerna. Vi vill här på nytt framhålla att elektroniska och smarta – t.ex. mobila – biljettsystem som omfattar alla transportsätt är en viktig förutsättning för hållbar rörlighet i städerna, och vi hoppas att denna fråga också kan behandlas i den planerade uppföljningen till grönboken om ”en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar”. |
| --- | --- |

30.

Vi beklagar att kommissionens arbetsprogram inte innehåller ytterligare initiativ om rörlighet i städerna. Vi vill här på nytt framhålla att elektroniska och smarta – t.ex. mobila – biljettsystem som omfattar alla transportsätt är en viktig förutsättning för hållbar rörlighet i städerna, och vi hoppas att denna fråga också kan behandlas i den planerade uppföljningen till grönboken om ”en integrerad europeisk marknad för kort-, internet- och mobilbetalningar”.

| 31. | Vi förväntar oss att kommissionen kommer att utnyttja alla möjligheter för att uppnå ett konsekvent genomförande av de mål som fastställs vid översynen av det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

31.

Vi förväntar oss att kommissionen kommer att utnyttja alla möjligheter för att uppnå ett konsekvent genomförande av de mål som fastställs vid översynen av det transeuropeiska transportnätet.

| 32. | Vi välkomnar det kommande förslaget om EU:s framtida hamnpolitik och erinrar om att förslaget bör bli föremål för en territoriell konsekvensanalys. |
| --- | --- |

32.

Vi välkomnar det kommande förslaget om EU:s framtida hamnpolitik och erinrar om att förslaget bör bli föremål för en territoriell konsekvensanalys.

Sysselsättning, tillväxt och inkludering

| 33. | Regionkommittén anser att arbetskraftens rörlighet inom och mellan medlemsstaterna är en viktig faktor i kampen mot arbetslösheten, och därför stöder vi planerna på en modernisering av den offentliga arbetsförmedlingen, med särskilda satsningar på en reform av Eures, som i nuläget inte utnyttjas till sin fulla kapacitet. Vi vill dock även erinra om att de offentliga arbetsförmedlingarna ofta sköts av lokala och regionala myndigheter och att reformerna därför måste ske helt och fullt i samråd med dessa myndigheter. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser att arbetskraftens rörlighet inom och mellan medlemsstaterna är en viktig faktor i kampen mot arbetslösheten, och därför stöder vi planerna på en modernisering av den offentliga arbetsförmedlingen, med särskilda satsningar på en reform av Eures, som i nuläget inte utnyttjas till sin fulla kapacitet. Vi vill dock även erinra om att de offentliga arbetsförmedlingarna ofta sköts av lokala och regionala myndigheter och att reformerna därför måste ske helt och fullt i samråd med dessa myndigheter.

| 34. | Vi beklagar att kommissionen inte har hörsammat ReK:s upprepade uppmaning att anta en europeisk agenda för subventionerat boende, som skulle förtydliga vilka konkurrensregler som ska tillämpas på subventionerat boende och ge lokala och regionala myndigheter möjlighet att tillhandahålla anständiga subventionerade bostäder till ett överkomligt pris för att främja social mångfald och bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

34.

Vi beklagar att kommissionen inte har hörsammat ReK:s upprepade uppmaning att anta en europeisk agenda för subventionerat boende, som skulle förtydliga vilka konkurrensregler som ska tillämpas på subventionerat boende och ge lokala och regionala myndigheter möjlighet att tillhandahålla anständiga subventionerade bostäder till ett överkomligt pris för att främja social mångfald och bekämpa diskriminering.

| 35. | Vi framhåller pensionernas betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, som är stora arbetsgivare, och vi förväntar oss att kommissionens förslag i denna fråga innehåller förslag om förbättrad överförbarhet för tjänstepensioner över gränserna. |
| --- | --- |

35.

Vi framhåller pensionernas betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, som är stora arbetsgivare, och vi förväntar oss att kommissionens förslag i denna fråga innehåller förslag om förbättrad överförbarhet för tjänstepensioner över gränserna.

| 36. | Vi anser att inrättandet av en plattform för att bekämpa svartarbete är ett lägligt initiativ och att det är viktigt att regionala kontrollorgan och yrkesinspektioner ingår i denna plattform. Vi ser dessutom en möjlighet till stora samordningsvinster mellan denna plattform och förslagen att utöka kontrollen av reglerna för utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

36.

Vi anser att inrättandet av en plattform för att bekämpa svartarbete är ett lägligt initiativ och att det är viktigt att regionala kontrollorgan och yrkesinspektioner ingår i denna plattform. Vi ser dessutom en möjlighet till stora samordningsvinster mellan denna plattform och förslagen att utöka kontrollen av reglerna för utstationering av arbetstagare.

| 37. | Vi uppmanar kommissionen att se till att principen om territoriella utgiftsåtaganden, som beskrivs i filmmeddelandet från 2001, bibehålls i kommissionens nya riktlinjer om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

37.

Vi uppmanar kommissionen att se till att principen om territoriella utgiftsåtaganden, som beskrivs i filmmeddelandet från 2001, bibehålls i kommissionens nya riktlinjer om statligt stöd till filmer och andra audiovisuella verk i enlighet med artikel 107.3 d i EUF-fördraget.

| 38. | Vi beklagar den låga ambitionsnivån i arbetsprogrammet när det gäller kulturen, med tanke på dess stora betydelse dels för den europeiska identiteten, dels som drivkraft för tillväxt. |
| --- | --- |

38.

Vi beklagar den låga ambitionsnivån i arbetsprogrammet när det gäller kulturen, med tanke på dess stora betydelse dels för den europeiska identiteten, dels som drivkraft för tillväxt.

Använda EU:s resurser bättre

| 39. | Vi välkomnar offentliggörandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som är ett viktigt verktyg för att omsätta målen i Europa 2020-strategin i miljöåtgärder, och som bör fokusera på att förbättra genomförandet av EU:s miljöpolitik i nära samarbete med alla förvaltningsnivåer, på integration av miljöfrågor i alla politikområden och på miljöfrågornas internationella dimension. |
| --- | --- |

39.

Vi välkomnar offentliggörandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet, som är ett viktigt verktyg för att omsätta målen i Europa 2020-strategin i miljöåtgärder, och som bör fokusera på att förbättra genomförandet av EU:s miljöpolitik i nära samarbete med alla förvaltningsnivåer, på integration av miljöfrågor i alla politikområden och på miljöfrågornas internationella dimension.

| 40. | Regionkommittén anser att EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna måste innehålla ett avsnitt om särskilda anpassningsåtgärder på lokal och regional nivå samt riktlinjer och stöd i form av finansierings- och styrningslösningar till lokala och regionala beslutsfattare, i linje med borgmästarförsamlingens förslag. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén anser att EU:s strategi för anpassning till klimatförändringarna måste innehålla ett avsnitt om särskilda anpassningsåtgärder på lokal och regional nivå samt riktlinjer och stöd i form av finansierings- och styrningslösningar till lokala och regionala beslutsfattare, i linje med borgmästarförsamlingens förslag.

| 41. | Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen för att på ett framgångsrikt sätt genomföra resultaten från FN:s klimatkonferens i Doha samt färdplanen för ett resurseffektivt Europa. |
| --- | --- |

41.

Kommittén åtar sig att samarbeta med kommissionen för att på ett framgångsrikt sätt genomföra resultaten från FN:s klimatkonferens i Doha samt färdplanen för ett resurseffektivt Europa.

| 42. | Vi förväntar oss att översynen av EU:s luftpolitik kommer att innebära att direktivet om nationella utsläppstak stärks för att minska bakgrundskoncentrationerna. Vi stöder att normerna för fordon skärps och menar att man måste ta itu med utsläpp från fartygs- och flygtrafik samtidigt som indikatorerna och kriterierna för mätning förenklas. Kommittén uppmanar dessutom till en integrering av EU:s politik för luftkvalitet i andra politikområden, i synnerhet transport-, bostads-, industri-, energi- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

42.

Vi förväntar oss att översynen av EU:s luftpolitik kommer att innebära att direktivet om nationella utsläppstak stärks för att minska bakgrundskoncentrationerna. Vi stöder att normerna för fordon skärps och menar att man måste ta itu med utsläpp från fartygs- och flygtrafik samtidigt som indikatorerna och kriterierna för mätning förenklas. Kommittén uppmanar dessutom till en integrering av EU:s politik för luftkvalitet i andra politikområden, i synnerhet transport-, bostads-, industri-, energi- och klimatpolitik.

| 43. | Vi förnyar vårt engagemang för förstärkt samarbete med kommissionen om genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald 2020. |
| --- | --- |

43.

Vi förnyar vårt engagemang för förstärkt samarbete med kommissionen om genomförandet av EU:s strategi för biologisk mångfald 2020.

| 44. | Vi välkomnar Europeiska investeringsbankens inbjudan till Regionkommittén att bidra till bankens framtida politik vad gäller energilån, och vi skulle gärna se att små och medelstora företag och lokala och regionala myndigheter fick bättre möjligheter till lån för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi. Vi anser också att den ökande risken för energifattigdom bör beaktas i EU:s energipolitiska initiativ. |
| --- | --- |

44.

Vi välkomnar Europeiska investeringsbankens inbjudan till Regionkommittén att bidra till bankens framtida politik vad gäller energilån, och vi skulle gärna se att små och medelstora företag och lokala och regionala myndigheter fick bättre möjligheter till lån för investeringar i energieffektivitet och förnybar energi. Vi anser också att den ökande risken för energifattigdom bör beaktas i EU:s energipolitiska initiativ.

Ett Europa för medborgarna

| 45. | Regionkommittén skulle vilja bli involverad i utformningen av samtliga EU-åtgärder som rör Europaåret för medborgarna 2013 och som syftar till att öka invånarnas medvetenhet och kännedom om sina rättigheter, i syfte att undanröja återstående hinder för tillämpningen av rättigheterna och stärka EU-medborgarskapsbegreppet. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén skulle vilja bli involverad i utformningen av samtliga EU-åtgärder som rör Europaåret för medborgarna 2013 och som syftar till att öka invånarnas medvetenhet och kännedom om sina rättigheter, i syfte att undanröja återstående hinder för tillämpningen av rättigheterna och stärka EU-medborgarskapsbegreppet.

| 46. | Vi välkomnar Europeiska kommissionen avsikt att utarbeta en rapport om insatserna mot korruption och en rättslig resultattavla, som verktyg för att öka invånarnas tillit till den offentliga administrationen på alla nivåer, och vi erbjuder vårt stöd i utformningen av dessa verktyg. |
| --- | --- |

46.

Vi välkomnar Europeiska kommissionen avsikt att utarbeta en rapport om insatserna mot korruption och en rättslig resultattavla, som verktyg för att öka invånarnas tillit till den offentliga administrationen på alla nivåer, och vi erbjuder vårt stöd i utformningen av dessa verktyg.

| 47. | Vi ser fram emot att i samarbete med Europeiska kommissionen utveckla integrationsnätverket, i syfte att skapa enhet i mångfalden. |
| --- | --- |

47.

Vi ser fram emot att i samarbete med Europeiska kommissionen utveckla integrationsnätverket, i syfte att skapa enhet i mångfalden.

EU som aktör på den globala arenan

| 48. | Regionkommittén rekommenderar att kommissionen behandlar det lokala och regionala självstyret mer utförligt i framtida rapporter om utvidgningsstrategin och att man – om så krävs – framhåller behovet av decentralisering i sina kontakter med utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

48.

Regionkommittén rekommenderar att kommissionen behandlar det lokala och regionala självstyret mer utförligt i framtida rapporter om utvidgningsstrategin och att man – om så krävs – framhåller behovet av decentralisering i sina kontakter med utvidgningsländerna.

| 49. | Regionkommittén anser att man bör förenkla tillgången till relevanta EU-anslag för de lokala och regionala aktörerna i utvidgningsländer och i länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken (ENP) och att man utökar möjligheterna för parter i grannskapsländer att delta i befintliga program, exempelvis Erasmus Mundus och EGTS. |
| --- | --- |

49.

Regionkommittén anser att man bör förenkla tillgången till relevanta EU-anslag för de lokala och regionala aktörerna i utvidgningsländer och i länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken (ENP) och att man utökar möjligheterna för parter i grannskapsländer att delta i befintliga program, exempelvis Erasmus Mundus och EGTS.

| 50. | Vi vill än en gång framhålla att vi har för avsikt att fortsätta det fruktbara samarbetet med Europeiska kommissionen inom ramen för programmet för kommunal förvaltning i syfte att förbättra kompetensutvecklingen på lokal nivå och främja kunskaperna i kandidatländer och potentiella kandidatländer om EU och dess arbetsmetoder. Kommittén uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att utöka samarbetet till lokala myndigheter i länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

50.

Vi vill än en gång framhålla att vi har för avsikt att fortsätta det fruktbara samarbetet med Europeiska kommissionen inom ramen för programmet för kommunal förvaltning i syfte att förbättra kompetensutvecklingen på lokal nivå och främja kunskaperna i kandidatländer och potentiella kandidatländer om EU och dess arbetsmetoder. Kommittén uppmanar kommissionen att undersöka möjligheterna att utöka samarbetet till lokala myndigheter i länder som ingår i den europeiska grannskapspolitiken.

| 51. | Vi välkomnar att Europeiska kommissionen, genom att lägga fram separata meddelanden, skiljer på den roll som spelas av de lokala och regionala myndigheterna respektive det civila samhället i genomförandet av politiken för utvecklingssamarbete, och vi uppmanar Europaparlamentet att följa detta exempel. |
| --- | --- |

51.

Vi välkomnar att Europeiska kommissionen, genom att lägga fram separata meddelanden, skiljer på den roll som spelas av de lokala och regionala myndigheterna respektive det civila samhället i genomförandet av politiken för utvecklingssamarbete, och vi uppmanar Europaparlamentet att följa detta exempel.

| 52. | Vi förväntar oss att städerna och regionerna kommer att involveras i utformningen av EU:s ståndpunkter inför toppmötet om millennieutvecklingsmålen år 2015. |
| --- | --- |

52.

Vi förväntar oss att städerna och regionerna kommer att involveras i utformningen av EU:s ståndpunkter inför toppmötet om millennieutvecklingsmålen år 2015.

| 53. | Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande, Europaparlamentets talman, Cyperns ordförandeskap och de kommande irländska och litauiska ordförandeskapen. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande, Europaparlamentets talman, Cyperns ordförandeskap och de kommande irländska och litauiska ordförandeskapen.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1031/2012 fin.

1

(2)  CdR 42/2012 fin.

2

(3)  COM(2012) 629 final.

3

(4)  P7_TA(2012) 0319.

4

(5)  Europaparlamentets resolution om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken: genomförande av 2012 års prioriteringar.

5

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/6

---

Resolution från Regionkommittén om ”De pågående förhandlingarna om den fleråriga budgetramen”

2013/C 17/02

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Med beaktande av

| — | sitt reviderade yttrande om den nya fleråriga budgetramen efter 2013 som antogs den 9 oktober 2012 och |
| --- | --- |

—

sitt reviderade yttrande om den nya fleråriga budgetramen efter 2013 som antogs den 9 oktober 2012 och

| — | Europeiska rådets utkast till slutsatser
  vill Regionkommittén framföra följande: |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets utkast till slutsatser

vill Regionkommittén framföra följande:

| 1. | Regionkommittén beklagar att Europeiska rådet den 22–23 november 2012 inte lyckades nå en överenskommelse om den nya fleråriga budgetramen efter 2013. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén beklagar att Europeiska rådet den 22–23 november 2012 inte lyckades nå en överenskommelse om den nya fleråriga budgetramen efter 2013.

| 2. | Kommittén betonar betydelsen av en överenskommelse och varnar för konsekvenserna av dröjsmål för programplaneringen, i synnerhet när det gäller den gemensamma strategiska ramen för anslag efter 2014, som kommer att få allvarliga konsekvenser för investeringar i EU:s regioner och städer. |
| --- | --- |

2.

Kommittén betonar betydelsen av en överenskommelse och varnar för konsekvenserna av dröjsmål för programplaneringen, i synnerhet när det gäller den gemensamma strategiska ramen för anslag efter 2014, som kommer att få allvarliga konsekvenser för investeringar i EU:s regioner och städer.

| 3. | Kommittén noterar Europeiska rådets konstaterande att budgeten är ”viktig för unionens sammanhållning och för sysselsättningen och tillväxten i alla våra länder”. Detta konstaterande är emellertid oförenligt med förslagen om nedskärningar i sammanhållningspolitiken från vissa medlemsstater. Kommittén betonar att det under alla omständigheter krävs mer tid för att närmare undersöka de konkreta politiska effekterna av de uppgifter och förslag som är under förhandling. |
| --- | --- |

3.

Kommittén noterar Europeiska rådets konstaterande att budgeten är ”viktig för unionens sammanhållning och för sysselsättningen och tillväxten i alla våra länder”. Detta konstaterande är emellertid oförenligt med förslagen om nedskärningar i sammanhållningspolitiken från vissa medlemsstater. Kommittén betonar att det under alla omständigheter krävs mer tid för att närmare undersöka de konkreta politiska effekterna av de uppgifter och förslag som är under förhandling.

| 4. | Vi betonar samtidigt att Regionkommittén, som är det EU-organ som företräder de regionala och lokala myndigheterna, är helt medveten om de ekonomiska problem som EU:s medlemsstater står inför, och vi anser att den främsta prioriteringen måste vara att skapa starka ekonomier med mindre byråkrati, vilket leder till större möjligheter till sysselsättning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Vi betonar samtidigt att Regionkommittén, som är det EU-organ som företräder de regionala och lokala myndigheterna, är helt medveten om de ekonomiska problem som EU:s medlemsstater står inför, och vi anser att den främsta prioriteringen måste vara att skapa starka ekonomier med mindre byråkrati, vilket leder till större möjligheter till sysselsättning i medlemsstaterna.

| 5. | Kommittén efterlyser än en gång en trovärdig flerårig EU-budget som ett investeringsverktyg till förmån för alla EU-medlemsstater och regioner som åtminstone ligger på samma nivå vad avser åtagandebemyndiganden som procentandel av BNI som den man enades om för innevarande programplaneringsperiod 2007–2013. Kommittén stöder Europaparlamentets begäran om en budget som kan återskapa tillväxt i enlighet med Europa 2020-strategins mål och på ett adekvat sätt möta de lokala och regionala myndigheternas behov när det gäller territoriell, ekonomisk och social sammanhållning. |
| --- | --- |

5.

Kommittén efterlyser än en gång en trovärdig flerårig EU-budget som ett investeringsverktyg till förmån för alla EU-medlemsstater och regioner som åtminstone ligger på samma nivå vad avser åtagandebemyndiganden som procentandel av BNI som den man enades om för innevarande programplaneringsperiod 2007–2013. Kommittén stöder Europaparlamentets begäran om en budget som kan återskapa tillväxt i enlighet med Europa 2020-strategins mål och på ett adekvat sätt möta de lokala och regionala myndigheternas behov när det gäller territoriell, ekonomisk och social sammanhållning.

| 6. | Regionkommittén betonar betydelsen av att Europaparlamentets roll garanteras i förhandlingsprocessen, inte enbart med tanke på det godkännandeförfarande som är tillämpligt på hela den fleråriga budgetramen, utan även med tanke på att ett stort antal frågor i Europeiska rådets utkast till slutsatser (av den 22 november 2012) och framför allt punkter med koppling till undertitel 1 b (sammanhållning), rubrik 2 (GJP) och den gemensamma strategiska ramen samt övergripande frågor är föremål för medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén betonar betydelsen av att Europaparlamentets roll garanteras i förhandlingsprocessen, inte enbart med tanke på det godkännandeförfarande som är tillämpligt på hela den fleråriga budgetramen, utan även med tanke på att ett stort antal frågor i Europeiska rådets utkast till slutsatser (av den 22 november 2012) och framför allt punkter med koppling till undertitel 1 b (sammanhållning), rubrik 2 (GJP) och den gemensamma strategiska ramen samt övergripande frågor är föremål för medbeslutandeförfarandet.

| 7. | Kommittén vill erinra om att fördragen (artikel 312 i EUF-fördraget) innehåller särskilda bestämmelser för den möjligheten att den fleråriga budgetramen inte antas innan de rättsliga grunderna till EU:s aktuella fleråriga utgiftsprogram löper ut vid utgången av 2013, med undantag av den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP). |
| --- | --- |

7.

Kommittén vill erinra om att fördragen (artikel 312 i EUF-fördraget) innehåller särskilda bestämmelser för den möjligheten att den fleråriga budgetramen inte antas innan de rättsliga grunderna till EU:s aktuella fleråriga utgiftsprogram löper ut vid utgången av 2013, med undantag av den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP).

| 8. | Kommittén motsätter sig nedskärningarna i sammanhållningsbudgeten. Kommittén erinrar om att sammanhållningspolitiken är ett investeringsverktyg som främjar konkurrenskraften på ett hållbart sätt och bidrar till att minska skillnader mellan regioner. |
| --- | --- |

8.

Kommittén motsätter sig nedskärningarna i sammanhållningsbudgeten. Kommittén erinrar om att sammanhållningspolitiken är ett investeringsverktyg som främjar konkurrenskraften på ett hållbart sätt och bidrar till att minska skillnader mellan regioner.

| 9. | Kommittén vill erinra om att medbeslutandeförfarandet, som innebär obligatoriskt samråd med ReK, och som ger ReK rätt att väcka talan inför EU:s domstol i enlighet med artikel 263.3 i EUF-fördraget, tillämpas i frågor som rör sammanhållningspolitiken och som täcks av artikel 177, såsom metoden för tilldelning av nationella anslag och taken för sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

9.

Kommittén vill erinra om att medbeslutandeförfarandet, som innebär obligatoriskt samråd med ReK, och som ger ReK rätt att väcka talan inför EU:s domstol i enlighet med artikel 263.3 i EUF-fördraget, tillämpas i frågor som rör sammanhållningspolitiken och som täcks av artikel 177, såsom metoden för tilldelning av nationella anslag och taken för sammanhållningspolitiken och landsbygdsutvecklingen.

| 10. | Med utgångspunkt i de yttranden som kommittén har antagit sedan inledningen av 2012 om kommissionens olika lagstiftningsförslag vill kommittén framföra följande synpunkter:






  a. | Med hänvisning till underrubrik 1a, 1b och de fonder som täcks av den gemensamma strategiska ramen:






  — | Kommittén ställer sig bakom större anslag till forskning och innovation. |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Med utgångspunkt i de yttranden som kommittén har antagit sedan inledningen av 2012 om kommissionens olika lagstiftningsförslag vill kommittén framföra följande synpunkter:

a.

Med hänvisning till underrubrik 1a, 1b och de fonder som täcks av den gemensamma strategiska ramen:

—

Kommittén ställer sig bakom större anslag till forskning och innovation.

| — | Kommittén skulle gärna se att det ursprungliga budgetförslaget för fonden för ett sammanlänkat Europa återinförs för att finansiera investeringar i transeuropeiska nät. ReK stöder inrättandet av en gemensam strategisk ram för de två strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, EJFLU och EHFF. |
| --- | --- |

—

Kommittén skulle gärna se att det ursprungliga budgetförslaget för fonden för ett sammanlänkat Europa återinförs för att finansiera investeringar i transeuropeiska nät. ReK stöder inrättandet av en gemensam strategisk ram för de två strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, EJFLU och EHFF.

| — | Kommittén vill än en gång uttrycka sitt tydliga och bestämda motstånd mot alla former av makroekonomisk villkorlighet. |
| --- | --- |

—

Kommittén vill än en gång uttrycka sitt tydliga och bestämda motstånd mot alla former av makroekonomisk villkorlighet.

| — | Kommittén ställer sig positiv till att man har tagit upp förslaget om att inrätta en ny kategori ”övergångsregioner” och behovet av att beakta de yttersta randområdenas särskilda och unika situation. |
| --- | --- |

—

Kommittén ställer sig positiv till att man har tagit upp förslaget om att inrätta en ny kategori ”övergångsregioner” och behovet av att beakta de yttersta randområdenas särskilda och unika situation.

| — | Kommittén upprepar sitt krav på bibehållande av ett skyddsnät på två tredjedelar av de aktuella anslagen för alla regioner som faller utanför konvergenskriteriet. |
| --- | --- |

—

Kommittén upprepar sitt krav på bibehållande av ett skyddsnät på två tredjedelar av de aktuella anslagen för alla regioner som faller utanför konvergenskriteriet.

| — | Kommittén stöder förslaget att resurserna till de minst utvecklade regionerna och medlemsstaterna ska säkerställas, samt att man minskar skillnaderna i den genomsnittliga stödnivån per capita, eftersom detta är ett prioriterat mål för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

—

Kommittén stöder förslaget att resurserna till de minst utvecklade regionerna och medlemsstaterna ska säkerställas, samt att man minskar skillnaderna i den genomsnittliga stödnivån per capita, eftersom detta är ett prioriterat mål för sammanhållningspolitiken.

| — | Kommittén beklagar att Europeiska rådet i sitt utkast till slutsatser föreslår en nedskärning med 26 % i målsättningen ”Europeisk territoriell sammanhållning”, men välkomnar att ReK har fått gehör för sin begäran om en ökning av medfinansieringsgraden till 85 %. |
| --- | --- |

—

Kommittén beklagar att Europeiska rådet i sitt utkast till slutsatser föreslår en nedskärning med 26 % i målsättningen ”Europeisk territoriell sammanhållning”, men välkomnar att ReK har fått gehör för sin begäran om en ökning av medfinansieringsgraden till 85 %.

| — | Kommittén stöder fastställandet av en medfinansieringsgrad som ligger 10 procentenheter högre för medlemsstater som står inför tillfälliga budgetproblem. |
| --- | --- |

—

Kommittén stöder fastställandet av en medfinansieringsgrad som ligger 10 procentenheter högre för medlemsstater som står inför tillfälliga budgetproblem.

| — | Kommittén ställer sig positiv till att icke-avdragsgill mervärdesskatt är en kostnad som kan komma ifråga för bidrag från fonder inom den gemensamma strategiska ramen. |
| --- | --- |

—

Kommittén ställer sig positiv till att icke-avdragsgill mervärdesskatt är en kostnad som kan komma ifråga för bidrag från fonder inom den gemensamma strategiska ramen.

| — | Kommittén vill än en gång framhålla sitt motstånd mot den föreslagna resultatreserven. |
| --- | --- |

—

Kommittén vill än en gång framhålla sitt motstånd mot den föreslagna resultatreserven.

| b. | Med hänvisning till rubrik 2:






  — | Kommittén beklagar att utkastet till Europeiska rådets slutsatser innehåller ett förslag om fastställande av ett tak för medlemsstaternas direktbetalningar på frivillig basis. |
| --- | --- | --- |

b.

Med hänvisning till rubrik 2:

—

Kommittén beklagar att utkastet till Europeiska rådets slutsatser innehåller ett förslag om fastställande av ett tak för medlemsstaternas direktbetalningar på frivillig basis.

| — | Kommittén betonar att direktstödet bör fördelas mer rättvist mellan medlemsstater vars direktbetalningar per hektar ligger under 90 % av EU-genomsnittet under nästa period, så att de kan inleda den dynamiska process som har till syfte att överbrygga klyftan redan i början av nästa programplaneringsperiod och nå EU-genomsnittet halvvägs in i nästa budgetplan. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att direktstödet bör fördelas mer rättvist mellan medlemsstater vars direktbetalningar per hektar ligger under 90 % av EU-genomsnittet under nästa period, så att de kan inleda den dynamiska process som har till syfte att överbrygga klyftan redan i början av nästa programplaneringsperiod och nå EU-genomsnittet halvvägs in i nästa budgetplan.

| — | Kommittén ställer sig positiv till en andel på 30 % för miljöinsatser. |
| --- | --- |

—

Kommittén ställer sig positiv till en andel på 30 % för miljöinsatser.

| — | Kommittén välkomnar möjligheten till budgetöverföringar från den första till den andra pelaren. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar möjligheten till budgetöverföringar från den första till den andra pelaren.

| — | Kommittén ställer sig positiv till att övergångsregioner ska ingå i landsbygdsutvecklingsförordningen. |
| --- | --- |

—

Kommittén ställer sig positiv till att övergångsregioner ska ingå i landsbygdsutvecklingsförordningen.

| — | Kommittén motsätter sig inrättandet av en ny reserv för kriser inom jordbrukssektorn och i synnerhet förslaget om att ersätta outnyttjade belopp i form av direktbetalningar. |
| --- | --- |

—

Kommittén motsätter sig inrättandet av en ny reserv för kriser inom jordbrukssektorn och i synnerhet förslaget om att ersätta outnyttjade belopp i form av direktbetalningar.

| 11. | Regionkommittén ställer sig positiv till att programmet för livsmedelsstöd för de mest utsatta har bibehållits i utkastet till Europeiska rådets slutsatser, men avvisar helt förslaget om att finansieringen av programmet ska tas från ESF-anslagen. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén ställer sig positiv till att programmet för livsmedelsstöd för de mest utsatta har bibehållits i utkastet till Europeiska rådets slutsatser, men avvisar helt förslaget om att finansieringen av programmet ska tas från ESF-anslagen.

| 12. | Regionkommittén anser att minskningen med 47 % av de belopp som öronmärkts för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter i förhållande till dess nuvarande budget är helt oförenlig med den pågående krissituationen. Kommittén är medveten om att utkastet till Europeiska rådets slutsatser har utarbetats utifrån antagandet att den framtida Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte skulle tillämpas på jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén anser att minskningen med 47 % av de belopp som öronmärkts för Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter i förhållande till dess nuvarande budget är helt oförenlig med den pågående krissituationen. Kommittén är medveten om att utkastet till Europeiska rådets slutsatser har utarbetats utifrån antagandet att den framtida Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte skulle tillämpas på jordbrukssektorn.

Intäkter och egna medel

| 13. | Regionkommittén beklagar att förhandlingarna inriktades på nedskärningar i EU:s budget utan att man i tillräcklig utsträckning beaktade intäkterna och det brådskande behovet av att reformera det nuvarande systemet, så att EU har möjlighet att förvalta egna medel och de nuvarande finansiella korrigeringarna och undantagen kan avskaffas. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén beklagar att förhandlingarna inriktades på nedskärningar i EU:s budget utan att man i tillräcklig utsträckning beaktade intäkterna och det brådskande behovet av att reformera det nuvarande systemet, så att EU har möjlighet att förvalta egna medel och de nuvarande finansiella korrigeringarna och undantagen kan avskaffas.

| 14. | Regionkommittén gläder sig åt förslaget att två tredjedelar av de belopp som samlats in av medlemsstater som åtagit sig att införa en skatt på finansiella transaktioner enligt förfarandet för förstärkt samarbete skulle läggas till en ny post för egna medel i EU:s budget och att det BNI-baserade bidraget från dessa medlemsstater till EU-budgeten ska minska i motsvarande grad. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén gläder sig åt förslaget att två tredjedelar av de belopp som samlats in av medlemsstater som åtagit sig att införa en skatt på finansiella transaktioner enligt förfarandet för förstärkt samarbete skulle läggas till en ny post för egna medel i EU:s budget och att det BNI-baserade bidraget från dessa medlemsstater till EU-budgeten ska minska i motsvarande grad.

| 15. | Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande, Europaparlamentets talman, Cyperns rådsordförandeskap och de kommande irländska och litauiska ordförandeskapen. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén ger sin ordförande i uppdrag att överlämna denna resolution till Europeiska kommissionens ordförande, Europeiska rådets ordförande, Europaparlamentets talman, Cyperns rådsordförandeskap och de kommande irländska och litauiska ordförandeskapen.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/8

---

Yttrande från Regionkommittén om ”En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten”

2013/C 17/03

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén är övertygad om att konsumentpolitiken kommer att bidra till att EU tar sig snabbare ur krisen. Medvetna konsumenter utgör en förutsättning för produktion av säkra, högkvalitativa och konkurrenskraftiga varor och tjänster, och de medverkar till en livskraftig återhämtning av ekonomin.
  Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att |
| --- | --- |

—

Kommittén är övertygad om att konsumentpolitiken kommer att bidra till att EU tar sig snabbare ur krisen. Medvetna konsumenter utgör en förutsättning för produktion av säkra, högkvalitativa och konkurrenskraftiga varor och tjänster, och de medverkar till en livskraftig återhämtning av ekonomin.

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att

| — | ge de lokala och regionala myndigheterna lämpliga verktyg för konsumentskydd inom ramen för deras behörigheter, |
| --- | --- |

—

ge de lokala och regionala myndigheterna lämpliga verktyg för konsumentskydd inom ramen för deras behörigheter,

| — | säkerställa ett nära samarbete med myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå; även om åtgärderna i strategin mot bakgrund av sin beskaffenhet framför allt ska vidtas på europeisk och nationell nivå, är de lokala myndigheternas roll viktig, eftersom de företräder lokalsamhällen och har möjlighet att effektivt bidra till genomförandet av åtgärderna, |
| --- | --- |

—

säkerställa ett nära samarbete med myndigheterna på nationell, regional och lokal nivå; även om åtgärderna i strategin mot bakgrund av sin beskaffenhet framför allt ska vidtas på europeisk och nationell nivå, är de lokala myndigheternas roll viktig, eftersom de företräder lokalsamhällen och har möjlighet att effektivt bidra till genomförandet av åtgärderna,

| — | hålla i minnet att de lokala och regionala myndigheterna också själva konsumerar varor och tjänster och därför behöver och kräver säkra omständigheter för att kunna tillvarata sina egna intressen samt intressena i de lokalsamhällen som de företräder och som ofta bidrar till deras budget, |
| --- | --- |

—

hålla i minnet att de lokala och regionala myndigheterna också själva konsumerar varor och tjänster och därför behöver och kräver säkra omständigheter för att kunna tillvarata sina egna intressen samt intressena i de lokalsamhällen som de företräder och som ofta bidrar till deras budget,

| — | erkänna att konsumentinflytande kan uppnås genom upplysning och att de lokala och regionala myndigheterna samt det civila samhället måste delta i informationskampanjer som riktas till konsumenterna, |
| --- | --- |

—

erkänna att konsumentinflytande kan uppnås genom upplysning och att de lokala och regionala myndigheterna samt det civila samhället måste delta i informationskampanjer som riktas till konsumenterna,

| — | förbättra övervakningsmekanismerna i regioner som karakteriseras av permanenta geografiska eller demografiska handikapp, med hjälp av sakkunskap och adekvata resurser. |
| --- | --- |

—

förbättra övervakningsmekanismerna i regioner som karakteriseras av permanenta geografiska eller demografiska handikapp, med hjälp av sakkunskap och adekvata resurser.

| Berichterstatter | Spyros SPYRIDON (EL/EVP), Mitglied des Regionalrats der Region Attika |
| --- | --- |
| Referenzdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten
  COM(2012) 225 final |

Berichterstatter

Spyros SPYRIDON (EL/EVP), Mitglied des Regionalrats der Region Attika

Referenzdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En strategi för konsumentpolitiken i EU – Att öka förtroendet och tillväxten

COM(2012) 225 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande, som på djupet behandlar ett stort antal frågor inom konsumentskyddet. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar Europeiska kommissionens meddelande, som på djupet behandlar ett stort antal frågor inom konsumentskyddet.

| 2. | Det är positivt att strategin utgör ett samstämmigt och integrerat instrument för att driva på åtgärder inom ramen för politiken för förstärkta konsumenträttigheter. Det är viktigt att se vidden av problemet, samt att stärka konsumenternas ställning och den inre marknaden. Välinformerade och medvetna konsumenter är av största vikt för att Europa 2020-strategin ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

2.

Det är positivt att strategin utgör ett samstämmigt och integrerat instrument för att driva på åtgärder inom ramen för politiken för förstärkta konsumenträttigheter. Det är viktigt att se vidden av problemet, samt att stärka konsumenternas ställning och den inre marknaden. Välinformerade och medvetna konsumenter är av största vikt för att Europa 2020-strategin ska kunna genomföras.

| 3. | Trots att strategins räckvidd är ganska omfattande så är kommittén oroad över att den inte innefattar hälsotjänster, som är en viktig del av konsumentpolitiken. Konsumenterna erbjuds hälsotjänster och betalar för dem, och hälsotjänsterna består till stor del av tjänster av allmänt intresse. Hälsopolitiken bör därför införlivas i strategin eftersom den är relevant för konsumentpolitiken. |
| --- | --- |

3.

Trots att strategins räckvidd är ganska omfattande så är kommittén oroad över att den inte innefattar hälsotjänster, som är en viktig del av konsumentpolitiken. Konsumenterna erbjuds hälsotjänster och betalar för dem, och hälsotjänsterna består till stor del av tjänster av allmänt intresse. Hälsopolitiken bör därför införlivas i strategin eftersom den är relevant för konsumentpolitiken.

| 4. | Kommittén ställer sig bakom Europeiska kommissionens fyra huvudteman, nämligen i) att öka konsumentsäkerheten, ii) att förbättra kunskaperna, iii) att effektivisera genomförandet, skärpa kontrollen av efterlevnaden och garantera möjligheterna att få rättelse, samt iv) att anpassa rättigheterna och politiken till förändringar i ekonomin och samhället, eftersom detta är områden som konsumentskyddspolitiken bör inrikta sig på. Insynen bör förbättras och konsumenterna bör ha tillgång till jämförbar information av bättre kvalitet i syfte att ge dem möjlighet att fatta mer välgrundade beslut. |
| --- | --- |

4.

Kommittén ställer sig bakom Europeiska kommissionens fyra huvudteman, nämligen i) att öka konsumentsäkerheten, ii) att förbättra kunskaperna, iii) att effektivisera genomförandet, skärpa kontrollen av efterlevnaden och garantera möjligheterna att få rättelse, samt iv) att anpassa rättigheterna och politiken till förändringar i ekonomin och samhället, eftersom detta är områden som konsumentskyddspolitiken bör inrikta sig på. Insynen bör förbättras och konsumenterna bör ha tillgång till jämförbar information av bättre kvalitet i syfte att ge dem möjlighet att fatta mer välgrundade beslut.

Tillämpning av Europeiska unionens grundläggande principer

| 5. | När åtgärderna planeras måste man beakta proportionalitetsprincipen i de insatser som väljs, och i synnerhet behovet av en fördjupad kostnads–nyttoanalys. |
| --- | --- |

5.

När åtgärderna planeras måste man beakta proportionalitetsprincipen i de insatser som väljs, och i synnerhet behovet av en fördjupad kostnads–nyttoanalys.

| 6. | Det är viktigt att se till att vidtagna åtgärder är effektiva och lämpliga, framför allt när det gäller hälso- och säkerhetsaspekter. Bestämmelserna bör vara relativt flexibla för att kunna anpassas till regionala särdrag, utsatta gruppers behov och snabba förändringar på marknaden, med konsumentskyddet som mål. |
| --- | --- |

6.

Det är viktigt att se till att vidtagna åtgärder är effektiva och lämpliga, framför allt när det gäller hälso- och säkerhetsaspekter. Bestämmelserna bör vara relativt flexibla för att kunna anpassas till regionala särdrag, utsatta gruppers behov och snabba förändringar på marknaden, med konsumentskyddet som mål.

| 7. | När det gäller genomförandet av åtgärderna föreslår Regionkommittén, utöver de sektorsvisa insatser som nämns ovan, att man inom ramen för befintliga befogenheter även antar ett övergripande angreppssätt som ger möjlighet att beakta konsumenträttigheterna i alla delområden av EU-politiken. |
| --- | --- |

7.

När det gäller genomförandet av åtgärderna föreslår Regionkommittén, utöver de sektorsvisa insatser som nämns ovan, att man inom ramen för befintliga befogenheter även antar ett övergripande angreppssätt som ger möjlighet att beakta konsumenträttigheterna i alla delområden av EU-politiken.

| 8. | Regionkommittén konstaterar att målet om territoriell sammanhållning, som infördes genom Lissabonfördraget, inte ges någon framträdande plats. Kommittén anser att det är nödvändigt att på lämpligt sätt skydda utsatta konsumentgrupper som har svårt att få tillgång till marknaderna, har begränsade valmöjligheter eller svårligen kan få sina rättigheter tillgodosedda. Detta är fallet i de yttersta randområdena, i glesbygdsområden, på öar och i bergsområden, där marknaden fungerar på ett bristfälligt sätt. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén konstaterar att målet om territoriell sammanhållning, som infördes genom Lissabonfördraget, inte ges någon framträdande plats. Kommittén anser att det är nödvändigt att på lämpligt sätt skydda utsatta konsumentgrupper som har svårt att få tillgång till marknaderna, har begränsade valmöjligheter eller svårligen kan få sina rättigheter tillgodosedda. Detta är fallet i de yttersta randområdena, i glesbygdsområden, på öar och i bergsområden, där marknaden fungerar på ett bristfälligt sätt.

| 9. | Internet får därför en allt större betydelse för dessa konsumentgrupper eftersom de därmed får tillträde till marknaderna, till information, till produkt- och prisjämförelser samt till möjligheter att väcka talan vid tvister. |
| --- | --- |

9.

Internet får därför en allt större betydelse för dessa konsumentgrupper eftersom de därmed får tillträde till marknaderna, till information, till produkt- och prisjämförelser samt till möjligheter att väcka talan vid tvister.

| 10. | Regionkommittén betonar vikten av att med hjälp av sakkunskap och adekvata resurser förbättra övervakningsmekanismerna i regioner som karakteriseras av permanenta geografiska eller demografiska handikapp. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén betonar vikten av att med hjälp av sakkunskap och adekvata resurser förbättra övervakningsmekanismerna i regioner som karakteriseras av permanenta geografiska eller demografiska handikapp.

| 11. | Regionkommittén vill uppmärksamma Europeiska kommissionen och nationella lagstiftande organ på att det är nödvändigt att anpassa de åtgärder som antas till de möjligheter som står till buds för producenter i missgynnade områden. För dessa grupper kan regleringen få helt andra konsekvenser än i andra regioner i EU när det gäller kostnader och tidsåtgång. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén vill uppmärksamma Europeiska kommissionen och nationella lagstiftande organ på att det är nödvändigt att anpassa de åtgärder som antas till de möjligheter som står till buds för producenter i missgynnade områden. För dessa grupper kan regleringen få helt andra konsekvenser än i andra regioner i EU när det gäller kostnader och tidsåtgång.

Att tillgodogöra sig möjligheterna på internet, kontroll och uppdatering

| 12. | Regionkommittén understryker att den digitala agendan måste genomföras inom ramen för Europa 2020-strategin eftersom internets roll är mycket viktig för alla grupper av konsumenter. Alla myndighetsnivåer (europeisk, nationell och regional) bör aktivt bidra till denna ansträngning i syfte att förbättra EU-medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén understryker att den digitala agendan måste genomföras inom ramen för Europa 2020-strategin eftersom internets roll är mycket viktig för alla grupper av konsumenter. Alla myndighetsnivåer (europeisk, nationell och regional) bör aktivt bidra till denna ansträngning i syfte att förbättra EU-medborgarnas livskvalitet.

| 13. | Kommittén vill uppmärksamma internets påverkan på yngre åldersgrupper, som vanligen är särskilt oskyddade mot de nya teknikerna eftersom de använder dem i högre utsträckning än vuxna. |
| --- | --- |

13.

Kommittén vill uppmärksamma internets påverkan på yngre åldersgrupper, som vanligen är särskilt oskyddade mot de nya teknikerna eftersom de använder dem i högre utsträckning än vuxna.

| 14. | Internet används i mindre utsträckning av utsatta befolkningsgrupper såsom äldre, funktionshindrade och socialt missgynnade. Regionkommittén påpekar i synnerhet att regioner med geografiska handikapp i högre grad än andra områden drabbas av att befolkningens genomsnittliga ålder ökar. Dessa befolkningsgrupper har vanligen färre möjligheter att dra nytta av möjligheterna på den inre marknaden eller att hävda sin rätt. Det gäller att i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna sträva efter välstånd även för denna medborgarkategori med hjälp av riktade åtgärder. |
| --- | --- |

14.

Internet används i mindre utsträckning av utsatta befolkningsgrupper såsom äldre, funktionshindrade och socialt missgynnade. Regionkommittén påpekar i synnerhet att regioner med geografiska handikapp i högre grad än andra områden drabbas av att befolkningens genomsnittliga ålder ökar. Dessa befolkningsgrupper har vanligen färre möjligheter att dra nytta av möjligheterna på den inre marknaden eller att hävda sin rätt. Det gäller att i samarbete med de lokala och regionala myndigheterna sträva efter välstånd även för denna medborgarkategori med hjälp av riktade åtgärder.

| 15. | Mot bakgrund av de svårigheter som regioner och kommuner har att få tillgång till internet, särskilt i landsbygdsområden, bergsområden, öområden, avlägsna områden och yttre randområden, stöder ReK de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om ändring av lagstiftningen om det statliga stödet. Bland annat bedömer kommissionen i sitt förslag att undantaget från anmälningskravet för stöd till tillgång till bredband är förenligt med inre marknaden. |
| --- | --- |

15.

Mot bakgrund av de svårigheter som regioner och kommuner har att få tillgång till internet, särskilt i landsbygdsområden, bergsområden, öområden, avlägsna områden och yttre randområden, stöder ReK de förslag som kommissionen nyligen lagt fram om ändring av lagstiftningen om det statliga stödet. Bland annat bedömer kommissionen i sitt förslag att undantaget från anmälningskravet för stöd till tillgång till bredband är förenligt med inre marknaden.

| 16. | Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att lansera initiativ med syftet att förbättra konsumenternas e-kunskaper samtidigt som man ser till att samtliga medborgargrupper får tillgång till den digitala inre marknaden och kan dra nytta av dess fördelar. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén uppmanar Europeiska kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att lansera initiativ med syftet att förbättra konsumenternas e-kunskaper samtidigt som man ser till att samtliga medborgargrupper får tillgång till den digitala inre marknaden och kan dra nytta av dess fördelar.

| 17. | En snabb utveckling av e-handeln är av avgörande betydelse för konsumenterna eftersom den ger möjligheter till större urval. Detta gäller särskilt medborgare som lever i svårtillgängliga och avlägsna områden eller i de yttersta randområdena, men också personer med begränsad rörlighet som inte annars har tillgång till ett stort urval. |
| --- | --- |

17.

En snabb utveckling av e-handeln är av avgörande betydelse för konsumenterna eftersom den ger möjligheter till större urval. Detta gäller särskilt medborgare som lever i svårtillgängliga och avlägsna områden eller i de yttersta randområdena, men också personer med begränsad rörlighet som inte annars har tillgång till ett stort urval.

| 18. | Regionkommittén framhåller med eftertryck att internetsäkerheten är en särskilt viktig fråga som berör ett vidare område än konsumentstrategin. Man måste vidta alla möjliga åtgärder för att detta värdefulla verktyg ska komma alla EU-medborgare till godo, antingen som konsumenter eller som företagare, samtidigt som man undviker brottsliga eller oärliga metoder såsom otillåten insamling av personuppgifter eller brott mot egendomsrätten. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén framhåller med eftertryck att internetsäkerheten är en särskilt viktig fråga som berör ett vidare område än konsumentstrategin. Man måste vidta alla möjliga åtgärder för att detta värdefulla verktyg ska komma alla EU-medborgare till godo, antingen som konsumenter eller som företagare, samtidigt som man undviker brottsliga eller oärliga metoder såsom otillåten insamling av personuppgifter eller brott mot egendomsrätten.

| 19. | Det är positivt att kommissionen tar initiativ till lagförslag om online-tvistlösning och alternativ tvistlösning som ett viktigt verktyg för territoriell sammanhållning. Vi delar också kommissionens ståndpunkt att man bör underlätta för konsumenterna att göra sina rättigheter gällande genom utomrättsliga tvistlösningsförfaranden. Kommittén anser dock att användningen av direktiven bör begränsas till fall inom ramen för EU:s befogenheter, och särskilt till gränsöverskridande situationer. |
| --- | --- |

19.

Det är positivt att kommissionen tar initiativ till lagförslag om online-tvistlösning och alternativ tvistlösning som ett viktigt verktyg för territoriell sammanhållning. Vi delar också kommissionens ståndpunkt att man bör underlätta för konsumenterna att göra sina rättigheter gällande genom utomrättsliga tvistlösningsförfaranden. Kommittén anser dock att användningen av direktiven bör begränsas till fall inom ramen för EU:s befogenheter, och särskilt till gränsöverskridande situationer.

Lokala och regionala myndigheters roll

| 20. | De lokala och regionala myndigheterna måste ges lämpliga verktyg för konsumentskydd inom ramen för deras behörigheter. I detta sammanhang föreslår Regionkommittén med tanke på en lämplig tidtabell (mot bakgrund av att den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 fortfarande är under diskussion) att strategin ska genomföras inte bara med medel från strukturfonderna, utan även från de planerade nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

20.

De lokala och regionala myndigheterna måste ges lämpliga verktyg för konsumentskydd inom ramen för deras behörigheter. I detta sammanhang föreslår Regionkommittén med tanke på en lämplig tidtabell (mot bakgrund av att den fleråriga budgetramen för perioden 2014–2020 fortfarande är under diskussion) att strategin ska genomföras inte bara med medel från strukturfonderna, utan även från de planerade nationella reformprogrammen.

| 21. | Särskilt när det gäller strukturfonderna föreslår kommittén att man antar åtgärder som syftar till att villkora företagsstöd med utgångspunkt i företagens ansvar och deras allmänna förhållningssätt till konsumenterna (t.ex. hållbar konsumtion) i stället för att begränsa sig till data som huvudsakligen hänför sig till ekonomisk hållbarhet. |
| --- | --- |

21.

Särskilt när det gäller strukturfonderna föreslår kommittén att man antar åtgärder som syftar till att villkora företagsstöd med utgångspunkt i företagens ansvar och deras allmänna förhållningssätt till konsumenterna (t.ex. hållbar konsumtion) i stället för att begränsa sig till data som huvudsakligen hänför sig till ekonomisk hållbarhet.

| 22. | Vid antagandet av åtgärder är det nödvändigt att säkerställa ett nära samarbete mellan myndigheterna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Även om åtgärderna i strategin mot bakgrund av sin beskaffenhet framför allt ska vidtas på europeisk och nationell nivå, är de lokala myndigheternas roll viktig, eftersom dessa företräder lokalsamhällen och har möjlighet att effektivt bidra till genomförandet av åtgärderna. |
| --- | --- |

22.

Vid antagandet av åtgärder är det nödvändigt att säkerställa ett nära samarbete mellan myndigheterna på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. Även om åtgärderna i strategin mot bakgrund av sin beskaffenhet framför allt ska vidtas på europeisk och nationell nivå, är de lokala myndigheternas roll viktig, eftersom dessa företräder lokalsamhällen och har möjlighet att effektivt bidra till genomförandet av åtgärderna.

| 23. | De lokala och regionala myndigheterna konsumerar också själva varor och tjänster och behöver och kräver säkra omständigheter för att kunna tillvarata sina egna intressen samt intressena i de lokalsamhällen som de företräder och som ofta bidrar till deras budget. |
| --- | --- |

23.

De lokala och regionala myndigheterna konsumerar också själva varor och tjänster och behöver och kräver säkra omständigheter för att kunna tillvarata sina egna intressen samt intressena i de lokalsamhällen som de företräder och som ofta bidrar till deras budget.

| 24. | Kommittén understryker att insatserna för att på ett effektivt sätt tillämpa strategin under den period av ekonomisk kris som vi nu går igenom inte ska uppfattas som någon form av lyxåtgärder. Tvärtom är kommittén övertygad om att konsumentpolitiken kommer att bidra till att EU tar sig snabbare ur krisen. Medvetna konsumenter utgör en förutsättning för produktion av säkra, högkvalitativa och konkurrenskraftiga varor och tjänster, och de medverkar till en livskraftig återhämtning av ekonomin. |
| --- | --- |

24.

Kommittén understryker att insatserna för att på ett effektivt sätt tillämpa strategin under den period av ekonomisk kris som vi nu går igenom inte ska uppfattas som någon form av lyxåtgärder. Tvärtom är kommittén övertygad om att konsumentpolitiken kommer att bidra till att EU tar sig snabbare ur krisen. Medvetna konsumenter utgör en förutsättning för produktion av säkra, högkvalitativa och konkurrenskraftiga varor och tjänster, och de medverkar till en livskraftig återhämtning av ekonomin.

Strategins sociala dimension

| 25. | Regionkommittén konstaterar att den pågående finansiella krisen djupgående kommer att förändra medborgarnas konsumtionsvanor, å ena sidan till följd av ökade sociala klyftor och å andra sidan på grund av en minskning av tillgängliga medel för konsumtion. Resultatet är nya konsumtionsvanor som tar sig uttryck i att konsumenten vill ha full kontroll över sina beslut, ha tillgång till mer och lättbegriplig information samt ha möjlighet att jämföra, ångra sig och kunna få sina rättigheter tillgodosedda vid tvister. Kommissionen måste beakta de nya omständigheter som uppstår och förbättra strategin för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för ökat välstånd bland invånarna, vilket även eftersträvas i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén konstaterar att den pågående finansiella krisen djupgående kommer att förändra medborgarnas konsumtionsvanor, å ena sidan till följd av ökade sociala klyftor och å andra sidan på grund av en minskning av tillgängliga medel för konsumtion. Resultatet är nya konsumtionsvanor som tar sig uttryck i att konsumenten vill ha full kontroll över sina beslut, ha tillgång till mer och lättbegriplig information samt ha möjlighet att jämföra, ångra sig och kunna få sina rättigheter tillgodosedda vid tvister. Kommissionen måste beakta de nya omständigheter som uppstår och förbättra strategin för att skapa så goda förutsättningar som möjligt för ökat välstånd bland invånarna, vilket även eftersträvas i Lissabonfördraget.

| 26. | För att konsumenten ska kunna göra en korrekt bedömning av förhållandet mellan kostnad och kvalitet för varan efterlyser kommittén mer information och garantier för varans spårbarhet. |
| --- | --- |

26.

För att konsumenten ska kunna göra en korrekt bedömning av förhållandet mellan kostnad och kvalitet för varan efterlyser kommittén mer information och garantier för varans spårbarhet.

| 27. | Det finns en ökad risk för att konsumenterna gör sitt val med utgångspunkt i en varas pris snarare än dess kvalitet. I synnerhet när det gäller handeln vid EU:s gränser befarar Regionkommittén att smugglingen kommer att öka. |
| --- | --- |

27.

Det finns en ökad risk för att konsumenterna gör sitt val med utgångspunkt i en varas pris snarare än dess kvalitet. I synnerhet när det gäller handeln vid EU:s gränser befarar Regionkommittén att smugglingen kommer att öka.

| 28. | Det är välkommet att kommissionen vill genomföra en undersökning om hushållens skuldsättning. Kommittén föreslår att studien inte bara ska klarlägga hur detta problem – som krisen förvärrat på ett okontrollerat sätt – ska lösas, utan även analysera orsakerna och lägga fram förslag som t.ex. kan säkerställa ansvarsfull utlåning och samtidigt leda till konkreta åtgärder i syfte att dämpa effekterna av överskuldsättning. |
| --- | --- |

28.

Det är välkommet att kommissionen vill genomföra en undersökning om hushållens skuldsättning. Kommittén föreslår att studien inte bara ska klarlägga hur detta problem – som krisen förvärrat på ett okontrollerat sätt – ska lösas, utan även analysera orsakerna och lägga fram förslag som t.ex. kan säkerställa ansvarsfull utlåning och samtidigt leda till konkreta åtgärder i syfte att dämpa effekterna av överskuldsättning.

| 29. | Det är nödvändigt att införa bestämmelser om säkerhet i anslutning till produkter och tjänster på hälsoområdet. Denna fråga har nyligen blivit högaktuell. |
| --- | --- |

29.

Det är nödvändigt att införa bestämmelser om säkerhet i anslutning till produkter och tjänster på hälsoområdet. Denna fråga har nyligen blivit högaktuell.

| 30. | Enligt meddelandet har endast 2 % av konsumenterna svarat rätt på frågor om deras rättigheter, vilket är oroväckande. Denna andel ter sig mycket låg, och därför uppmanar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att göra konsumenträttigheterna mer kända. Den planerade informationskampanjen på EU-nivå kan bidra till detta. De lokala och regionala myndigheterna kan även delta i arbetet i samarbete med olika organ som arbetar med konsumentstöd. |
| --- | --- |

30.

Enligt meddelandet har endast 2 % av konsumenterna svarat rätt på frågor om deras rättigheter, vilket är oroväckande. Denna andel ter sig mycket låg, och därför uppmanar kommittén kommissionen och medlemsstaterna att öka sina ansträngningar för att göra konsumenträttigheterna mer kända. Den planerade informationskampanjen på EU-nivå kan bidra till detta. De lokala och regionala myndigheterna kan även delta i arbetet i samarbete med olika organ som arbetar med konsumentstöd.

| 31. | Regionkommittén ställer sig även bakom kommissionens slutsats att organ som ansvarar för genomförandet av lagstiftningen ska göra mer med mindre resurser. Detta kräver noggrann planering och fortlöpande uppföljning av vidtagna åtgärder i syfte att uppnå bästa möjliga resultat. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén ställer sig även bakom kommissionens slutsats att organ som ansvarar för genomförandet av lagstiftningen ska göra mer med mindre resurser. Detta kräver noggrann planering och fortlöpande uppföljning av vidtagna åtgärder i syfte att uppnå bästa möjliga resultat.

| 32. | Konsumentinflytande kan uppnås genom upplysning. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram vikten av att de lokala och regionala myndigheterna samt det civila samhället deltar i informationskampanjer som riktas till konsumenterna. Utrymme att anpassa informationskampanjerna efter regionala särdrag måste ges. Kommittén föreslår att tonvikten läggs på undervisningsprogram i skolor och högskolor med målet att hjälpa de yngre generationerna att bli konsumenter som gör medvetna val. I detta sammanhang får man inte glömma den roll som anordnarna av vuxenutbildning har. |
| --- | --- |

32.

Konsumentinflytande kan uppnås genom upplysning. I detta sammanhang vill kommittén lyfta fram vikten av att de lokala och regionala myndigheterna samt det civila samhället deltar i informationskampanjer som riktas till konsumenterna. Utrymme att anpassa informationskampanjerna efter regionala särdrag måste ges. Kommittén föreslår att tonvikten läggs på undervisningsprogram i skolor och högskolor med målet att hjälpa de yngre generationerna att bli konsumenter som gör medvetna val. I detta sammanhang får man inte glömma den roll som anordnarna av vuxenutbildning har.

| 33. | Regionkommittén stöder försöket att kväva problemet i sin linda genom åtgärder för att uppmuntra företagen att följa normerna. Denna metod bör dock beakta särdrag hos producenterna i olika länder och i olika regioner, men även i världen i stort överallt där det finns leverantörer. Incitamenten bör vara tillräckliga för att kompensera kostnaderna för anpassning till de nya bestämmelserna, och man bör även ta hänsyn till företagens anpassningsförmåga. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén stöder försöket att kväva problemet i sin linda genom åtgärder för att uppmuntra företagen att följa normerna. Denna metod bör dock beakta särdrag hos producenterna i olika länder och i olika regioner, men även i världen i stort överallt där det finns leverantörer. Incitamenten bör vara tillräckliga för att kompensera kostnaderna för anpassning till de nya bestämmelserna, och man bör även ta hänsyn till företagens anpassningsförmåga.

| 34. | Vid genomförandet av konsumentpolitiken måste Europeiska kommissionen respektera medlemsstaternas nationella lagstiftning och subsidiaritetsprincipen. Å andra sidan bör medlemsstaterna göra särskilda ansträngningar för att vid införlivandet av EU-lagstiftningen i nationell lagstiftning undvika att införa överflödiga krav i förhållande till vad som behövs för detta syfte. Detta bör inte utesluta att medlemsstaterna i enskilda fall kan eftersträva en högre nivå på konsumentskyddet. |
| --- | --- |

34.

Vid genomförandet av konsumentpolitiken måste Europeiska kommissionen respektera medlemsstaternas nationella lagstiftning och subsidiaritetsprincipen. Å andra sidan bör medlemsstaterna göra särskilda ansträngningar för att vid införlivandet av EU-lagstiftningen i nationell lagstiftning undvika att införa överflödiga krav i förhållande till vad som behövs för detta syfte. Detta bör inte utesluta att medlemsstaterna i enskilda fall kan eftersträva en högre nivå på konsumentskyddet.

| 35. | För att dra nytta av den förbättrade lagstiftningen bör konsumenterna informeras om förändringarna. Kommittén förespråkar dessutom att de lokala och regionala myndigheterna ska ha möjlighet att bidra till informationsinsatser som riktas till konsumenterna när det gäller de konsumenträttigheter och de ändringar som görs i lagstiftningen till förmån för konsumenterna. |
| --- | --- |

35.

För att dra nytta av den förbättrade lagstiftningen bör konsumenterna informeras om förändringarna. Kommittén förespråkar dessutom att de lokala och regionala myndigheterna ska ha möjlighet att bidra till informationsinsatser som riktas till konsumenterna när det gäller de konsumenträttigheter och de ändringar som görs i lagstiftningen till förmån för konsumenterna.

| 36. | Regionkommittén ser positivt på att konsumentstrategin innehåller hänvisningar till kollektiva åtgärder och uppmuntrar kommissionen att utarbeta en konkret ram för dessa. Förslag från kommissionen om kollektiva rättsinstrument bör inskränka sig till en ramlagstiftning som endast innehåller riktlinjer om nationella miniminormer och i övrigt överlåter åt medlemsstaterna att avgöra hur kollektiva prövningsmöjligheter kan genomföras med hänsyn till nationell rättstradition. Om EU gör anspråk på lagstiftningsbefogenheter för ytterligare kollektiva prövningsinstrument måste dessa stämmas av mot rättsordningen och det system för prövning som finns i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén ser positivt på att konsumentstrategin innehåller hänvisningar till kollektiva åtgärder och uppmuntrar kommissionen att utarbeta en konkret ram för dessa. Förslag från kommissionen om kollektiva rättsinstrument bör inskränka sig till en ramlagstiftning som endast innehåller riktlinjer om nationella miniminormer och i övrigt överlåter åt medlemsstaterna att avgöra hur kollektiva prövningsmöjligheter kan genomföras med hänsyn till nationell rättstradition. Om EU gör anspråk på lagstiftningsbefogenheter för ytterligare kollektiva prövningsinstrument måste dessa stämmas av mot rättsordningen och det system för prövning som finns i varje medlemsstat.

| 37. | Främjandet av en integrerad strategi för konsumenterna förutsätter otvivelaktigt att dessa i hög grad involveras i beslutande organ. I detta sammanhang understryker kommittén konsumentorganisationernas betydelse. De har en bättre helhetssyn på problemen i vardagslivet och kan därför bidra till att lösa dem om de får delta. Samtidigt utgör dessa organisationer kommunikationskanaler mellan medborgarna och myndigheterna och ger därför möjlighet till informationsspridning uppifrån och ned. Regionkommittén tillstår att det finns utrymme för förbättrade relationer mellan de lokala och regionala myndigheterna å ena sidan och konsumentorganisationerna å den andra, både på gräsrotsnivå och högre upp. Därför uppmuntrar kommittén samtidigt medlemsstaterna att med utgångspunkt i behoven bidra med stöd och när det behövs skapa en ram för detta. |
| --- | --- |

37.

Främjandet av en integrerad strategi för konsumenterna förutsätter otvivelaktigt att dessa i hög grad involveras i beslutande organ. I detta sammanhang understryker kommittén konsumentorganisationernas betydelse. De har en bättre helhetssyn på problemen i vardagslivet och kan därför bidra till att lösa dem om de får delta. Samtidigt utgör dessa organisationer kommunikationskanaler mellan medborgarna och myndigheterna och ger därför möjlighet till informationsspridning uppifrån och ned. Regionkommittén tillstår att det finns utrymme för förbättrade relationer mellan de lokala och regionala myndigheterna å ena sidan och konsumentorganisationerna å den andra, både på gräsrotsnivå och högre upp. Därför uppmuntrar kommittén samtidigt medlemsstaterna att med utgångspunkt i behoven bidra med stöd och när det behövs skapa en ram för detta.

Mot ett mer effektivt genomförande av strategin

| 38. | Regionkommittén utgår från principen att medborgarna måste kunna lita på de myndigheter som tillämpar lagstiftningen. Detta mål uppnås såväl genom en korrekt tillämpning av reglerna som genom att ge medborgarna möjlighet att vända sig till myndigheterna vid tvister. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén utgår från principen att medborgarna måste kunna lita på de myndigheter som tillämpar lagstiftningen. Detta mål uppnås såväl genom en korrekt tillämpning av reglerna som genom att ge medborgarna möjlighet att vända sig till myndigheterna vid tvister.

| 39. | Det vore lämpligt att under hela produktionskedjan övertyga företagen om att det är mer givande att respektera åtagandena enligt lagstiftningen än att negligera dem. Det är viktigt att konstatera att information om konsumentlagstiftningen inte bara ska riktas till konsumenterna, utan även utsträckas till företagen. |
| --- | --- |

39.

Det vore lämpligt att under hela produktionskedjan övertyga företagen om att det är mer givande att respektera åtagandena enligt lagstiftningen än att negligera dem. Det är viktigt att konstatera att information om konsumentlagstiftningen inte bara ska riktas till konsumenterna, utan även utsträckas till företagen.

| 40. | Kommittén håller med om att mellanhändernas roll är allt viktigare, i synnerhet när det gäller onlinetjänster. Därför är det ytterst viktigt att säkerställa insyn och förtroende, men även att se till att rättvisa skipas och sanktioner genomförs i fråga om insolventa mellanhänder. Därför föreslår kommittén att man inrättar strukturer för kontroll och övervakning såväl på nationell nivå som på EU-nivå. |
| --- | --- |

40.

Kommittén håller med om att mellanhändernas roll är allt viktigare, i synnerhet när det gäller onlinetjänster. Därför är det ytterst viktigt att säkerställa insyn och förtroende, men även att se till att rättvisa skipas och sanktioner genomförs i fråga om insolventa mellanhänder. Därför föreslår kommittén att man inrättar strukturer för kontroll och övervakning såväl på nationell nivå som på EU-nivå.

| 41. | När det gäller kommissionens uttalade avsikt att samarbeta med mellanhänder och detaljhandlare för att förbättra ramen för handelsavtal, föreslår Regionkommittén dessutom att man antar bindande regler för garantier i syfte att täppa till ett betydande hål i konsumentskyddet. |
| --- | --- |

41.

När det gäller kommissionens uttalade avsikt att samarbeta med mellanhänder och detaljhandlare för att förbättra ramen för handelsavtal, föreslår Regionkommittén dessutom att man antar bindande regler för garantier i syfte att täppa till ett betydande hål i konsumentskyddet.

| 42. | Kommittén uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i god tid tillämpar bestämmelserna om en fördjupad inre marknad och att de framför allt tillämpar dem utan förbehåll. |
| --- | --- |

42.

Kommittén uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna i god tid tillämpar bestämmelserna om en fördjupad inre marknad och att de framför allt tillämpar dem utan förbehåll.

| 43. | Regionkommittén är besviken över att de planerade anslagen för insatserna i konsumentstrategin är så blygsamma och endast uppgår till 0,05 euro per EU-medborgare och år. Kommissionen bör också agera varsamt vid utformningen och genomförandet av åtgärderna i syfte att uppnå ett så bra resultat som möjligt. |
| --- | --- |

43.

Regionkommittén är besviken över att de planerade anslagen för insatserna i konsumentstrategin är så blygsamma och endast uppgår till 0,05 euro per EU-medborgare och år. Kommissionen bör också agera varsamt vid utformningen och genomförandet av åtgärderna i syfte att uppnå ett så bra resultat som möjligt.

| 44. | Regionkommittén kommer att vara vaksam och stödja ett snabbt och effektivt genomförande av EU:s konsumentstrategi med målet att erbjuda bättre livskvalitet för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén kommer att vara vaksam och stödja ett snabbt och effektivt genomförande av EU:s konsumentstrategi med målet att erbjuda bättre livskvalitet för EU-medborgarna.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/13

---

Yttrande från Regionkommittén om ”En europeisk uppförandekod för partnerskap”

2013/C 17/04

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Vi välkomnar kommissionens avsikt att införa krav på att medlemsstaterna organiserar partnerskap för samarbete mellan offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och företrädare för näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

—

Vi välkomnar kommissionens avsikt att införa krav på att medlemsstaterna organiserar partnerskap för samarbete mellan offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och företrädare för näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och icke-statliga organisationer.

| — | Kommittén stöder kommissionens initiativ att komplettera förordningen om gemensamma bestämmelser med en europeisk uppförandekod om partnerskap och beklagar djupt rådets beslut att stryka uppförandekoden från förhandlingspaketet. |
| --- | --- |

—

Kommittén stöder kommissionens initiativ att komplettera förordningen om gemensamma bestämmelser med en europeisk uppförandekod om partnerskap och beklagar djupt rådets beslut att stryka uppförandekoden från förhandlingspaketet.

| — | Vi uppmanar kommissionen att se till att den europeiska uppförandekoden leder till en verklig balans mellan å ena sidan kravet på att medlemsstaterna respekterar de partnerskapsförpliktelser som fastställs i koden, och å andra sidan medlemsstaternas rätt att behålla sina särskilda möjligheter och hittillsvarande praxis, i synnerhet med beaktande av subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

—

Vi uppmanar kommissionen att se till att den europeiska uppförandekoden leder till en verklig balans mellan å ena sidan kravet på att medlemsstaterna respekterar de partnerskapsförpliktelser som fastställs i koden, och å andra sidan medlemsstaternas rätt att behålla sina särskilda möjligheter och hittillsvarande praxis, i synnerhet med beaktande av subsidiaritetsprincipen.

| — | Kommittén betonar att partnerskap är en nödvändig förutsättning för ökad effektivitet i sammanhållningspolitiken, och att bara ett system med flernivåstyre kan koppla samman EU:s strategiska riktlinjer och regionala och lokala utmaningar på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar att partnerskap är en nödvändig förutsättning för ökad effektivitet i sammanhållningspolitiken, och att bara ett system med flernivåstyre kan koppla samman EU:s strategiska riktlinjer och regionala och lokala utmaningar på ett effektivt sätt.

| — | Kommittén anser att de regionala och lokala myndigheterna fullt ut måste involveras i utarbetandet av partnerskapsavtal och också i fastställandet och genomförandet av regionalpolitikens investeringsprioriteringar. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att de regionala och lokala myndigheterna fullt ut måste involveras i utarbetandet av partnerskapsavtal och också i fastställandet och genomförandet av regionalpolitikens investeringsprioriteringar.

| — | Kommittén anser att det finns ett behov av att skapa en lämplig partnerhierarki, där de regionala och lokala myndigheterna bör ha en överordnad ställning, eftersom de står för gemensamma ståndpunkter, värderingar och intressen. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att det finns ett behov av att skapa en lämplig partnerhierarki, där de regionala och lokala myndigheterna bör ha en överordnad ställning, eftersom de står för gemensamma ståndpunkter, värderingar och intressen.

| — | Regionkommittén ser ett behov av att anpassa partnerna till programtypen, men ställer sig tveksam till att gruppera programmen med utgångspunkt i finansieringssättet. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ser ett behov av att anpassa partnerna till programtypen, men ställer sig tveksam till att gruppera programmen med utgångspunkt i finansieringssättet.

| Föredragande | Stanisław SZWABSKI (PL–EA), stadsfullmäktiges ordförande i Gdynia |
| --- | --- |
| Referensdokument | Kommissionens arbetsdokument – Partnerskapsprincipen i samband med utnyttjandet av de EU-fonder som omfattas av den gemensamma strategiska ramen – inslag i en europeisk uppförandekod för partnerskap
  SWD(2012) 106 final |

Föredragande

Stanisław SZWABSKI (PL–EA), stadsfullmäktiges ordförande i Gdynia

Referensdokument

Kommissionens arbetsdokument – Partnerskapsprincipen i samband med utnyttjandet av de EU-fonder som omfattas av den gemensamma strategiska ramen – inslag i en europeisk uppförandekod för partnerskap

SWD(2012) 106 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledning

| 1. | Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att partnerskap är en nyckelfaktor i ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategin och ett effektivt utnyttjande av de EU-fonder som ingår i den gemensamma strategiska ramen (GSR-fonderna). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén delar kommissionens uppfattning att partnerskap är en nyckelfaktor i ett framgångsrikt genomförande av Europa 2020-strategin och ett effektivt utnyttjande av de EU-fonder som ingår i den gemensamma strategiska ramen (GSR-fonderna).

| 2. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att införa krav på att medlemsstaterna organiserar partnerskap för samarbete mellan offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och företrädare för näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och icke-statliga organisationer för genomförandet av all EU-politik. |
| --- | --- |

2.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att införa krav på att medlemsstaterna organiserar partnerskap för samarbete mellan offentliga myndigheter på nationell, regional och lokal nivå och företrädare för näringslivets och arbetsmarknadens organisationer och icke-statliga organisationer för genomförandet av all EU-politik.

| 3. | Kommittén stöder kommissionens initiativ att komplettera förordningen om gemensamma bestämmelser med en europeisk uppförandekod om partnerskap, ett dokument som konkretiserar och specificerar partnerskapet under utformningen, genomförandet och utvärderingen av programmen och fonderna i den gemensamma strategiska ramen. |
| --- | --- |

3.

Kommittén stöder kommissionens initiativ att komplettera förordningen om gemensamma bestämmelser med en europeisk uppförandekod om partnerskap, ett dokument som konkretiserar och specificerar partnerskapet under utformningen, genomförandet och utvärderingen av programmen och fonderna i den gemensamma strategiska ramen.

| 4. | Kommittén beklagar djupt rådets beslut att stryka uppförandekoden från förhandlingspaketet, och därigenom ignorera Europaparlamentets och ReK:s ståndpunkt, och de kommer att fortsätta att försvara behovet av ett sådant instrument under programperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

4.

Kommittén beklagar djupt rådets beslut att stryka uppförandekoden från förhandlingspaketet, och därigenom ignorera Europaparlamentets och ReK:s ståndpunkt, och de kommer att fortsätta att försvara behovet av ett sådant instrument under programperioden 2014–2020.

| 5. | Mot bakgrund av ovanstående vill vi uppmana kommissionen att se till att den europeiska uppförandekoden leder till en verklig balans mellan å ena sidan kravet på att medlemsstaterna respekterar de partnerskapsförpliktelser som fastställs i koden, och å andra sidan medlemsstaternas rätt att behålla sina särskilda möjligheter och hittillsvarande praxis. |
| --- | --- |

5.

Mot bakgrund av ovanstående vill vi uppmana kommissionen att se till att den europeiska uppförandekoden leder till en verklig balans mellan å ena sidan kravet på att medlemsstaterna respekterar de partnerskapsförpliktelser som fastställs i koden, och å andra sidan medlemsstaternas rätt att behålla sina särskilda möjligheter och hittillsvarande praxis.

| 6. | I samband med detta föreslår kommittén att man överväger att i förslaget till en europeisk uppförandekod för partnerskap införa ett förfarande för förhandsavtal om hur de enskilda medlemsstaterna ska uppfylla kravet på partnerskap i samarbete i enlighet med sina specifika förutsättningar. Bestämmelserna i dessa avtal skulle kunna ligga till grund för kommissionens kontroll av att partnerskapsavtal och program överensstämmer med uppförandekodens krav. |
| --- | --- |

6.

I samband med detta föreslår kommittén att man överväger att i förslaget till en europeisk uppförandekod för partnerskap införa ett förfarande för förhandsavtal om hur de enskilda medlemsstaterna ska uppfylla kravet på partnerskap i samarbete i enlighet med sina specifika förutsättningar. Bestämmelserna i dessa avtal skulle kunna ligga till grund för kommissionens kontroll av att partnerskapsavtal och program överensstämmer med uppförandekodens krav.

| 7. | Vi vill påminna om och understryka att sammanhållningspolitiken av naturliga skäl omfattar både en strategisk dimension och decentraliserat ansvar för de enskilda regionala och lokala aktörerna, som har de erfarenheter och fackkunskaper som krävs för ett framgångsrikt genomförande i medlemsstaterna. När den gemensamma strategin har fastställts tillsammans med kommissionen är regionernas uppgift ofta att fatta nyckelbeslut på sådana områden som urval och förvaltning av projekt. |
| --- | --- |

7.

Vi vill påminna om och understryka att sammanhållningspolitiken av naturliga skäl omfattar både en strategisk dimension och decentraliserat ansvar för de enskilda regionala och lokala aktörerna, som har de erfarenheter och fackkunskaper som krävs för ett framgångsrikt genomförande i medlemsstaterna. När den gemensamma strategin har fastställts tillsammans med kommissionen är regionernas uppgift ofta att fatta nyckelbeslut på sådana områden som urval och förvaltning av projekt.

| 8. | Kommittén betonar att partnerskap därför är en nödvändig förutsättning för ökad effektivitet i sammanhållningspolitiken, där EU:s strategiska riktlinjer måste anpassas till regionala och lokala utmaningar. I praktiken är det bara ett system med flernivåstyre som omfattar alla nivåer som kan koppla samman dessa två dimensioner på ett effektivt sätt. De regionala och lokala myndigheterna är viktiga länkar i flernivåstyret, och de kan därför inte likställas med partner från den icke-statliga sektorn. |
| --- | --- |

8.

Kommittén betonar att partnerskap därför är en nödvändig förutsättning för ökad effektivitet i sammanhållningspolitiken, där EU:s strategiska riktlinjer måste anpassas till regionala och lokala utmaningar. I praktiken är det bara ett system med flernivåstyre som omfattar alla nivåer som kan koppla samman dessa två dimensioner på ett effektivt sätt. De regionala och lokala myndigheterna är viktiga länkar i flernivåstyret, och de kan därför inte likställas med partner från den icke-statliga sektorn.

| 9. | Regionkommittén ogillar samtidigt en tillämpning av principen om flernivåstyre som ger de överordnade nivåerna prioritet framför de lägre nivåerna i partnerskapets förfaranden. Den europeiska uppförandekoden om partnerskap bör på ett entydigt sätt uppmuntra medlemsstaterna att effektivt förhindra detta. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén ogillar samtidigt en tillämpning av principen om flernivåstyre som ger de överordnade nivåerna prioritet framför de lägre nivåerna i partnerskapets förfaranden. Den europeiska uppförandekoden om partnerskap bör på ett entydigt sätt uppmuntra medlemsstaterna att effektivt förhindra detta.

| 10. | Kommittén anser att de regionala och lokala myndigheterna fullt ut måste involveras i utarbetandet av de partnerskapsavtal som undertecknas av kommissionen och medlemsstaterna, och att dessa avtal måste innehålla en bestämmelse om de principer som man har kommit överens om för samarbetet mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och som skulle kunna utgöra ett av de förhandsvillkor som fastställs i den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

10.

Kommittén anser att de regionala och lokala myndigheterna fullt ut måste involveras i utarbetandet av de partnerskapsavtal som undertecknas av kommissionen och medlemsstaterna, och att dessa avtal måste innehålla en bestämmelse om de principer som man har kommit överens om för samarbetet mellan nationella, regionala och lokala myndigheter och som skulle kunna utgöra ett av de förhandsvillkor som fastställs i den allmänna förordningen.

| 11. | ReK skulle också gärna se att de regionala och lokala myndigheterna spelar en nyckelroll i fastställandet och genomförandet av regionalpolitikens investeringsprioriteringar. Vi uppmanar därför kommissionen att bekräfta de regionala och lokala myndigheternas ledande roll i förhållande till de andra partner som nämns i den europeiska uppförandekoden om partnerskap. |
| --- | --- |

11.

ReK skulle också gärna se att de regionala och lokala myndigheterna spelar en nyckelroll i fastställandet och genomförandet av regionalpolitikens investeringsprioriteringar. Vi uppmanar därför kommissionen att bekräfta de regionala och lokala myndigheternas ledande roll i förhållande till de andra partner som nämns i den europeiska uppförandekoden om partnerskap.

| 12. | Vi förstår kommissionens vilja att begränsa den europeiska uppförandekoden för partnerskap till minimikrav på medlemsstaterna att involvera partnerna i olika faser i programplaneringen, men samtidigt skulle vi gärna se att dessa krav blir tillräckligt strikta och tydliga för att det ska finnas verkliga partnerskap i de viktigaste frågorna. |
| --- | --- |

12.

Vi förstår kommissionens vilja att begränsa den europeiska uppförandekoden för partnerskap till minimikrav på medlemsstaterna att involvera partnerna i olika faser i programplaneringen, men samtidigt skulle vi gärna se att dessa krav blir tillräckligt strikta och tydliga för att det ska finnas verkliga partnerskap i de viktigaste frågorna.

| 13. | ReK understryker subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas särskilda betydelse. De bör å ena sidan möjliggöra och stärka deltagandet i partnerskap för aktörer som har befogenheter på den territoriella nivå där det aktuella programmet genomförs, och å andra sidan leda till att berörda parter deltar på ett sätt som motsvarar deras potential och betydelse för programmets genomförande. |
| --- | --- |

13.

ReK understryker subsidiaritets- och proportionalitetsprincipernas särskilda betydelse. De bör å ena sidan möjliggöra och stärka deltagandet i partnerskap för aktörer som har befogenheter på den territoriella nivå där det aktuella programmet genomförs, och å andra sidan leda till att berörda parter deltar på ett sätt som motsvarar deras potential och betydelse för programmets genomförande.

| 14. | Kommittén vill rikta uppmärksamheten på att medlemsstaterna, oberoende av skillnader i institutioner och politisk kultur, är mycket olika med avseende på yta, befolkningsstorlek och geografisk befolkningsfördelning. Indelningen på nationell, regional och lokal nivå leder därför i praktiken till mycket olika situationer i de enskilda medlemsstaterna, vilket inverkar på hur partnerskapet genomförs. |
| --- | --- |

14.

Kommittén vill rikta uppmärksamheten på att medlemsstaterna, oberoende av skillnader i institutioner och politisk kultur, är mycket olika med avseende på yta, befolkningsstorlek och geografisk befolkningsfördelning. Indelningen på nationell, regional och lokal nivå leder därför i praktiken till mycket olika situationer i de enskilda medlemsstaterna, vilket inverkar på hur partnerskapet genomförs.

| 15. | Vi ser positivt på att kommissionen har för avsikt att anta den europeiska uppförandekoden för partnerskap i form av en delegerad akt omedelbart efter det att förordningen om gemensamma bestämmelser har trätt i kraft. Om man fattar beslut om att ge detta dokument någon annan rättslig status anser kommittén att man bör utveckla lösningar som innebär garantier för en verklig kvalitativ förbättring av efterlevnaden av partnerskapsprincipen under budgetperioden 2014–2020. |
| --- | --- |

15.

Vi ser positivt på att kommissionen har för avsikt att anta den europeiska uppförandekoden för partnerskap i form av en delegerad akt omedelbart efter det att förordningen om gemensamma bestämmelser har trätt i kraft. Om man fattar beslut om att ge detta dokument någon annan rättslig status anser kommittén att man bör utveckla lösningar som innebär garantier för en verklig kvalitativ förbättring av efterlevnaden av partnerskapsprincipen under budgetperioden 2014–2020.

Partner

| 16. | Vi vill påpeka att den europeiska uppförandekoden innehåller en uppdelning av potentiella partner i tre grupper, nämligen a) offentliga myndigheter på regional och lokal nivå, b) näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt c) aktörer som företräder det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering. Detta innebär att mycket olikartade aktörer med mycket skilda möjligheter att verkligen påverka programgenomförandet placeras på samma nivå. |
| --- | --- |

16.

Vi vill påpeka att den europeiska uppförandekoden innehåller en uppdelning av potentiella partner i tre grupper, nämligen a) offentliga myndigheter på regional och lokal nivå, b) näringslivets och arbetsmarknadens organisationer samt c) aktörer som företräder det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering. Detta innebär att mycket olikartade aktörer med mycket skilda möjligheter att verkligen påverka programgenomförandet placeras på samma nivå.

| 17. | Kommittén anser därför att det finns ett behov av att skapa en lämplig partnerhierarki. De regionala och lokala myndigheterna bör ha en överordnad ställning i partnerskapsprocessen på grund av deras politiska legitimitet och politiska och ekonomiska ansvar. Därmed är de företrädare för allmänintresset och ansvarar också för genomförandet av de många programmen och projekten. Dessutom har regionala myndigheter lagstiftningsbefogenheter i vissa decentraliserade stater. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser därför att det finns ett behov av att skapa en lämplig partnerhierarki. De regionala och lokala myndigheterna bör ha en överordnad ställning i partnerskapsprocessen på grund av deras politiska legitimitet och politiska och ekonomiska ansvar. Därmed är de företrädare för allmänintresset och ansvarar också för genomförandet av de många programmen och projekten. Dessutom har regionala myndigheter lagstiftningsbefogenheter i vissa decentraliserade stater.

| 18. | Kommittén framhåller att formuleringen om ”regionernas” nyckelroll i arbetet med att organisera partnerskapet i ”decentraliserade” stater inte får uppfattas som att det är de nationella myndigheterna som ska spela denna nyckelroll i de övriga medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Kommittén framhåller att formuleringen om ”regionernas” nyckelroll i arbetet med att organisera partnerskapet i ”decentraliserade” stater inte får uppfattas som att det är de nationella myndigheterna som ska spela denna nyckelroll i de övriga medlemsstaterna.

| 19. | Regionkommittén delar kommissionens ståndpunkt att det framför allt är viktigt att välja ut institutioner, organisationer och grupper som verkligen kan påverka genomförandet av programmet i fråga, eller som i avsevärd grad påverkas av genomförandet. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén delar kommissionens ståndpunkt att det framför allt är viktigt att välja ut institutioner, organisationer och grupper som verkligen kan påverka genomförandet av programmet i fråga, eller som i avsevärd grad påverkas av genomförandet.

| 20. | ReK uppskattar kommissionens erkännande av de förfaranden och metoder som hittills utarbetats i medlemsstaterna för att genomföra partnerskap (workshoppar, enkäter, forum, samråd och möten), men vill samtidigt rikta uppmärksamheten på behovet av att beakta de revolutionära förändringarna i fråga om sociala kommunikationssätt till följd av spridningen av ny telekommunikationsteknik. Den europeiska uppförandekoden om partnerskap bör uppmuntra medlemsstaterna att visa större djärvhet och innovationsförmåga i detta avseende. Detta är också nödvändigt om man vill engagera den unga generationen i partnerskapsprocessen. |
| --- | --- |

20.

ReK uppskattar kommissionens erkännande av de förfaranden och metoder som hittills utarbetats i medlemsstaterna för att genomföra partnerskap (workshoppar, enkäter, forum, samråd och möten), men vill samtidigt rikta uppmärksamheten på behovet av att beakta de revolutionära förändringarna i fråga om sociala kommunikationssätt till följd av spridningen av ny telekommunikationsteknik. Den europeiska uppförandekoden om partnerskap bör uppmuntra medlemsstaterna att visa större djärvhet och innovationsförmåga i detta avseende. Detta är också nödvändigt om man vill engagera den unga generationen i partnerskapsprocessen.

| 21. | Vi delar kommissionens önskan att företrädare för de mest sårbara och marginaliserade grupperna ska delta. Däremot behöver de inte nämnas vid namn i det allmänna dokumentet eftersom det kan handla om olika grupper beroende på lokala förhållanden och det konkreta program det gäller. |
| --- | --- |

21.

Vi delar kommissionens önskan att företrädare för de mest sårbara och marginaliserade grupperna ska delta. Däremot behöver de inte nämnas vid namn i det allmänna dokumentet eftersom det kan handla om olika grupper beroende på lokala förhållanden och det konkreta program det gäller.

| 22. | Vi vill rikta uppmärksamheten på att den europeiska uppförandekoden för partnerskap, med tanke på de risker för sociala konflikter som konstaterats i det förflutna i samband med genomförandet av vissa initiativ, bör uppmuntra medlemsstaterna att tidigt i processen inleda partnerskap med företrädare för grupper och aktörer som skulle kunna ha en kritisk uppfattning om programmets genomförande. |
| --- | --- |

22.

Vi vill rikta uppmärksamheten på att den europeiska uppförandekoden för partnerskap, med tanke på de risker för sociala konflikter som konstaterats i det förflutna i samband med genomförandet av vissa initiativ, bör uppmuntra medlemsstaterna att tidigt i processen inleda partnerskap med företrädare för grupper och aktörer som skulle kunna ha en kritisk uppfattning om programmets genomförande.

Regionala, lokala och andra offentliga myndigheter

| 23. | ReK påminner om att partner som företräder regioner och kommuner oberoende av sina formella befogenheter i den enskilda medlemsstaten står för gemensamma ståndpunkter, värderingar och intressen. Som partner har de därför objektivt sett en annan ställning än branschorganisationerna och arbetsmarknadsparterna, som företräder särintressenas ståndpunkter, värderingar och intressen. Detta faktum bör tydligt återspeglas i den europeiska uppförandekoden för partnerskap. |
| --- | --- |

23.

ReK påminner om att partner som företräder regioner och kommuner oberoende av sina formella befogenheter i den enskilda medlemsstaten står för gemensamma ståndpunkter, värderingar och intressen. Som partner har de därför objektivt sett en annan ställning än branschorganisationerna och arbetsmarknadsparterna, som företräder särintressenas ståndpunkter, värderingar och intressen. Detta faktum bör tydligt återspeglas i den europeiska uppförandekoden för partnerskap.

| 24. | Regionkommittén föreslår att man i den europeiska uppförandekoden för partnerskap uttryckligen nämner de typer av regionala och lokala aktörer som bör engageras i partnerskapsprocessen. Detta gäller särskilt aktörer som inte utgör territoriella enheter i det berörda medlemslandet: funktionellt definierade områden (stadsområden, landsbygdsområden, infrastrukturområden, naturområden, gränsöverskridande områden, kustområden m.fl.), territoriella grupperingar för interkommunalt samarbete samt samarbetsnätverk för städer och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén föreslår att man i den europeiska uppförandekoden för partnerskap uttryckligen nämner de typer av regionala och lokala aktörer som bör engageras i partnerskapsprocessen. Detta gäller särskilt aktörer som inte utgör territoriella enheter i det berörda medlemslandet: funktionellt definierade områden (stadsområden, landsbygdsområden, infrastrukturområden, naturområden, gränsöverskridande områden, kustområden m.fl.), territoriella grupperingar för interkommunalt samarbete samt samarbetsnätverk för städer och lokalsamhällen.

| 25. | Vi stöder kommissionens avsikt att i den europeiska uppförandekoden för partnerskap ställa krav på de regionala myndigheter som förvaltar programmen att organisera partnerskapsprocesser under alla faser av genomförandet med företrädare för lokala myndigheter, näringslivsföreträdare och arbetsmarknadsparterna samt företrädare för det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

25.

Vi stöder kommissionens avsikt att i den europeiska uppförandekoden för partnerskap ställa krav på de regionala myndigheter som förvaltar programmen att organisera partnerskapsprocesser under alla faser av genomförandet med företrädare för lokala myndigheter, näringslivsföreträdare och arbetsmarknadsparterna samt företrädare för det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering.

| 26. | Vi föreslår att kommuner och företrädare för funktionella stadsområden ska involveras i partnerskapsprocessen, inte bara i samband med integrerade territoriella investeringar, utan alltid när det är meningsfullt för ett visst program. |
| --- | --- |

26.

Vi föreslår att kommuner och företrädare för funktionella stadsområden ska involveras i partnerskapsprocessen, inte bara i samband med integrerade territoriella investeringar, utan alltid när det är meningsfullt för ett visst program.

Arbetsmarknadens parter och näringslivets organisationer

| 27. | Vi instämmer i kommissionens uppfattning att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer måste garanteras lika deltagande i partnerskapen. Man måste dock ta hänsyn till att arbetsgivare och arbetstagare är organiserade i olika hög grad och på olika sätt i skilda medlemsstater. I många branscher gör arbetets art det i praktiken omöjligt att skapa arbetstagarorganisationer. Den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör innehålla rekommendationer som inte påbjuder konkreta lösningar, men som innebär att medlemsstaterna måste utarbeta förfaranden för samarbete med näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, med beaktande av den specifika nationella, regionala och lokala särarten. |
| --- | --- |

27.

Vi instämmer i kommissionens uppfattning att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer måste garanteras lika deltagande i partnerskapen. Man måste dock ta hänsyn till att arbetsgivare och arbetstagare är organiserade i olika hög grad och på olika sätt i skilda medlemsstater. I många branscher gör arbetets art det i praktiken omöjligt att skapa arbetstagarorganisationer. Den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör innehålla rekommendationer som inte påbjuder konkreta lösningar, men som innebär att medlemsstaterna måste utarbeta förfaranden för samarbete med näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, med beaktande av den specifika nationella, regionala och lokala särarten.

| 28. | Mot bakgrund av situationen på många europeiska arbetsmarknader bör man bland arbetsmarknadspartnerna beakta organisationer eller institutioner som företräder arbetssökande, särskilt ungdomar och välutbildade. |
| --- | --- |

28.

Mot bakgrund av situationen på många europeiska arbetsmarknader bör man bland arbetsmarknadspartnerna beakta organisationer eller institutioner som företräder arbetssökande, särskilt ungdomar och välutbildade.

Organisationer som företräder det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering

| 29. | Kommittén stöder helhjärtat kommissionens förslag att partnerskap med de många och vitt skilda organisationer som företräder det civila samhället bör bygga på samarbete med paraplyorganisationer och att man bör främja skapandet av olika former av nätverk och samarbeten mellan enskilda organisationer som deltar i partnerskap. |
| --- | --- |

29.

Kommittén stöder helhjärtat kommissionens förslag att partnerskap med de många och vitt skilda organisationer som företräder det civila samhället bör bygga på samarbete med paraplyorganisationer och att man bör främja skapandet av olika former av nätverk och samarbeten mellan enskilda organisationer som deltar i partnerskap.

| 30. | Den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör innehålla tydliga och överblickbara principer för urval av representativa icke-statliga organisationer, huvudsakligen med utgångspunkt i deras kompetens och hittillsvarande verksamhet inom det område som programmet gäller. |
| --- | --- |

30.

Den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör innehålla tydliga och överblickbara principer för urval av representativa icke-statliga organisationer, huvudsakligen med utgångspunkt i deras kompetens och hittillsvarande verksamhet inom det område som programmet gäller.

Partnerskapsprocessen

Anpassa partnerskapen till programmet

| 31. | Regionkommittén ser ett behov av att anpassa partnerna till programtypen, men ställer sig tveksam till att gruppera programmen med utgångspunkt i finansieringssättet (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden), särskilt eftersom man planerar att finansiera program via flera fonder. Vad gäller urvalet av partner bör det fastställas med hänsyn till programtyp och verksamhetsområde. |
| --- | --- |

31.

Regionkommittén ser ett behov av att anpassa partnerna till programtypen, men ställer sig tveksam till att gruppera programmen med utgångspunkt i finansieringssättet (Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska havs- och fiskerifonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden), särskilt eftersom man planerar att finansiera program via flera fonder. Vad gäller urvalet av partner bör det fastställas med hänsyn till programtyp och verksamhetsområde.

| 32. | Vi föreslår att man i den europeiska uppförandekoden för partnerskap skriver in en allmän princip om att det faktum att en typ av partner erkänns som viktig inte på förhand utesluter andra aktörers deltagande i partnerskapet om det finns sakliga skäl för att de ska delta. |
| --- | --- |

32.

Vi föreslår att man i den europeiska uppförandekoden för partnerskap skriver in en allmän princip om att det faktum att en typ av partner erkänns som viktig inte på förhand utesluter andra aktörers deltagande i partnerskapet om det finns sakliga skäl för att de ska delta.

| 33. | I de program som finansieras med medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden är det nödvändigt att som partner involvera organisationer som företräder grupperingar av regionala och lokala offentliga myndigheter, bl.a. gränsöverskridande grupperingar. |
| --- | --- |

33.

I de program som finansieras med medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden är det nödvändigt att som partner involvera organisationer som företräder grupperingar av regionala och lokala offentliga myndigheter, bl.a. gränsöverskridande grupperingar.

| 34. | Partnerskap med organisationer inom forskning och utveckling bör återfinnas inom alla lämpliga program, i en omfattning och en form som motsvarar deras särart, eftersom dagens utvecklingsprocesser är komplicerade och eftersom man behöver tillgång till detaljerad sakkunskap för att kunna påverka förloppet på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

34.

Partnerskap med organisationer inom forskning och utveckling bör återfinnas inom alla lämpliga program, i en omfattning och en form som motsvarar deras särart, eftersom dagens utvecklingsprocesser är komplicerade och eftersom man behöver tillgång till detaljerad sakkunskap för att kunna påverka förloppet på ett effektivt sätt.

Partnernas deltagande i utarbetandet av programdokumenten

| 35. | ReK ställer sig bakom kommissionens förslag om att partnerna ska involveras så tidigt som möjligt i programplaneringen, och att detta partnerskap ska vara skilt från förfarandet för den strategiska miljökonsekvensbedömningen. |
| --- | --- |

35.

ReK ställer sig bakom kommissionens förslag om att partnerna ska involveras så tidigt som möjligt i programplaneringen, och att detta partnerskap ska vara skilt från förfarandet för den strategiska miljökonsekvensbedömningen.

| 36. | Vi vill särskilt understryka vikten av att involvera de regionala och lokala myndigheterna i följande programplaneringsfaser: 1) Analys av de utmaningar och behov som ska hanteras genom den gemensamma strategiska ramen. 2) Val av mål och prioriteringar. 3) Samordning av mekanismerna i syfte att uppnå synergieffekter. Kommittén uppmanar samtidigt medlemsstaterna att mer konkret ange med vilka medel man tänker säkerställa ett sådant partnerskap. |
| --- | --- |

36.

Vi vill särskilt understryka vikten av att involvera de regionala och lokala myndigheterna i följande programplaneringsfaser: 1) Analys av de utmaningar och behov som ska hanteras genom den gemensamma strategiska ramen. 2) Val av mål och prioriteringar. 3) Samordning av mekanismerna i syfte att uppnå synergieffekter. Kommittén uppmanar samtidigt medlemsstaterna att mer konkret ange med vilka medel man tänker säkerställa ett sådant partnerskap.

Utarbetande av partnerskapsavtal

| 37. | Kommittén anser att man måste fastställa vissa ramkrav på medlemsstaterna när det handlar om att utforma förfaranden för att skapa verkliga partnerskap i samband med att partnerskapsavtalen utformas. |
| --- | --- |

37.

Kommittén anser att man måste fastställa vissa ramkrav på medlemsstaterna när det handlar om att utforma förfaranden för att skapa verkliga partnerskap i samband med att partnerskapsavtalen utformas.

| 38. | Kommittén anser att just de lokala och regionala myndigheterna bör vara en ständig deltagare i förhandlingsprocessen i samband med utformningen av partnerskapsavtalen på både nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

38.

Kommittén anser att just de lokala och regionala myndigheterna bör vara en ständig deltagare i förhandlingsprocessen i samband med utformningen av partnerskapsavtalen på både nationell och regional nivå.

| 39. | ReK uppskattar att kommitténs initiativ till territoriella pakter för genomförandet av Europa 2020-strategin har beaktats som ett viktigt inslag i flernivåstyret, men anser samtidigt att detta instrument inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

39.

ReK uppskattar att kommitténs initiativ till territoriella pakter för genomförandet av Europa 2020-strategin har beaktats som ett viktigt inslag i flernivåstyret, men anser samtidigt att detta instrument inte har utnyttjats i tillräcklig utsträckning.

Principerna för deltagande i partnerskapet

| 40. | Kommittén godtar och stöder kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod att ha tydliga principer i partnerskapsförfarandena när det gäller följande: 1) Tidigt tillhandahållande av dokument. 2) Tillräcklig tid för partnerna att sätta sig in i frågan, för samråd och för reaktion. 3) Säkerställande av informationskanaler. 4) Öppenhet kring svar på förslag och kommentarer. 5) Spridning av resultat. |
| --- | --- |

40.

Kommittén godtar och stöder kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod att ha tydliga principer i partnerskapsförfarandena när det gäller följande: 1) Tidigt tillhandahållande av dokument. 2) Tillräcklig tid för partnerna att sätta sig in i frågan, för samråd och för reaktion. 3) Säkerställande av informationskanaler. 4) Öppenhet kring svar på förslag och kommentarer. 5) Spridning av resultat.

Information i programdokumenten om hur partnerskapen genomförs

| 41. | Kommittén godtar och stöder kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod att i partnerskapsavtalen införa detaljerade principer för partnerskapet. Dessa krav bör dock beakta de enskilda medlemsstaternas särart. Detta gäller i synnerhet de offentliga myndigheterna på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

41.

Kommittén godtar och stöder kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod att i partnerskapsavtalen införa detaljerade principer för partnerskapet. Dessa krav bör dock beakta de enskilda medlemsstaternas särart. Detta gäller i synnerhet de offentliga myndigheterna på regional och lokal nivå.

Sammansättning, betydelse och principer för verksamheten i övervakningskommittéerna

| 42. | Regionkommittén delar kommissionens åsikt att övervakningskommittéerna har en nyckelroll i genomförandet av alla GSR-program. Kommittén godtar och stöder de detaljerade kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod när det gäller partnernas deltagande, särskilt de regionala och lokala myndigheternas deltagande, i inrättandet av övervakningskommittéer. De bör delta i arbetet med att fastställa de officiella principerna för övervakningskommittéerna och i deras löpande verksamhet. |
| --- | --- |

42.

Regionkommittén delar kommissionens åsikt att övervakningskommittéerna har en nyckelroll i genomförandet av alla GSR-program. Kommittén godtar och stöder de detaljerade kraven på medlemsstaterna enligt förslaget till europeisk uppförandekod när det gäller partnernas deltagande, särskilt de regionala och lokala myndigheternas deltagande, i inrättandet av övervakningskommittéer. De bör delta i arbetet med att fastställa de officiella principerna för övervakningskommittéerna och i deras löpande verksamhet.

Partnernas deltagande i urvalet av projekt

| 43. | Kommittén godtar förslaget om att förvaltningsmyndigheterna enligt uppförandekoden bör fastställa detaljerade krav i syfte att 1) involvera berörda partner i arbetet med att fastställa principer för förslagsinfordringar och bedömning av projekt, 2) effektivt förhindra intressekonflikter mellan partnerna, 3) se till att företrädare för parterna som är involverade i urvalet av projekt regelbundet byts ut samt 4) se till att partnerna är fullt medvetna om de skyldigheter som deltagandet i urvalsförfarandet innebär. De regionala och lokala myndigheterna har en särskild roll i urval och bedömning av projekt som påverkar deras territorium. |
| --- | --- |

43.

Kommittén godtar förslaget om att förvaltningsmyndigheterna enligt uppförandekoden bör fastställa detaljerade krav i syfte att 1) involvera berörda partner i arbetet med att fastställa principer för förslagsinfordringar och bedömning av projekt, 2) effektivt förhindra intressekonflikter mellan partnerna, 3) se till att företrädare för parterna som är involverade i urvalet av projekt regelbundet byts ut samt 4) se till att partnerna är fullt medvetna om de skyldigheter som deltagandet i urvalsförfarandet innebär. De regionala och lokala myndigheterna har en särskild roll i urval och bedömning av projekt som påverkar deras territorium.

Partnernas deltagande i rapportering och utvärdering

| 44. | Kommittén godtar förslaget om att förvaltningsmyndigheterna enligt uppförandekoden bör fastställa detaljerade krav om att involvera partnerna i arbetet med att upprätta den årliga rapporten om genomförandet av programmen, och de regelbundna lägesrapporter om partnerskapsavtalens genomförande som ska lämnas under första halvåret 2017 och 2019, särskilt när det handlar om att lämna information om förloppet och en bedömning av partnernas roll i genomförandet. |
| --- | --- |

44.

Kommittén godtar förslaget om att förvaltningsmyndigheterna enligt uppförandekoden bör fastställa detaljerade krav om att involvera partnerna i arbetet med att upprätta den årliga rapporten om genomförandet av programmen, och de regelbundna lägesrapporter om partnerskapsavtalens genomförande som ska lämnas under första halvåret 2017 och 2019, särskilt när det handlar om att lämna information om förloppet och en bedömning av partnernas roll i genomförandet.

| 45. | Vi ställer oss bakom kommissionens krav på att alla GSR-program ska åtföljas av en utvärderingsplan fastställd av förvaltningsmyndigheten. Kommittén anser också att det måste finnas tungt vägande skäl innan man antar separata regler för utarbetande av utvärderingsplaner för program som finansieras via å ena sidan Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF), och å andra sidan Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). |
| --- | --- |

45.

Vi ställer oss bakom kommissionens krav på att alla GSR-program ska åtföljas av en utvärderingsplan fastställd av förvaltningsmyndigheten. Kommittén anser också att det måste finnas tungt vägande skäl innan man antar separata regler för utarbetande av utvärderingsplaner för program som finansieras via å ena sidan Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), Sammanhållningsfonden och Europeiska socialfonden (ESF), och å andra sidan Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU).

Stöd till partnerna

| 46. | Vissa partner, särskilt företrädare för det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering, kan på grund av otillräckliga kunskaper och begränsade resurser få svårigheter att på lämpligt sätt delta i partnerskapsprocessen. |
| --- | --- |

46.

Vissa partner, särskilt företrädare för det civila samhället, bl.a. miljöorganisationer, icke-statliga organisationer och organisationer som ansvarar för att främja jämställdhet och bekämpa diskriminering, kan på grund av otillräckliga kunskaper och begränsade resurser få svårigheter att på lämpligt sätt delta i partnerskapsprocessen.

| 47. | Regionkommittén godtar och stöder därför tanken i förslaget till europeisk uppförandekod på att föreslå för medlemsstaterna att de för över en del av de medel som är avsedda för tekniskt stöd till de svagaste partnerna. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén godtar och stöder därför tanken i förslaget till europeisk uppförandekod på att föreslå för medlemsstaterna att de för över en del av de medel som är avsedda för tekniskt stöd till de svagaste partnerna.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/18

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Lokalt ledd utveckling”

2013/C 17/05

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Det behövs mer EU-stöd till lokal utveckling under nästa programperiod för att ge medborgarna möjlighet att bli mer delaktiga i målen i Europa 2020-strategin och för att underlätta och stimulera den ekonomiska återhämtningen och bidra till fler arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Det behövs mer EU-stöd till lokal utveckling under nästa programperiod för att ge medborgarna möjlighet att bli mer delaktiga i målen i Europa 2020-strategin och för att underlätta och stimulera den ekonomiska återhämtningen och bidra till fler arbetstillfällen.

| — | Lokalt ledd utveckling är en av de mer banbrytande aspekterna av det lagstiftningspaket som föreslås för perioden 2014–2020, varför dess användning starkt bör uppmuntras. |
| --- | --- |

—

Lokalt ledd utveckling är en av de mer banbrytande aspekterna av det lagstiftningspaket som föreslås för perioden 2014–2020, varför dess användning starkt bör uppmuntras.

| — | Lokalt ledd utveckling är den enda bestämmelsen i förordningen om gemensamma bestämmelser där reella synergieffekter på genomförandenivå specifikt eftersträvas för att gemensamt genomföra Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden samt strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Lokalt ledd utveckling kan därför fungera som en enda kontaktpunkt för lokala stödmottagare, och göra det möjligt att genomföra fonderna på ett integrerat och förenklat sätt på gräsrotsnivå. |
| --- | --- |

—

Lokalt ledd utveckling är den enda bestämmelsen i förordningen om gemensamma bestämmelser där reella synergieffekter på genomförandenivå specifikt eftersträvas för att gemensamt genomföra Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden samt strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Lokalt ledd utveckling kan därför fungera som en enda kontaktpunkt för lokala stödmottagare, och göra det möjligt att genomföra fonderna på ett integrerat och förenklat sätt på gräsrotsnivå.

| — | Lokalt ledd utveckling är av avgörande betydelse för en harmonisk utveckling av stads- och landsbygdsområden, eftersom den förstärker kapaciteten att skapa kopplingar till omgivande stadsnära områden och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

—

Lokalt ledd utveckling är av avgörande betydelse för en harmonisk utveckling av stads- och landsbygdsområden, eftersom den förstärker kapaciteten att skapa kopplingar till omgivande stadsnära områden och landsbygdsområden.

| — | Regionkommittén uppmanar kommissionen att använda sig av revisionsrättens slutsatser och andra rapporter och utvärderingar för att se till att de erfarenheter man fått i samband med Leader och Urbact verkligen resulterar i en mycket mer solid, öppen och ansvarstagande modell för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén uppmanar kommissionen att använda sig av revisionsrättens slutsatser och andra rapporter och utvärderingar för att se till att de erfarenheter man fått i samband med Leader och Urbact verkligen resulterar i en mycket mer solid, öppen och ansvarstagande modell för lokalt ledd utveckling.

| — | ReK uppmanar kommissionen att så fort som möjligt utarbeta gemensamma vägledande och förenklade riktlinjer för genomförandet av lokalt ledd utveckling på viktiga områden. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar kommissionen att så fort som möjligt utarbeta gemensamma vägledande och förenklade riktlinjer för genomförandet av lokalt ledd utveckling på viktiga områden.

| Föredragande | Graham GARVIE (UK–ALDE), ledamot av Scottish Borders Council |
| --- | --- |
| Referensdokument |

Föredragande

Graham GARVIE (UK–ALDE), ledamot av Scottish Borders Council

Referensdokument

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag för nästa programperiod, i vilka man fäster särskild och förnyad uppmärksamhet vid den lokala utvecklingen i EU:s regional-, landsbygds- och havspolitik. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag för nästa programperiod, i vilka man fäster särskild och förnyad uppmärksamhet vid den lokala utvecklingen i EU:s regional-, landsbygds- och havspolitik.

| 2. | Kommittén anser att lokal utveckling utgör en del av ett bredare förhållningssätt till territoriell utveckling inom EU. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att lokal utveckling utgör en del av ett bredare förhållningssätt till territoriell utveckling inom EU.

| 3. | Kommittén anser att lokal utveckling bäst definieras som ett holistiskt koncept med fokus på utmaningar och möjligheter i alla typer av regioner, såväl städer, landsbygdsområden och regioner med både stads- och landsbygdsområden (rurban) som funktionellt definierade områden. |
| --- | --- |

3.

Kommittén anser att lokal utveckling bäst definieras som ett holistiskt koncept med fokus på utmaningar och möjligheter i alla typer av regioner, såväl städer, landsbygdsområden och regioner med både stads- och landsbygdsområden (rurban) som funktionellt definierade områden.

| 4. | Det behövs mer EU-stöd till lokal utveckling under nästa programperiod 2014–2020, inte bara för att ge medborgarna möjlighet att bli mer delaktiga i målen i Europa 2020-strategin och underlätta uppnåendet av dem, utan även för att underlätta och stimulera den ekonomiska återhämtningen och bidra till fler arbetstillfällen i områden som är särskilt hårt drabbade av den pågående ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

4.

Det behövs mer EU-stöd till lokal utveckling under nästa programperiod 2014–2020, inte bara för att ge medborgarna möjlighet att bli mer delaktiga i målen i Europa 2020-strategin och underlätta uppnåendet av dem, utan även för att underlätta och stimulera den ekonomiska återhämtningen och bidra till fler arbetstillfällen i områden som är särskilt hårt drabbade av den pågående ekonomiska och finansiella krisen.

| 5. | Strategin för lokal utveckling kan genomföras med hjälp av olika instrument, och ett av de nya huvudalternativ som kommissionen föreslår är det nya instrumentet för lokalt ledd utveckling. Begreppet lokal utveckling har dock en bredare innebörd, där varje EU-medlemsstats institutionella ram och praxis måste beaktas. |
| --- | --- |

5.

Strategin för lokal utveckling kan genomföras med hjälp av olika instrument, och ett av de nya huvudalternativ som kommissionen föreslår är det nya instrumentet för lokalt ledd utveckling. Begreppet lokal utveckling har dock en bredare innebörd, där varje EU-medlemsstats institutionella ram och praxis måste beaktas.

| 6. | Kommittén ser mycket positivt på att ett helt kapitel i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser särskilt behandlar instrumentet för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ser mycket positivt på att ett helt kapitel i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser särskilt behandlar instrumentet för lokalt ledd utveckling.

| 7. | Regionkommittén framhåller att lokalt ledd utveckling är den enda bestämmelsen i förordningen om gemensamma bestämmelser där reella synergieffekter på genomförandenivå specifikt eftersträvas för att gemensamt genomföra Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) samt strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF)) och Sammanhållningsfonden. Instrumentet spelar därför en viktig roll när det gäller att öka sammanhållningspolitikens trovärdighet genom att visa att olika EU-fonder verkligen kan genomföras gemensamt på ett integrerat och effektivt sätt. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén framhåller att lokalt ledd utveckling är den enda bestämmelsen i förordningen om gemensamma bestämmelser där reella synergieffekter på genomförandenivå specifikt eftersträvas för att gemensamt genomföra Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) samt strukturfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Europeiska socialfonden (ESF)) och Sammanhållningsfonden. Instrumentet spelar därför en viktig roll när det gäller att öka sammanhållningspolitikens trovärdighet genom att visa att olika EU-fonder verkligen kan genomföras gemensamt på ett integrerat och effektivt sätt.

| 8. | ReK menar att instrumentet för lokalt ledd utveckling kan användas både för att bättre trygga den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU och för att på lokal nivå genomföra de elva tematiska målen i den gemensamma strategiska ramen och därigenom även Europa 2020-strategin. Kommittén vill dock framhålla att tidsfristen för utarbetandet av den lokala utvecklingsstrategin bör förlängas. |
| --- | --- |

8.

ReK menar att instrumentet för lokalt ledd utveckling kan användas både för att bättre trygga den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen inom EU och för att på lokal nivå genomföra de elva tematiska målen i den gemensamma strategiska ramen och därigenom även Europa 2020-strategin. Kommittén vill dock framhålla att tidsfristen för utarbetandet av den lokala utvecklingsstrategin bör förlängas.

| 9. | I dessa svåra tider av kris och ekonomisk nedgång är det viktigare än någonsin att avlägsna artificiella hinder mellan olika EU-fonder, så att de kan genomföras lokalt både i städer och på landsbygden genom att man i högre grad beaktar och inriktar sig på de enskilda områdenas särskilda behov. |
| --- | --- |

9.

I dessa svåra tider av kris och ekonomisk nedgång är det viktigare än någonsin att avlägsna artificiella hinder mellan olika EU-fonder, så att de kan genomföras lokalt både i städer och på landsbygden genom att man i högre grad beaktar och inriktar sig på de enskilda områdenas särskilda behov.

| 10. | Kapacitetsuppbyggnad är en central aspekt i den lokalt ledda utvecklingen, och tillräckliga medel måste göras tillgängliga för att lokala aktörer ska kunna utarbeta och genomföra sina lokala strategier. |
| --- | --- |

10.

Kapacitetsuppbyggnad är en central aspekt i den lokalt ledda utvecklingen, och tillräckliga medel måste göras tillgängliga för att lokala aktörer ska kunna utarbeta och genomföra sina lokala strategier.

| 11. | Kommittén gläder sig över att områden som berörs av lokalt ledd utveckling enligt förordningen om gemensamma bestämmelser ska omfattas av en högre medfinansieringssats (framför allt ökar EU:s medfinansiering med 10 % i fråga om Eruf och ESF om ett helt prioriterat område genomförs med hjälp av lokalt ledd utveckling). Kommittén anser att samma eller motsvarande incitament bör gälla för alla fonder, framför allt EHFF. |
| --- | --- |

11.

Kommittén gläder sig över att områden som berörs av lokalt ledd utveckling enligt förordningen om gemensamma bestämmelser ska omfattas av en högre medfinansieringssats (framför allt ökar EU:s medfinansiering med 10 % i fråga om Eruf och ESF om ett helt prioriterat område genomförs med hjälp av lokalt ledd utveckling). Kommittén anser att samma eller motsvarande incitament bör gälla för alla fonder, framför allt EHFF.

| 12. | ReK anser att det främsta mervärdet av lokalt ledd utveckling är att lokalsamhället involveras, inklusive den privata sektorn och frivilligsektorn, genom inrättandet av lokala aktionsgrupper som utarbetar integrerade strategier för lokal utveckling. |
| --- | --- |

12.

ReK anser att det främsta mervärdet av lokalt ledd utveckling är att lokalsamhället involveras, inklusive den privata sektorn och frivilligsektorn, genom inrättandet av lokala aktionsgrupper som utarbetar integrerade strategier för lokal utveckling.

| 13. | Detta ”nedifrån-och-upp”-förhållningssätt står i stark kontrast till det ”uppifrån-och-ned”-förhållningssätt som i annat fall skulle dominera användningen av EU-medel. Lokalt ledd utveckling är därför det bästa praktiska exemplet på subsidiaritetsprincipens betydelse på lokal nivå, och kommer att bidra till att öka allmänhetens ansvar och medvetenhet om EU-stödda insatser på fältet. |
| --- | --- |

13.

Detta ”nedifrån-och-upp”-förhållningssätt står i stark kontrast till det ”uppifrån-och-ned”-förhållningssätt som i annat fall skulle dominera användningen av EU-medel. Lokalt ledd utveckling är därför det bästa praktiska exemplet på subsidiaritetsprincipens betydelse på lokal nivå, och kommer att bidra till att öka allmänhetens ansvar och medvetenhet om EU-stödda insatser på fältet.

Huvudmål

Europa 2020-strategin och den gemensamma strategiska ramen

| 14. | Regionkommittén påpekar att medlemsstaterna och regionerna helt fritt kan bestämma om de vill införa lokalt ledd utveckling i anslutning till Eruf och ESF i sina partnerskapsavtal och operativa program. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén påpekar att medlemsstaterna och regionerna helt fritt kan bestämma om de vill införa lokalt ledd utveckling i anslutning till Eruf och ESF i sina partnerskapsavtal och operativa program.

| 15. | Vid sidan av programmet för städer, integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner är lokalt ledd utveckling en av de mer banbrytande aspekterna av det lagstiftningspaket som föreslås för perioden 2014–2020, varför dess användning starkt bör uppmuntras. |
| --- | --- |

15.

Vid sidan av programmet för städer, integrerade territoriella investeringar och gemensamma handlingsplaner är lokalt ledd utveckling en av de mer banbrytande aspekterna av det lagstiftningspaket som föreslås för perioden 2014–2020, varför dess användning starkt bör uppmuntras.

| 16. | Lokalt ledd utveckling kan bli ett viktigt redskap för att underlätta uppnåendet av målen i den gemensamma strategiska ramen och den territoriella agendan 2020 på lokal nivå, genom att den möjliggör gemensam planering av strategier som bidrar till genomförandet av Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

16.

Lokalt ledd utveckling kan bli ett viktigt redskap för att underlätta uppnåendet av målen i den gemensamma strategiska ramen och den territoriella agendan 2020 på lokal nivå, genom att den möjliggör gemensam planering av strategier som bidrar till genomförandet av Europa 2020-strategin.

| 17. | Lokalt ledd utveckling bör bygga på de erfarenheter man har av tidigare sektorsspecifika instrument för lokal utveckling, framför allt Leader-initiativet för landsbygdsutveckling och initiativ inom ramen för Europeiska fiskerifondens prioriterade område 4 samt programmet för nätverk för stadsutveckling (Urbact), det tidigare Urban-initiativet för hållbar utveckling i problematiska stadsområden och det tidigare Equal-initiativet mot utestängning, diskriminering och ojämlikhet. |
| --- | --- |

17.

Lokalt ledd utveckling bör bygga på de erfarenheter man har av tidigare sektorsspecifika instrument för lokal utveckling, framför allt Leader-initiativet för landsbygdsutveckling och initiativ inom ramen för Europeiska fiskerifondens prioriterade område 4 samt programmet för nätverk för stadsutveckling (Urbact), det tidigare Urban-initiativet för hållbar utveckling i problematiska stadsområden och det tidigare Equal-initiativet mot utestängning, diskriminering och ojämlikhet.

| 18. | Kommittén befarar att aktiviteterna för lokalt ledd utveckling vid förberedelserna av den gemensamma strategiska ramen i alltför hög grad fokuserar på utarbetande av strategier och kapacitetsuppbyggnad. Även om detta bör betraktas som en mycket viktig process är huvudsyftet med lokalt ledd utveckling att åstadkomma konkreta och betydande resultat genom investeringar som kan förbättra välfärden i lokalsamhället. |
| --- | --- |

18.

Kommittén befarar att aktiviteterna för lokalt ledd utveckling vid förberedelserna av den gemensamma strategiska ramen i alltför hög grad fokuserar på utarbetande av strategier och kapacitetsuppbyggnad. Även om detta bör betraktas som en mycket viktig process är huvudsyftet med lokalt ledd utveckling att åstadkomma konkreta och betydande resultat genom investeringar som kan förbättra välfärden i lokalsamhället.

| 19. | ReK är tveksam till om det är ändamålsenligt att enbart nämna lokalt ledd utveckling i den gemensamma strategiska ramens tematiska mål 9, dvs. social integration. Lokalt ledd utveckling är ett mångfunktionellt instrument inriktat på lokalsamhället, vars många särdrag och utmaningar omfattar långt mer än enbart social integration. Konkret uttryckt kan instrumentet i hög grad bidra till att korrigera den stora geografiska och demografiska obalans som försvårar den ekonomiska och sociala utvecklingen i vissa regioner. |
| --- | --- |

19.

ReK är tveksam till om det är ändamålsenligt att enbart nämna lokalt ledd utveckling i den gemensamma strategiska ramens tematiska mål 9, dvs. social integration. Lokalt ledd utveckling är ett mångfunktionellt instrument inriktat på lokalsamhället, vars många särdrag och utmaningar omfattar långt mer än enbart social integration. Konkret uttryckt kan instrumentet i hög grad bidra till att korrigera den stora geografiska och demografiska obalans som försvårar den ekonomiska och sociala utvecklingen i vissa regioner.

| 20. | ReK yrkar därför på att den gemensamma strategiska ramen ändras så att lokalt ledd utveckling nämns i alla ramens elva tematiska mål och därmed kan användas med beaktande av de lokala förhållandena, och inte enbart för aktiviteter som rör social integration. |
| --- | --- |

20.

ReK yrkar därför på att den gemensamma strategiska ramen ändras så att lokalt ledd utveckling nämns i alla ramens elva tematiska mål och därmed kan användas med beaktande av de lokala förhållandena, och inte enbart för aktiviteter som rör social integration.

| 21. | Kommittén betonar att de lokala aktionsgrupperna på området lokalt ledd utveckling måste kunna dra nytta av den extra medfinansieringssatsen på 10 %, oberoende av vilket av ramens tematiska mål de arbetar med. Framför allt måste den extra satsen på 10 % gälla även då de medel som avsätts för social integration i förordningen om gemensamma bestämmelser inte uteslutande anslås för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

21.

Kommittén betonar att de lokala aktionsgrupperna på området lokalt ledd utveckling måste kunna dra nytta av den extra medfinansieringssatsen på 10 %, oberoende av vilket av ramens tematiska mål de arbetar med. Framför allt måste den extra satsen på 10 % gälla även då de medel som avsätts för social integration i förordningen om gemensamma bestämmelser inte uteslutande anslås för lokalt ledd utveckling.

Särskilt mervärde

| 22. | Mervärdet av lokalt ledd utveckling består i följande: deltagande, samråd och samarbete mellan lokalbefolkningen och alla lokala offentliga och privata aktörer, anpassning av den lokala utvecklingsstrategin till de särskilda lokala behoven, ett stort inflytande på samarbetet mellan olika nivåer och sektorer, en god användning av välgrundad lokal kunskap och sakkännedom, lokala samhällens kapacitet till innovation, en integrerad strategi som spänner över flera sektorer, lokalt fastställda åtgärder och resultat samt ett flexibelt och strategiskt tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

22.

Mervärdet av lokalt ledd utveckling består i följande: deltagande, samråd och samarbete mellan lokalbefolkningen och alla lokala offentliga och privata aktörer, anpassning av den lokala utvecklingsstrategin till de särskilda lokala behoven, ett stort inflytande på samarbetet mellan olika nivåer och sektorer, en god användning av välgrundad lokal kunskap och sakkännedom, lokala samhällens kapacitet till innovation, en integrerad strategi som spänner över flera sektorer, lokalt fastställda åtgärder och resultat samt ett flexibelt och strategiskt tillvägagångssätt.

| 23. | En strategi för lokal utveckling inom ramen för lokalt ledd utveckling motsvarar också behovet av en mer resultatinriktad sammanhållningspolitik, eftersom problemen åtgärdas på lämplig territoriell nivå och det blir möjligt för samhällena och de lokala myndigheterna att aktivt delta i genomförandet av EU:s politiska mål och i synnerhet Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

23.

En strategi för lokal utveckling inom ramen för lokalt ledd utveckling motsvarar också behovet av en mer resultatinriktad sammanhållningspolitik, eftersom problemen åtgärdas på lämplig territoriell nivå och det blir möjligt för samhällena och de lokala myndigheterna att aktivt delta i genomförandet av EU:s politiska mål och i synnerhet Europa 2020-strategin.

| 24. | Lokalt ledd utveckling kan fungera som en enda kontaktpunkt för lokala stödmottagare, vilket skulle göra att GSR-fonderna kan genomföras på ett integrerat och förenklat sätt på gräsrotsnivå. Detta skulle kunna innebära ett enormt framsteg när det gäller att säkerställa att kommunerna kan inleda integrerade projekt som kan få medfinansiering från ett antal EU-fonder. |
| --- | --- |

24.

Lokalt ledd utveckling kan fungera som en enda kontaktpunkt för lokala stödmottagare, vilket skulle göra att GSR-fonderna kan genomföras på ett integrerat och förenklat sätt på gräsrotsnivå. Detta skulle kunna innebära ett enormt framsteg när det gäller att säkerställa att kommunerna kan inleda integrerade projekt som kan få medfinansiering från ett antal EU-fonder.

| 25. | På grund av sin integrerade karaktär och samhällets medverkan är den lokalt ledda utvecklingen strukturellt sett bättre lämpad att stödja diversifiering av verksamhet, social och ekonomisk utveckling och innovation än de standardiserade toppstyrda ansökningsprocesserna. |
| --- | --- |

25.

På grund av sin integrerade karaktär och samhällets medverkan är den lokalt ledda utvecklingen strukturellt sett bättre lämpad att stödja diversifiering av verksamhet, social och ekonomisk utveckling och innovation än de standardiserade toppstyrda ansökningsprocesserna.

| 26. | Detta skulle underlätta genomförandet av innovationsprojekt som annars inte skulle omfattas av operativa program. Det huvudsakliga mervärdet av partnerskapen för lokal utveckling är att de använder sig av den mångfald av sakkunskap som finns i de lokala aktionsgrupperna, som genom att samarbeta med stödmottagarna för att utveckla de ursprungliga bidragsansökningarna höjer kvaliteten på dem och möjliggör en mer effektiv anpassning till specifika lokala behov. |
| --- | --- |

26.

Detta skulle underlätta genomförandet av innovationsprojekt som annars inte skulle omfattas av operativa program. Det huvudsakliga mervärdet av partnerskapen för lokal utveckling är att de använder sig av den mångfald av sakkunskap som finns i de lokala aktionsgrupperna, som genom att samarbeta med stödmottagarna för att utveckla de ursprungliga bidragsansökningarna höjer kvaliteten på dem och möjliggör en mer effektiv anpassning till specifika lokala behov.

| 27. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna och regionerna att noggrant bedöma om inkluderandet av ett särskilt område för lokalt ledd utveckling i partnerskapsavtalen eller de operativa programmen skulle ge större mervärde åt de EU-medel som de tilldelas än de traditionella toppstyrda programmen. |
| --- | --- |

27.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna och regionerna att noggrant bedöma om inkluderandet av ett särskilt område för lokalt ledd utveckling i partnerskapsavtalen eller de operativa programmen skulle ge större mervärde åt de EU-medel som de tilldelas än de traditionella toppstyrda programmen.

Omfattning

| 28. | Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräcklig kritisk massa mätt i både storleken på de lokala aktionsgrupperna och det genomsnittliga belopp som de lokala aktionsgrupperna med ansvar för lokalt ledd utveckling kan förvänta sig att ansvara för. Enligt nuvarande erfarenheter av Leader och det prioriterade området 4 i EFF kan enskilda lokala aktionsgrupper med ansvar för lokalt ledd utveckling omfatta ett LAG-område på 5 000–150 000 personer, och en integrerad lokal strategi kan beviljas EU-stöd på i genomsnitt 2–10 miljoner euro under sjuårsperioden. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att det finns tillräcklig kritisk massa mätt i både storleken på de lokala aktionsgrupperna och det genomsnittliga belopp som de lokala aktionsgrupperna med ansvar för lokalt ledd utveckling kan förvänta sig att ansvara för. Enligt nuvarande erfarenheter av Leader och det prioriterade området 4 i EFF kan enskilda lokala aktionsgrupper med ansvar för lokalt ledd utveckling omfatta ett LAG-område på 5 000–150 000 personer, och en integrerad lokal strategi kan beviljas EU-stöd på i genomsnitt 2–10 miljoner euro under sjuårsperioden.

| 29. | Kommittén tror emellertid att lokalt ledd utveckling i vissa fall kan medföra en större kritisk massa än vad som anges i punkt 28, och motiverade undantag måste tillåtas för större stadsområden och geografiska områden, såsom öar och avlägsna områden, förutsatt att man bibehåller aspekten lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

29.

Kommittén tror emellertid att lokalt ledd utveckling i vissa fall kan medföra en större kritisk massa än vad som anges i punkt 28, och motiverade undantag måste tillåtas för större stadsområden och geografiska områden, såsom öar och avlägsna områden, förutsatt att man bibehåller aspekten lokalt ledd utveckling.

Integrerad territoriell utveckling

| 30. | ReK vill påminna om att den lokalt ledda utvecklingen är ett frivilligt instrument för att genomföra lokal utveckling inom ramen för GSR-fonderna, och att den är knuten till andra instrument, såsom integrerade territoriella investeringar, och bidrar till genomförandet av en bredare utvecklingsstrategi som gör det möjligt att anpassa politiken på lokal nivå. |
| --- | --- |

30.

ReK vill påminna om att den lokalt ledda utvecklingen är ett frivilligt instrument för att genomföra lokal utveckling inom ramen för GSR-fonderna, och att den är knuten till andra instrument, såsom integrerade territoriella investeringar, och bidrar till genomförandet av en bredare utvecklingsstrategi som gör det möjligt att anpassa politiken på lokal nivå.

| 31. | Kommittén gläder sig över att de europeiska och nationella genomförandebestämmelserna tydligt anger att integrerade territoriella investeringar och lokala aktionsgrupper kan förenas för att gemensamt uppfylla lokala ambitioner inom ramen för en gemensam strategi, då detta alternativ förefaller lämpligt. Framför allt bör genomförandebestämmelserna göra det möjligt och enklare att tillåta en eller flera lokala aktionsgrupper att, i mindre omfattning, genomföra en del av de aktiviteter som ska genomföras inom ramen för en integrerad territoriell investering på en mer omfattande geografisk nivå. |
| --- | --- |

31.

Kommittén gläder sig över att de europeiska och nationella genomförandebestämmelserna tydligt anger att integrerade territoriella investeringar och lokala aktionsgrupper kan förenas för att gemensamt uppfylla lokala ambitioner inom ramen för en gemensam strategi, då detta alternativ förefaller lämpligt. Framför allt bör genomförandebestämmelserna göra det möjligt och enklare att tillåta en eller flera lokala aktionsgrupper att, i mindre omfattning, genomföra en del av de aktiviteter som ska genomföras inom ramen för en integrerad territoriell investering på en mer omfattande geografisk nivå.

| 32. | I dessa fall vore det fullt rimligt att integrerade territoriella investeringar också kan dra nytta av det tillägg på 10 % som planeras för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

32.

I dessa fall vore det fullt rimligt att integrerade territoriella investeringar också kan dra nytta av det tillägg på 10 % som planeras för lokalt ledd utveckling.

| 33. | Vi vill dock påminna om att den lokalt ledda utvecklingens mervärde just består i att lokalsamhället i stort deltar och att det finns en uttrycklig koppling mellan befintliga redskap, såsom Leader och område 4 i EFF, och strukturfonderna. |
| --- | --- |

33.

Vi vill dock påminna om att den lokalt ledda utvecklingens mervärde just består i att lokalsamhället i stort deltar och att det finns en uttrycklig koppling mellan befintliga redskap, såsom Leader och område 4 i EFF, och strukturfonderna.

Lokalt ledd utveckling i stads- och landsbygdsområden

| 34. | Den lokalt ledda utvecklingens samhällsaspekt gör den särskilt väl lämpad att åtgärda geografiskt koncentrerade problem som kräver ett samhällsomfattande svar. |
| --- | --- |

34.

Den lokalt ledda utvecklingens samhällsaspekt gör den särskilt väl lämpad att åtgärda geografiskt koncentrerade problem som kräver ett samhällsomfattande svar.

| 35. | Regionkommittén gläder sig över att lokalt ledd utveckling också kan bli ett av flera tillgängliga redskap för att bygga upp inkluderande stadsområden med offentliga tjänster som är tillgängliga för alla, vilket förhindrar ghettobildning, utgör en reaktion på fattigdom och främjar sociala kopplingar inom olika socialgrupper, inklusive strategier för att uppmuntra ett aktivt åldrande, social innovation och ömsesidigt stöd mellan generationer och kulturer. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén gläder sig över att lokalt ledd utveckling också kan bli ett av flera tillgängliga redskap för att bygga upp inkluderande stadsområden med offentliga tjänster som är tillgängliga för alla, vilket förhindrar ghettobildning, utgör en reaktion på fattigdom och främjar sociala kopplingar inom olika socialgrupper, inklusive strategier för att uppmuntra ett aktivt åldrande, social innovation och ömsesidigt stöd mellan generationer och kulturer.

| 36. | ReK anser att inriktningen i detta yttrande visserligen är att utforska hur man kan använda lokalt ledd utveckling på andra områden och inom andra sektorer än den befintliga och väl beprövade användningen av Leader i landsbygdsområden, men att lokalt ledd utveckling, som en naturlig förlängning av Leader efter 2014, också skulle kunna bli ett av flera möjliga verktyg för att anta de utmaningar som landsbygden står inför när det gäller tillgänglighet, ekonomisk utveckling och diversifiering samt upprätthållande av de grundläggande tjänsterna för befolkningen, inbegripet en politik som främjar aktivt åldrande, social innovation och ett ömsesidigt stöd mellan generationer och kulturer. |
| --- | --- |

36.

ReK anser att inriktningen i detta yttrande visserligen är att utforska hur man kan använda lokalt ledd utveckling på andra områden och inom andra sektorer än den befintliga och väl beprövade användningen av Leader i landsbygdsområden, men att lokalt ledd utveckling, som en naturlig förlängning av Leader efter 2014, också skulle kunna bli ett av flera möjliga verktyg för att anta de utmaningar som landsbygden står inför när det gäller tillgänglighet, ekonomisk utveckling och diversifiering samt upprätthållande av de grundläggande tjänsterna för befolkningen, inbegripet en politik som främjar aktivt åldrande, social innovation och ett ömsesidigt stöd mellan generationer och kulturer.

| 37. | Kommittén anser att det i större stadsområden kan finnas flera lokala aktionsgrupper med ansvar för lokalt ledd utveckling på stadsdels- eller lokalsamhällsnivå för att på detta sätt möjliggöra gräsrotsdrivna lösningar på ortsbaserade problem, såsom eftersatthet i flera avseenden, miljöförstöring och anställbarhet av särskilda grupper med liknande svagheter. En viss samordning bör ske mellan de lokala aktionsgrupperna då fler än en grupp är aktiv i samma lokala område. |
| --- | --- |

37.

Kommittén anser att det i större stadsområden kan finnas flera lokala aktionsgrupper med ansvar för lokalt ledd utveckling på stadsdels- eller lokalsamhällsnivå för att på detta sätt möjliggöra gräsrotsdrivna lösningar på ortsbaserade problem, såsom eftersatthet i flera avseenden, miljöförstöring och anställbarhet av särskilda grupper med liknande svagheter. En viss samordning bör ske mellan de lokala aktionsgrupperna då fler än en grupp är aktiv i samma lokala område.

Kopplingar mellan stad och landsbygd

| 38. | ReK anser att lokalt ledd utveckling är av avgörande betydelse för en harmonisk utveckling av stads- och landsbygdsområden, eftersom den förstärker kapaciteten att skapa kopplingar till omgivande stadsnära områden och landsbygdsområden vilket bidrar till att förhindra städernas utbredning, uppmuntrar inrättandet av ett balanserat nätverk av små och medelstora städer och stärker kopplingarna mellan de lokala jordbruksprodukternas producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

38.

ReK anser att lokalt ledd utveckling är av avgörande betydelse för en harmonisk utveckling av stads- och landsbygdsområden, eftersom den förstärker kapaciteten att skapa kopplingar till omgivande stadsnära områden och landsbygdsområden vilket bidrar till att förhindra städernas utbredning, uppmuntrar inrättandet av ett balanserat nätverk av små och medelstora städer och stärker kopplingarna mellan de lokala jordbruksprodukternas producenter och konsumenter.

| 39. | Kommittén välkomnar den förberedande åtgärden Rurban, som syftar till att samla information om aktuell forskning och politisk utveckling i fråga om kopplingar mellan stad och landsbygd. ReK önskar att Rurban innan perioden 2014–2020 inleds ska utvecklas till ett program för att främja utbyte av god praxis, sakkunnigbedömning (peer review), nya innovativa lösningar och nätverkande som kan användas av de nya partnerskapen inom lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

39.

Kommittén välkomnar den förberedande åtgärden Rurban, som syftar till att samla information om aktuell forskning och politisk utveckling i fråga om kopplingar mellan stad och landsbygd. ReK önskar att Rurban innan perioden 2014–2020 inleds ska utvecklas till ett program för att främja utbyte av god praxis, sakkunnigbedömning (peer review), nya innovativa lösningar och nätverkande som kan användas av de nya partnerskapen inom lokalt ledd utveckling.

| 40. | Vi vill också påminna om vårt förslag om att utveckla ett operativt program kallat Rurbact som skulle uppmuntra utbyte av god praxis och uppbyggnad av nätverk för stads- och landsbygdsfrågor (1). |
| --- | --- |

40.

Vi vill också påminna om vårt förslag om att utveckla ett operativt program kallat Rurbact som skulle uppmuntra utbyte av god praxis och uppbyggnad av nätverk för stads- och landsbygdsfrågor (1).

| 41. | Kommittén anser att det förekommer olika former av kopplingar mellan stad och landsbygd i hela EU, som är starkt påverkade av de nationella politiska och administrativa systemen. Därför bör alla former av EU-insatser vara tillräckligt flexibla för att kunna beakta den stora mångfalden av förvaltningssystem. |
| --- | --- |

41.

Kommittén anser att det förekommer olika former av kopplingar mellan stad och landsbygd i hela EU, som är starkt påverkade av de nationella politiska och administrativa systemen. Därför bör alla former av EU-insatser vara tillräckligt flexibla för att kunna beakta den stora mångfalden av förvaltningssystem.

| 42. | Kommittén ser det som en stor utmaning att komma till rätta med den nuvarande geografiska och sektoriella uppdelningen av EU:s fonder. Medan de operativa programmen ofta tenderar att vara relativt sektorsinriktade skulle de nya instrumenten, framför allt lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar, kunna erbjuda det territoriella synsätt som behövs och bidra till att avlägsna den sektoriella uppdelningen. |
| --- | --- |

42.

Kommittén ser det som en stor utmaning att komma till rätta med den nuvarande geografiska och sektoriella uppdelningen av EU:s fonder. Medan de operativa programmen ofta tenderar att vara relativt sektorsinriktade skulle de nya instrumenten, framför allt lokalt ledd utveckling och integrerade territoriella investeringar, kunna erbjuda det territoriella synsätt som behövs och bidra till att avlägsna den sektoriella uppdelningen.

| 43. | Vid lokalt ledd utveckling som rör kopplingarna mellan stad och landsbygd måste man vara medveten om att de nationella förhållandena är mycket olika, framför allt vad gäller kopplingar mellan stad och landsbygd i alla medlemsstater (större skillnader i välfärd mellan stad och landsbygd, mindre kapacitet) eller mellan länder med många kommuner (där samarbetet måste ske över lokala gränser för att man ska uppnå kritisk massa) eller länder med större kommuner (där de lokala partnerskapen huvudsakligen upprättas inom lokalområdet). |
| --- | --- |

43.

Vid lokalt ledd utveckling som rör kopplingarna mellan stad och landsbygd måste man vara medveten om att de nationella förhållandena är mycket olika, framför allt vad gäller kopplingar mellan stad och landsbygd i alla medlemsstater (större skillnader i välfärd mellan stad och landsbygd, mindre kapacitet) eller mellan länder med många kommuner (där samarbetet måste ske över lokala gränser för att man ska uppnå kritisk massa) eller länder med större kommuner (där de lokala partnerskapen huvudsakligen upprättas inom lokalområdet).

Kustsamhällen och samhällen som idkar kustfiske

| 44. | Lokalt ledd utveckling kan också tillämpas framgångsrikt i områden med särskilda sektorsbestämda problem. Så är till exempel fallet med nuvarande prioriterade område 4 i Europeiska fiskerifonden, där metoden med lokalt ledd utveckling används för att hjälpa lokala fiskesamhällen samt fiskerisektorn. |
| --- | --- |

44.

Lokalt ledd utveckling kan också tillämpas framgångsrikt i områden med särskilda sektorsbestämda problem. Så är till exempel fallet med nuvarande prioriterade område 4 i Europeiska fiskerifonden, där metoden med lokalt ledd utveckling används för att hjälpa lokala fiskesamhällen samt fiskerisektorn.

| 45. | På flera håll i Europa kan lokalt ledd utveckling framgångsrikt bygga vidare på befintliga partnerskap som finansieras via EJFLU och EFF. Inom vissa områden finns det dessutom redan exempel på samarbete mellan det prioriterade området 4 i EFF och Leader-partnerskap eftersom de ibland förvaltas av samma organ. Lokalt ledd utveckling möjliggör också en koppling mellan dessa EJFLU- och EHFF-insatser samt ESF och Eruf då detta är lämpligt. |
| --- | --- |

45.

På flera håll i Europa kan lokalt ledd utveckling framgångsrikt bygga vidare på befintliga partnerskap som finansieras via EJFLU och EFF. Inom vissa områden finns det dessutom redan exempel på samarbete mellan det prioriterade området 4 i EFF och Leader-partnerskap eftersom de ibland förvaltas av samma organ. Lokalt ledd utveckling möjliggör också en koppling mellan dessa EJFLU- och EHFF-insatser samt ESF och Eruf då detta är lämpligt.

| 46. | Kommittén är oroad över att förvaltningen av EHFF förväntas ske på nationell nivå medan strukturfonderna och Leader ofta förvaltas på regional nivå. Denna inkonsekvens kommer att vara till förfång för den lokalt ledda utvecklingen. |
| --- | --- |

46.

Kommittén är oroad över att förvaltningen av EHFF förväntas ske på nationell nivå medan strukturfonderna och Leader ofta förvaltas på regional nivå. Denna inkonsekvens kommer att vara till förfång för den lokalt ledda utvecklingen.

Partnerskap

| 47. | ReK vill erinra om sin begäran om att regeln om att offentliga myndigheter inte får ha mer än 49 % av rösterna bör ses över i de fall då institutionella lokala utvecklingspartnerskap redan inrättats, och förespråkar i dessa fall ”en balanserad representation” av de olika sektorerna i den lokala aktionsgruppen. |
| --- | --- |

47.

ReK vill erinra om sin begäran om att regeln om att offentliga myndigheter inte får ha mer än 49 % av rösterna bör ses över i de fall då institutionella lokala utvecklingspartnerskap redan inrättats, och förespråkar i dessa fall ”en balanserad representation” av de olika sektorerna i den lokala aktionsgruppen.

| 48. | Kommittén anser bland annat att beslutsfattandet i de lokala aktionsgrupperna måste vara välgrundat och tydligt fastställt redan från början, så att den lokala myndigheten i egenskap av den demokratiskt ansvariga offentliga institutionen i det lokala partnerskapet kan styra den övergripande strategin samtidigt som man säkerställer att den lokala aktionsgruppen inte domineras av kommunen. |
| --- | --- |

48.

Kommittén anser bland annat att beslutsfattandet i de lokala aktionsgrupperna måste vara välgrundat och tydligt fastställt redan från början, så att den lokala myndigheten i egenskap av den demokratiskt ansvariga offentliga institutionen i det lokala partnerskapet kan styra den övergripande strategin samtidigt som man säkerställer att den lokala aktionsgruppen inte domineras av kommunen.

| 49. | Även om syftet med lokalt ledd utveckling är att ge den lokala privata sektorn och frivilligsektorn ökat inflytande, finns det ett behov av att erkänna den stödjande roll som de lokala myndigheterna måste spela i detta sammanhang. De lokala myndigheterna måste ofta ta en ledande roll för att försäkra förvaltningsmyndigheterna och kommissionen om att revisions- och efterlevnadsriskerna i samband med de beslut som fattas hanteras på ett korrekt sätt och att man på lokal nivå har kapacitet att skapa effektiva strukturer och förfaranden för de lokala aktionsgrupperna. |
| --- | --- |

49.

Även om syftet med lokalt ledd utveckling är att ge den lokala privata sektorn och frivilligsektorn ökat inflytande, finns det ett behov av att erkänna den stödjande roll som de lokala myndigheterna måste spela i detta sammanhang. De lokala myndigheterna måste ofta ta en ledande roll för att försäkra förvaltningsmyndigheterna och kommissionen om att revisions- och efterlevnadsriskerna i samband med de beslut som fattas hanteras på ett korrekt sätt och att man på lokal nivå har kapacitet att skapa effektiva strukturer och förfaranden för de lokala aktionsgrupperna.

| 50. | Kommittén vill påminna om att lokalt ledd utveckling kan organiseras på ett sådant sätt att delegeringen av ansvaret till den lokala aktionsgruppen från förvaltningsmyndigheten eller, i förekommande fall, ett annat lokalt eller regionalt genomförandeorgan kan göras på ett lämpligt sätt som avspeglar den lokala aktionsgruppens verkliga kapacitet och behovet av inkluderande, öppna och ansvarsfulla beslut. |
| --- | --- |

50.

Kommittén vill påminna om att lokalt ledd utveckling kan organiseras på ett sådant sätt att delegeringen av ansvaret till den lokala aktionsgruppen från förvaltningsmyndigheten eller, i förekommande fall, ett annat lokalt eller regionalt genomförandeorgan kan göras på ett lämpligt sätt som avspeglar den lokala aktionsgruppens verkliga kapacitet och behovet av inkluderande, öppna och ansvarsfulla beslut.

| 51. | ReK uppmanar med eftertryck kommissionen att beakta de lokala initiativ som redan finns i medlemsstaterna för att skapa en smidig koppling mellan dessa initiativ och det nya instrumentet för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

51.

ReK uppmanar med eftertryck kommissionen att beakta de lokala initiativ som redan finns i medlemsstaterna för att skapa en smidig koppling mellan dessa initiativ och det nya instrumentet för lokalt ledd utveckling.

Utmaningar

| 52. | Regionkommittén uppmanar kommissionen att använda sig av revisionsrättens slutsatser och andra rapporter och utvärderingar för att se till att de erfarenheter man fått i samband med Leader och Urbact verkligen resulterar i en mycket mer solid, öppen och ansvarstagande modell för lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

52.

Regionkommittén uppmanar kommissionen att använda sig av revisionsrättens slutsatser och andra rapporter och utvärderingar för att se till att de erfarenheter man fått i samband med Leader och Urbact verkligen resulterar i en mycket mer solid, öppen och ansvarstagande modell för lokalt ledd utveckling.

| 53. | För att undvika intressekonflikter bör man redan från början fastställa tydliga bestämmelser, och åtminstone se till att reglerna för ansvarsfördelning, offentlig granskning, överklagande av beslut och insyn är lika strikta för lokala aktionsgrupper som de regler som i dag gäller för lokalt valda ledamöter. Både kommuner och lokala aktionsgrupper måste ha ett tydligt ansvar för de offentliga medel som de använder och de beslut som de fattar. |
| --- | --- |

53.

För att undvika intressekonflikter bör man redan från början fastställa tydliga bestämmelser, och åtminstone se till att reglerna för ansvarsfördelning, offentlig granskning, överklagande av beslut och insyn är lika strikta för lokala aktionsgrupper som de regler som i dag gäller för lokalt valda ledamöter. Både kommuner och lokala aktionsgrupper måste ha ett tydligt ansvar för de offentliga medel som de använder och de beslut som de fattar.

| 54. | Kapaciteten är en särskilt viktig fråga som måste hanteras genom att man förtydligar och förenklar de formella och administrativa kraven och, när så är möjligt, inrättar ”kontaktpunkter” mellan fonderna, om möjligt även elektroniska. |
| --- | --- |

54.

Kapaciteten är en särskilt viktig fråga som måste hanteras genom att man förtydligar och förenklar de formella och administrativa kraven och, när så är möjligt, inrättar ”kontaktpunkter” mellan fonderna, om möjligt även elektroniska.

| 55. | Detta kräver att revisionen och efterlevnaden vad gäller alla fonder måste gå längre än vad som anges i förslaget. Dessa krav måste också vara rimliga så att de inte avskräcker lokala stödmottagare från att ansöka om EU-medel. |
| --- | --- |

55.

Detta kräver att revisionen och efterlevnaden vad gäller alla fonder måste gå längre än vad som anges i förslaget. Dessa krav måste också vara rimliga så att de inte avskräcker lokala stödmottagare från att ansöka om EU-medel.

| 56. | Kommittén oroar sig därför för att de olika fonderna medför olika typer av ekonomisk förvaltning och revisionsbörda för den lokalt ledda utvecklingen, där de olika fonderna ofta förvaltas vertikalt av olika förvaltningsmyndigheter eller ministerier, vilket kan resultera i att takten på de integrerade projekt som berörs av två eller fler fonder bestäms av den långsammaste fonden. Dessutom är det mycket viktigt att nämnda förvaltningsmyndigheter inte ställer ytterligare försvårande procedurkrav. |
| --- | --- |

56.

Kommittén oroar sig därför för att de olika fonderna medför olika typer av ekonomisk förvaltning och revisionsbörda för den lokalt ledda utvecklingen, där de olika fonderna ofta förvaltas vertikalt av olika förvaltningsmyndigheter eller ministerier, vilket kan resultera i att takten på de integrerade projekt som berörs av två eller fler fonder bestäms av den långsammaste fonden. Dessutom är det mycket viktigt att nämnda förvaltningsmyndigheter inte ställer ytterligare försvårande procedurkrav.

| 57. | ReK betonar att uppbyggnaden av lokal kapacitet och lokala strategier endast är ett medel för att få lokalt ledd utveckling att leda till konkreta investeringar och mätbara resultat till gagn för lokalsamhället. |
| --- | --- |

57.

ReK betonar att uppbyggnaden av lokal kapacitet och lokala strategier endast är ett medel för att få lokalt ledd utveckling att leda till konkreta investeringar och mätbara resultat till gagn för lokalsamhället.

| 58. | Man bör inom ramen för lokalt ledd utveckling i mycket högre grad fokusera på att fastställa och genomföra lokala strategier som leder fram mot tydligt fastställda resultat. |
| --- | --- |

58.

Man bör inom ramen för lokalt ledd utveckling i mycket högre grad fokusera på att fastställa och genomföra lokala strategier som leder fram mot tydligt fastställda resultat.

| 59. | En av de främsta fördelarna med lokalt ledd utveckling är möjligheten att vara innovativ, som uppnås genom flexibilitet i genomförandet. Man bör därför undvika att genom EU-bestämmelser och nationella bestämmelser införa toppstyrda och enhetliga åtgärder samt regler och kriterier för stödberättigande som gäller alla länder och regioner, för att på så sätt göra det enklare att på gräsrotsnivå hitta lokala lösningar på lokala problem. |
| --- | --- |

59.

En av de främsta fördelarna med lokalt ledd utveckling är möjligheten att vara innovativ, som uppnås genom flexibilitet i genomförandet. Man bör därför undvika att genom EU-bestämmelser och nationella bestämmelser införa toppstyrda och enhetliga åtgärder samt regler och kriterier för stödberättigande som gäller alla länder och regioner, för att på så sätt göra det enklare att på gräsrotsnivå hitta lokala lösningar på lokala problem.

| 60. | Kopplingen mellan fastställandet av lokala strategier och utbytet av goda idéer samt ett bredare genomförande måste vara direkt och solid, i synnerhet när det gäller genomförandet av mer omfattande insatser inom ramen för strukturfonderna. |
| --- | --- |

60.

Kopplingen mellan fastställandet av lokala strategier och utbytet av goda idéer samt ett bredare genomförande måste vara direkt och solid, i synnerhet när det gäller genomförandet av mer omfattande insatser inom ramen för strukturfonderna.

| 61. | Förvaltningsmyndigheterna kan frestas att låta bli att stödja integrerade och resursintensiva aktiviteter såsom lokalt ledd utveckling om det finns enklare sätt att använda befintliga medel. Om det fanns tillgång till mer tekniskt stöd än vad som i dag är fallet skulle den lokalt ledda utvecklingen ändå ha ett mycket större kvalitativt värde och bättre kunna involvera lokalsamhället än en toppstyrd strategi. |
| --- | --- |

61.

Förvaltningsmyndigheterna kan frestas att låta bli att stödja integrerade och resursintensiva aktiviteter såsom lokalt ledd utveckling om det finns enklare sätt att använda befintliga medel. Om det fanns tillgång till mer tekniskt stöd än vad som i dag är fallet skulle den lokalt ledda utvecklingen ändå ha ett mycket större kvalitativt värde och bättre kunna involvera lokalsamhället än en toppstyrd strategi.

| 62. | Kommittén anser att det är inkonsekvent att öronmärka 5 % av medlen för Leader men inte för de andra fonderna vid lokalt ledd utveckling. Förvaltningsmyndigheterna bör överväga att tillämpa denna öronmärkning på 5 % även på de andra tre fonderna då alternativet lokalt ledd utveckling väljs för GSR-fonderna i partnerskapsavtalet eller det operativa programmet. |
| --- | --- |

62.

Kommittén anser att det är inkonsekvent att öronmärka 5 % av medlen för Leader men inte för de andra fonderna vid lokalt ledd utveckling. Förvaltningsmyndigheterna bör överväga att tillämpa denna öronmärkning på 5 % även på de andra tre fonderna då alternativet lokalt ledd utveckling väljs för GSR-fonderna i partnerskapsavtalet eller det operativa programmet.

| 63. | Man måste ta itu med den nuvarande spridningen av lokal utveckling i programmen för att öka synligheten, ansvaret, demonstrationen av projekt, det ömsesidiga lärandet och överföringen av kunskap, framför allt vad gäller mjuka resultat. |
| --- | --- |

63.

Man måste ta itu med den nuvarande spridningen av lokal utveckling i programmen för att öka synligheten, ansvaret, demonstrationen av projekt, det ömsesidiga lärandet och överföringen av kunskap, framför allt vad gäller mjuka resultat.

| 64. | ReK uppmanar de fyra berörda generaldirektoraten vid kommissionen att så fort som möjligt utarbeta gemensamma vägledande och förenklade riktlinjer för genomförandet av lokalt ledd utveckling på viktiga områden, såsom en bedömning av hur GSR-fonderna på ett realistiskt sätt kan bidra till integrerade lokala program och individuella projekt, stödberättigande, rapportering, samarbete, revision och efterlevnad samt metoder för främjande och överföring av kunskap. Kommissionen bör i det sammanhanget föra en strategisk dialog med nationella, regionala och lokala utvecklare som kan ge exempel på frågor som bör behandlas i riktlinjerna samt möjliga svar och exempel på befintliga partnerskap för lokal utveckling. |
| --- | --- |

64.

ReK uppmanar de fyra berörda generaldirektoraten vid kommissionen att så fort som möjligt utarbeta gemensamma vägledande och förenklade riktlinjer för genomförandet av lokalt ledd utveckling på viktiga områden, såsom en bedömning av hur GSR-fonderna på ett realistiskt sätt kan bidra till integrerade lokala program och individuella projekt, stödberättigande, rapportering, samarbete, revision och efterlevnad samt metoder för främjande och överföring av kunskap. Kommissionen bör i det sammanhanget föra en strategisk dialog med nationella, regionala och lokala utvecklare som kan ge exempel på frågor som bör behandlas i riktlinjerna samt möjliga svar och exempel på befintliga partnerskap för lokal utveckling.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Programmet Rurbact skulle grunda sig på erfarenheterna av Rur@ct-nätverket, för att bättre beakta kopplingen mellan stads- och landsbygdsdimensionerna.

1

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/25

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Modernisering av det statliga stödet i EU”

2013/C 17/06

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK välkomnar kommissionen mål att inrikta sig på de fall som mest påverkar den inre marknaden och på så sätt åstadkomma en starkare prioritering i stödförfarandet som avlastar alla berörda parter: kommissionen, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

—

ReK välkomnar kommissionen mål att inrikta sig på de fall som mest påverkar den inre marknaden och på så sätt åstadkomma en starkare prioritering i stödförfarandet som avlastar alla berörda parter: kommissionen, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna.

| — | Kommittén konstaterar att bl.a. en precisering av kriteriet ”påverkan på den gränsöverskridande handeln” och en konkretisering av begreppet företag kan vara lämpliga utgångspunkter för denna prioritering av stöd med faktisk och väsentlig relevans för den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Kommittén konstaterar att bl.a. en precisering av kriteriet ”påverkan på den gränsöverskridande handeln” och en konkretisering av begreppet företag kan vara lämpliga utgångspunkter för denna prioritering av stöd med faktisk och väsentlig relevans för den inre marknaden.

| — | Man måste ta hänsyn till att betalningar med avseende på verksamhet som i huvudsak har rent lokal karaktär visserligen rättsligt sett kan betraktas som statligt stöd, men att de kan ha en begränsad påverkan på den mellanstatliga handeln. |
| --- | --- |

—

Man måste ta hänsyn till att betalningar med avseende på verksamhet som i huvudsak har rent lokal karaktär visserligen rättsligt sett kan betraktas som statligt stöd, men att de kan ha en begränsad påverkan på den mellanstatliga handeln.

| — | ReK efterlyser högre tröskelvärden i förordningen om stöd av mindre betydelse och en motsvarande höjning av det särskilda tröskelvärdet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och motsvarande utvidgningar och preciseringar i gruppundantagsförordningen som alternativ för att uppnå kommissionens mål inom detta moderniseringsinitiativ. |
| --- | --- |

—

ReK efterlyser högre tröskelvärden i förordningen om stöd av mindre betydelse och en motsvarande höjning av det särskilda tröskelvärdet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och motsvarande utvidgningar och preciseringar i gruppundantagsförordningen som alternativ för att uppnå kommissionens mål inom detta moderniseringsinitiativ.

| Föredragande | Clemens LINDEMANN (DE–PSE) Ordförande i förvaltningsdistriktet Saarpfalz |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Modernisering av det statliga stödet i EU
  COM(2012) 209 final |

Föredragande

Clemens LINDEMANN (DE–PSE) Ordförande i förvaltningsdistriktet Saarpfalz

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Modernisering av det statliga stödet i EU

COM(2012) 209 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén välkomnar att kommissionen inser att reglerna för statligt stöd har utvecklats till en fragmenterad och komplicerad övergripande rättslig ram som medför en stor börda för alla berörda parter, oberoende av graden av påverkan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar att kommissionen inser att reglerna för statligt stöd har utvecklats till en fragmenterad och komplicerad övergripande rättslig ram som medför en stor börda för alla berörda parter, oberoende av graden av påverkan på den inre marknaden.

| 2. | Kommittén anser därför att stödbestämmelserna måste förenklas avsevärt och inriktas på de väsentliga fallen, att deras praktiska användbarhet måste förbättras och att förfarandena måste skyndas på eller minskas ned. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser därför att stödbestämmelserna måste förenklas avsevärt och inriktas på de väsentliga fallen, att deras praktiska användbarhet måste förbättras och att förfarandena måste skyndas på eller minskas ned.

| 3. | Vi välkomnar därför kommissionens tillkännagivande att den tänker rationalisera reglerna och precisera viktiga begrepp. |
| --- | --- |

3.

Vi välkomnar därför kommissionens tillkännagivande att den tänker rationalisera reglerna och precisera viktiga begrepp.

| 4. | ReK välkomnar också kommissionen mål att inrikta sig på de fall som mest påverkar den inre marknaden och på så sätt åstadkomma en starkare prioritering i stödförfarandet som avlastar alla berörda parter: kommissionen, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

4.

ReK välkomnar också kommissionen mål att inrikta sig på de fall som mest påverkar den inre marknaden och på så sätt åstadkomma en starkare prioritering i stödförfarandet som avlastar alla berörda parter: kommissionen, medlemsstaterna samt de lokala och regionala myndigheterna.

| 5. | Kommittén konstaterar att bl.a. en precisering av kriteriet ”påverkan på den gränsöverskridande handeln” och en konkretisering av begreppet företag kan vara lämpliga utgångspunkter för denna prioritering av stöd med faktisk och väsentlig relevans för den inre marknaden. |
| --- | --- |

5.

Kommittén konstaterar att bl.a. en precisering av kriteriet ”påverkan på den gränsöverskridande handeln” och en konkretisering av begreppet företag kan vara lämpliga utgångspunkter för denna prioritering av stöd med faktisk och väsentlig relevans för den inre marknaden.

| 6. | Kommissionen uppmanas att klargöra under vilka omständigheter man kan utgå från att påverkan på den mellanstatliga handeln föreligger och när en verksamhet saknar relevans för den inre marknaden. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen uppmanas att klargöra under vilka omständigheter man kan utgå från att påverkan på den mellanstatliga handeln föreligger och när en verksamhet saknar relevans för den inre marknaden.

| 7. | Man måste ta hänsyn till att betalningar med avseende på verksamhet som i huvudsak har rent lokal karaktär visserligen rättsligt sett kan betraktas som statligt stöd, men att de kan ha en begränsad påverkan på den mellanstatliga handeln. |
| --- | --- |

7.

Man måste ta hänsyn till att betalningar med avseende på verksamhet som i huvudsak har rent lokal karaktär visserligen rättsligt sett kan betraktas som statligt stöd, men att de kan ha en begränsad påverkan på den mellanstatliga handeln.

| 8. | Om ett allmänt undantag för dessa utjämningsbetalningar avvisas, bör åtminstone alternativet med ett förenklat förfarande undersökas. |
| --- | --- |

8.

Om ett allmänt undantag för dessa utjämningsbetalningar avvisas, bör åtminstone alternativet med ett förenklat förfarande undersökas.

| 9. | Kommittén föreslår att begreppet företag ska förtydligas genom klarare avgränsningar mellan det ekonomiska och det icke-ekonomiska området – t.ex. med hjälp av kriterier – och att medlemsstaterna och kommissionen gemensamt ska utarbeta medlemsstatsspecifika förteckningar. Medan de abstrakta kriterierna gör att också dynamiska utvecklingar beaktas, skapar de gemensamt fastställda förteckningarna rättssäkerhet för de etablerade områdena. Detta skulle underlätta för såväl lokala och regionala myndigheter som kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Kommittén föreslår att begreppet företag ska förtydligas genom klarare avgränsningar mellan det ekonomiska och det icke-ekonomiska området – t.ex. med hjälp av kriterier – och att medlemsstaterna och kommissionen gemensamt ska utarbeta medlemsstatsspecifika förteckningar. Medan de abstrakta kriterierna gör att också dynamiska utvecklingar beaktas, skapar de gemensamt fastställda förteckningarna rättssäkerhet för de etablerade områdena. Detta skulle underlätta för såväl lokala och regionala myndigheter som kommissionen.

| 10. | Om detta avvisas, föreslår ReK som ett alternativ att man närmare ska definiera förutsättningarna för att utgå ifrån att det föreligger ekonomisk verksamhet inom dessa områden. |
| --- | --- |

10.

Om detta avvisas, föreslår ReK som ett alternativ att man närmare ska definiera förutsättningarna för att utgå ifrån att det föreligger ekonomisk verksamhet inom dessa områden.

| 11. | Kommittén anser att social-, kultur- och utbildningsområdena samt tjänster av allmänt icke-ekonomiskt intresse inte nödvändigtvis omfattas av begreppet företag. |
| --- | --- |

11.

Kommittén anser att social-, kultur- och utbildningsområdena samt tjänster av allmänt icke-ekonomiskt intresse inte nödvändigtvis omfattas av begreppet företag.

| 12. | Vi betonar att inte varje stöd med mycket begränsad omfattning och räckvidd bör anmälas till kommissionen och att medlemsstaterna här själva bör ta ansvar för tillämpningen av stödbestämmelserna (t.ex. genom undantag eller regler om stöd av mindre betydelse). |
| --- | --- |

12.

Vi betonar att inte varje stöd med mycket begränsad omfattning och räckvidd bör anmälas till kommissionen och att medlemsstaterna här själva bör ta ansvar för tillämpningen av stödbestämmelserna (t.ex. genom undantag eller regler om stöd av mindre betydelse).

| 13. | ReK efterlyser högre tröskelvärden i förordningen om stöd av mindre betydelse och en motsvarande höjning av det särskilda tröskelvärdet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och motsvarande utvidgningar och preciseringar i gruppundantagsförordningen som alternativ för att uppnå kommissionens mål inom detta moderniseringsinitiativ. |
| --- | --- |

13.

ReK efterlyser högre tröskelvärden i förordningen om stöd av mindre betydelse och en motsvarande höjning av det särskilda tröskelvärdet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, samt en utvidgning av de övergripande kategorierna i bemyndigandeförordningen och motsvarande utvidgningar och preciseringar i gruppundantagsförordningen som alternativ för att uppnå kommissionens mål inom detta moderniseringsinitiativ.

| 14. | Det behövs en tydligare avgränsning mellan de allmänna stödbestämmelser som omfattas av denna modernisering och stödbestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (det s.k. Almunia-paketet), särskilt när det gäller gränsfall där det inte är entydigt att tjänsten hör till denna kategori. |
| --- | --- |

14.

Det behövs en tydligare avgränsning mellan de allmänna stödbestämmelser som omfattas av denna modernisering och stödbestämmelserna för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse (det s.k. Almunia-paketet), särskilt när det gäller gränsfall där det inte är entydigt att tjänsten hör till denna kategori.

Starkare hänsyn till Europa 2020-målen

| 15. | Regionkommittén välkomnar en starkare inriktning på Europa 2020-målen. Resultatet får dock inte bli mer omfattande och komplicerade föreskrifter för de offentliga myndigheterna i stället för den eftersträvade förenklingen. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén välkomnar en starkare inriktning på Europa 2020-målen. Resultatet får dock inte bli mer omfattande och komplicerade föreskrifter för de offentliga myndigheterna i stället för den eftersträvade förenklingen.

| 16. | Kommittén betonar regionalstödsriktlinjernas betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom det där fastställs vilka företagssektorer som kan få stöd och i vilka områden. I detta sammanhang bör de lokala och regionala myndigheterna också ha utrymme att i stödberättigade områden stödja företagsstrukturer oberoende av deras storlek. |
| --- | --- |

16.

Kommittén betonar regionalstödsriktlinjernas betydelse för de lokala och regionala myndigheterna, eftersom det där fastställs vilka företagssektorer som kan få stöd och i vilka områden. I detta sammanhang bör de lokala och regionala myndigheterna också ha utrymme att i stödberättigade områden stödja företagsstrukturer oberoende av deras storlek.

| 17. | Det är nödvändigt att möjliggöra ett flexibelt stöd som motsvarar de lokala förhållandena på platser där det finns ett konkret behov av stödåtgärder med tanke på demografiska förändringar eller permanenta naturliga handikapp, särskilt i landsbygds- och bergsområden. |
| --- | --- |

17.

Det är nödvändigt att möjliggöra ett flexibelt stöd som motsvarar de lokala förhållandena på platser där det finns ett konkret behov av stödåtgärder med tanke på demografiska förändringar eller permanenta naturliga handikapp, särskilt i landsbygds- och bergsområden.

| 18. | Vi efterlyser mer manöverutrymme för att ta fram regionalt anpassade utvecklingsstrategier och stödåtgärder och möjliggöra regionala och lokala budgetar. |
| --- | --- |

18.

Vi efterlyser mer manöverutrymme för att ta fram regionalt anpassade utvecklingsstrategier och stödåtgärder och möjliggöra regionala och lokala budgetar.

| 19. | Kommittén framhåller vikten av att det vid översynen av riktlinjerna för regionalstöd för 2014–2020 i fråga om statligt stöd inte förekommer några obefogade obalanser mellan medlemsstaterna beträffande den stödberättigade folkmängden samt att även storföretag hädanefter beaktas på alla områden. |
| --- | --- |

19.

Kommittén framhåller vikten av att det vid översynen av riktlinjerna för regionalstöd för 2014–2020 i fråga om statligt stöd inte förekommer några obefogade obalanser mellan medlemsstaterna beträffande den stödberättigade folkmängden samt att även storföretag hädanefter beaktas på alla områden.

| 20. | Kommittén välkomnar därför instrumentet med integrerade territoriella investeringar. Det öppnar för lokalt manöverutrymme i fråga om utformningen och gör det möjligt att driva igenom övergripande investeringar. |
| --- | --- |

20.

Kommittén välkomnar därför instrumentet med integrerade territoriella investeringar. Det öppnar för lokalt manöverutrymme i fråga om utformningen och gör det möjligt att driva igenom övergripande investeringar.

| 21. | Vi välkomnar att kommissionen eftersträvar en mer integrerad strategi och en bättre samordning av stödåtgärderna. |
| --- | --- |

21.

Vi välkomnar att kommissionen eftersträvar en mer integrerad strategi och en bättre samordning av stödåtgärderna.

| 22. | ReK välkomnar möjligheten att kombinera stödinstrument och finansiering från flera fonder och den därmed förbundna hållbarare användningen av regionala stödmedel. |
| --- | --- |

22.

ReK välkomnar möjligheten att kombinera stödinstrument och finansiering från flera fonder och den därmed förbundna hållbarare användningen av regionala stödmedel.

Förenkling av reglerna för statligt stöd

| 23. | Kommittén kräver i detta sammanhang och med avseende på översynen av riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål, att statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som i enlighet med beslutet av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse a priori betraktas som förenligt med fördraget och som samtidigt kan samfinansieras via strukturfonderna, antingen inte bör ingå, eller ingå endast med ett mycket reducerat belopp, vid beräkning av taket för regionalstödets omfattning. Ett sådant klargörande bör ske antingen i den omarbetade versionen av riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål eller genom ett meddelande om bestämmelserna för statligt regionalstöd för de strukturfonder som samfinansierar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

23.

Kommittén kräver i detta sammanhang och med avseende på översynen av riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål, att statligt stöd till tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, som i enlighet med beslutet av den 20 december 2011 om tillämpningen av artikel 106.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på statligt stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som beviljas vissa företag som fått i uppdrag att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse a priori betraktas som förenligt med fördraget och som samtidigt kan samfinansieras via strukturfonderna, antingen inte bör ingå, eller ingå endast med ett mycket reducerat belopp, vid beräkning av taket för regionalstödets omfattning. Ett sådant klargörande bör ske antingen i den omarbetade versionen av riktlinjerna om statligt stöd för regionala ändamål eller genom ett meddelande om bestämmelserna för statligt regionalstöd för de strukturfonder som samfinansierar tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 24. | Vi uppmanar enträget kommissionen att erkänna att offentlig finansiering av offentliga infrastrukturprojekt inte bör betraktas som statligt stöd, även om det handlar om ett offentligt uppdrag. |
| --- | --- |

24.

Vi uppmanar enträget kommissionen att erkänna att offentlig finansiering av offentliga infrastrukturprojekt inte bör betraktas som statligt stöd, även om det handlar om ett offentligt uppdrag.

| 25. | Kommittén framhåller vikten av att klargöra om ordningen för statligt stöd kan användas beträffande infrastruktur, mot bakgrund av problemen med tolkningen av tribunalens dom av den 24 mars 2011 i målen Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) och Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) mot Europeiska kommissionen som medfört betydande förseningar i samband med förhandskontrollen av cirka 200 infrastrukturprojekt som finansieras via strukturfonderna. |
| --- | --- |

25.

Kommittén framhåller vikten av att klargöra om ordningen för statligt stöd kan användas beträffande infrastruktur, mot bakgrund av problemen med tolkningen av tribunalens dom av den 24 mars 2011 i målen Freistaat Sachsen och Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) och Mitteldeutsche Flughafen AG och Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) mot Europeiska kommissionen som medfört betydande förseningar i samband med förhandskontrollen av cirka 200 infrastrukturprojekt som finansieras via strukturfonderna.

| 26. | Regionkommittén stöder kommissionens avsikt att i ett meddelande ge en sammanfattande förklaring av tolkningen av begreppet statligt stöd i besluts- och rättspraxis och att tillämpa detta begrepp konsekvent. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén stöder kommissionens avsikt att i ett meddelande ge en sammanfattande förklaring av tolkningen av begreppet statligt stöd i besluts- och rättspraxis och att tillämpa detta begrepp konsekvent.

| 27. | Tolkningsmeddelandena får dock inte leda till att det uppstår ett ytterligare tolkningsbehov. Man bör under alla omständigheter undvika användning av obestämda rättsliga begrepp. |
| --- | --- |

27.

Tolkningsmeddelandena får dock inte leda till att det uppstår ett ytterligare tolkningsbehov. Man bör under alla omständigheter undvika användning av obestämda rättsliga begrepp.

| 28. | ReK stöder kommissionens avsikt att strama upp det stora antalet sekundärrättsakter och icke-bindande instrument om statligt stöd (förordningar, meddelanden, riktlinjer o.s.v.) och slå ihop dem när så är möjligt. |
| --- | --- |

28.

ReK stöder kommissionens avsikt att strama upp det stora antalet sekundärrättsakter och icke-bindande instrument om statligt stöd (förordningar, meddelanden, riktlinjer o.s.v.) och slå ihop dem när så är möjligt.

| 29. | Kommittén ställer sig principiellt negativ till att kommissionen ska göra ytterligare kvalitets- och effektivitetsöverväganden vid förenlighetsbedömningen. Kvalitets- och effektivitetsaspekter som ytterligare begränsar de lokala och regionala stödgivarnas bedömningsutrymme omfattas i princip inte av kommissionens befogenheter enligt kapitlet om konkurrens i EUF-fördraget. Det måste även fortsättningsvis vara upp till de lokala myndigheterna att besluta om kvalitet och effektivitet inom ramen för det lokala handlingsutrymmet. |
| --- | --- |

29.

Kommittén ställer sig principiellt negativ till att kommissionen ska göra ytterligare kvalitets- och effektivitetsöverväganden vid förenlighetsbedömningen. Kvalitets- och effektivitetsaspekter som ytterligare begränsar de lokala och regionala stödgivarnas bedömningsutrymme omfattas i princip inte av kommissionens befogenheter enligt kapitlet om konkurrens i EUF-fördraget. Det måste även fortsättningsvis vara upp till de lokala myndigheterna att besluta om kvalitet och effektivitet inom ramen för det lokala handlingsutrymmet.

| 30. | Kommittén konstaterar att de ständigt ökande rapporteringsskyldigheterna för medlemsstaternas myndigheter innebär en enorm byråkratisk börda för såväl medlemsstaterna som kommissionen. |
| --- | --- |

30.

Kommittén konstaterar att de ständigt ökande rapporteringsskyldigheterna för medlemsstaternas myndigheter innebär en enorm byråkratisk börda för såväl medlemsstaterna som kommissionen.

| 31. | Särskilt mot bakgrund av EU:s strävan efter minskad byråkrati bör det införas ett system med stickprovskontroll, så att man under ett visst finansiellt tröskelvärde kan avstå helt från fullständig rapportering. |
| --- | --- |

31.

Särskilt mot bakgrund av EU:s strävan efter minskad byråkrati bör det införas ett system med stickprovskontroll, så att man under ett visst finansiellt tröskelvärde kan avstå helt från fullständig rapportering.

Översyn av lagtexterna

| 32. | Inom ramen för moderniseringen av EU-lagstiftningen om statligt stöd ser man över fyra rättsakter i syfte att förbättra fastställandet av prioriteringar: |
| --- | --- |

32.

Inom ramen för moderniseringen av EU-lagstiftningen om statligt stöd ser man över fyra rättsakter i syfte att förbättra fastställandet av prioriteringar:

a)   Översyn av kommissionens förordning om stöd av mindre betydelse

Kommissionens förordning (EG) nr 1998/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 (107 FEUF) och 88 (108 FEUF) i fördraget på stöd av mindre betydelse

| 33. | Regionkommittén välkomnar kommissionens mål att ge medlemsstaterna större ansvar för stöd som rör mindre belopp. Det bör dock gälla generellt, och inte bara vid små belopp. Detta skulle dels väsentligt underlätta kommissionens arbete, dels gynna den lokala nivån, eftersom den nationella nivån står närmare de lokala behoven än kommissionen. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén välkomnar kommissionens mål att ge medlemsstaterna större ansvar för stöd som rör mindre belopp. Det bör dock gälla generellt, och inte bara vid små belopp. Detta skulle dels väsentligt underlätta kommissionens arbete, dels gynna den lokala nivån, eftersom den nationella nivån står närmare de lokala behoven än kommissionen.

| 34. | Kommittén efterlyser en höjning av tröskelvärdet i den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse från 200 000 euro till minst 500 000 euro under en period på tre beskattningsår, i linje med den ökade koncentration på fall som är särskilt relevanta för den inre marknaden som kommissionens med rätta eftersträvar. |
| --- | --- |

34.

Kommittén efterlyser en höjning av tröskelvärdet i den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse från 200 000 euro till minst 500 000 euro under en period på tre beskattningsår, i linje med den ökade koncentration på fall som är särskilt relevanta för den inre marknaden som kommissionens med rätta eftersträvar.

| 35. | Dem särskilda förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse med sina högre tröskelvärden utarbetades med kännedom om och till skillnad från de lägre tröskelvärdena i den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

35.

Dem särskilda förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse med sina högre tröskelvärden utarbetades med kännedom om och till skillnad från de lägre tröskelvärdena i den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse.

| 36. | Kommittén efterlyser därför en betydande höjning av tröskelvärdet för dessa tjänster i förhållande till det allmänna tröskelvärdet, i syfte att beakta särdragen hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och bevara deras särskilda ställning inom helhetsstrukturen. |
| --- | --- |

36.

Kommittén efterlyser därför en betydande höjning av tröskelvärdet för dessa tjänster i förhållande till det allmänna tröskelvärdet, i syfte att beakta särdragen hos tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och bevara deras särskilda ställning inom helhetsstrukturen.

| 37. | Vi påminner om att ReK redan i samband med Almunia-paketet krävde ett tröskelvärde för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på 800 000 euro per år, och vi upprepar nu detta krav. |
| --- | --- |

37.

Vi påminner om att ReK redan i samband med Almunia-paketet krävde ett tröskelvärde för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse på 800 000 euro per år, och vi upprepar nu detta krav.

| 38. | När det gäller stöd som beviljas i annan form än bidrag (garantier, särskilt borgensförbindelser) bör bestämmelserna i förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse gälla även för den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse. |
| --- | --- |

38.

När det gäller stöd som beviljas i annan form än bidrag (garantier, särskilt borgensförbindelser) bör bestämmelserna i förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse gälla även för den allmänna förordningen om stöd av mindre betydelse.

| 39. | Vi anser därför att det särskilda taket för individuellt stöd som ges inom ramen för garantiordningar i konsekvensens namn bör höjas till 3,75 miljoner euro i analogi med förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Detta gäller särskilt med tanke på det förbud mot kumulering med annat statligt stöd för samma stödberättigande kostnader som fastställs i förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

39.

Vi anser därför att det särskilda taket för individuellt stöd som ges inom ramen för garantiordningar i konsekvensens namn bör höjas till 3,75 miljoner euro i analogi med förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Detta gäller särskilt med tanke på det förbud mot kumulering med annat statligt stöd för samma stödberättigande kostnader som fastställs i förordningen om stöd av mindre betydelse för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

b)   Översyn av rådets bemyndigandeförordning

Rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 (112 FEUF) och 93 (113 FEUF) i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd

| 40. | Regionkommittén välkomnar kommissionens planerade åtgärder för att ändra rådets bemyndigandeförordning så att fler kategorier av stöd anses vara förenliga med den inre marknaden och därmed undantas från anmälningsskyldigheten. |
| --- | --- |

40.

Regionkommittén välkomnar kommissionens planerade åtgärder för att ändra rådets bemyndigandeförordning så att fler kategorier av stöd anses vara förenliga med den inre marknaden och därmed undantas från anmälningsskyldigheten.

| 41. | Kommittén välkomnar också kommissionens tillkännagivande att följande stödtyper ska undantas från anmälningsskyldigheten:






  — | Stöd till kultur. |
| --- | --- | --- |

41.

Kommittén välkomnar också kommissionens tillkännagivande att följande stödtyper ska undantas från anmälningsskyldigheten:

—

Stöd till kultur.

| — | Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

—

Stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer.

| — | Stöd till (delvis) EU-finansierade projekt, t.ex. Jessica, |
| --- | --- |

—

Stöd till (delvis) EU-finansierade projekt, t.ex. Jessica,

| — | med flera. |
| --- | --- |

—

med flera.

| 42. | ReK föreslår att social-, utbildnings- och hälsoområdena – i den mån de inte har en kommersiell eller vinstdrivande inriktning – samt bredbandsförsörjning och åtgärder mot djursjukdomar ska ingå i kategorin ”med flera”. |
| --- | --- |

42.

ReK föreslår att social-, utbildnings- och hälsoområdena – i den mån de inte har en kommersiell eller vinstdrivande inriktning – samt bredbandsförsörjning och åtgärder mot djursjukdomar ska ingå i kategorin ”med flera”.

| 43. | Vi efterlyser en ytterligare konkretisering av förhållandet mellan dessa övergripande undantag och undantagsbeslutet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

43.

Vi efterlyser en ytterligare konkretisering av förhållandet mellan dessa övergripande undantag och undantagsbeslutet för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

c)   Översyn av kommissionens allmänna gruppundantagsförordning

Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 (107 FEUF) och 88 (108 FEUF) i fördraget (allmän gruppundantagsförordning)

| 44. | Regionkommittén välkomnar de aviserade åtgärderna för att se över och utvidga den allmänna gruppundantagsförordningen för de stödkategorier som omfattas av den ändrade bemyndigandeförordningen i syfte att minska den administrativa bördan för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén välkomnar de aviserade åtgärderna för att se över och utvidga den allmänna gruppundantagsförordningen för de stödkategorier som omfattas av den ändrade bemyndigandeförordningen i syfte att minska den administrativa bördan för de lokala och regionala myndigheterna.

| 45. | Vi efterlyser en utvidgning av gruppundantaget i enlighet med den övergripande utvidgningen i bemyndigandeförordningen till social-, utbildnings-, hälso- och bredbandsområdena. |
| --- | --- |

45.

Vi efterlyser en utvidgning av gruppundantaget i enlighet med den övergripande utvidgningen i bemyndigandeförordningen till social-, utbildnings-, hälso- och bredbandsområdena.

| 46. | På utbildningsområdet bör i synnerhet icke-statlig skol- och vuxenutbildning undantas, i den mån den inte omfattas av bestämmelserna om statligt stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

46.

På utbildningsområdet bör i synnerhet icke-statlig skol- och vuxenutbildning undantas, i den mån den inte omfattas av bestämmelserna om statligt stöd för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse.

| 47. | Detsamma måste gälla för hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls av specialiserade avdelningar eller kliniker samt för icke-kommersiella sociala tjänster som tillhandahålls av välgörenhetsorganisationer och äldreboenden (till skillnad från seniorboenden). |
| --- | --- |

47.

Detsamma måste gälla för hälso- och sjukvårdstjänster som tillhandahålls av specialiserade avdelningar eller kliniker samt för icke-kommersiella sociala tjänster som tillhandahålls av välgörenhetsorganisationer och äldreboenden (till skillnad från seniorboenden).

| 48. | Kommittén påminner om den digitala agendan och EU:s mål om att alla européer ska ha tillgång till grundläggande bredband senast 2013. |
| --- | --- |

48.

Kommittén påminner om den digitala agendan och EU:s mål om att alla européer ska ha tillgång till grundläggande bredband senast 2013.

| 49. | Utan statligt stöd kommer det inte att finnas några förutsättningar för utbyggnaden av sådana kraftfulla bredbandsnät på landsbygden, och vi betonar att stödbestämmelserna därför inte får göra det onödigt svårt att förse landsbygden med bredbandsnät. Man bör skydda landsbygden så att den inte utestängs från informationssamhället. |
| --- | --- |

49.

Utan statligt stöd kommer det inte att finnas några förutsättningar för utbyggnaden av sådana kraftfulla bredbandsnät på landsbygden, och vi betonar att stödbestämmelserna därför inte får göra det onödigt svårt att förse landsbygden med bredbandsnät. Man bör skydda landsbygden så att den inte utestängs från informationssamhället.

| 50. | I detta sammanhang bör man också särskilt beakta de fördelar som anläggning av bredbandsinfrastruktur ger genom att det uppstår en nedströmsmarknad för bredbandstjänster. |
| --- | --- |

50.

I detta sammanhang bör man också särskilt beakta de fördelar som anläggning av bredbandsinfrastruktur ger genom att det uppstår en nedströmsmarknad för bredbandstjänster.

| 51. | Kommittén beklagar att kommissionen i sitt utkast till ändrade bredbandsriktlinjer inte beaktar det upprepade kravet på betydande rationalisering och förenkling av regelverket. |
| --- | --- |

51.

Kommittén beklagar att kommissionen i sitt utkast till ändrade bredbandsriktlinjer inte beaktar det upprepade kravet på betydande rationalisering och förenkling av regelverket.

| 52. | Vi uppmanar kommissionen att genom att beakta bredbandsutbyggnaden i gruppundantagsförordningen se till att en heltäckande bredbandsutbyggnad är möjlig även i mindre tätbefolkade regioner där man kan anta att intäkterna inte kommer att räcka till för att helt täcka installationen av den aktiva tekniken och driftskostnaderna. |
| --- | --- |

52.

Vi uppmanar kommissionen att genom att beakta bredbandsutbyggnaden i gruppundantagsförordningen se till att en heltäckande bredbandsutbyggnad är möjlig även i mindre tätbefolkade regioner där man kan anta att intäkterna inte kommer att räcka till för att helt täcka installationen av den aktiva tekniken och driftskostnaderna.

| 53. | Vi efterlyser en utvidgning av gruppundantaget i enlighet med den övergripande utvidgningen i bemyndigandeförordningen till åtgärder mot djursjukdomar, i synnerhet tillhandahållande av inrättningar vid epidemier. |
| --- | --- |

53.

Vi efterlyser en utvidgning av gruppundantaget i enlighet med den övergripande utvidgningen i bemyndigandeförordningen till åtgärder mot djursjukdomar, i synnerhet tillhandahållande av inrättningar vid epidemier.

| 54. | Kommittén välkomnar att medlemsstaterna genom utvidgningen av undantagen kommer att få mer ansvar och välkomnar såtillvida också att medlemsstaterna får mer ansvar för kontrollen av statligt stöd. |
| --- | --- |

54.

Kommittén välkomnar att medlemsstaterna genom utvidgningen av undantagen kommer att få mer ansvar och välkomnar såtillvida också att medlemsstaterna får mer ansvar för kontrollen av statligt stöd.

| 55. | Detta får dock inte leda till att enbart kommissionen avlastas och medlemsstaterna i stället belastas allt hårdare genom talrika rapporterings- och dokumentationsskyldigheter, precisa och detaljerade villkor för utnyttjande osv. |
| --- | --- |

55.

Detta får dock inte leda till att enbart kommissionen avlastas och medlemsstaterna i stället belastas allt hårdare genom talrika rapporterings- och dokumentationsskyldigheter, precisa och detaljerade villkor för utnyttjande osv.

| 56. | Kommissionens rätt till efterhandskontroll får inte heller utökas ytterligare, utan ansvaret måste faktiskt delegeras till medlemsstaten. De nationella organen för kontroll av statligt stöd får inte utnyttjas som ett slags instans för preliminär kontroll för generaldirektoratet för konkurrens, åtminstone inte om beslutanderätten ligger kvar hos kommissionen. |
| --- | --- |

56.

Kommissionens rätt till efterhandskontroll får inte heller utökas ytterligare, utan ansvaret måste faktiskt delegeras till medlemsstaten. De nationella organen för kontroll av statligt stöd får inte utnyttjas som ett slags instans för preliminär kontroll för generaldirektoratet för konkurrens, åtminstone inte om beslutanderätten ligger kvar hos kommissionen.

| 57. | Vi avvisar kommissionens idé att överföra den nationella kontrollen av statligt stöd till oberoende myndigheter (t.ex. konkurrensmyndigheter), eftersom det ankommer enbart på medlemsstaterna och inte på kommissionen att besluta om hur kontrollen av statligt stöd ska organiseras på nationell nivå. Av samma skäl avvisas möjligheten för kommissionen att göra egna undersökningar. |
| --- | --- |

57.

Vi avvisar kommissionens idé att överföra den nationella kontrollen av statligt stöd till oberoende myndigheter (t.ex. konkurrensmyndigheter), eftersom det ankommer enbart på medlemsstaterna och inte på kommissionen att besluta om hur kontrollen av statligt stöd ska organiseras på nationell nivå. Av samma skäl avvisas möjligheten för kommissionen att göra egna undersökningar.

d)   Översyn av rådets procedurförordning

Rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (113 FEUF)

| 58. | Regionkommittén välkomnar en förenkling av bestämmelserna i procedurförordningen. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén välkomnar en förenkling av bestämmelserna i procedurförordningen.

| 59. | Kommittén ställer sig avvisande till att kommissionen ska ges nya egna undersökningsbefogenheter gentemot företagen, t.ex. genom verktygen för marknadsinformation, och att medlemsstaterna på så sätt förbigås. Detta skulle innebära en förskjutning av medlemsstaternas befogenheter till EU-nivån. |
| --- | --- |

59.

Kommittén ställer sig avvisande till att kommissionen ska ges nya egna undersökningsbefogenheter gentemot företagen, t.ex. genom verktygen för marknadsinformation, och att medlemsstaterna på så sätt förbigås. Detta skulle innebära en förskjutning av medlemsstaternas befogenheter till EU-nivån.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/30

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Mot ett sjunde miljöhandlingsprogram: Bättre genomförande av EU:s miljölagstiftning”

2013/C 17/07

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste stödja de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet, särskilt genom att inkludera faktorer såsom större lokalt och regionalt deltagande i hela processen för utformning, införlivande och utvärdering av EU-lagstiftningen, effektiv politik som angriper problemen vid källan och flera möjligheter till kostnadstäckning för lokala och regionala myndigheter, fokus på en hållbar hantering av stadsmiljön samt införande av en lämplig tidsfrist mellan det att lagstiftningen antas och det att den därefter revideras. |
| --- | --- |

—

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste stödja de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet, särskilt genom att inkludera faktorer såsom större lokalt och regionalt deltagande i hela processen för utformning, införlivande och utvärdering av EU-lagstiftningen, effektiv politik som angriper problemen vid källan och flera möjligheter till kostnadstäckning för lokala och regionala myndigheter, fokus på en hållbar hantering av stadsmiljön samt införande av en lämplig tidsfrist mellan det att lagstiftningen antas och det att den därefter revideras.

| — | Vi stöder en förbättring av struktureringen, en proaktiv spridning och tillgång till information, strukturerade ramar för genomförande och information (structured implementation and information frameworks, SIIF). Ekonomiskt stöd bör göras tillgängligt med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahålls inom ramen för strukturfonderna 2007–2014 samt det framtida Life-programmet. |
| --- | --- |

—

Vi stöder en förbättring av struktureringen, en proaktiv spridning och tillgång till information, strukturerade ramar för genomförande och information (structured implementation and information frameworks, SIIF). Ekonomiskt stöd bör göras tillgängligt med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahålls inom ramen för strukturfonderna 2007–2014 samt det framtida Life-programmet.

| — | Vi anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör förplikta EU och medlemsstaterna att införa nya och förbättrade genomförandeinstrument, t.ex. en allmän EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning, tillsynsmöjligheter för kommissionen, allmänna kriterier för klagomålshantering på nationell nivå, och ett direktiv om möjlighet till rättslig prövning. |
| --- | --- |

—

Vi anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör förplikta EU och medlemsstaterna att införa nya och förbättrade genomförandeinstrument, t.ex. en allmän EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning, tillsynsmöjligheter för kommissionen, allmänna kriterier för klagomålshantering på nationell nivå, och ett direktiv om möjlighet till rättslig prövning.

| — | ReK välkomnar partnerskapsavtalen om genomförande, men anser att de bör slutas inte bara mellan kommissionen och en medlemsstat, utan också involvera en eller flera lokala och regionala myndigheter för att på ett lämpligt sätt avspegla förvaltning på flera nivåer. |
| --- | --- |

—

ReK välkomnar partnerskapsavtalen om genomförande, men anser att de bör slutas inte bara mellan kommissionen och en medlemsstat, utan också involvera en eller flera lokala och regionala myndigheter för att på ett lämpligt sätt avspegla förvaltning på flera nivåer.

| — | Kommittén rekommenderar att man förbättrar miljöresultaten med hjälp av innovativa metoder för flernivåstyre, t.ex. genom att utvidga borgmästaravtalet till att omfatta resurseffektivitet och en vidareutveckling av utmärkelsen Europas miljöhuvudstad. |
| --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar att man förbättrar miljöresultaten med hjälp av innovativa metoder för flernivåstyre, t.ex. genom att utvidga borgmästaravtalet till att omfatta resurseffektivitet och en vidareutveckling av utmärkelsen Europas miljöhuvudstad.

| — | Regionkommittén välkomnar det stöd som kommissionen i sitt meddelande ger till ReK:s förslag att regelbundet anordna ett gemensamt forum för att behandla regionala och lokala problem och lösningar vid tillämpningen av EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar det stöd som kommissionen i sitt meddelande ger till ReK:s förslag att regelbundet anordna ett gemensamt forum för att behandla regionala och lokala problem och lösningar vid tillämpningen av EU:s miljölagstiftning.

| Föredragande | Nilgun CANVER (UK–PSE), ledamot av London Borough of Haringey |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande om ”Större nytta av EU:s miljöåtgärder: att stärka förtroendet genom bättre kunskap och reaktionsförmåga”
  COM(2012) 95 final |

Föredragande

Nilgun CANVER (UK–PSE), ledamot av London Borough of Haringey

Referensdokument

Meddelande om ”Större nytta av EU:s miljöåtgärder: att stärka förtroendet genom bättre kunskap och reaktionsförmåga”

COM(2012) 95 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   
  Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén erinrar om att detta yttrande har tre syften:






  — | Att framföra synpunkter på Europeiska kommissionens meddelande av den 7 mars 2012, som ska bidra till att utforma det kommande sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- | --- |

1.

Regionkommittén erinrar om att detta yttrande har tre syften:

—

Att framföra synpunkter på Europeiska kommissionens meddelande av den 7 mars 2012, som ska bidra till att utforma det kommande sjunde miljöhandlingsprogrammet.

| — | Att bidra till debatten om det sjunde miljöhandlingsprogrammet och dess förväntade fokus på bättre genomförande. |
| --- | --- |

—

Att bidra till debatten om det sjunde miljöhandlingsprogrammet och dess förväntade fokus på bättre genomförande.

| — | Att utveckla ett tidigare förberedande yttrande från ReK om ”Lokala och regionala myndigheters roll i den framtida miljöpolitiken” (CdR 164/2010 fin), som lyfte fram möjligheterna att öka miljöskyddets effektivitet på alla styresnivåer och i alla skeden av utarbetandet av politiken. |
| --- | --- |

—

Att utveckla ett tidigare förberedande yttrande från ReK om ”Lokala och regionala myndigheters roll i den framtida miljöpolitiken” (CdR 164/2010 fin), som lyfte fram möjligheterna att öka miljöskyddets effektivitet på alla styresnivåer och i alla skeden av utarbetandet av politiken.

| 2. | Kommittén noterar att medan meddelandet om genomförande av EU:s miljölagstiftning från 2008 (1) fokuserade på kommissionens verkställande befogenheter när det gäller att hantera överträdelser av EU:s miljölagstiftning, handlar det nya meddelandet från 2012 om hur man förbättrar genomförandet genom bra styrning på nationell, regional och lokal nivå. Detta återspeglar den kritik och de rekommendationer som ReK tidigare har framfört (2). |
| --- | --- |

2.

Kommittén noterar att medan meddelandet om genomförande av EU:s miljölagstiftning från 2008 (1) fokuserade på kommissionens verkställande befogenheter när det gäller att hantera överträdelser av EU:s miljölagstiftning, handlar det nya meddelandet från 2012 om hur man förbättrar genomförandet genom bra styrning på nationell, regional och lokal nivå. Detta återspeglar den kritik och de rekommendationer som ReK tidigare har framfört (2).

| 3. | Vi noterar att syftet med meddelandet är att intensifiera dialogen med alla intressenter, däribland lokala och regionala myndigheter, om hur de kan samarbeta bättre för att förbättra genomförandet av EU-lagstiftningen genom effektivare insamling och utbyte av kunskaper och genom att öka allas ansvar och reaktionsförmåga för att effektivt hantera problem på fältet. Vi ställer oss bakom åsikten att kunskap och reaktionsförmåga är kompletterande aspekter av genomförandet. |
| --- | --- |

3.

Vi noterar att syftet med meddelandet är att intensifiera dialogen med alla intressenter, däribland lokala och regionala myndigheter, om hur de kan samarbeta bättre för att förbättra genomförandet av EU-lagstiftningen genom effektivare insamling och utbyte av kunskaper och genom att öka allas ansvar och reaktionsförmåga för att effektivt hantera problem på fältet. Vi ställer oss bakom åsikten att kunskap och reaktionsförmåga är kompletterande aspekter av genomförandet.

| 4. | Det är möjligt för lokala och regionala myndigheter att med hjälp av olika metoder uppnå större enhetlighet i genomförandet och verkställandet, bland annat genom att fastställa långsiktiga miljömål och miljöstrategier, mobilisera medborgarna, inrätta välfungerande avdelningar och tjänster, använda EU-medel för att investera i miljöinfrastruktur och ekosystemtjänster, anpassa sig till klimatförändringar och begränsa katastrofrisken, genomföra direktiven om strategisk miljöbedömning (SMB) och miljökonsekvensbedömningar (MKB) samt främja insynen och tillgången till rättslig prövning (3). |
| --- | --- |

4.

Det är möjligt för lokala och regionala myndigheter att med hjälp av olika metoder uppnå större enhetlighet i genomförandet och verkställandet, bland annat genom att fastställa långsiktiga miljömål och miljöstrategier, mobilisera medborgarna, inrätta välfungerande avdelningar och tjänster, använda EU-medel för att investera i miljöinfrastruktur och ekosystemtjänster, anpassa sig till klimatförändringar och begränsa katastrofrisken, genomföra direktiven om strategisk miljöbedömning (SMB) och miljökonsekvensbedömningar (MKB) samt främja insynen och tillgången till rättslig prövning (3).

| 5. | Vi inser dock att EU:s nya uppgifter och bestämmelser för lokala och regionala myndigheter på detta område kan ge upphov till frågor vad gäller kostnader och administrativ börda. De nya initiativen bör genomföras på ett sätt som inte ökar kostnaderna och den administrativa bördan för de lokala och regionala myndigheterna. ReK uppmanar kommissionen att genomföra konsekvensbedömningar och studier av detta. Vi påminner om vår fasta övertygelse om administrativa bördor, och uppmanar med hänvisning till fördragets bestämmelser (4) kommissionen att göra en grundlig konsekvensanalys av den administrativa och juridiska bördan i anslutning till nya EU-initiativ som följer av detta meddelande. |
| --- | --- |

5.

Vi inser dock att EU:s nya uppgifter och bestämmelser för lokala och regionala myndigheter på detta område kan ge upphov till frågor vad gäller kostnader och administrativ börda. De nya initiativen bör genomföras på ett sätt som inte ökar kostnaderna och den administrativa bördan för de lokala och regionala myndigheterna. ReK uppmanar kommissionen att genomföra konsekvensbedömningar och studier av detta. Vi påminner om vår fasta övertygelse om administrativa bördor, och uppmanar med hänvisning till fördragets bestämmelser (4) kommissionen att göra en grundlig konsekvensanalys av den administrativa och juridiska bördan i anslutning till nya EU-initiativ som följer av detta meddelande.

B.   
  Att göra genomförandet till en prioritering i det sjunde miljöhandlingsprogrammet

| 6. | Regionkommittén framhäver på nytt att det behövs ett sjunde miljöhandlingsprogram, eftersom det nuvarande upphörde den 22 juli 2012 och det är nödvändigt att bevara kontinuiteten. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör säkra att EU:s val på miljöområdet är tillräckligt tydliga och förutsägbara för de lokala och regionala myndigheterna (5). |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén framhäver på nytt att det behövs ett sjunde miljöhandlingsprogram, eftersom det nuvarande upphörde den 22 juli 2012 och det är nödvändigt att bevara kontinuiteten. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör säkra att EU:s val på miljöområdet är tillräckligt tydliga och förutsägbara för de lokala och regionala myndigheterna (5).

| 7. | Kommittén hänvisar till sina tidigare rekommendationer avseende det sjunde miljöhandlingsprogrammets övergripande karaktär och prioriteringar (6), där det särskilt betonades att programmet måste bidra till att man uppnår ett resurseffektivt Europa inom ramen för Europa 2020-strategin och till en vision om den långsiktiga inriktningen på EU:s miljöpolitik. Programmet bör också fastställa tydliga mål, tidsramar och åtgärder för 2020. Man måste se närmare på Rio+20-förklaringen, som antogs av FN:s konferens om hållbar utveckling den 22 juni 2012, och dess betoning på en inkluderande grön ekonomi, liksom målen för hållbar utveckling efter 2015 och ReK:s bidrag till toppmötet i Rio (7). |
| --- | --- |

7.

Kommittén hänvisar till sina tidigare rekommendationer avseende det sjunde miljöhandlingsprogrammets övergripande karaktär och prioriteringar (6), där det särskilt betonades att programmet måste bidra till att man uppnår ett resurseffektivt Europa inom ramen för Europa 2020-strategin och till en vision om den långsiktiga inriktningen på EU:s miljöpolitik. Programmet bör också fastställa tydliga mål, tidsramar och åtgärder för 2020. Man måste se närmare på Rio+20-förklaringen, som antogs av FN:s konferens om hållbar utveckling den 22 juni 2012, och dess betoning på en inkluderande grön ekonomi, liksom målen för hållbar utveckling efter 2015 och ReK:s bidrag till toppmötet i Rio (7).

| 8. | Vi noterar bekymrat att genomförandet av EU:s miljöregelverk fortfarande är otillräckligt, och att ett fullt genomförande och verkställande på alla nivåer är avgörande för att förbättra miljösituationen och folkhälsan och för att garantera lika villkor, skapa klara regler för industrin och undvika snedvridningar på marknaden (8). I slutet av 2009 rörde 18,8 % (544) av samtliga förfaranden mot EU-medlemsstater för överträdelse av EU-lagstiftningen miljöfrågor, vilket visar på fortsatta skador på miljön och snedvridning av konkurrensen (9). |
| --- | --- |

8.

Vi noterar bekymrat att genomförandet av EU:s miljöregelverk fortfarande är otillräckligt, och att ett fullt genomförande och verkställande på alla nivåer är avgörande för att förbättra miljösituationen och folkhälsan och för att garantera lika villkor, skapa klara regler för industrin och undvika snedvridningar på marknaden (8). I slutet av 2009 rörde 18,8 % (544) av samtliga förfaranden mot EU-medlemsstater för överträdelse av EU-lagstiftningen miljöfrågor, vilket visar på fortsatta skador på miljön och snedvridning av konkurrensen (9).

| 9. | ReK konstaterar exempelvis att kostnaderna för att inte genomföra den gällande EU-miljölagstiftningen i stort uppskattas till omkring 50 miljarder euro per år i hälsovårdskostnader och direkta kostnader för miljön (10). Andra kostnader som bristande genomförande medför är bland annat förlorade möjligheter för företagen, olika kostnader i anslutning till efterlevnad av lagstiftningen, konkurrenssnedvridning mellan EU:s industrier samt ökade kostnader i anslutning till överträdelsefall. Det uppskattas att ett fullt genomförande av all avfallslagstiftning skulle leda till ytterligare omsättning för avfallsindustrin (och återvinningsindustrin) till ett värde av 42 miljarder euro och högre sysselsättning motsvarande ca 400 000 arbetstillfällen (11). Eftersom EU:s miljöindustri beräknas ha en årsomsättning på över 300 miljarder euro, kan osäkerhet om metoder och tidsramar för genomförandet medföra betydande kostnader i form av förlorade möjligheter (12). Om man till följd av ett överträdelsefall måste göra investeringar inom en väldigt kort tidsperiod blir de sannolikt dyrare än om genomförandet skulle ha planerats bättre. |
| --- | --- |

9.

ReK konstaterar exempelvis att kostnaderna för att inte genomföra den gällande EU-miljölagstiftningen i stort uppskattas till omkring 50 miljarder euro per år i hälsovårdskostnader och direkta kostnader för miljön (10). Andra kostnader som bristande genomförande medför är bland annat förlorade möjligheter för företagen, olika kostnader i anslutning till efterlevnad av lagstiftningen, konkurrenssnedvridning mellan EU:s industrier samt ökade kostnader i anslutning till överträdelsefall. Det uppskattas att ett fullt genomförande av all avfallslagstiftning skulle leda till ytterligare omsättning för avfallsindustrin (och återvinningsindustrin) till ett värde av 42 miljarder euro och högre sysselsättning motsvarande ca 400 000 arbetstillfällen (11). Eftersom EU:s miljöindustri beräknas ha en årsomsättning på över 300 miljarder euro, kan osäkerhet om metoder och tidsramar för genomförandet medföra betydande kostnader i form av förlorade möjligheter (12). Om man till följd av ett överträdelsefall måste göra investeringar inom en väldigt kort tidsperiod blir de sannolikt dyrare än om genomförandet skulle ha planerats bättre.

| 10. | Kommittén vill att genomförandet ska bli ett prioriterat mål i det sjunde miljöhandlingsprogrammet för att säkra ett engagemang att uppnå bättre miljöresultat, i synnerhet vad gäller de mål som fastställs i färdplanen för resurseffektivitet, färdplanen för ett utsläppssnålt samhälle och strategin för biologisk mångfald fram till 2020. |
| --- | --- |

10.

Kommittén vill att genomförandet ska bli ett prioriterat mål i det sjunde miljöhandlingsprogrammet för att säkra ett engagemang att uppnå bättre miljöresultat, i synnerhet vad gäller de mål som fastställs i färdplanen för resurseffektivitet, färdplanen för ett utsläppssnålt samhälle och strategin för biologisk mångfald fram till 2020.

| 11. | Det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste stödja de lokala och regionala myndigheterna vid genomförandet, särskilt genom att inkludera faktorer såsom:






  — | Större lokalt och regionalt deltagande i hela processen för utformning, införlivande och utvärdering av EU-lagstiftningen, med hjälp av erfarenheter på lokal och regional nivå, för att förbättra genomförandet av lagstiftningen och främja större ansvar. |
| --- | --- | --- |

11.

Det sjunde miljöhandlingsprogrammet måste stödja de lokala och regionala myndigheterna vid genomförandet, särskilt genom att inkludera faktorer såsom:

—

Större lokalt och regionalt deltagande i hela processen för utformning, införlivande och utvärdering av EU-lagstiftningen, med hjälp av erfarenheter på lokal och regional nivå, för att förbättra genomförandet av lagstiftningen och främja större ansvar.

| — | Mekanismer för att engagera och göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att utbyta bästa praxis vid genomförandet av politiken. |
| --- | --- |

—

Mekanismer för att engagera och göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att utbyta bästa praxis vid genomförandet av politiken.

| — | Effektiv politik som angriper problemen vid källan och fler möjligheter till kostnadstäckning för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Effektiv politik som angriper problemen vid källan och fler möjligheter till kostnadstäckning för lokala och regionala myndigheter.

| — | Fokus på en hållbar förvaltning av stadsmiljön med betoning på integrerad miljöplanering, hållbar rörlighet, livskvalitet och folkhälsa. |
| --- | --- |

—

Fokus på en hållbar förvaltning av stadsmiljön med betoning på integrerad miljöplanering, hållbar rörlighet, livskvalitet och folkhälsa.

| — | Införande av en lämplig tidsfrist mellan antagandet av lagstiftning och den efterföljande revideringen, för att ge de lokala och regionala myndigheterna tid att planera genomförandet och investera i anpassningar inom en stabil rättslig ram, samtidigt som man ger EU flexibilitet att uppdatera lagar för att avspegla den tekniska utvecklingen, nya behov eller allmänhetens förväntningar. |
| --- | --- |

—

Införande av en lämplig tidsfrist mellan antagandet av lagstiftning och den efterföljande revideringen, för att ge de lokala och regionala myndigheterna tid att planera genomförandet och investera i anpassningar inom en stabil rättslig ram, samtidigt som man ger EU flexibilitet att uppdatera lagar för att avspegla den tekniska utvecklingen, nya behov eller allmänhetens förväntningar.

| 12. | Vi anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör förplikta EU och medlemsstaterna att införa nya och förbättrade genomförandeinstrument, bland annat genom att utgå från de initiativ som läggs fram i meddelandet och som beskrivs i avsnitt C och D, såsom (13):






  — | Förbättring av struktureringen, den proaktiva spridningen och tillgången till information om miljö och genomförande, även från de nationella naturvårdsverkens och Europeiska miljöbyråns sida. |
| --- | --- | --- |

12.

Vi anser att det sjunde miljöhandlingsprogrammet bör förplikta EU och medlemsstaterna att införa nya och förbättrade genomförandeinstrument, bland annat genom att utgå från de initiativ som läggs fram i meddelandet och som beskrivs i avsnitt C och D, såsom (13):

—

Förbättring av struktureringen, den proaktiva spridningen och tillgången till information om miljö och genomförande, även från de nationella naturvårdsverkens och Europeiska miljöbyråns sida.

| — | En EU-ram för miljötillsyn på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

—

En EU-ram för miljötillsyn på medlemsstatsnivå.

| — | Kriterier för nationell klagomålshantering, bland annat för tvistlösning, t.ex. i form av medling. |
| --- | --- |

—

Kriterier för nationell klagomålshantering, bland annat för tvistlösning, t.ex. i form av medling.

| — | Återupptagande av förslaget om ett direktiv om tillgång till rättslig prövning, som har kört fast. |
| --- | --- |

—

Återupptagande av förslaget om ett direktiv om tillgång till rättslig prövning, som har kört fast.

| — | Utveckling av trepartsavtal om genomförande med medlemsstater och regionala eller lokala myndigheter och andra instrument för samarbete mellan olika förvaltningsnivåer (flernivåstyre). |
| --- | --- |

—

Utveckling av trepartsavtal om genomförande med medlemsstater och regionala eller lokala myndigheter och andra instrument för samarbete mellan olika förvaltningsnivåer (flernivåstyre).

| — | Effektiv övervakning av EU:s färdplan för resurseffektivitet, bland annat genom att inkludera mål och indikatorer för resurseffektivitet i den årliga tillväxtöversikten och medlemsstaternas nationella reformprogram. |
| --- | --- |

—

Effektiv övervakning av EU:s färdplan för resurseffektivitet, bland annat genom att inkludera mål och indikatorer för resurseffektivitet i den årliga tillväxtöversikten och medlemsstaternas nationella reformprogram.

| — | Innovativa finansieringskoncept och metoder för att främja privata investeringar i genomförandet, inklusive utfasning av miljöskadliga subventioner och främjande av miljövänliga skattereformer som tar bättre hänsyn till resursanvändningen. |
| --- | --- |

—

Innovativa finansieringskoncept och metoder för att främja privata investeringar i genomförandet, inklusive utfasning av miljöskadliga subventioner och främjande av miljövänliga skattereformer som tar bättre hänsyn till resursanvändningen.

| — | Förbättring av integreringen av miljö- och klimatpolitik i övrig EU-politik i syfte att underlätta användningen av en integrerad metod för genomförandet på lokal nivå, samt inkludera överväganden om riskbegränsning i miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

—

Förbättring av integreringen av miljö- och klimatpolitik i övrig EU-politik i syfte att underlätta användningen av en integrerad metod för genomförandet på lokal nivå, samt inkludera överväganden om riskbegränsning i miljökonsekvensbedömningar.

C.   
  Förbättra kunskaperna om genomförandet

| 13. | Regionkommittén håller med kommissionen att det är ett problem att övervakningen inte sker på samma sätt i hela Europa, och att den information som erhålls ofta är ofullständig, oförenlig och inaktuell. Det läggs inte ut tillräckligt med användbar information online och den offentliggörs inte systematiskt. ReK anser att bättre och lättillgängligare information på nationell, regional och lokal nivå skulle göra det möjligt att tidigare upptäcka stora miljöproblem, och på så sätt spara kostnader på längre sikt. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén håller med kommissionen att det är ett problem att övervakningen inte sker på samma sätt i hela Europa, och att den information som erhålls ofta är ofullständig, oförenlig och inaktuell. Det läggs inte ut tillräckligt med användbar information online och den offentliggörs inte systematiskt. ReK anser att bättre och lättillgängligare information på nationell, regional och lokal nivå skulle göra det möjligt att tidigare upptäcka stora miljöproblem, och på så sätt spara kostnader på längre sikt.

| 14. | Vi framhåller den avgörande roll som de regionala och lokala myndigheterna spelar i insamlandet av kunskaper om genomförandet. Målet bör vara att informationen ska vara enhetlig och jämförbar även på nationell nivå och EU-nivå och att göra den effektiv och pålitlig. |
| --- | --- |

14.

Vi framhåller den avgörande roll som de regionala och lokala myndigheterna spelar i insamlandet av kunskaper om genomförandet. Målet bör vara att informationen ska vara enhetlig och jämförbar även på nationell nivå och EU-nivå och att göra den effektiv och pålitlig.

| 15. | Vi anser att insyn spelar en viktig roll när det gäller att främja bättre genomförande och verkställande. Det är nödvändigt att främja investeringar i webbaserade informationssystem som gör information om miljö och genomförande tillgänglig för allmänheten och för offentliga organ, samt att öka insatserna på alla förvaltningsnivåer för att proaktivt sprida och förbättra tillgången till miljöinformation. |
| --- | --- |

15.

Vi anser att insyn spelar en viktig roll när det gäller att främja bättre genomförande och verkställande. Det är nödvändigt att främja investeringar i webbaserade informationssystem som gör information om miljö och genomförande tillgänglig för allmänheten och för offentliga organ, samt att öka insatserna på alla förvaltningsnivåer för att proaktivt sprida och förbättra tillgången till miljöinformation.

Effektivare informationssystem för genomförande på nationell, regional och lokal nivå

| 16. | Kommittén betonar att kommissionen, samtidigt som direktivet om tillgång till miljöinformation stärks, såsom föreslås i meddelandet, bör se till att medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter korrekt genomför direktivets gällande minimikrav, i synnerhet dem som rör en mer proaktiv, aktuell och systematisk spridning av information till medborgare i enlighet med Århuskonventionen (14). |
| --- | --- |

16.

Kommittén betonar att kommissionen, samtidigt som direktivet om tillgång till miljöinformation stärks, såsom föreslås i meddelandet, bör se till att medlemsstaterna och deras lokala och regionala myndigheter korrekt genomför direktivets gällande minimikrav, i synnerhet dem som rör en mer proaktiv, aktuell och systematisk spridning av information till medborgare i enlighet med Århuskonventionen (14).

| 17. | Vi stöder utarbetandet av strukturerade ramar för genomförande och information (structured implementation and information frameworks, SIIF) avseende all viktig EU-miljölagstiftning, såsom föreslås av kommissionen. Utvecklingen av sådana informationssystem måste dock vara ändamålsenlig och effektiv, så att man på ett praktiskt och flexibelt sätt kan dra större nytta av systemen i de enskilda medlemsstaterna. Vi uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen för att inrätta ramarna under medverkan av de lokala och regionala myndigheterna. ReK tror att de strukturerade ramarna för genomförande och information tillsammans med initiativen under SEIS (det gemensamma miljöinformationssystemet) kan leda till öppna informationssystem på nationell, regional och lokal nivå som gör informationen tillgänglig online och som gör det möjligt för lokala och regionala myndigheter, medborgare, experter och företag att enkelt och snabbt följa genomförandet (15). |
| --- | --- |

17.

Vi stöder utarbetandet av strukturerade ramar för genomförande och information (structured implementation and information frameworks, SIIF) avseende all viktig EU-miljölagstiftning, såsom föreslås av kommissionen. Utvecklingen av sådana informationssystem måste dock vara ändamålsenlig och effektiv, så att man på ett praktiskt och flexibelt sätt kan dra större nytta av systemen i de enskilda medlemsstaterna. Vi uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med kommissionen för att inrätta ramarna under medverkan av de lokala och regionala myndigheterna. ReK tror att de strukturerade ramarna för genomförande och information tillsammans med initiativen under SEIS (det gemensamma miljöinformationssystemet) kan leda till öppna informationssystem på nationell, regional och lokal nivå som gör informationen tillgänglig online och som gör det möjligt för lokala och regionala myndigheter, medborgare, experter och företag att enkelt och snabbt följa genomförandet (15).

| 18. | Vi anser att ytterligare samordning och effektivisering är möjlig när det gäller efterfrågan på information från nationella, regionala och lokala myndigheter enligt principen ”producera en gång, använd flera gånger”. Uppgifter som skapas inom ramen för den rapporteringsskyldighet som härrör från en lag berör ofta också andra lagar. |
| --- | --- |

18.

Vi anser att ytterligare samordning och effektivisering är möjlig när det gäller efterfrågan på information från nationella, regionala och lokala myndigheter enligt principen ”producera en gång, använd flera gånger”. Uppgifter som skapas inom ramen för den rapporteringsskyldighet som härrör från en lag berör ofta också andra lagar.

| 19. | Vi betonar dock att man måste förbättra definitionerna i EU-direktiven för att möjliggöra lika villkor för övervakning och rapportering, offentlig information och verkställande, t.ex. vad gäller de olika avfallshanteringsalternativ och avfallsflöden som anges i ramdirektivet om avfall. |
| --- | --- |

19.

Vi betonar dock att man måste förbättra definitionerna i EU-direktiven för att möjliggöra lika villkor för övervakning och rapportering, offentlig information och verkställande, t.ex. vad gäller de olika avfallshanteringsalternativ och avfallsflöden som anges i ramdirektivet om avfall.

| 20. | Kommittén ser det som mycket viktigt att kommissionen har förbundit sig att undersöka hur EU-medel kan användas för att utveckla, uppgradera och använda ramarna för genomförande och information och för relevanta driftskompatibla informationssystem och utbildning på detta område i medlemsstaterna, regionerna och kommunerna, samt vid behov även för att öka den administrativa kapaciteten. Sådant stöd bör i synnerhet göras möjligt med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahålls inom ramen för strukturfonderna 2007–2014 samt det framtida Life-programmet. |
| --- | --- |

20.

Kommittén ser det som mycket viktigt att kommissionen har förbundit sig att undersöka hur EU-medel kan användas för att utveckla, uppgradera och använda ramarna för genomförande och information och för relevanta driftskompatibla informationssystem och utbildning på detta område i medlemsstaterna, regionerna och kommunerna, samt vid behov även för att öka den administrativa kapaciteten. Sådant stöd bör i synnerhet göras möjligt med hjälp av det tekniska bistånd som tillhandahålls inom ramen för strukturfonderna 2007–2014 samt det framtida Life-programmet.

| 21. | Vi uppmanar Europeiska miljöbyrån att inom ramen för pilotprojekt undersöka hur man kan använda IKT och e-förvaltning för att minska övervaknings- och rapporteringstrycket på de lokala och regionala myndigheterna utan att påverka lagstiftningens effekt. |
| --- | --- |

21.

Vi uppmanar Europeiska miljöbyrån att inom ramen för pilotprojekt undersöka hur man kan använda IKT och e-förvaltning för att minska övervaknings- och rapporteringstrycket på de lokala och regionala myndigheterna utan att påverka lagstiftningens effekt.

| 22. | Vi stöder kommissionens och medlemsstaternas initiativ att utnyttja de möjligheter (bland annat i form av minskade övervakningskostnader) som jordobservationsteknik, t.ex. GMES, erbjuder för att förbättra effektiviteten i övervakningen av genomförandet på fältet (16). Detta kan också innebära att främja lokala och regionala myndigheters pilotprojekt. |
| --- | --- |

22.

Vi stöder kommissionens och medlemsstaternas initiativ att utnyttja de möjligheter (bland annat i form av minskade övervakningskostnader) som jordobservationsteknik, t.ex. GMES, erbjuder för att förbättra effektiviteten i övervakningen av genomförandet på fältet (16). Detta kan också innebära att främja lokala och regionala myndigheters pilotprojekt.

| 23. | Vi betonar betydelsen av SMB- och MKB-direktiven som verktyg för att öppna upp miljöpolitiken för allmänhetens deltagande på lokal och regional nivå. Vi upprepar vår önskan om att den kommande revideringen av MKB-direktivet ska stärka bestämmelserna om att offentliga samråd bör inledas i så god tid som möjligt, t.ex. under det förberedande arbetet med att avgränsa tillämpningsområdet och under förhandskontrollen, i syfte att påskynda genomförandet av efterföljande faser och de behöriga myndigheternas beslutsfattande. Vi anser också att det måste finnas minimikrav på hur man bäst kan göra dokumentationen för miljökonsekvensbedömningarna tillgänglig för den berörda allmänheten (17). |
| --- | --- |

23.

Vi betonar betydelsen av SMB- och MKB-direktiven som verktyg för att öppna upp miljöpolitiken för allmänhetens deltagande på lokal och regional nivå. Vi upprepar vår önskan om att den kommande revideringen av MKB-direktivet ska stärka bestämmelserna om att offentliga samråd bör inledas i så god tid som möjligt, t.ex. under det förberedande arbetet med att avgränsa tillämpningsområdet och under förhandskontrollen, i syfte att påskynda genomförandet av efterföljande faser och de behöriga myndigheternas beslutsfattande. Vi anser också att det måste finnas minimikrav på hur man bäst kan göra dokumentationen för miljökonsekvensbedömningarna tillgänglig för den berörda allmänheten (17).

Bättre information på EU-nivå

| 24. | Regionkommittén stöder åsikten att det behövs bättre georefererade data och kartor över miljön i hela EU, som förmedlas systematiskt och proaktivt online i syfte att skapa lika villkor och komplettera de förbättrade informationssystemen i medlemsstaterna och på regional och lokal myndighetsnivå. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén stöder åsikten att det behövs bättre georefererade data och kartor över miljön i hela EU, som förmedlas systematiskt och proaktivt online i syfte att skapa lika villkor och komplettera de förbättrade informationssystemen i medlemsstaterna och på regional och lokal myndighetsnivå.

| 25. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att utvidga den modell som används i badvattendirektivet till att omfatta all relevant EU-miljölagstiftning, bland annat genom att bygga vidare på pilotprojekt för luftkvalitet och avfall som håller på att utvecklas av Europeiska miljöbyrån. |
| --- | --- |

25.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att utvidga den modell som används i badvattendirektivet till att omfatta all relevant EU-miljölagstiftning, bland annat genom att bygga vidare på pilotprojekt för luftkvalitet och avfall som håller på att utvecklas av Europeiska miljöbyrån.

| 26. | Vi värdesätter Europeiska miljöbyråns roll i bearbetandet av övervakningsdata som medlemsstaterna rapporterar till kommissionen, och vi stöder miljöbyråns växande betydelse när det gäller dess bidrag till kommissionens analys av medlemsstaternas genomföranderapporter. Vi efterlyser en större samordningsroll för miljöbyrån för att säkra enhetlighet och jämförbarhet vid insamling och sammanställning av dessa olika data på EU-nivå, vilket har gjorts i anslutning till andra verktyg som t.ex. Inspire, SEIS, GMES, Geoss och EyeonEarth. |
| --- | --- |

26.

Vi värdesätter Europeiska miljöbyråns roll i bearbetandet av övervakningsdata som medlemsstaterna rapporterar till kommissionen, och vi stöder miljöbyråns växande betydelse när det gäller dess bidrag till kommissionens analys av medlemsstaternas genomföranderapporter. Vi efterlyser en större samordningsroll för miljöbyrån för att säkra enhetlighet och jämförbarhet vid insamling och sammanställning av dessa olika data på EU-nivå, vilket har gjorts i anslutning till andra verktyg som t.ex. Inspire, SEIS, GMES, Geoss och EyeonEarth.

| 27. | Vi förväntar oss att kommissionen arbetar vidare med SEIS (det gemensamma miljöinformationssystemet) och inom kort under 2012 presenterar sin genomförandeplan för systemet, där den beskriver dagsläget och förklarar hur förbättringar kan göras. |
| --- | --- |

27.

Vi förväntar oss att kommissionen arbetar vidare med SEIS (det gemensamma miljöinformationssystemet) och inom kort under 2012 presenterar sin genomförandeplan för systemet, där den beskriver dagsläget och förklarar hur förbättringar kan göras.

| 28. | Vi uppmanar kommissionen att offentliggöra de kontrollundersökningar om överensstämmelsen som den regelbundet låter utföra om genomförandet av EU:s miljölagstiftning i de 27 medlemsstaterna för att möjliggöra verkliga, demokratiska diskussioner om situationen för miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

28.

Vi uppmanar kommissionen att offentliggöra de kontrollundersökningar om överensstämmelsen som den regelbundet låter utföra om genomförandet av EU:s miljölagstiftning i de 27 medlemsstaterna för att möjliggöra verkliga, demokratiska diskussioner om situationen för miljölagstiftningen.

D.   
  Förbättra reaktionsförmågan

Bättre tillsyn och övervakning

| 29. | Regionkommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en allmän EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning (18). Ramen bör ge medlemsstaterna möjlighet till flexibel tillämpning av riktlinjerna samtidigt som man uppnår en hög nivå av enhetlighet i tillämpningen. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en allmän EU-ram för miljötillsyn och miljöövervakning (18). Ramen bör ge medlemsstaterna möjlighet till flexibel tillämpning av riktlinjerna samtidigt som man uppnår en hög nivå av enhetlighet i tillämpningen.

| 30. | Utifrån målsättningen om bättre lagstiftning bör EU-ramen för tillsyn utgöra den centrala ramen i EU:s miljölagstiftning. Särskilda bestämmelser i sektorspecifika miljödirektiv bör undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Om separata bestämmelser i sektorspecifika direktiv är helt nödvändiga måste de vara förenliga med den fastställda ramen. |
| --- | --- |

30.

Utifrån målsättningen om bättre lagstiftning bör EU-ramen för tillsyn utgöra den centrala ramen i EU:s miljölagstiftning. Särskilda bestämmelser i sektorspecifika miljödirektiv bör undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Om separata bestämmelser i sektorspecifika direktiv är helt nödvändiga måste de vara förenliga med den fastställda ramen.

| 31. | Vi anser att en EU-ram för nationell tillsyn kan minska den orättvisa konkurrensen mellan regioner och kommuner i EU på grund av olika eller bristfälliga tillsynssystem, och säkra lika villkor vid rättsliga åtgärder samt förbättra det gränsöverskridande samarbetet och enhetligheten i hela EU. Tillsynens form och innehåll bör regleras nationellt och utvecklas lokalt och regionalt, men utifrån allmänna principer som fastställts i EU-ramen, enligt en rationaliserad och riskbaserad metod (19). Europeiska miljöbyrån skulle i samarbete med de nationella naturvårdsverken kunna spela en viktig roll när det gäller att identifiera och främja denna tillsyn. |
| --- | --- |

31.

Vi anser att en EU-ram för nationell tillsyn kan minska den orättvisa konkurrensen mellan regioner och kommuner i EU på grund av olika eller bristfälliga tillsynssystem, och säkra lika villkor vid rättsliga åtgärder samt förbättra det gränsöverskridande samarbetet och enhetligheten i hela EU. Tillsynens form och innehåll bör regleras nationellt och utvecklas lokalt och regionalt, men utifrån allmänna principer som fastställts i EU-ramen, enligt en rationaliserad och riskbaserad metod (19). Europeiska miljöbyrån skulle i samarbete med de nationella naturvårdsverken kunna spela en viktig roll när det gäller att identifiera och främja denna tillsyn.

| 32. | Kommittén anser att kommissionen bör ha möjlighet att undersöka fall där det finns en misstanke om bristande efterlevnad av EU:s miljölagstiftning. För närvarande finns liknande möjligheter inom följande områden: tullunionen, jordbruk, fiske, regionalpolitik, konkurrens, veterinärmedicin och finanspolitik (20). Sådana tillsynsmöjligheter för kommissionen kan strida mot förhållandena mellan förvaltningsnivåerna inom medlemsstaterna. Vid sådana undersökningar måste man därför beakta gällande bestämmelser för tillsyn på olika nivåer inom den berörda medlemsstaten. Dessutom måste kommissionens undersökningar i så stor utsträckning som möjligt utföras i enlighet med EU:s gängse överträdelseförfarande |
| --- | --- |

32.

Kommittén anser att kommissionen bör ha möjlighet att undersöka fall där det finns en misstanke om bristande efterlevnad av EU:s miljölagstiftning. För närvarande finns liknande möjligheter inom följande områden: tullunionen, jordbruk, fiske, regionalpolitik, konkurrens, veterinärmedicin och finanspolitik (20). Sådana tillsynsmöjligheter för kommissionen kan strida mot förhållandena mellan förvaltningsnivåerna inom medlemsstaterna. Vid sådana undersökningar måste man därför beakta gällande bestämmelser för tillsyn på olika nivåer inom den berörda medlemsstaten. Dessutom måste kommissionens undersökningar i så stor utsträckning som möjligt utföras i enlighet med EU:s gängse överträdelseförfarande

| 33. | Vi anser att det är avgörande att kommissionen som en kompletterande åtgärd rapporterar om möjliga sätt att stärka EU:s nätverk för genomförande och verkställande av miljölagstiftningen, särskilt att den ser till att nätverket får tillräckligt finansiellt stöd på längre sikt, ökar den systematiska användningen av nätverket för expertgranskning av tillsyn och dess arbete för att identifiera och dela med sig av god praxis, samt ytterligare utvidgar nätverket till att också gälla den regionala och lokala nivån (21). |
| --- | --- |

33.

Vi anser att det är avgörande att kommissionen som en kompletterande åtgärd rapporterar om möjliga sätt att stärka EU:s nätverk för genomförande och verkställande av miljölagstiftningen, särskilt att den ser till att nätverket får tillräckligt finansiellt stöd på längre sikt, ökar den systematiska användningen av nätverket för expertgranskning av tillsyn och dess arbete för att identifiera och dela med sig av god praxis, samt ytterligare utvidgar nätverket till att också gälla den regionala och lokala nivån (21).

Bättre klagomålshantering och medling på nationell nivå

| 34. | Regionkommittén är oroad över bristerna och avsaknaden av lösningar i många klagomålshanteringssystem, vilket får medborgarna att vända sig till kommissionen, Europaparlamentets utskott för framställningar eller EU-ombudsmannen, som överbelastas av klagomål. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén är oroad över bristerna och avsaknaden av lösningar i många klagomålshanteringssystem, vilket får medborgarna att vända sig till kommissionen, Europaparlamentets utskott för framställningar eller EU-ombudsmannen, som överbelastas av klagomål.

| 35. | Vi stöder förslagen till allmänna kriterier för klagomålshantering på nationell nivå, inklusive för tvistlösning i form av t.ex. medling, som bygger på konsumentlagstiftningens senaste särskilda bestämmelser om nationella klagomåls- och tvistlösningsmetoder (22). Dessa kriterier kan t.ex. innehålla allmänna garantier om konfidentialitet och tidsfrister och om behovet av att tillhandahålla information till medborgarna online om hur ett problem har lösts samt ställa oberoende lokala klagomålsinstitutioner till medborgarnas och de icke-statliga organisationernas förfogande, samtidigt som man tar hänsyn till Århuskonventionens krav vad gäller tillgång till rättslig prövning och bibehåller den allmänna rätten att framföra klagomål till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

35.

Vi stöder förslagen till allmänna kriterier för klagomålshantering på nationell nivå, inklusive för tvistlösning i form av t.ex. medling, som bygger på konsumentlagstiftningens senaste särskilda bestämmelser om nationella klagomåls- och tvistlösningsmetoder (22). Dessa kriterier kan t.ex. innehålla allmänna garantier om konfidentialitet och tidsfrister och om behovet av att tillhandahålla information till medborgarna online om hur ett problem har lösts samt ställa oberoende lokala klagomålsinstitutioner till medborgarnas och de icke-statliga organisationernas förfogande, samtidigt som man tar hänsyn till Århuskonventionens krav vad gäller tillgång till rättslig prövning och bibehåller den allmänna rätten att framföra klagomål till EU-institutionerna.

Bättre tillgång till rättslig prövning

| 36. | Regionkommittén konstaterar att trots att förslaget till direktiv om tillgång till rättslig prövning från 2003 ännu inte har antagits som rättsakt, har Europeiska unionens domstol bekräftat att de nationella domstolarna måste tolka tillgången till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen (23). På grund av rättspraxis som ger medborgare och icke-statliga organisationer bättre tillgång till domstolsprövning är nationella domstolar, lokala och regionala myndigheter och ekonomiska och miljörelaterade aktörer nu osäkra på hur denna utmaning ska hanteras. |
| --- | --- |

36.

Regionkommittén konstaterar att trots att förslaget till direktiv om tillgång till rättslig prövning från 2003 ännu inte har antagits som rättsakt, har Europeiska unionens domstol bekräftat att de nationella domstolarna måste tolka tillgången till rättslig prövning i enlighet med Århuskonventionen (23). På grund av rättspraxis som ger medborgare och icke-statliga organisationer bättre tillgång till domstolsprövning är nationella domstolar, lokala och regionala myndigheter och ekonomiska och miljörelaterade aktörer nu osäkra på hur denna utmaning ska hanteras.

| 37. | Kommittén upprepar därför att det är nödvändigt att återuppliva direktivet om tillgång till rättslig prövning (24). Detta skulle avhjälpa befintliga brister i medlemsstaterna när det gäller efterlevnad av kraven i artiklarna 9.3 och 9.4 i Århuskonventionen. Det skulle också stärka allmänhetens roll som en katalysator för bättre verkställande av miljölagstiftningen på alla nivåer. Det aktuella meddelandet anger inte tydligt hur kommissionen tänker lösa denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Kommittén upprepar därför att det är nödvändigt att återuppliva direktivet om tillgång till rättslig prövning (24). Detta skulle avhjälpa befintliga brister i medlemsstaterna när det gäller efterlevnad av kraven i artiklarna 9.3 och 9.4 i Århuskonventionen. Det skulle också stärka allmänhetens roll som en katalysator för bättre verkställande av miljölagstiftningen på alla nivåer. Det aktuella meddelandet anger inte tydligt hur kommissionen tänker lösa denna fråga.

Bättre miljöresultat genom avtal om kapacitetsuppbyggnad och genomförande som gör medlemsstaterna delaktiga

| 38. | Regionkommittén välkomnar det stöd som kommissionen i sitt meddelande ger till ReK:s förslag att regelbundet anordna ett gemensamt forum för att behandla regionala och lokala problem och lösningar vid genomförandet av EU:s miljölagstiftning (25). Ett sådant forum skulle göra det möjligt för aktörer i miljösektorn från lokala och regionala myndigheter och deras organisationer samt från ReK:s rådgivande plattformar och nätverk att föra en kontinuerlig dialog och utbyta erfarenheter också med kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén välkomnar det stöd som kommissionen i sitt meddelande ger till ReK:s förslag att regelbundet anordna ett gemensamt forum för att behandla regionala och lokala problem och lösningar vid genomförandet av EU:s miljölagstiftning (25). Ett sådant forum skulle göra det möjligt för aktörer i miljösektorn från lokala och regionala myndigheter och deras organisationer samt från ReK:s rådgivande plattformar och nätverk att föra en kontinuerlig dialog och utbyta erfarenheter också med kommissionen.

| 39. | Vi ställer oss positiva till att kommissionen – genom att tillhandahålla det nya instrumentet ”partnerskapsavtal om genomförande” – i hög grad tar hänsyn till ReK:s tidigare uppmaning (26) att EU bör utvidga det pilotarbete som kommissionen redan 2002 utförde när det gäller trepartsöverenskommelser och trepartsavtal (27). ReK uppmanar kommissionen att ge mer information och vägledning om den avsedda utformningen och tillämpningen av instrumentet. |
| --- | --- |

39.

Vi ställer oss positiva till att kommissionen – genom att tillhandahålla det nya instrumentet ”partnerskapsavtal om genomförande” – i hög grad tar hänsyn till ReK:s tidigare uppmaning (26) att EU bör utvidga det pilotarbete som kommissionen redan 2002 utförde när det gäller trepartsöverenskommelser och trepartsavtal (27). ReK uppmanar kommissionen att ge mer information och vägledning om den avsedda utformningen och tillämpningen av instrumentet.

| 40. | Vi anser att partnerskapsavtal om genomförande inte bara bör avtalas mellan kommissionen och en medlemsstat, utan också involvera en eller flera lokala och regionala myndigheter för att på ett lämpligt sätt avspegla förvaltning på flera nivåer, så att avtalet blir ett trepartsavtal om genomförande. |
| --- | --- |

40.

Vi anser att partnerskapsavtal om genomförande inte bara bör avtalas mellan kommissionen och en medlemsstat, utan också involvera en eller flera lokala och regionala myndigheter för att på ett lämpligt sätt avspegla förvaltning på flera nivåer, så att avtalet blir ett trepartsavtal om genomförande.

| 41. | Vi anser att trepartsavtal om genomförande kan bidra till genomförandet av en del av EU:s miljöpolitik, när traditionella instrument inte räcker till för att uppnå ett tillräckligt engagemang för att lösa nya eller befintliga miljöproblem och problem med bristande efterlevnad. Avtalen bör resultera i att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna tydligt förbinder sig att vidta nödvändiga åtgärder och att EU förbinder sig att stödja detta. Dessa åtaganden måste formaliseras så att man inkluderar genomförbara mål och tidsfrister, och de bör vara allmänt tillgängliga så att de kan övervakas. |
| --- | --- |

41.

Vi anser att trepartsavtal om genomförande kan bidra till genomförandet av en del av EU:s miljöpolitik, när traditionella instrument inte räcker till för att uppnå ett tillräckligt engagemang för att lösa nya eller befintliga miljöproblem och problem med bristande efterlevnad. Avtalen bör resultera i att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna tydligt förbinder sig att vidta nödvändiga åtgärder och att EU förbinder sig att stödja detta. Dessa åtaganden måste formaliseras så att man inkluderar genomförbara mål och tidsfrister, och de bör vara allmänt tillgängliga så att de kan övervakas.

Bättre miljöresultat med hjälp av innovativa metoder för flernivåstyre

| 42. | Vi beklagar att meddelandet inte tar upp ReK:s förslag att gemensamt överväga olika sätt att utvidga borgmästaravtalet till att omfatta centrala områden i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, såsom biologisk mångfald och markanvändning, avfalls- och vattenhantering och luftförorening (28). ReK anser att detta skulle göra det lättare att genomföra EU:s miljöpolitik med hjälp av en innovativ metod för flernivåstyre, vilket främjar de lokala och regionala myndigheternas proaktiva engagemang för att uppnå ett fullt genomförande, i stället för att man förlitar sig på att bara övervaka tillämpningen av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

42.

Vi beklagar att meddelandet inte tar upp ReK:s förslag att gemensamt överväga olika sätt att utvidga borgmästaravtalet till att omfatta centrala områden i färdplanen för ett resurseffektivt Europa, såsom biologisk mångfald och markanvändning, avfalls- och vattenhantering och luftförorening (28). ReK anser att detta skulle göra det lättare att genomföra EU:s miljöpolitik med hjälp av en innovativ metod för flernivåstyre, vilket främjar de lokala och regionala myndigheternas proaktiva engagemang för att uppnå ett fullt genomförande, i stället för att man förlitar sig på att bara övervaka tillämpningen av EU-lagstiftningen.

| 43. | Vi beklagar att meddelandet inte innehåller någon hänvisning till kommissionens utmärkelse Europas miljöhuvudstad, som vi starkt stöder som ett viktigt sätt att framhäva städer som är goda exempel och innovatörer när det gäller att genomföra EU:s miljölagstiftning och som ett sätt att dela deras erfarenheter med andra städer. Därför upprepar vi våra rekommendationer från 2010 om den framtida utvecklingen av denna utmärkelse (29). |
| --- | --- |

43.

Vi beklagar att meddelandet inte innehåller någon hänvisning till kommissionens utmärkelse Europas miljöhuvudstad, som vi starkt stöder som ett viktigt sätt att framhäva städer som är goda exempel och innovatörer när det gäller att genomföra EU:s miljölagstiftning och som ett sätt att dela deras erfarenheter med andra städer. Därför upprepar vi våra rekommendationer från 2010 om den framtida utvecklingen av denna utmärkelse (29).

| 44. | Kommittén betonar att varken lösningen av miljöproblemen och klimatförändringarna eller genomförandet av EU-politiken kan ske på en enda förvaltningsnivå. Det krävs en flernivåstrategi där varje myndighetsnivå (EU, nationell, regional och lokal) måste ta sitt ansvar och vidta de åtgärder som kan och måste vidtas av myndighetsnivån i fråga. Vi förespråkar att det inrättas myndighetsövergripande team i medlemsstaterna där sakkunniga från olika förvaltningsnivåer tillsammans utarbetar nationella genomförandestrategier (30). |
| --- | --- |

44.

Kommittén betonar att varken lösningen av miljöproblemen och klimatförändringarna eller genomförandet av EU-politiken kan ske på en enda förvaltningsnivå. Det krävs en flernivåstrategi där varje myndighetsnivå (EU, nationell, regional och lokal) måste ta sitt ansvar och vidta de åtgärder som kan och måste vidtas av myndighetsnivån i fråga. Vi förespråkar att det inrättas myndighetsövergripande team i medlemsstaterna där sakkunniga från olika förvaltningsnivåer tillsammans utarbetar nationella genomförandestrategier (30).

E.   
  Subsidiaritet, proportionalitet och bättre lagstiftning

| 45. | Regionkommittén påminner om att miljöpolitiken är ett område där behörigheten delas mellan EU och medlemsstaterna, och att subsidiaritetsprincipen därför ska tillämpas. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén påminner om att miljöpolitiken är ett område där behörigheten delas mellan EU och medlemsstaterna, och att subsidiaritetsprincipen därför ska tillämpas.

| 46. | Vi konstaterar att kommissionen inte gör någon bedömning av om de olika alternativ som föreslås i meddelandet är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Vi anser att alternativen i meddelandet i det här skedet läggs fram för debatt och övervägande, och att de därför inte är tillräckligt utvecklade för att ReK ska kunna bilda sig en slutlig åsikt, eftersom mycket beror på om (och hur) kommissionen beslutar att gå vidare med dem. |
| --- | --- |

46.

Vi konstaterar att kommissionen inte gör någon bedömning av om de olika alternativ som föreslås i meddelandet är förenliga med subsidiaritetsprincipen. Vi anser att alternativen i meddelandet i det här skedet läggs fram för debatt och övervägande, och att de därför inte är tillräckligt utvecklade för att ReK ska kunna bilda sig en slutlig åsikt, eftersom mycket beror på om (och hur) kommissionen beslutar att gå vidare med dem.

| 47. | Med detta förbehåll konstaterar vi att bidragen från kommitténs nätverk för övervakning av subsidiaritetsprincipen på ett allmänt sätt visar att det inte är sannolikt att de alternativ som presenteras i meddelandet, när de är fullt utformade, kommer att utgöra en väsentlig överträdelse av subsidiaritetsprincipen (31). |
| --- | --- |

47.

Med detta förbehåll konstaterar vi att bidragen från kommitténs nätverk för övervakning av subsidiaritetsprincipen på ett allmänt sätt visar att det inte är sannolikt att de alternativ som presenteras i meddelandet, när de är fullt utformade, kommer att utgöra en väsentlig överträdelse av subsidiaritetsprincipen (31).

| 48. | Även om det finns stöd för en uppgradering av den nuvarande tillsynsramen påpekar ReK dock att man kan stöta på motstånd från övervakningsnätverkets sida mot att göra detta bindande och mot att inrätta en europeisk kontrollmyndighet. På samma sätt kan en del medlemmar i övervakningsnätverket, även om det finns stöd för kriterierna för medlemsstaternas klagomålshantering, föredra att dessa är icke-bindande rekommendationer. Det förefaller dock finnas acceptans för att EU bör fastställa villkoren för effektiv tillgång till nationella domstolar när det gäller EU:s miljölagstiftning. |
| --- | --- |

48.

Även om det finns stöd för en uppgradering av den nuvarande tillsynsramen påpekar ReK dock att man kan stöta på motstånd från övervakningsnätverkets sida mot att göra detta bindande och mot att inrätta en europeisk kontrollmyndighet. På samma sätt kan en del medlemmar i övervakningsnätverket, även om det finns stöd för kriterierna för medlemsstaternas klagomålshantering, föredra att dessa är icke-bindande rekommendationer. Det förefaller dock finnas acceptans för att EU bör fastställa villkoren för effektiv tillgång till nationella domstolar när det gäller EU:s miljölagstiftning.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 773 final.

1

(2)  CdR 164/2010 fin.

2

(3)  CdR 164/2010 fin, CdR 38/2010 fin, CdR 199/2009 fin, CdR 89/2009 fin.

3

(4)  ”I utkasten till lagstiftningsakter ska hänsyn tas till att det finansiella eller administrativa ansvar som vilar på unionen, nationella regeringar, regionala eller lokala myndigheter ekonomiska aktörer och medborgare så långt som möjligt ska begränsas och stå i proportion till det mål som ska uppnås.” [Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, Protokoll 2, artikel 5].

4

(5)  CdR 164/2010 fin, Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 (2011/2194(INI))

5

(6)  CdR 164/2010 fin.

6

(7)  CdR 187/2011 fin.

7

(8)  Se också Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 (2011/2194 (INI)) och rådets slutsatser om ”Att förbättra de miljöpolitiska instrumenten” av den 20 december 2010.

8

(9)  Europeiska kommissionens webbplats ”Statistics on environmental infringements”.

9

(10)  Undersökningen ”The cost of not implementing the environmental acquis”, COWI, 2011, genomförd på beställning av Europeiska kommissionen.

10

(11)  Undersökningen ”Implementing EU Waste Legislation for Green Growth”, Bio Intelligence Service 2011, genomförd på beställning av Europeiska kommissionen.

11

(12)  Undersökningen ”The cost of not implementing the environmental acquis”, COWI, 2011.

12

(13)  CdR 164/2010 fin och CdR 140/2011 fin.

13

Se också Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 (2011/2194 (INI)), rådets slutsatser om det sjunde miljöhandlingsprogrammet av den 11 juni 2012 och rådets slutsatser om ”Utvärdering av gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram och det fortsatta arbetet: vägen till EU:s sjunde miljöhandlingsprogram” av den 10 oktober 2011.

(14)  Konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, FN:s ekonomiska kommission för Europa.

14

(15)  Kommissionen nämner ett exempel: För genomförande av EU:s bestämmelser om dricksvatten på nationell, regional och lokal nivå skulle man kunna peka ut uttagspunkter, skyddszoner för källor, reningsverk och distributionsnät på en karta och länka till relaterad information om t.ex. program för minskning av läckage (Europeiska kommissionen MEMO/12/159).

15

(16)  Se också CdR 163/2011 fin.

16

(17)  CdR 38/2010 fin.

17

(18)  CdR 164/2010 fin.

18

(19)  CdR 164/2010 fin.

19

(20)  Se också ClientEarth 2012: The 7th Environment Action Programme and Enforcement.

20

th

(21)  Se också CdR 164/2010 fin, IMPEL 2012 ”Response to the 7EAP consultation”, Europaparlamentets resolution av den 20 april 2012 (2011/2194 (INI)) och rådets slutsatser om ”Att förbättra de miljöpolitiska instrumenten” av den 20 december 2010.

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG, EUT L 211, 14.8.2009.

22

(23)  Mål C-240/09.

23

(24)  CdR 164/2010 fin.

24

(25)  COM(2012) 95 final, s. 10. Skrivelse från kommissionsledamot Janez Potočnik av den 5 juli 2012.

25

(26)  CdR 164/2010 fin.

26

(27)  CdR 89/2009 fin, COM(2002) 709 final.

27

(28)  CdR 140/2011 fin, CdR 164/2010 fin, COM(2011) 571 final.

28

(29)  CdR 164/2010 fin.

29

(30)  Sådana samarbeten rekommenderas i CdR 164/2010 fin.

30

(31)  Resultaten finns på: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx

31

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/37

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd”

2013/C 17/08

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Jordarten, markförvaltningen och klimatet varierar stort i Europas olika regioner, vilket innebär att det behövs specifik förvaltningsvägledning och specifika skyddsstrategier för att säkerställa att markskyddet genomförs på ett proportionerligt sätt, som bygger på regionala prioriteringar men inom en övergripande ram för att säkerställa att också EU:s politik uppnås. |
| --- | --- |

—

Jordarten, markförvaltningen och klimatet varierar stort i Europas olika regioner, vilket innebär att det behövs specifik förvaltningsvägledning och specifika skyddsstrategier för att säkerställa att markskyddet genomförs på ett proportionerligt sätt, som bygger på regionala prioriteringar men inom en övergripande ram för att säkerställa att också EU:s politik uppnås.

| — | Det är högst angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med riskerna och hoten mot marken, i synnerhet med avseende på klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Det är högst angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med riskerna och hoten mot marken, i synnerhet med avseende på klimatförändringarna.

| — | Klimatförändringarna kan få ett flertal konsekvenser för marken, huvudsakligen på grund av förändringar i markens fuktighet och temperatur samt även i nederbördsmönstren, vilket resulterar i markförstöring, inklusive förlust av organiskt material och ökad erosion, packning och avrinning. |
| --- | --- |

—

Klimatförändringarna kan få ett flertal konsekvenser för marken, huvudsakligen på grund av förändringar i markens fuktighet och temperatur samt även i nederbördsmönstren, vilket resulterar i markförstöring, inklusive förlust av organiskt material och ökad erosion, packning och avrinning.

| — | Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i övervakningen av markförstörelse och upprättandet av ett register över förorenade områden. |
| --- | --- |

—

Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i övervakningen av markförstörelse och upprättandet av ett register över förorenade områden.

| — | Markpolitiken måste skapa rätt balans mellan åtgärder på EU-nivå och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning för att undvika onödiga ytterligare administrativa bördor och oproportionellt höga kostnader. EU-bestämmelser om markskydd bör därför utformas så att åtgärder enbart vidtas då ett ingripande krävs. |
| --- | --- |

—

Markpolitiken måste skapa rätt balans mellan åtgärder på EU-nivå och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning för att undvika onödiga ytterligare administrativa bördor och oproportionellt höga kostnader. EU-bestämmelser om markskydd bör därför utformas så att åtgärder enbart vidtas då ett ingripande krävs.

| — | Bristfälliga markskyddsåtgärder hanteras bäst gemensamt inom EU genom ett allmänt ramverk och gemensamma principer som alla länder är skyldiga att efterleva. Därför ställer vi oss bakom ett ramdirektiv för markskydd även om det är av central vikt att en sådan politik inte är onödigt föreskrivande, t.ex. med kvantitativa bestämmelser och gränsvärden. |
| --- | --- |

—

Bristfälliga markskyddsåtgärder hanteras bäst gemensamt inom EU genom ett allmänt ramverk och gemensamma principer som alla länder är skyldiga att efterleva. Därför ställer vi oss bakom ett ramdirektiv för markskydd även om det är av central vikt att en sådan politik inte är onödigt föreskrivande, t.ex. med kvantitativa bestämmelser och gränsvärden.

| Berichterstatter | Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling |
| --- | --- |
| Referenzdokument | Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd och pågående insatser
  COM(2012) 46 final |

Berichterstatter

Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling

Referenzdokument

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd och pågående insatser

COM(2012) 46 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   
  Allmänna kommentarer

| 1. | Kommissionens rapport ger en översikt över genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd sedan antagandet i september 2006. Kommissionen undersöker utvecklingstendenser i fråga om markförstöring och framtida utmaningar för säkerställandet av markskydd. |
| --- | --- |

1.

Kommissionens rapport ger en översikt över genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd sedan antagandet i september 2006. Kommissionen undersöker utvecklingstendenser i fråga om markförstöring och framtida utmaningar för säkerställandet av markskydd.

| 2. | I strategin fastställs fyra nyckelområden för genomförandet: ökad medvetenhet, forskning, integrering och lagstiftning. Ett integrerat inslag i strategin utgjordes av ett förslag till direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd (COM(2006) 232 final) som var indelat i tre områden: förebyggande åtgärder, identifiering av riskområden och driftsåtgärder. |
| --- | --- |

2.

I strategin fastställs fyra nyckelområden för genomförandet: ökad medvetenhet, forskning, integrering och lagstiftning. Ett integrerat inslag i strategin utgjordes av ett förslag till direktiv om inrättande av rambestämmelser för markskydd (COM(2006) 232 final) som var indelat i tre områden: förebyggande åtgärder, identifiering av riskområden och driftsåtgärder.

| 3. | ReK har tidigare utarbetat följande yttranden med koppling till markskydd:






  — | Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin) |
| --- | --- | --- |

3.

ReK har tidigare utarbetat följande yttranden med koppling till markskydd:

—

Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin)

| — | Lokala och regionala myndigheters roll i den framtida miljöpolitiken (Paula Baker, CdR 164/2010 fin) |
| --- | --- |

—

Lokala och regionala myndigheters roll i den framtida miljöpolitiken (Paula Baker, CdR 164/2010 fin)

| — | En temainriktad strategi för markskydd (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin) |
| --- | --- |

—

En temainriktad strategi för markskydd (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin)

| — | Mot en temainriktad strategi för markskydd (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin) |
| --- | --- |

—

Mot en temainriktad strategi för markskydd (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin)

| 4. | Marken utgör en integrerad del av vår miljö och av de sociala och ekonomiska systemen. Den utgör grunden för livsmedelsproduktionen, kontrollerar vattenflödets kvalitet och kvantitet, mildrar klimatförändringarna och underlättar anpassningen till dessa samt bidrar till den biologiska mångfalden, bland andra miljötjänster. För att miljön och ekonomin i Europa ska vara hållbar är det nödvändigt att marken är i gott skick så att den kan fylla sina viktiga funktioner. |
| --- | --- |

4.

Marken utgör en integrerad del av vår miljö och av de sociala och ekonomiska systemen. Den utgör grunden för livsmedelsproduktionen, kontrollerar vattenflödets kvalitet och kvantitet, mildrar klimatförändringarna och underlättar anpassningen till dessa samt bidrar till den biologiska mångfalden, bland andra miljötjänster. För att miljön och ekonomin i Europa ska vara hållbar är det nödvändigt att marken är i gott skick så att den kan fylla sina viktiga funktioner.

| 5. | I en viktig rapport från Europeiska miljöbyrån och kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) år 2012 om markens tillstånd i Europa lyfte man fram de tio främsta hoten mot marken i Europa: förlust av organiskt material, erosion, packning av marken, hårdgörning, försaltning, försurning, minskad biologisk mångfald, ökenspridning (i södra Europa) jordskred och förorening. Framtidsutsikterna i fråga om markbundet kol och det globala klimatet, erosion, vattenhållningsförmåga, försurning och biobränslen diskuterades också. I rapporten konstaterades också att markförstöringen i EU fortsätter och förvärras i vissa delar av Europa samt att den befintliga politiken och lagstiftningen på europeisk, nationell eller regional nivå inte har varit tillräckligt långtgående för att skydda marken. |
| --- | --- |

5.

I en viktig rapport från Europeiska miljöbyrån och kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) år 2012 om markens tillstånd i Europa lyfte man fram de tio främsta hoten mot marken i Europa: förlust av organiskt material, erosion, packning av marken, hårdgörning, försaltning, försurning, minskad biologisk mångfald, ökenspridning (i södra Europa) jordskred och förorening. Framtidsutsikterna i fråga om markbundet kol och det globala klimatet, erosion, vattenhållningsförmåga, försurning och biobränslen diskuterades också. I rapporten konstaterades också att markförstöringen i EU fortsätter och förvärras i vissa delar av Europa samt att den befintliga politiken och lagstiftningen på europeisk, nationell eller regional nivå inte har varit tillräckligt långtgående för att skydda marken.

| 6. | Jordarten (mineraljordart eller organisk jordart), markförvaltningen och klimatet varierar stort i Europas olika regioner, vilket innebär att det behövs specifik förvaltningsvägledning och specifika skyddsstrategier för att säkerställa att markskyddet genomförs på ett proportionerligt sätt, som bygger på regionala prioriteringar men inom en övergripande ram för att säkerställa att också EU:s politik uppnås. |
| --- | --- |

6.

Jordarten (mineraljordart eller organisk jordart), markförvaltningen och klimatet varierar stort i Europas olika regioner, vilket innebär att det behövs specifik förvaltningsvägledning och specifika skyddsstrategier för att säkerställa att markskyddet genomförs på ett proportionerligt sätt, som bygger på regionala prioriteringar men inom en övergripande ram för att säkerställa att också EU:s politik uppnås.

| 7. | Lokala och regionala myndigheter har en viktig roll att spela för markskyddet inom EU. Detta inbegriper ansvaret för att lagstiftning som rör fysisk planering, där sådan finns, bidrar till målet om att skydda marken och tillämpas adekvat, eftersom de är ansvariga för fysisk planering och även är de organ som beviljar byggnadslov och markanvändningstillstånd. Dessa myndigheter kan ha befogenheter att förhindra städers utbredning och hårdgörning av marken, att skapa incitament till återställande av nedgångna eller övergivna bostads- och industriområden i städer samt att skydda och främja grönområden. |
| --- | --- |

7.

Lokala och regionala myndigheter har en viktig roll att spela för markskyddet inom EU. Detta inbegriper ansvaret för att lagstiftning som rör fysisk planering, där sådan finns, bidrar till målet om att skydda marken och tillämpas adekvat, eftersom de är ansvariga för fysisk planering och även är de organ som beviljar byggnadslov och markanvändningstillstånd. Dessa myndigheter kan ha befogenheter att förhindra städers utbredning och hårdgörning av marken, att skapa incitament till återställande av nedgångna eller övergivna bostads- och industriområden i städer samt att skydda och främja grönområden.

| 8. | Kommittén anser att EU:s bestämmelser om markskydd i framtiden bör utgå från strategier som är tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till de varierande nationella och regionala förhållandena. En gemensam EU-omfattande ram för markskydd bidrar till att säkerställa likadana förpliktelser i fråga om markskydd för markanvändarna (i ordets vidaste bemärkelse) i alla medlemsstater, vilket minskar risken för en snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att EU:s bestämmelser om markskydd i framtiden bör utgå från strategier som är tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till de varierande nationella och regionala förhållandena. En gemensam EU-omfattande ram för markskydd bidrar till att säkerställa likadana förpliktelser i fråga om markskydd för markanvändarna (i ordets vidaste bemärkelse) i alla medlemsstater, vilket minskar risken för en snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden.

B.   
  Aktuella och kommande utmaningar

| 9. | I kommissionens rapport (avsnitt 4) ges en bedömning av nuvarande och kommande utmaningar. ReK instämmer i kommissionens bedömning att markförstöringen har förvärrats under det senaste årtiondet i EU och i världen och att denna utveckling sannolikt kommer att fortsätta om inte åtgärder vidtas beträffande markanvändning och markskötsel, organiskt material och kol samt resurseffektivitet. |
| --- | --- |

9.

I kommissionens rapport (avsnitt 4) ges en bedömning av nuvarande och kommande utmaningar. ReK instämmer i kommissionens bedömning att markförstöringen har förvärrats under det senaste årtiondet i EU och i världen och att denna utveckling sannolikt kommer att fortsätta om inte åtgärder vidtas beträffande markanvändning och markskötsel, organiskt material och kol samt resurseffektivitet.

| 10. | Det är uppenbart att den förutsedda befolkningstillväxten i världen, den ökade konsumtionen av kött- och mejeriprodukter, den ökade användningen av biomassa i energisyfte i kombination med insatser för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, ökenspridningsriskerna och markanvändningen kommer att leda till en ökning av konkurrensen när det gäller mark- och vattenresurser och riskerna för miljöförstöring. |
| --- | --- |

10.

Det är uppenbart att den förutsedda befolkningstillväxten i världen, den ökade konsumtionen av kött- och mejeriprodukter, den ökade användningen av biomassa i energisyfte i kombination med insatser för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna, ökenspridningsriskerna och markanvändningen kommer att leda till en ökning av konkurrensen när det gäller mark- och vattenresurser och riskerna för miljöförstöring.

| 11. | Det är högst angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med riskerna och hoten mot marken, i synnerhet med avseende på klimatförändringarna. Jordbruket har särskilt stor betydelse för markutsläppen av koldioxid (CO2) och kväveoxid (N2O). Jordmånen i EU innehåller mer än 70 miljarder ton organiskt kol, vilket nästan motsvarar 50 gånger EU:s växthusgasutsläpp per år. Förlusten av organiskt material från marker med ökade koldioxidutsläpp som följd är en ytterst allvarlig fråga på grund av att det bidrar till klimatförändringarna. Det finns uppgifter (1) som tyder på att organiskt material håller på att minska i Storbritannien, Frankrike, Belgien och Österrike. Utöver de negativa effekterna på markkvaliteten kan förlusten av organiskt material leda till utsläpp av koldioxid i atmosfären och därigenom få negativa konsekvenser för EU:s mål om att minska koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

11.

Det är högst angeläget att åtgärder vidtas för att komma till rätta med riskerna och hoten mot marken, i synnerhet med avseende på klimatförändringarna. Jordbruket har särskilt stor betydelse för markutsläppen av koldioxid (CO2) och kväveoxid (N2O). Jordmånen i EU innehåller mer än 70 miljarder ton organiskt kol, vilket nästan motsvarar 50 gånger EU:s växthusgasutsläpp per år. Förlusten av organiskt material från marker med ökade koldioxidutsläpp som följd är en ytterst allvarlig fråga på grund av att det bidrar till klimatförändringarna. Det finns uppgifter (1) som tyder på att organiskt material håller på att minska i Storbritannien, Frankrike, Belgien och Österrike. Utöver de negativa effekterna på markkvaliteten kan förlusten av organiskt material leda till utsläpp av koldioxid i atmosfären och därigenom få negativa konsekvenser för EU:s mål om att minska koldioxidutsläppen.

| 12. | Klimatförändringarna kan få ett flertal konsekvenser för marken, huvudsakligen på grund av förändringar i markens fuktighet och temperatur samt även i nederbördsmönstren, vilket resulterar i markförstöring, inklusive förlust av organiskt material och ökad erosion, packning och avrinning. För närvarande ger markförvaltningspolitiken inte skydd för markbundet kol i alla europeiska länder. |
| --- | --- |

12.

Klimatförändringarna kan få ett flertal konsekvenser för marken, huvudsakligen på grund av förändringar i markens fuktighet och temperatur samt även i nederbördsmönstren, vilket resulterar i markförstöring, inklusive förlust av organiskt material och ökad erosion, packning och avrinning. För närvarande ger markförvaltningspolitiken inte skydd för markbundet kol i alla europeiska länder.

| 13. | Brådskande åtgärder har efterlysts i syfte att återställa förstörd torvmark för att motverka utsläpp av koldioxid och skapa nytt liv i de många ekosystemtjänster som finns i sunda torvmarker. Även om torvmarker enbart står för 2 % av den odlade jorden i EU är de ansvariga för över 50 % av koldioxidutsläppen inom sektorn. Under senare år har oron ökat över effekterna av exploaterade torvmarker för kommersiell torv till trädgårdsodling. |
| --- | --- |

13.

Brådskande åtgärder har efterlysts i syfte att återställa förstörd torvmark för att motverka utsläpp av koldioxid och skapa nytt liv i de många ekosystemtjänster som finns i sunda torvmarker. Även om torvmarker enbart står för 2 % av den odlade jorden i EU är de ansvariga för över 50 % av koldioxidutsläppen inom sektorn. Under senare år har oron ökat över effekterna av exploaterade torvmarker för kommersiell torv till trädgårdsodling.

| 14. | Att se till att koldioxidbindningar i marken bevaras (och kväveoxidutsläpp begränsas till ett minimum) kommer att utgöra ett viktigt bidrag till arbetet med att minska växthusgasutsläppen och begränsa klimatförändringarna. Kommissionens projekt (2)
  Hållbart jordbruk och markskydd (SoCo-projektet) gav upphov till en rad praktiska fallstudier och rekommendationer. |
| --- | --- |

14.

Att se till att koldioxidbindningar i marken bevaras (och kväveoxidutsläpp begränsas till ett minimum) kommer att utgöra ett viktigt bidrag till arbetet med att minska växthusgasutsläppen och begränsa klimatförändringarna. Kommissionens projekt (2)
  Hållbart jordbruk och markskydd (SoCo-projektet) gav upphov till en rad praktiska fallstudier och rekommendationer.

| 15. | Effektiv resursanvändning är av avgörande betydelse. Jordbruket är mycket beroende av markens bördighet, särskilt tillgången på näringsämnen. Större delen av de fosforbaserade gödselmedel som används i EU är importerade. EU producerar också stora mängder gödningsmedel, bioavfall och avloppsslam varje år. Ett sätt att i framtiden säkerställa försörjning av näringsämnen och förbättra markförhållandena och begränsa föroreningar från potentiellt giftiga ämnen är att säkra effektiv insamling, behandling och användning av dessa ämnen. ReK rekommenderar att direktivet om avloppsslam revideras så att det även omfattar andra organiska material som används på land och som för närvarande inte kontrolleras inom ramen för detta direktiv. |
| --- | --- |

15.

Effektiv resursanvändning är av avgörande betydelse. Jordbruket är mycket beroende av markens bördighet, särskilt tillgången på näringsämnen. Större delen av de fosforbaserade gödselmedel som används i EU är importerade. EU producerar också stora mängder gödningsmedel, bioavfall och avloppsslam varje år. Ett sätt att i framtiden säkerställa försörjning av näringsämnen och förbättra markförhållandena och begränsa föroreningar från potentiellt giftiga ämnen är att säkra effektiv insamling, behandling och användning av dessa ämnen. ReK rekommenderar att direktivet om avloppsslam revideras så att det även omfattar andra organiska material som används på land och som för närvarande inte kontrolleras inom ramen för detta direktiv.

| 16. | De nuvarande markanvändningstendenserna (hårdgörning av markytan) är för närvarande allt annat än hållbara i EU som helhet och är en viktig orsak till markförstörelsen i EU. Hårdgörning av markytan påverkar ofta bördig jordbruksmark, äventyrar den biologiska mångfalden, ökar riskerna för översvämning och vattenbrist och bidrar till den globala uppvärmningen. I april 2012 lade kommissionen fram riktlinjer (3) för bästa praxis när det gäller att begränsa, mildra och kompensera för hårdgörning av markytan. ReK rekommenderar med eftertryck att dessa riktlinjer följs. |
| --- | --- |

16.

De nuvarande markanvändningstendenserna (hårdgörning av markytan) är för närvarande allt annat än hållbara i EU som helhet och är en viktig orsak till markförstörelsen i EU. Hårdgörning av markytan påverkar ofta bördig jordbruksmark, äventyrar den biologiska mångfalden, ökar riskerna för översvämning och vattenbrist och bidrar till den globala uppvärmningen. I april 2012 lade kommissionen fram riktlinjer (3) för bästa praxis när det gäller att begränsa, mildra och kompensera för hårdgörning av markytan. ReK rekommenderar med eftertryck att dessa riktlinjer följs.

| 17. | Nedfall av försurande ämnen kan få negativa konsekvenser i form av försurning och nitrifiering. Kväveoxider och ammoniak har nu kartlagts som de främsta orsakerna till försurning medan svaveldioxidutsläpp generellt har minskat under senare år till följd av lagstiftning. Fortsatt minskade utsläpp av försurande ämnen i Europa är en förutsättning för att minska de områden som överskrider kritiska belastningsgränser för försurning. |
| --- | --- |

17.

Nedfall av försurande ämnen kan få negativa konsekvenser i form av försurning och nitrifiering. Kväveoxider och ammoniak har nu kartlagts som de främsta orsakerna till försurning medan svaveldioxidutsläpp generellt har minskat under senare år till följd av lagstiftning. Fortsatt minskade utsläpp av försurande ämnen i Europa är en förutsättning för att minska de områden som överskrider kritiska belastningsgränser för försurning.

C.   
  Europeiska kommissionens pågående arbete

| 18. | I kommissionens rapport (avsnitt 5) kartläggs fem pågående projekt och ReK har följande kommentarer till vart och ett av dessa: |
| --- | --- |

18.

I kommissionens rapport (avsnitt 5) kartläggs fem pågående projekt och ReK har följande kommentarer till vart och ett av dessa:

Ökad medvetenhet

| 19. | Det är synnerligen viktigt att öka medvetenheten om den temainriktade strategin för markskydd och behovet av att skydda marken i EU. Markanvändare måste vara fullt medvetna om hållbara markanvändningsstrategier som bevarar markens ekosystemtjänster. ReK fäster därför stort värde vid kommissionens insatser sedan 2006 för att öka medvetenheten. Ett exempel är kommissionens atlaser om mark i Europa (4) och markens biologiska mångfald (5) samt stora konferenser om markskydd. ReK välkomnar också kommissionens arbete med att inrätta en arbetsgrupp för ökad medvetenhet och utbildning inom ramen för Europeiska markbyråns nätverk (European Soil Bureau Network). |
| --- | --- |

19.

Det är synnerligen viktigt att öka medvetenheten om den temainriktade strategin för markskydd och behovet av att skydda marken i EU. Markanvändare måste vara fullt medvetna om hållbara markanvändningsstrategier som bevarar markens ekosystemtjänster. ReK fäster därför stort värde vid kommissionens insatser sedan 2006 för att öka medvetenheten. Ett exempel är kommissionens atlaser om mark i Europa (4) och markens biologiska mångfald (5) samt stora konferenser om markskydd. ReK välkomnar också kommissionens arbete med att inrätta en arbetsgrupp för ökad medvetenhet och utbildning inom ramen för Europeiska markbyråns nätverk (European Soil Bureau Network).

| 20. | Ökad medvetenhet bland markanvändare och andra berörda parter i kombination med utbildning och ökad medvetenhet hos allmänheten om vikten av markskydd kommer att fylla en viktig funktion när det gäller att främja hållbar markanvändning. Man kan dock inte uppnå den nivå av markskydd som krävs enbart genom medvetenhetshöjande kampanjer. I stället krävs en kombination av åtgärder där utbildning och ekonomiska incitament bör ha lika hög prioritet som lagstiftningsåtgärder. Ökad medvetenhet kommer även fortsättningsvis att vara viktigt för att uppnå hållbar markförvaltning och minska markförstörelsen. ReK uppmuntrar därför lokala och regionala myndigheter att agera som ambassadörer på det här området. Ett exempel som man kan följa är European Land and Soil Alliance (ELSA e.V.) |
| --- | --- |

20.

Ökad medvetenhet bland markanvändare och andra berörda parter i kombination med utbildning och ökad medvetenhet hos allmänheten om vikten av markskydd kommer att fylla en viktig funktion när det gäller att främja hållbar markanvändning. Man kan dock inte uppnå den nivå av markskydd som krävs enbart genom medvetenhetshöjande kampanjer. I stället krävs en kombination av åtgärder där utbildning och ekonomiska incitament bör ha lika hög prioritet som lagstiftningsåtgärder. Ökad medvetenhet kommer även fortsättningsvis att vara viktigt för att uppnå hållbar markförvaltning och minska markförstörelsen. ReK uppmuntrar därför lokala och regionala myndigheter att agera som ambassadörer på det här området. Ett exempel som man kan följa är European Land and Soil Alliance (ELSA e.V.)

Forskning

| 21. | Forskning är centralt för att uppnå bättre kunskap om markskyddsprioriteringar och skapa garantier för att den politiska utvecklingen även i framtiden baseras på vetenskaplig stringens. ReK sätter därför stort värde på kommissionens arbete sedan 2006 genom dess anslag till ca 25 forskningsprojekt inriktade på markfrågor (6), till exempel Envasso, Ramsoil och Soilservice. Det är viktigt att den kunskap som dessa forskningsprojekt utmynnar i sprids till slutanvändarna, däribland markanvändarna. Det krävs ytterligare markforskning och markövervakningsuppgifter för att fylla igen de kunskapsluckor som föreligger i dagsläget, men detta måste alltid ske med hänsyn till kostnadernas rimlighet och i ömsesidigt utbyte mellan alla berörda organ. Kartläggningen av bedömningsmetoder, begränsningsåtgärder och minimikrav för harmonisering av markövervakningsverksamhet är av största betydelse. |
| --- | --- |

21.

Forskning är centralt för att uppnå bättre kunskap om markskyddsprioriteringar och skapa garantier för att den politiska utvecklingen även i framtiden baseras på vetenskaplig stringens. ReK sätter därför stort värde på kommissionens arbete sedan 2006 genom dess anslag till ca 25 forskningsprojekt inriktade på markfrågor (6), till exempel Envasso, Ramsoil och Soilservice. Det är viktigt att den kunskap som dessa forskningsprojekt utmynnar i sprids till slutanvändarna, däribland markanvändarna. Det krävs ytterligare markforskning och markövervakningsuppgifter för att fylla igen de kunskapsluckor som föreligger i dagsläget, men detta måste alltid ske med hänsyn till kostnadernas rimlighet och i ömsesidigt utbyte mellan alla berörda organ. Kartläggningen av bedömningsmetoder, begränsningsåtgärder och minimikrav för harmonisering av markövervakningsverksamhet är av största betydelse.

| 22. | ReK konstaterar att kommissionen fortsätter att finansiera forskningsprojekt, särskilt om jordskred, hårdgörning av mark, markfunktioner, kretsloppen för kol och kväve i marken (med särskild inriktning på återställande av torvmarker), markens bördighet samt återanvändning av näringsämnen i jordbruket. ReK instämmer i att det finns behov av sådan forskning som också ställer krav på lämpligt kunskapsutbyte med berörda parter. |
| --- | --- |

22.

ReK konstaterar att kommissionen fortsätter att finansiera forskningsprojekt, särskilt om jordskred, hårdgörning av mark, markfunktioner, kretsloppen för kol och kväve i marken (med särskild inriktning på återställande av torvmarker), markens bördighet samt återanvändning av näringsämnen i jordbruket. ReK instämmer i att det finns behov av sådan forskning som också ställer krav på lämpligt kunskapsutbyte med berörda parter.

| 23. | Regionkommittén efterlyser en uppdaterad översikt över utbredningen av markföroreningar i EU samt över hur medlemsstaterna hanterar problemet. Man bör särskilt fokusera på sammanhanget mellan markförorening och grundvattenförorening, eftersom grundvatten är en viktig dricksvattenkälla i många länder. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén efterlyser en uppdaterad översikt över utbredningen av markföroreningar i EU samt över hur medlemsstaterna hanterar problemet. Man bör särskilt fokusera på sammanhanget mellan markförorening och grundvattenförorening, eftersom grundvatten är en viktig dricksvattenkälla i många länder.

Övervakning

| 24. | För närvarande finns det inte några miljöstandarder för skydd av viktiga markprocesser och markfunktioner och EU har ingen övergripande plan för markövervakning. Frågor som måste åtgärdas är hur man ska komma till rätta med bristen på systematiska EU-omfattande markuppgifter, hur man ska få kännedom om vilken information som redan är tillgänglig samt hur man ska identifiera brister och lägga fram rekommendationer om framtida markövervakning. ReK delar kommissionens uppfattning att det behövs ökad markövervakning, bland annat för att stödja välfungerande, regionala markskyddsstrategier. De europeiska, nationella och regionala politikernas och beslutsfattarnas tillgång till relevanta markuppgifter och till information i lämplig omfattning måste förbättras. I Europa som helhet finns ingen långsiktig markövervakning via något nätverk av områden, som gör det möjligt att behandla viktiga frågor, i synnerhet växelverkan mellan marken och klimatförändringarna. Därför ställer sig ReK positiv till den fortsatta verksamheten inom European Soil Data Centre (ESDAC). |
| --- | --- |

24.

För närvarande finns det inte några miljöstandarder för skydd av viktiga markprocesser och markfunktioner och EU har ingen övergripande plan för markövervakning. Frågor som måste åtgärdas är hur man ska komma till rätta med bristen på systematiska EU-omfattande markuppgifter, hur man ska få kännedom om vilken information som redan är tillgänglig samt hur man ska identifiera brister och lägga fram rekommendationer om framtida markövervakning. ReK delar kommissionens uppfattning att det behövs ökad markövervakning, bland annat för att stödja välfungerande, regionala markskyddsstrategier. De europeiska, nationella och regionala politikernas och beslutsfattarnas tillgång till relevanta markuppgifter och till information i lämplig omfattning måste förbättras. I Europa som helhet finns ingen långsiktig markövervakning via något nätverk av områden, som gör det möjligt att behandla viktiga frågor, i synnerhet växelverkan mellan marken och klimatförändringarna. Därför ställer sig ReK positiv till den fortsatta verksamheten inom European Soil Data Centre (ESDAC).

| 25. | Även om strategin nu tillämpats i sex år finns fortfarande inte någon form av systematiskt och harmoniserat markövervakningssystem på EU-nivå och forskningsmetoderna varierar. Det föreligger stora skillnader i markskydd och markkvalitet i Europa och syftet med det föreslagna ramdirektivet för markskydd är att komma till rätta med det. I det sammanhanget välkomnar ReK forskningsprojekt som Lucas, som syftar till att tillhandahålla statistiska uppgifter till ESDC. ReK stöder kommissionens förslag att konsolidera harmoniserad markövervakning genom nya markundersökningar och genom att testa ny fjärranalysteknik. |
| --- | --- |

25.

Även om strategin nu tillämpats i sex år finns fortfarande inte någon form av systematiskt och harmoniserat markövervakningssystem på EU-nivå och forskningsmetoderna varierar. Det föreligger stora skillnader i markskydd och markkvalitet i Europa och syftet med det föreslagna ramdirektivet för markskydd är att komma till rätta med det. I det sammanhanget välkomnar ReK forskningsprojekt som Lucas, som syftar till att tillhandahålla statistiska uppgifter till ESDC. ReK stöder kommissionens förslag att konsolidera harmoniserad markövervakning genom nya markundersökningar och genom att testa ny fjärranalysteknik.

| 26. | Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i övervakningen av markförstörelse och upprättandet av ett register över förorenade områden. Ett målinriktat och effektivt markskydd bör baseras på kunskap om var förstörelsen sannolikt kommer att ske. |
| --- | --- |

26.

Lokala och regionala myndigheter kan spela en viktig roll i övervakningen av markförstörelse och upprättandet av ett register över förorenade områden. Ett målinriktat och effektivt markskydd bör baseras på kunskap om var förstörelsen sannolikt kommer att ske.

| 27. | Övervakning av markkvalitet sker på många olika sätt i medlemsstaterna. Kommissionen föreslår en harmonisering av övervakningsåtgärderna för att man ska kunna skapa sig en tydligare bild av marktillståndet i Europa. JRC har redan samlat in en stor mängd uppgifter, men mer skulle kunna uppnås genom tydliga och jämförbara rapporter från medlemsstaterna. Harmoniserad övervakning bör införas i samverkan med det beslut om en mekanism för övervakning som för närvarande genomgår en översyn. |
| --- | --- |

27.

Övervakning av markkvalitet sker på många olika sätt i medlemsstaterna. Kommissionen föreslår en harmonisering av övervakningsåtgärderna för att man ska kunna skapa sig en tydligare bild av marktillståndet i Europa. JRC har redan samlat in en stor mängd uppgifter, men mer skulle kunna uppnås genom tydliga och jämförbara rapporter från medlemsstaterna. Harmoniserad övervakning bör införas i samverkan med det beslut om en mekanism för övervakning som för närvarande genomgår en översyn.

Integration

| 28. | ReK välkomnar den aktiva roll kommissionens spelar tillsammans med medlemsstaterna i utvecklingen av markåtgärder inom ramen för färdplanen för resurseffektivitet, den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken. Jordmånens gränsöverskridande karaktär innebär att kommissionens förslag om markskydd måste integreras i ett antal politiska initiativ och genomförandemekanismer (t.ex. ramdirektivet för vatten, direktiven om nitrater, översvämningar och avloppsslam, habitat- och fågeldirektiven om bevarande av den biologiska mångfalden, direktiven om miljöbedömning av planer, program och projekt, förordningen om landsbygdens utveckling och den gemensamma jordbrukspolitiken). |
| --- | --- |

28.

ReK välkomnar den aktiva roll kommissionens spelar tillsammans med medlemsstaterna i utvecklingen av markåtgärder inom ramen för färdplanen för resurseffektivitet, den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken. Jordmånens gränsöverskridande karaktär innebär att kommissionens förslag om markskydd måste integreras i ett antal politiska initiativ och genomförandemekanismer (t.ex. ramdirektivet för vatten, direktiven om nitrater, översvämningar och avloppsslam, habitat- och fågeldirektiven om bevarande av den biologiska mångfalden, direktiven om miljöbedömning av planer, program och projekt, förordningen om landsbygdens utveckling och den gemensamma jordbrukspolitiken).

| 29. | ReK uppmanar kommissionen att förankra den temainriktade strategin för markskydd som en gemensam handlingsplan för att göra det lättare för medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att bedriva markpolitik och genomföra EU-bestämmelserna. För närvarande är förslagen och åtgärderna på markområdet utspridda på flera EU-förslag. Den temainriktade strategin för markskydd kan ge en samlad överblick över pågående och nya insatser. I strategin skulle man i detalj kunna ange följande:






  — | Vilka markproblem som kan lösas genom sektorsspecifik miljölagstiftning och vilka problem som kvarstår. |
| --- | --- | --- |

29.

ReK uppmanar kommissionen att förankra den temainriktade strategin för markskydd som en gemensam handlingsplan för att göra det lättare för medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att bedriva markpolitik och genomföra EU-bestämmelserna. För närvarande är förslagen och åtgärderna på markområdet utspridda på flera EU-förslag. Den temainriktade strategin för markskydd kan ge en samlad överblick över pågående och nya insatser. I strategin skulle man i detalj kunna ange följande:

—

Vilka markproblem som kan lösas genom sektorsspecifik miljölagstiftning och vilka problem som kvarstår.

| — | Vilka möjligheter som finns för att genom anpassning av sektorsspecifik miljölagstiftning lösa kvarstående miljöproblem. |
| --- | --- |

—

Vilka möjligheter som finns för att genom anpassning av sektorsspecifik miljölagstiftning lösa kvarstående miljöproblem.

| — | En översikt över markprojekt som får EU-medel. ReK uppmanar kommissionen att ge utrymme för markprojekt inom EU-fonderna. |
| --- | --- |

—

En översikt över markprojekt som får EU-medel. ReK uppmanar kommissionen att ge utrymme för markprojekt inom EU-fonderna.

| 30. | Den föreslagna miljöanpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör välkomnas. En reform krävs för att utforma åtgärder som gör den gemensamma jordbrukspolitiken mer tilltalande vad gäller regionala lösningar i sådana frågor som markskydd. Man kan överväga att använda EU-medel för landsbygdsutveckling till att upprätta avtal för landsbygdsutveckling i syfte att ge markanvändarna finansieringsstöd för markskydd, återskapande av torvmossar, skapande av våtmarker, omvandling av åkermark till gräsmark, förhindrande av jorderosion och skydd av organiskt material. Därför stöder ReK med eftertryck kommissionens kommentarer om att öka spridningen av insatserna genom stöd till landsbygdsutveckling för att förbättra markkvaliteten och utöka de ytområden som omfattas av sådana åtgärder. |
| --- | --- |

30.

Den föreslagna miljöanpassningen av den gemensamma jordbrukspolitiken bör välkomnas. En reform krävs för att utforma åtgärder som gör den gemensamma jordbrukspolitiken mer tilltalande vad gäller regionala lösningar i sådana frågor som markskydd. Man kan överväga att använda EU-medel för landsbygdsutveckling till att upprätta avtal för landsbygdsutveckling i syfte att ge markanvändarna finansieringsstöd för markskydd, återskapande av torvmossar, skapande av våtmarker, omvandling av åkermark till gräsmark, förhindrande av jorderosion och skydd av organiskt material. Därför stöder ReK med eftertryck kommissionens kommentarer om att öka spridningen av insatserna genom stöd till landsbygdsutveckling för att förbättra markkvaliteten och utöka de ytområden som omfattas av sådana åtgärder.

| 31. | Enligt Europeiska miljöbyråns och JRC:s rapport från 2012 har de befintliga åtgärderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte varit helt förenliga med markskyddet. De nuvarande förslagen om en miljöanpassning av GJP bör därför vara mer inriktade på förbättrade markskyddsresultat, utan att öka den administrativa bördan för myndigheterna i medlemsstaterna. Det innebär bland annat en bedömning av huruvida det finns utrymme att ytterligare utveckla åtgärder för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden med syftet att förbättra markskyddet. |
| --- | --- |

31.

Enligt Europeiska miljöbyråns och JRC:s rapport från 2012 har de befintliga åtgärderna för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken inte varit helt förenliga med markskyddet. De nuvarande förslagen om en miljöanpassning av GJP bör därför vara mer inriktade på förbättrade markskyddsresultat, utan att öka den administrativa bördan för myndigheterna i medlemsstaterna. Det innebär bland annat en bedömning av huruvida det finns utrymme att ytterligare utveckla åtgärder för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden med syftet att förbättra markskyddet.

| 32. | Det bör också uppmärksammas att GJP-åtgärder endast omfattar jordbruksmark för vilken jordbruksstöd erhålls. ReK stöder kommissionens förslag att ytterligare förtydliga och precisera marknormer inom ramen för den övergripande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I synnerhet välkomnar ReK det nuvarande förslaget om nya normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden avseende skydd av organiskt material, inbegripet ett förbud mot bränning av stubbåkrar samt ett förbud mot plöjning av våtmarker och kolrika jordar. |
| --- | --- |

32.

Det bör också uppmärksammas att GJP-åtgärder endast omfattar jordbruksmark för vilken jordbruksstöd erhålls. ReK stöder kommissionens förslag att ytterligare förtydliga och precisera marknormer inom ramen för den övergripande reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken. I synnerhet välkomnar ReK det nuvarande förslaget om nya normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden avseende skydd av organiskt material, inbegripet ett förbud mot bränning av stubbåkrar samt ett förbud mot plöjning av våtmarker och kolrika jordar.

| 33. | ReK stöder kommissionens pågående insatser för att förbättra integreringen av markskydd inom andra berörda politikområden. Ett led i det är utvecklingen av ett europeiskt innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som är särskilt inriktat på markförvaltning, strategin för att skydda Europas vattenresurser och genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

33.

ReK stöder kommissionens pågående insatser för att förbättra integreringen av markskydd inom andra berörda politikområden. Ett led i det är utvecklingen av ett europeiskt innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket som är särskilt inriktat på markförvaltning, strategin för att skydda Europas vattenresurser och genomförandet av sammanhållningspolitiken.

| 34. | Det finns tydliga samband mellan markanvändning och diffusa föroreningar och det är en viktig och angelägen fråga när det gäller vattenkvaliteten i Europa. Markerosion och utsläpp av pesticider och näringsämnen från jordbruksmark äventyrar vattenkvaliteten. Nitratdirektivet 91/676/EEG, grundvattendirektivet 2006/118/EG och ramdirektivet för vatten innehåller inga direkta krav på lagstiftning för markskydd trots betydelsen av diffusa föroreningar. När grundvatten väl har förorenats kan det ta hundratals år att rena. Därför efterlyser ReK adekvata åtgärder för att bekämpa markförstörelse och diffusa föroreningsrisker i grundvatten och andra vattendrag. |
| --- | --- |

34.

Det finns tydliga samband mellan markanvändning och diffusa föroreningar och det är en viktig och angelägen fråga när det gäller vattenkvaliteten i Europa. Markerosion och utsläpp av pesticider och näringsämnen från jordbruksmark äventyrar vattenkvaliteten. Nitratdirektivet 91/676/EEG, grundvattendirektivet 2006/118/EG och ramdirektivet för vatten innehåller inga direkta krav på lagstiftning för markskydd trots betydelsen av diffusa föroreningar. När grundvatten väl har förorenats kan det ta hundratals år att rena. Därför efterlyser ReK adekvata åtgärder för att bekämpa markförstörelse och diffusa föroreningsrisker i grundvatten och andra vattendrag.

| 35. | Samtidigt som förebyggande av markföroreningar även fortsättningsvis bör prioriteras kräver tillståndet i en del europeiska jordmåner att marksaneringsåtgärder vidtas. ReK välkomnar kommissionens förslag om fortsatt stöd från sammanhållningsfonderna och Europeiska regionala utvecklingsfonden till saneringen av industriområden under nästa programperiod 2014–2020. Lokala och regionala myndigheter bör vara medvetna om att det fortfarande finns omfattande sammanhållningsstöd tillgängligt för stödberättigade regioner som vill verka för att bekämpa markförstörelse. |
| --- | --- |

35.

Samtidigt som förebyggande av markföroreningar även fortsättningsvis bör prioriteras kräver tillståndet i en del europeiska jordmåner att marksaneringsåtgärder vidtas. ReK välkomnar kommissionens förslag om fortsatt stöd från sammanhållningsfonderna och Europeiska regionala utvecklingsfonden till saneringen av industriområden under nästa programperiod 2014–2020. Lokala och regionala myndigheter bör vara medvetna om att det fortfarande finns omfattande sammanhållningsstöd tillgängligt för stödberättigade regioner som vill verka för att bekämpa markförstörelse.

| 36. | ReK uppmanar kommissionen att skapa ytterligare möjligheter för markprojekt inom stödprogrammet Life+. Under den kommande perioden kan finansieringsmetoden göras flexiblare. Enligt de gällande kraven måste de projekt som omfattas av komponenten "miljöpolitik och miljöstyrning" fungera som förebilder och/eller vara innovativa. Vid lösning av markproblem behövs det dock ofta inte så mycket innovation som upprepning av verksamhet eller fortsättning av redan påbörjad verksamhet. |
| --- | --- |

36.

ReK uppmanar kommissionen att skapa ytterligare möjligheter för markprojekt inom stödprogrammet Life+. Under den kommande perioden kan finansieringsmetoden göras flexiblare. Enligt de gällande kraven måste de projekt som omfattas av komponenten "miljöpolitik och miljöstyrning" fungera som förebilder och/eller vara innovativa. Vid lösning av markproblem behövs det dock ofta inte så mycket innovation som upprepning av verksamhet eller fortsättning av redan påbörjad verksamhet.

Lagstiftning

| 37. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att göra en översyn av direktivet om bedömning av inverkan på miljön, som kommer att innebära möjligheter att öka integreringen av markfrågor i ett tidigt skede av projektplaneringen. Det är viktigt att kommissionen undersöker hur man kan utforma incitament för att minska koldioxidutsläppen och bevara organiskt material i marken genom bokföring av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) som en del i EU:s klimatåtagande för 2020. |
| --- | --- |

37.

ReK välkomnar kommissionens avsikt att göra en översyn av direktivet om bedömning av inverkan på miljön, som kommer att innebära möjligheter att öka integreringen av markfrågor i ett tidigt skede av projektplaneringen. Det är viktigt att kommissionen undersöker hur man kan utforma incitament för att minska koldioxidutsläppen och bevara organiskt material i marken genom bokföring av markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) som en del i EU:s klimatåtagande för 2020.

Internationell nivå

| 38. | Markförstöringen kan få gränsöverskridande konsekvenser (t.ex. utsläpp av växthusgaser, föroreningar från diffusa källor, eroderade sediment, förlust av koldioxidbindningar i marken och spridning av föroreningar över gränserna). Europas marker utgör en viktig sänka och är också en potentiell källa till växthusgaser, bland annat kväveutsläpp. |
| --- | --- |

38.

Markförstöringen kan få gränsöverskridande konsekvenser (t.ex. utsläpp av växthusgaser, föroreningar från diffusa källor, eroderade sediment, förlust av koldioxidbindningar i marken och spridning av föroreningar över gränserna). Europas marker utgör en viktig sänka och är också en potentiell källa till växthusgaser, bland annat kväveutsläpp.

| 39. | ReK välkomnar kommissionens konstruktiva ansträngningar vid Rio+20-konferensen och hänvisningen till riskerna för markförstörelse i den slutliga texten (7). ReK skulle gärna se att markpolitik även fortsättningsvis ingår i prioriteringarna vid internationella konferenser såsom vid möten om Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och andra relevanta forum, exempelvis konventionen om biologisk mångfald. ReK ställer sig också positiv till att kommissionen och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning aktivt stöder ett initiativ om de ekonomiska konsekvenserna av markförstöring för att fastställa incitament för investeringar i hållbar markförvaltningspolitik. Vidare välkomnar ReK att kommissionen på internationell nivå verkar för att främja inrättandet av en mellanstatlig markskyddspanel. |
| --- | --- |

39.

ReK välkomnar kommissionens konstruktiva ansträngningar vid Rio+20-konferensen och hänvisningen till riskerna för markförstörelse i den slutliga texten (7). ReK skulle gärna se att markpolitik även fortsättningsvis ingår i prioriteringarna vid internationella konferenser såsom vid möten om Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar och andra relevanta forum, exempelvis konventionen om biologisk mångfald. ReK ställer sig också positiv till att kommissionen och FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning aktivt stöder ett initiativ om de ekonomiska konsekvenserna av markförstöring för att fastställa incitament för investeringar i hållbar markförvaltningspolitik. Vidare välkomnar ReK att kommissionen på internationell nivå verkar för att främja inrättandet av en mellanstatlig markskyddspanel.

D.   
  Subsidiaritet, proportionalitet och bättre lagstiftning

| 40. | Kommissionens rapport väcker inga särskilda frågor som rör subsidiaritet och proportionalitet eftersom det är en rapport om genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd. Den hänvisar indirekt till möjlig EU-lagstiftning om markskydd, vilket dock skulle ge upphov till sådana frågor. |
| --- | --- |

40.

Kommissionens rapport väcker inga särskilda frågor som rör subsidiaritet och proportionalitet eftersom det är en rapport om genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd. Den hänvisar indirekt till möjlig EU-lagstiftning om markskydd, vilket dock skulle ge upphov till sådana frågor.

| 41. | De medlemsstater som motsätter sig förslaget från 2006 om ett ramdirektiv och blockerade antagandet av lagstiftning i rådet 2010 hävdar att det är av subsidiaritetsskäl. Problemet är att en del medlemsstater redan har långtgående markskyddslagstiftning medan andra inte har någon rättslig ram alls, eller en ram som inte alls är lika utvecklad. ReK uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder på nationell nivå och förespråkar omedelbart följande:






  — | De medlemsstater som redan har en markpolitik bör vidareutveckla denna i den mån det är nödvändigt. |
| --- | --- | --- |

41.

De medlemsstater som motsätter sig förslaget från 2006 om ett ramdirektiv och blockerade antagandet av lagstiftning i rådet 2010 hävdar att det är av subsidiaritetsskäl. Problemet är att en del medlemsstater redan har långtgående markskyddslagstiftning medan andra inte har någon rättslig ram alls, eller en ram som inte alls är lika utvecklad. ReK uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder på nationell nivå och förespråkar omedelbart följande:

—

De medlemsstater som redan har en markpolitik bör vidareutveckla denna i den mån det är nödvändigt.

| — | De medlemsstater som har en utvecklad markpolitik bör fungera som en bro till de medlemsstater som inte har någon markpolitik genom att dela med sig av sakkunskap. ReK uppmanar kommissionen att övervaka en sådan process. |
| --- | --- |

—

De medlemsstater som har en utvecklad markpolitik bör fungera som en bro till de medlemsstater som inte har någon markpolitik genom att dela med sig av sakkunskap. ReK uppmanar kommissionen att övervaka en sådan process.

| — | De medlemsstater som ännu inte har någon markpolitik bör införa en markpolitik inom en snar framtid, i väntan på framsteg på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

De medlemsstater som ännu inte har någon markpolitik bör införa en markpolitik inom en snar framtid, i väntan på framsteg på EU-nivå.

ReK stöder kommissionens åtgärder som skapar möjligheter för medlemsstaterna att formulera och genomföra markbestämmelser inom det egna behörighetsområdet.

| 42. | Markförstörelse, även utsläpp växthusgaser, kontaminering, packning, diffusa föroreningar och hårdgörning har alla gränsöverskridande effekter och kräver därför (åtminstone) politisk samordning på EU-nivå. Ett exempel är packad eller förstörd jord som inte kan lagra regnvatten och som ökar risken för översvämning i angränsande länder. Vattenföroreningar och vatteneutrofiering kan också uppstå till följd av markföroreningar och upphör inte vid landsgränsen. Sediment som sköljts bort genom markerosion i ett land kan täppa till dammar eller skada infrastruktur, såsom hamnar, i ett annat land och förorenad mark kan förorena grundvattnet i ett angränsande land. Genom EU-lagstiftningen kan man således skydda markanvändare i ett givet land mot skadliga effekter av metoder som tillämpas i ett annat land och som de inte är ansvariga för (8). I de fall gränsöverskridande effekter uppstår krävs samarbetsinitiativ mellan lokala och regionala myndigheter för att komma till rätta med problemet. |
| --- | --- |

42.

Markförstörelse, även utsläpp växthusgaser, kontaminering, packning, diffusa föroreningar och hårdgörning har alla gränsöverskridande effekter och kräver därför (åtminstone) politisk samordning på EU-nivå. Ett exempel är packad eller förstörd jord som inte kan lagra regnvatten och som ökar risken för översvämning i angränsande länder. Vattenföroreningar och vatteneutrofiering kan också uppstå till följd av markföroreningar och upphör inte vid landsgränsen. Sediment som sköljts bort genom markerosion i ett land kan täppa till dammar eller skada infrastruktur, såsom hamnar, i ett annat land och förorenad mark kan förorena grundvattnet i ett angränsande land. Genom EU-lagstiftningen kan man således skydda markanvändare i ett givet land mot skadliga effekter av metoder som tillämpas i ett annat land och som de inte är ansvariga för (8). I de fall gränsöverskridande effekter uppstår krävs samarbetsinitiativ mellan lokala och regionala myndigheter för att komma till rätta med problemet.

| 43. | Med tanke på att man fortfarande ser skadeeffekter på jordmånen i Europa sex år efter det att den temainriktade strategin för markskydd publicerades är det svårt att se hur en reviderad temainriktad strategi för markskydd utan ramlagstiftning kan vara tillräcklig för att man ska kunna uppnå ett högt markskydd i alla EU:s medlemsstater och komma till rätta med ovannämnda problem. Det krävs förstärkta insatser från kommissionens och medlemsstaternas sida för att säkerställa markskydd. |
| --- | --- |

43.

Med tanke på att man fortfarande ser skadeeffekter på jordmånen i Europa sex år efter det att den temainriktade strategin för markskydd publicerades är det svårt att se hur en reviderad temainriktad strategi för markskydd utan ramlagstiftning kan vara tillräcklig för att man ska kunna uppnå ett högt markskydd i alla EU:s medlemsstater och komma till rätta med ovannämnda problem. Det krävs förstärkta insatser från kommissionens och medlemsstaternas sida för att säkerställa markskydd.

| 44. | När det gäller att säkra proportionaliteten måste den framtida EU-lagstiftningen om markskydd ge medlemsstaterna tillräckligt utrymme för att utforma åtgärder på de bäst lämpade geografiska och administrativa nivåerna. Detta är av avgörande betydelse för att säkerställa att regionala och lokala förhållanden ska kunna beaktas när det gäller jordmån, markanvändning, lokala klimatförhållanden och socioekonomiska faktorer. |
| --- | --- |

44.

När det gäller att säkra proportionaliteten måste den framtida EU-lagstiftningen om markskydd ge medlemsstaterna tillräckligt utrymme för att utforma åtgärder på de bäst lämpade geografiska och administrativa nivåerna. Detta är av avgörande betydelse för att säkerställa att regionala och lokala förhållanden ska kunna beaktas när det gäller jordmån, markanvändning, lokala klimatförhållanden och socioekonomiska faktorer.

E.   
  Slutsatser

| 45. | ReK ger kommissionen en eloge för arbetet i samband med genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd. Marken i Europa är nödvändig för vårt livsuppehälle och måste skyddas. Markens betydelse som en icke-förnybar resurs av avgörande betydelse för en hållbar miljö bör erkännas genom övergripande åtgärder för markskydd. |
| --- | --- |

45.

ReK ger kommissionen en eloge för arbetet i samband med genomförandet av den temainriktade strategin för markskydd. Marken i Europa är nödvändig för vårt livsuppehälle och måste skyddas. Markens betydelse som en icke-förnybar resurs av avgörande betydelse för en hållbar miljö bör erkännas genom övergripande åtgärder för markskydd.

| 46. | Marken måste skyddas för att






  — | säkerställa den nuvarande och framtida tillgången till säkra livsmedel av hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

46.

Marken måste skyddas för att

—

säkerställa den nuvarande och framtida tillgången till säkra livsmedel av hög kvalitet,

| — | bidra till att yt- och grundvattnet förblir rent, |
| --- | --- |

—

bidra till att yt- och grundvattnet förblir rent,

| — | lagra koldioxid, minska utsläppen av växthusgaser och anpassas till klimatförändringarna, |
| --- | --- |

—

lagra koldioxid, minska utsläppen av växthusgaser och anpassas till klimatförändringarna,

| — | bidra till en naturlig reglering av översvämningar och mildrande av deras och andra naturkatastrofers effekter, |
| --- | --- |

—

bidra till en naturlig reglering av översvämningar och mildrande av deras och andra naturkatastrofers effekter,

| — | bevara den biologiska mångfalden och skydda dess komponenter, |
| --- | --- |

—

bevara den biologiska mångfalden och skydda dess komponenter,

| — | bevara hälsofrämjande rekreationsområden, |
| --- | --- |

—

bevara hälsofrämjande rekreationsområden,

| — | bevara den geografiska mångfalden, kulturarvet och det arkeologiska arvet. |
| --- | --- |

—

bevara den geografiska mångfalden, kulturarvet och det arkeologiska arvet.

| 47. | I alla europeiska länder kan markrelaterade problem uppstå, ibland med allvarliga, irreversibla och kostsamma konsekvenser. I första hand orsakas de av markföroreningar, jordskred, förlust av organiskt material, erosion, försaltning, ökenspridning och hårdgörning. På EU-nivå behövs det ytterligare åtgärder och bestämmelser för att skydda marken och på medlemsstatsnivå nationella åtgärder och – om sådana inte redan finns – bestämmelser, på grund av de viktiga uppgifter samt varor och tjänster i fråga om ekosystem som marken erbjuder ekonomin, samhället och miljön i Europa. Kostnaderna av att vidta lagstiftningsåtgärder måste jämföras med kostnaderna av att underlåta att vidta åtgärder i form av indirekta kostnader som uppstår till följd av klimatförändringar, vattenföroreningar, reglering av översvämningar, folkhälsa osv. Kommissionen beräknade 2006 att de sammanlagda kostnaderna för markförstörelse i EU-25 kan uppgå till 38 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

47.

I alla europeiska länder kan markrelaterade problem uppstå, ibland med allvarliga, irreversibla och kostsamma konsekvenser. I första hand orsakas de av markföroreningar, jordskred, förlust av organiskt material, erosion, försaltning, ökenspridning och hårdgörning. På EU-nivå behövs det ytterligare åtgärder och bestämmelser för att skydda marken och på medlemsstatsnivå nationella åtgärder och – om sådana inte redan finns – bestämmelser, på grund av de viktiga uppgifter samt varor och tjänster i fråga om ekosystem som marken erbjuder ekonomin, samhället och miljön i Europa. Kostnaderna av att vidta lagstiftningsåtgärder måste jämföras med kostnaderna av att underlåta att vidta åtgärder i form av indirekta kostnader som uppstår till följd av klimatförändringar, vattenföroreningar, reglering av översvämningar, folkhälsa osv. Kommissionen beräknade 2006 att de sammanlagda kostnaderna för markförstörelse i EU-25 kan uppgå till 38 miljarder euro per år.

| 48. | Markens kvalitet har ett starkt samband med andra miljöaspekter av betydelse för EU (t.ex. luft, vattenkvalitet, översvämningsrisker, biologisk mångfald, klimatförändringar, förnybara energikällor osv.). Den framtida markpolitiken måste beakta kopplingen till EU:s övriga miljömål (t.ex. ramdirektivet för vatten). Det finns många EU-bestämmelser som i viss utsträckning innefattar markskydd, men det finns ingen övergripande lagstiftning med specifik inriktning på markfrågor. De befintliga bestämmelserna är vanligen begränsade till specifik användning eller förvaltning av marken, och omfattar inte samtliga markaspekter. |
| --- | --- |

48.

Markens kvalitet har ett starkt samband med andra miljöaspekter av betydelse för EU (t.ex. luft, vattenkvalitet, översvämningsrisker, biologisk mångfald, klimatförändringar, förnybara energikällor osv.). Den framtida markpolitiken måste beakta kopplingen till EU:s övriga miljömål (t.ex. ramdirektivet för vatten). Det finns många EU-bestämmelser som i viss utsträckning innefattar markskydd, men det finns ingen övergripande lagstiftning med specifik inriktning på markfrågor. De befintliga bestämmelserna är vanligen begränsade till specifik användning eller förvaltning av marken, och omfattar inte samtliga markaspekter.

| 49. | Lokala och regionala myndigheter måste undersöka markanvändningen i området och överväga vilka åtgärder som kan vidtas om utvecklingen inte är hållbar. Arbetet kan understödjas av kommissionens vägledning om hårdgörning och det pågående genomförandet av de fyra pelarna i den temainriktade markstrategin. Lokala och regionala myndigheter bör också fortsätta att aktivt bidra till strategin, exempelvis genom att stödja utvecklingen av lokala riktlinjer för markskydd. |
| --- | --- |

49.

Lokala och regionala myndigheter måste undersöka markanvändningen i området och överväga vilka åtgärder som kan vidtas om utvecklingen inte är hållbar. Arbetet kan understödjas av kommissionens vägledning om hårdgörning och det pågående genomförandet av de fyra pelarna i den temainriktade markstrategin. Lokala och regionala myndigheter bör också fortsätta att aktivt bidra till strategin, exempelvis genom att stödja utvecklingen av lokala riktlinjer för markskydd.

| 50. | Bristfälliga markskyddsåtgärder hanteras bäst gemensamt inom EU genom ett allmänt ramverk och gemensamma principer som alla länder är skyldiga att efterleva. Därför ställer vi oss bakom ett ramdirektiv för markskydd även om det är av central vikt att en sådan politik inte är onödigt föreskrivande, t.ex. med kvantitativa bestämmelser och gränsvärden. Subsidiaritetsprincipen är särskilt viktig eftersom markförhållandena varierar kraftigt mellan Europas olika regioner. Strategier för markskydd bör därför vara riskbaserade och avpassade till situationen, vara proportionerliga samt beakta regionala förhållanden. För att skydda marken på ett effektivt sätt krävs skräddarsydda åtgärder. Genomförandet av markpolitiken sker i första hand på lokal och regional nivå. Därför bör motsvarande lagstiftning huvudsakligen antas på denna nivå. Det krävs ökad markövervakning för att utveckla, främja och utvärdera regionala markskyddsstrategier. |
| --- | --- |

50.

Bristfälliga markskyddsåtgärder hanteras bäst gemensamt inom EU genom ett allmänt ramverk och gemensamma principer som alla länder är skyldiga att efterleva. Därför ställer vi oss bakom ett ramdirektiv för markskydd även om det är av central vikt att en sådan politik inte är onödigt föreskrivande, t.ex. med kvantitativa bestämmelser och gränsvärden. Subsidiaritetsprincipen är särskilt viktig eftersom markförhållandena varierar kraftigt mellan Europas olika regioner. Strategier för markskydd bör därför vara riskbaserade och avpassade till situationen, vara proportionerliga samt beakta regionala förhållanden. För att skydda marken på ett effektivt sätt krävs skräddarsydda åtgärder. Genomförandet av markpolitiken sker i första hand på lokal och regional nivå. Därför bör motsvarande lagstiftning huvudsakligen antas på denna nivå. Det krävs ökad markövervakning för att utveckla, främja och utvärdera regionala markskyddsstrategier.

| 51. | Markpolitiken måste skapa rätt balans mellan åtgärder på EU-nivå och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning för att undvika onödiga ytterligare administrativa bördor och oproportionellt höga kostnader. EU-bestämmelser om markskydd bör därför utformas så att åtgärder enbart vidtas då ett ingripande krävs. |
| --- | --- |

51.

Markpolitiken måste skapa rätt balans mellan åtgärder på EU-nivå och tillämpningen av subsidiaritetsprincipen och principen om bättre lagstiftning för att undvika onödiga ytterligare administrativa bördor och oproportionellt höga kostnader. EU-bestämmelser om markskydd bör därför utformas så att åtgärder enbart vidtas då ett ingripande krävs.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Europeiska miljöbyrån/Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC), State of Soil in Europe, http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_reference_report_2012_02_soil.pdf.

1

(2)  Se http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/SOCO/.

2

(3)  Report on best practices for limiting soil sealing and mitigating its effects (april 2011).

3

(4)  Se http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/soil_atlas/index.html.

4

(5)  European Atlas of Soil Biodiversity.

5

(6)  JRC Soil Projects.

6

(7)  http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html.

7

(8)  Europeiska miljöbyrån (2011) "Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive".

8

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/45

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa”

2013/C 17/09

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Biovetenskap och bioteknik bidrar i stor utsträckning till att nå EU:s centrala politiska mål om att främja hälsa, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt samt skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

Biovetenskap och bioteknik bidrar i stor utsträckning till att nå EU:s centrala politiska mål om att främja hälsa, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt samt skapa arbetstillfällen.

| — | Övergången till en bioekonomi är en förutsättning för att EU ska kunna inta en ledande ställning inom bioekonomin på det internationella planet, särskilt med avseende på innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Övergången till en bioekonomi är en förutsättning för att EU ska kunna inta en ledande ställning inom bioekonomin på det internationella planet, särskilt med avseende på innovation och konkurrenskraft.

| — | Bioekonomin karaktäriseras tillsammans med livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk som en "samhällelig utmaning" i Horisont 2020, med en av kommissionen föreslagen budget på 4,5 miljarder euro, vilket ReK välkomnar. |
| --- | --- |

—

Bioekonomin karaktäriseras tillsammans med livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk som en "samhällelig utmaning" i Horisont 2020, med en av kommissionen föreslagen budget på 4,5 miljarder euro, vilket ReK välkomnar.

| — | Det kommer att ta minst 25 år innan bioekonomin kan konkurrera med den fossilbaserade ekonomin, och det krävs långsiktiga investeringar (i forskning och utveckling), strategier (även efter 2020) och samarbete mellan samtliga berörda aktörer i värdekedjan i syfte att uppnå kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

—

Det kommer att ta minst 25 år innan bioekonomin kan konkurrera med den fossilbaserade ekonomin, och det krävs långsiktiga investeringar (i forskning och utveckling), strategier (även efter 2020) och samarbete mellan samtliga berörda aktörer i värdekedjan i syfte att uppnå kunskapsöverföring.

| — | Bioekonomin ger EU:s värdekedja – inklusive jordbrukssektorn – nya affärs- och innovationsmöjligheter. |
| --- | --- |

—

Bioekonomin ger EU:s värdekedja – inklusive jordbrukssektorn – nya affärs- och innovationsmöjligheter.

| — | Politiska instrument för fysisk planering är betydelsefulla för bevarande av lantbruks- och skogsbruksarealer. |
| --- | --- |

—

Politiska instrument för fysisk planering är betydelsefulla för bevarande av lantbruks- och skogsbruksarealer.

| — | Den handlingsplan som kommissionen har föreslagit innehåller inte några åtgärder för en effektivare användning av naturtillgångar. |
| --- | --- |

—

Den handlingsplan som kommissionen har föreslagit innehåller inte några åtgärder för en effektivare användning av naturtillgångar.

| Föredragande | Rogier VAN DER SANDE (NL–ALDE), provinsråd i Zuid-Holland |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa
  COM(2012) 60 final |

Föredragande

Rogier VAN DER SANDE (NL–ALDE), provinsråd i Zuid-Holland

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för Europa

COM(2012) 60 final

I.   REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Centrala budskap

| 1. | Regionkommittén välkomnar detta meddelande från Europeiska kommissionen där man föreslår att vi ska övergå till en mer omfattande och hållbar användning av förnybara resurser och efterlyser en övergång från ett fossilbaserat till ett biobaserat samhälle med stöd från forskning och innovation. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar detta meddelande från Europeiska kommissionen där man föreslår att vi ska övergå till en mer omfattande och hållbar användning av förnybara resurser och efterlyser en övergång från ett fossilbaserat till ett biobaserat samhälle med stöd från forskning och innovation.

| 2. | ReK instämmer i kommissionens åsikt att bioekonomi är en huvudfaktor för smart och grön tillväxt och att den bidrar till målen i Europa 2020-strategin och till flaggskeppsinitiativen om innovationsunionen och ett resurseffektivt Europa. ReK vill åter framhålla att biovetenskap och bioteknik i stor utsträckning bidrar till att nå EU:s centrala politiska mål om att främja hälsa, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt samt skapa arbetstillfällen (1). |
| --- | --- |

2.

ReK instämmer i kommissionens åsikt att bioekonomi är en huvudfaktor för smart och grön tillväxt och att den bidrar till målen i Europa 2020-strategin och till flaggskeppsinitiativen om innovationsunionen och ett resurseffektivt Europa. ReK vill åter framhålla att biovetenskap och bioteknik i stor utsträckning bidrar till att nå EU:s centrala politiska mål om att främja hälsa, hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt samt skapa arbetstillfällen (1).

| 3. | Övergången till en bioekonomi är en förutsättning för att EU ska kunna inta en ledande ställning inom bioekonomin på det internationella planet, särskilt med avseende på innovation och konkurrenskraft. Bioekonomin erbjuder stora möjligheter att skapa nya arbetstillfällen, inte bara inom jordbrukssektorn. Världens naturtillgångar minskar och EU kommer att tvingas att öka takten för att även i fortsättningen vara konkurrenskraftigt på området bioekonomi, eftersom andra länder runt om i världen håller på att utforma liknande strategier och aktivt stimulerar olika marknadsinitiativ (t.ex. Kina och USA). ReK anser att EU till stöd för bioekonomin behöver kraftfulla europeiska insatser baserade på innovation. |
| --- | --- |

3.

Övergången till en bioekonomi är en förutsättning för att EU ska kunna inta en ledande ställning inom bioekonomin på det internationella planet, särskilt med avseende på innovation och konkurrenskraft. Bioekonomin erbjuder stora möjligheter att skapa nya arbetstillfällen, inte bara inom jordbrukssektorn. Världens naturtillgångar minskar och EU kommer att tvingas att öka takten för att även i fortsättningen vara konkurrenskraftigt på området bioekonomi, eftersom andra länder runt om i världen håller på att utforma liknande strategier och aktivt stimulerar olika marknadsinitiativ (t.ex. Kina och USA). ReK anser att EU till stöd för bioekonomin behöver kraftfulla europeiska insatser baserade på innovation.

| 4. | Kommittén anser att den handlingsplan som föreslås i meddelandet saknar praktiska åtgärder och instrument för att hantera eventuella hinder eller risker vid övergången till en bioekonomi. Man bör särskilt uppmärksamma bestämmelser som överlappar eller står i strid med varandra samt tillgången till riskkapital. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att den handlingsplan som föreslås i meddelandet saknar praktiska åtgärder och instrument för att hantera eventuella hinder eller risker vid övergången till en bioekonomi. Man bör särskilt uppmärksamma bestämmelser som överlappar eller står i strid med varandra samt tillgången till riskkapital.

| 5. | Vi välkomnar att bioekonomin tillsammans med livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk karakteriseras som en "samhällelig utmaning" i Horisont 2020 (2), med en av kommissionen föreslagen budget på 4,5 miljarder euro, vilket gör det möjligt att genom innovativa åtgärder hantera frågorna om tryggad livsmedelsförsörjning, bristande naturresurser, hållbart jordbruk, beroende av fossila naturtillgångar, markbördighet och klimatförändringar, samtidigt som man uppnår en hållbar ekonomisk tillväxt. Vi vill emellertid påpeka att begränsningen av användningen av dessa medel till området "Livsmedelsförsörjning, hållbart jordbruk, havsforskning och maritim forskning samt bioekonomi" innebär en stor inskränkning i förhållande till de sektorer som kommissionen i sitt meddelande definierar som bioekonomi. Det kommer att ta minst 25 år innan bioekonomin kan konkurrera med den fossilbaserade ekonomin, och det krävs långsiktiga investeringar (i forskning och utveckling), strategier (även efter 2020) och samarbete mellan samtliga berörda aktörer i värdekedjan i syfte att uppnå kunskapsöverföring. |
| --- | --- |

5.

Vi välkomnar att bioekonomin tillsammans med livsmedelsförsörjning och hållbart jordbruk karakteriseras som en "samhällelig utmaning" i Horisont 2020 (2), med en av kommissionen föreslagen budget på 4,5 miljarder euro, vilket gör det möjligt att genom innovativa åtgärder hantera frågorna om tryggad livsmedelsförsörjning, bristande naturresurser, hållbart jordbruk, beroende av fossila naturtillgångar, markbördighet och klimatförändringar, samtidigt som man uppnår en hållbar ekonomisk tillväxt. Vi vill emellertid påpeka att begränsningen av användningen av dessa medel till området "Livsmedelsförsörjning, hållbart jordbruk, havsforskning och maritim forskning samt bioekonomi" innebär en stor inskränkning i förhållande till de sektorer som kommissionen i sitt meddelande definierar som bioekonomi. Det kommer att ta minst 25 år innan bioekonomin kan konkurrera med den fossilbaserade ekonomin, och det krävs långsiktiga investeringar (i forskning och utveckling), strategier (även efter 2020) och samarbete mellan samtliga berörda aktörer i värdekedjan i syfte att uppnå kunskapsöverföring.

| 6. | Till följd av övergången från en fossilbaserad till en biobaserad ekonomi anser ReK att jordbrukssektorn, som sörjer för livsmedelstryggheten, också skulle kunna leverera många olika biobaserade produkter (för annan användning än i livsmedel), utan att detta undergräver sektorns grundläggande roll som livsmedelsleverantör, vilket skulle kunna leda till en hållbarare jordbrukssektor. Bioekonomin ger EU:s värdekedja – inklusive jordbrukssektorn – nya affärs- och innovationsmöjligheter. För att utnyttja naturtillgångarna på ett optimalt sätt fordras en nära samverkan mellan jordbrukssektorn, bioekonomin och forskningssektorn (3) för att skapa en hållbar och effektivare jordbrukssektor. I det sammanhanget bör en intensifiering av primärproduktionen inte ställas mot hållbarhetsprincipen. Vi betonar betydelsen av politiska instrument för fysisk planering för bevarande av lantbruks- och skogsbruksarealer. |
| --- | --- |

6.

Till följd av övergången från en fossilbaserad till en biobaserad ekonomi anser ReK att jordbrukssektorn, som sörjer för livsmedelstryggheten, också skulle kunna leverera många olika biobaserade produkter (för annan användning än i livsmedel), utan att detta undergräver sektorns grundläggande roll som livsmedelsleverantör, vilket skulle kunna leda till en hållbarare jordbrukssektor. Bioekonomin ger EU:s värdekedja – inklusive jordbrukssektorn – nya affärs- och innovationsmöjligheter. För att utnyttja naturtillgångarna på ett optimalt sätt fordras en nära samverkan mellan jordbrukssektorn, bioekonomin och forskningssektorn (3) för att skapa en hållbar och effektivare jordbrukssektor. I det sammanhanget bör en intensifiering av primärproduktionen inte ställas mot hållbarhetsprincipen. Vi betonar betydelsen av politiska instrument för fysisk planering för bevarande av lantbruks- och skogsbruksarealer.

| 7. | Kommittén instämmer i att tillförlitlig och tillräcklig tillgång till hållbara och högkvalitativa biobaserade produkter i kombination med resurseffektiva primärproduktionssystem är förutsättningar för att man ska kunna påskynda övergången till en hållbar europeisk bioekonomi. Kommittén påpekar att den handlingsplan som kommissionen har föreslagit dock inte innehåller några åtgärder för en effektivare användning av naturtillgångar. |
| --- | --- |

7.

Kommittén instämmer i att tillförlitlig och tillräcklig tillgång till hållbara och högkvalitativa biobaserade produkter i kombination med resurseffektiva primärproduktionssystem är förutsättningar för att man ska kunna påskynda övergången till en hållbar europeisk bioekonomi. Kommittén påpekar att den handlingsplan som kommissionen har föreslagit dock inte innehåller några åtgärder för en effektivare användning av naturtillgångar.

Införandet av en bioekonomi (som är sektorsövergripande)

| 8. | Det krävs större fokus på strategier och politik, bestämmelser och incitament på det bioekonomiska området. Vidare behövs det en fortlöpande samordning, tydliga politiska åtaganden och ytterligare integration mellan de europeiska strategierna (Horisont 2020, sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, direktivet om förnybara energikällor och ramdirektivet om avfall) och sektorerna för att undvika motstridigheter i de politiska målsättningarna och säkerställa att lika spelregler gäller för alla aktörer. |
| --- | --- |

8.

Det krävs större fokus på strategier och politik, bestämmelser och incitament på det bioekonomiska området. Vidare behövs det en fortlöpande samordning, tydliga politiska åtaganden och ytterligare integration mellan de europeiska strategierna (Horisont 2020, sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken, direktivet om förnybara energikällor och ramdirektivet om avfall) och sektorerna för att undvika motstridigheter i de politiska målsättningarna och säkerställa att lika spelregler gäller för alla aktörer.

| 9. | ReK välkomnar kommissionens insatser för och ambition att skapa ett integrerat, sektorsövergripande och tvärvetenskapligt strategiskt synsätt med avseende på bioekonomin, men noterar att det krävs en stark politisk samordning från kommissionens sida och att ambitionerna ännu inte tar hänsyn till omfattningen av det praktiska genomförande som erfordras på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

9.

ReK välkomnar kommissionens insatser för och ambition att skapa ett integrerat, sektorsövergripande och tvärvetenskapligt strategiskt synsätt med avseende på bioekonomin, men noterar att det krävs en stark politisk samordning från kommissionens sida och att ambitionerna ännu inte tar hänsyn till omfattningen av det praktiska genomförande som erfordras på lokal och regional nivå.

| 10. | Regionkommittén stöder kommissionens försök att skapa en gemensam och bred definition av bioekonomin. På grund av bioekonomins sektorsövergripande karaktär kan innebörden i begreppet bioekonomi skilja sig åt mellan de olika europeiska, nationella och regionala aktörer som är aktiva inom bioekonomin. Vi anser att biomassepyramiden (figur 1) (4) skulle kunna bilda underlag för att på ett mer strukturerat sätt diskutera värden och vilken användning av biomassa som är att föredra. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén stöder kommissionens försök att skapa en gemensam och bred definition av bioekonomin. På grund av bioekonomins sektorsövergripande karaktär kan innebörden i begreppet bioekonomi skilja sig åt mellan de olika europeiska, nationella och regionala aktörer som är aktiva inom bioekonomin. Vi anser att biomassepyramiden (figur 1) (4) skulle kunna bilda underlag för att på ett mer strukturerat sätt diskutera värden och vilken användning av biomassa som är att föredra.

| 11. | ReK anser att EU bör utveckla och genomföra en egen tydlig och långsiktig vision för bioekonomin som baseras på de olika segmenten i biomassepyramiden (se figur 1), där de högre segmenten motsvarar högre värden. EU bör följa en "värdestrategi" som fokuserar på de högre segmenten i biomassepyramiden och ge företräde åt användningen av den andra och slutligen den tredje generationens biomassa (5). Vi inser att investeringar i den första generationens biomassa är ett nödvändigt steg i övergången till den andra och slutligen den tredje generationens biomassa. Dessa EU-mål bör ingå i all sektorsövergripande politik med anknytning till bioekonomin. |
| --- | --- |

11.

ReK anser att EU bör utveckla och genomföra en egen tydlig och långsiktig vision för bioekonomin som baseras på de olika segmenten i biomassepyramiden (se figur 1), där de högre segmenten motsvarar högre värden. EU bör följa en "värdestrategi" som fokuserar på de högre segmenten i biomassepyramiden och ge företräde åt användningen av den andra och slutligen den tredje generationens biomassa (5). Vi inser att investeringar i den första generationens biomassa är ett nödvändigt steg i övergången till den andra och slutligen den tredje generationens biomassa. Dessa EU-mål bör ingå i all sektorsövergripande politik med anknytning till bioekonomin.

Image

| 12. | Kommittén anser att EU bör ta och hålla ledningen när det gäller att utveckla hållbarhetskriterier i syfte att optimera tillgången och efterfrågan på biomassa (eller "förnybara biologiska resurser"), främja en hållbar markanvändning med tanke på den ökade jordbruksproduktionskapaciteten och den tilltagande användningen av andra- och, slutligen, tredjegenerationsbiomassa, minimera de eventuella negativa effekterna av en icke-hållbar användning av första generationens biomassa och reda ut debatten om mat kontra bränsle. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att EU bör ta och hålla ledningen när det gäller att utveckla hållbarhetskriterier i syfte att optimera tillgången och efterfrågan på biomassa (eller "förnybara biologiska resurser"), främja en hållbar markanvändning med tanke på den ökade jordbruksproduktionskapaciteten och den tilltagande användningen av andra- och, slutligen, tredjegenerationsbiomassa, minimera de eventuella negativa effekterna av en icke-hållbar användning av första generationens biomassa och reda ut debatten om mat kontra bränsle.

| 13. | ReK ger kommissionen rådet att skapa en gemensam färdplan för bioekonomin, med en analys av de kommande stegen i utvecklingen av en europeisk bioekonomi och med hänsyn tagen till ett synsätt grundat på värdekedjan och till befintligt arbete (inom europeiska teknikplattformar, OECD m.fl.). Vi anser att praktiska åtgärder och instrument bör tas med, samtidigt som man måste beakta regionernas olika profiler. Vi vill understryka den potential som ett mellanregionalt samarbete innebär för värdekedjan. |
| --- | --- |

13.

ReK ger kommissionen rådet att skapa en gemensam färdplan för bioekonomin, med en analys av de kommande stegen i utvecklingen av en europeisk bioekonomi och med hänsyn tagen till ett synsätt grundat på värdekedjan och till befintligt arbete (inom europeiska teknikplattformar, OECD m.fl.). Vi anser att praktiska åtgärder och instrument bör tas med, samtidigt som man måste beakta regionernas olika profiler. Vi vill understryka den potential som ett mellanregionalt samarbete innebär för värdekedjan.

| 14. | ReK vill påpeka att bioekonomin omfattar en rad politikområden inom kommissionen. För att underlätta tillgången till bioekonomirelaterade EU-initiativ och EU-program föreslår kommittén därför ett tillvägagångssätt grundat på "one-stop-shop"-tanken, dvs. att förfrågningar hanteras av en enda kontaktpunkt vid kommissionen. |
| --- | --- |

14.

ReK vill påpeka att bioekonomin omfattar en rad politikområden inom kommissionen. För att underlätta tillgången till bioekonomirelaterade EU-initiativ och EU-program föreslår kommittén därför ett tillvägagångssätt grundat på "one-stop-shop"-tanken, dvs. att förfrågningar hanteras av en enda kontaktpunkt vid kommissionen.

Styrinstrument på flera nivåer och subsidiaritet

| 15. | ReK välkomnar att man i kommissionens meddelande tar hänsyn till bioekonomins regionala dimension, och vi anser att meddelandet och samtliga förslag i handlingsplanen för bioekonomi är i linje med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

15.

ReK välkomnar att man i kommissionens meddelande tar hänsyn till bioekonomins regionala dimension, och vi anser att meddelandet och samtliga förslag i handlingsplanen för bioekonomi är i linje med subsidiaritetsprincipen.

| 16. | Få medlemsstater i EU har bedrivit verksamhet till stöd för utvecklingen av bioekonomin, och strategierna har i huvudsak utvecklats av de nationella myndigheterna. Ett bra exempel är den gemensamma regionala bioekonomiska strategi som fastställts av Biobased Delta Europe (sydvästra Nederländerna och Flandern). ReK anser att det behövs ett integrerat ramverk och en EU-strategi som i högre grad präglas av samarbete. Vi måste stärka lokala och regionala initiativ genom att införa bioekonomiska strategier på samtliga samarbetsnivåer (inom EU och på nationell, regional och lokal nivå) och genom att samordna sektorsövergripande aktiviteter. Det bör inrättas mekanismer för att samordna alla relevanta (sektorsövergripande) politikområden som rör bioekonomin på europeisk, nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

16.

Få medlemsstater i EU har bedrivit verksamhet till stöd för utvecklingen av bioekonomin, och strategierna har i huvudsak utvecklats av de nationella myndigheterna. Ett bra exempel är den gemensamma regionala bioekonomiska strategi som fastställts av Biobased Delta Europe (sydvästra Nederländerna och Flandern). ReK anser att det behövs ett integrerat ramverk och en EU-strategi som i högre grad präglas av samarbete. Vi måste stärka lokala och regionala initiativ genom att införa bioekonomiska strategier på samtliga samarbetsnivåer (inom EU och på nationell, regional och lokal nivå) och genom att samordna sektorsövergripande aktiviteter. Det bör inrättas mekanismer för att samordna alla relevanta (sektorsövergripande) politikområden som rör bioekonomin på europeisk, nationell och regional nivå.

| 17. | ReK stöder kommissionens förslag att inrätta en bioekonomipanel som ska bidra till att öka synergin och konsekvensen mellan olika strategier samt diskutera och utvärdera den praktiska påverkan av de insatser som hör samman med bioekonomin. Kommittén anser att det exakta syftet med panelen ännu är oklart när det gäller hur den ska fungera i praktiken och hur regionernas deltagande ska se ut. Vi vill framhålla att det bör vara ett flerpartsforum där företrädare samlas enligt den så kallade trippel helix-modellen (samarbete mellan näringsliv, forskningsinstitut och lokala och regionala myndigheter) för att dela kunskap och idéer och diskutera lösningar för det biobaserade samhället och praktiska åtgärder för en övergång från en fossilbaserad ekonomi till en bioekonomi. Vi anser att många olika företrädare för en bred uppsättning sektorer bör ingå i plattformen, eftersom det kan ge en god grund för att underlätta en sektorsövergripande infallsvinkel inom bioekonomin. |
| --- | --- |

17.

ReK stöder kommissionens förslag att inrätta en bioekonomipanel som ska bidra till att öka synergin och konsekvensen mellan olika strategier samt diskutera och utvärdera den praktiska påverkan av de insatser som hör samman med bioekonomin. Kommittén anser att det exakta syftet med panelen ännu är oklart när det gäller hur den ska fungera i praktiken och hur regionernas deltagande ska se ut. Vi vill framhålla att det bör vara ett flerpartsforum där företrädare samlas enligt den så kallade trippel helix-modellen (samarbete mellan näringsliv, forskningsinstitut och lokala och regionala myndigheter) för att dela kunskap och idéer och diskutera lösningar för det biobaserade samhället och praktiska åtgärder för en övergång från en fossilbaserad ekonomi till en bioekonomi. Vi anser att många olika företrädare för en bred uppsättning sektorer bör ingå i plattformen, eftersom det kan ge en god grund för att underlätta en sektorsövergripande infallsvinkel inom bioekonomin.

| 18. | Det kan finnas skillnader i hur nationella, regionala och lokala bioekonomiplattformar fungerar och vilken roll de spelar, och ReK uppmanar därför kommissionen att skapa särskilda riktlinjer som beskriver vilka uppgifter de nationella, regionala och lokala bioekonomipanelerna ska ha. Bioekonomipanelerna bör svara för samordningen mellan politik, forskning och företag i syfte att komma fram till åtgärder som ska vidtas i det skede som föregår det konkurrensutsatta stadiet. Vi efterlyser ett platsorienterat synsätt där man tar hänsyn till geografiska, utvecklingsmässiga, miljömässiga och regionala förhållanden och prioriteringar och där man beaktar befintliga regionala initiativ. Vi anser att varje region bör "skriva sin egen historia" och utveckla sin egen bioekonomiska strategi. |
| --- | --- |

18.

Det kan finnas skillnader i hur nationella, regionala och lokala bioekonomiplattformar fungerar och vilken roll de spelar, och ReK uppmanar därför kommissionen att skapa särskilda riktlinjer som beskriver vilka uppgifter de nationella, regionala och lokala bioekonomipanelerna ska ha. Bioekonomipanelerna bör svara för samordningen mellan politik, forskning och företag i syfte att komma fram till åtgärder som ska vidtas i det skede som föregår det konkurrensutsatta stadiet. Vi efterlyser ett platsorienterat synsätt där man tar hänsyn till geografiska, utvecklingsmässiga, miljömässiga och regionala förhållanden och prioriteringar och där man beaktar befintliga regionala initiativ. Vi anser att varje region bör "skriva sin egen historia" och utveckla sin egen bioekonomiska strategi.

| 19. | ReK vill understryka att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att införa och utveckla bioekonomin. De lokala och regionala myndigheterna är av grundläggande betydelse när man ska kartlägga risker och eventuella hinder för genomförandet på fältet, och ReK vill därför uppmuntra deras aktiva engagemang och deltagande när bioekonomipanelen inrättas, organiseras och tas i bruk. Kommittén uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräcklig flexibilitet samt att klargöra vilken funktion och roll de regionala och/eller nationella panelerna ska ha, på vilket sätt de ska interagera och hur regionala och/eller lokala erfarenheter ska avspeglas i EU:s bioekonomipanel. |
| --- | --- |

19.

ReK vill understryka att de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att införa och utveckla bioekonomin. De lokala och regionala myndigheterna är av grundläggande betydelse när man ska kartlägga risker och eventuella hinder för genomförandet på fältet, och ReK vill därför uppmuntra deras aktiva engagemang och deltagande när bioekonomipanelen inrättas, organiseras och tas i bruk. Kommittén uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräcklig flexibilitet samt att klargöra vilken funktion och roll de regionala och/eller nationella panelerna ska ha, på vilket sätt de ska interagera och hur regionala och/eller lokala erfarenheter ska avspeglas i EU:s bioekonomipanel.

| 20. | Om övergången till en bioekonomi ska lyckas måste det civila samhället delta aktivt i planeringen och genomförandet. Det är mycket viktigt att det finns en medvetenhet hos allmänheten, och kommissionen bör lägga stor vikt vid relationerna mellan vetenskap, samhälle och utformning av politiken samt vid lokala och regionala myndigheters viktiga roll i denna övergång. |
| --- | --- |

20.

Om övergången till en bioekonomi ska lyckas måste det civila samhället delta aktivt i planeringen och genomförandet. Det är mycket viktigt att det finns en medvetenhet hos allmänheten, och kommissionen bör lägga stor vikt vid relationerna mellan vetenskap, samhälle och utformning av politiken samt vid lokala och regionala myndigheters viktiga roll i denna övergång.

| 21. | Övergången till en bioekonomi kan bara lyckas i ett "biobaserat samhälle" och därför bör icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället spela en framträdande roll i början av övergången och vara företrädda i panelerna. |
| --- | --- |

21.

Övergången till en bioekonomi kan bara lyckas i ett "biobaserat samhälle" och därför bör icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället spela en framträdande roll i början av övergången och vara företrädda i panelerna.

| 22. | Bioekonomin har stor potential för tillväxt och skapande av arbetstillfällen i Europa, och högkvalificerade personer behövs för att utveckla de innovationer och den kunskap som skapar grunden för bioekonomin. Det är viktigt att utvecklingen inom bioekonomi görs till en ordinarie del av läroplanen på grundskolenivå samt inom yrkesutbildning och högre utbildning genom utbildningar och kurser om jordbruk, kemi och livsmedel. Enligt artikel 165 i EUF-fördraget faller dock utbildning inom medlemsstaternas befogenheter och det går därför inte att fastställa några krav på detta område på EU-nivå. |
| --- | --- |

22.

Bioekonomin har stor potential för tillväxt och skapande av arbetstillfällen i Europa, och högkvalificerade personer behövs för att utveckla de innovationer och den kunskap som skapar grunden för bioekonomin. Det är viktigt att utvecklingen inom bioekonomi görs till en ordinarie del av läroplanen på grundskolenivå samt inom yrkesutbildning och högre utbildning genom utbildningar och kurser om jordbruk, kemi och livsmedel. Enligt artikel 165 i EUF-fördraget faller dock utbildning inom medlemsstaternas befogenheter och det går därför inte att fastställa några krav på detta område på EU-nivå.

| 23. | Samarbete på grundval av trippel helix-modellen är avgörande för att man ska kunna utnyttja innovation och kunskap på bioekonomiområdet. Trippel helix-modellen behöver dock moderniseras och utvecklas i syfte att göra de regionala ekosystemen för innovation effektiva. Frågan får på ett naturligt sätt brett allmänt stöd, och är därmed synnerligen lämplig som europeisk föregångare när det gäller forskningsintensiv innovationsverksamhet som samtidigt är användarvänlig. |
| --- | --- |

23.

Samarbete på grundval av trippel helix-modellen är avgörande för att man ska kunna utnyttja innovation och kunskap på bioekonomiområdet. Trippel helix-modellen behöver dock moderniseras och utvecklas i syfte att göra de regionala ekosystemen för innovation effektiva. Frågan får på ett naturligt sätt brett allmänt stöd, och är därmed synnerligen lämplig som europeisk föregångare när det gäller forskningsintensiv innovationsverksamhet som samtidigt är användarvänlig.

En hållbar bioekonomi på den inre och den globala marknaden

| 24. | Offentlig-privata partnerskap är mycket betydelsefulla för att påskynda övergången till en bioekonomi, och de små och medelstora företagen spelar en viktig roll när det gäller att omvandla vetenskaplig forskning till tillämpningar som släpps ut på marknaden i form av nya produkter och ny teknik. De regionala små och medelstora företagens roll när det gäller innovation kan inte nog framhävas, och det behövs ett starkt och strukturerat stöd för att stimulera deras verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Offentlig-privata partnerskap är mycket betydelsefulla för att påskynda övergången till en bioekonomi, och de små och medelstora företagen spelar en viktig roll när det gäller att omvandla vetenskaplig forskning till tillämpningar som släpps ut på marknaden i form av nya produkter och ny teknik. De regionala små och medelstora företagens roll när det gäller innovation kan inte nog framhävas, och det behövs ett starkt och strukturerat stöd för att stimulera deras verksamhet.

| 25. | Det är nödvändigt att underlätta de små och medelstora företagens tillgång till finansiering genom investeringar i nystartade företag, riskkapital och stöd för tekniköverföring samt enklare regler och kunskapsutnyttjande på det bioekonomiska området. Det bör inrättas en panel med små och medelstora företag som kan ge råd till bioekonomipanelen och säkerställa ett företagsinriktat synsätt. |
| --- | --- |

25.

Det är nödvändigt att underlätta de små och medelstora företagens tillgång till finansiering genom investeringar i nystartade företag, riskkapital och stöd för tekniköverföring samt enklare regler och kunskapsutnyttjande på det bioekonomiska området. Det bör inrättas en panel med små och medelstora företag som kan ge råd till bioekonomipanelen och säkerställa ett företagsinriktat synsätt.

| 26. | Det är oroväckande att den nuvarande politiska och ekonomiska ramen inom EU inte stöder industriell användning av biomassa som (rå)vara. |
| --- | --- |

26.

Det är oroväckande att den nuvarande politiska och ekonomiska ramen inom EU inte stöder industriell användning av biomassa som (rå)vara.

| 27. | Övergången till en biobaserad ekonomi måste ligga i linje med genomförandet av den inre marknaden samt handelspolitiken. |
| --- | --- |

27.

Övergången till en biobaserad ekonomi måste ligga i linje med genomförandet av den inre marknaden samt handelspolitiken.

Regionala exempel och finansieringsinstrument

| 28. | Regionkommittén välkomnar framkomsten av ledande europeiska regionala nätverk och kluster inom bioekonomi, t.ex. samarbetet mellan Flandern (Belgien) och sydvästra Nederländerna, nordvästra Frankrike, Nordrhein-Westfalen (Tyskland), Helsingforsregionen (Finland), Steiermark (Österrike) och initiativen i Sverige, Estland och Ungern. Kommissionen bör stödja sådana nätverk och kluster i syfte att främja utbyte av erfarenheter och gemensam hantering av projektansökningar med andra europeiska regioner och involvera dem i bioekonomipanelen. Ömsesidigt lärande om inrättande av investeringsfonder och tekniköverföring är viktigt. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén välkomnar framkomsten av ledande europeiska regionala nätverk och kluster inom bioekonomi, t.ex. samarbetet mellan Flandern (Belgien) och sydvästra Nederländerna, nordvästra Frankrike, Nordrhein-Westfalen (Tyskland), Helsingforsregionen (Finland), Steiermark (Österrike) och initiativen i Sverige, Estland och Ungern. Kommissionen bör stödja sådana nätverk och kluster i syfte att främja utbyte av erfarenheter och gemensam hantering av projektansökningar med andra europeiska regioner och involvera dem i bioekonomipanelen. Ömsesidigt lärande om inrättande av investeringsfonder och tekniköverföring är viktigt.

| 29. | Initiativ nedifrån och upp är betydelsefulla för skapandet av ett biobaserat samhälle, och det är avgörande att strategin drivs på av företagen och efterfrågan med hjälp av regeringarna. |
| --- | --- |

29.

Initiativ nedifrån och upp är betydelsefulla för skapandet av ett biobaserat samhälle, och det är avgörande att strategin drivs på av företagen och efterfrågan med hjälp av regeringarna.

| 30. | De regioner som producerar biomassa bör kunna utnyttja tekniska innovationer och inte bara ses som leverantörer av biomassa. Särskild uppmärksamhet bör alltså ägnas åt tekniköverföring och utnyttjande av kunskap. Ett nära förhållande mellan stadsområden och jordbruksregioner är av stor vikt för att tekniköverföring och utnyttjande av kunskap ska kunna ske. |
| --- | --- |

30.

De regioner som producerar biomassa bör kunna utnyttja tekniska innovationer och inte bara ses som leverantörer av biomassa. Särskild uppmärksamhet bör alltså ägnas åt tekniköverföring och utnyttjande av kunskap. Ett nära förhållande mellan stadsområden och jordbruksregioner är av stor vikt för att tekniköverföring och utnyttjande av kunskap ska kunna ske.

| 31. | En del av medlen från den gemensamma jordbrukspolitiken bör – i kombination med Horisont 2020 – användas till stöd för det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket i syfte att överbrygga klyftan mellan FoU och jordbruksmetoder så att man kan öka kunskapsbasen och kunskapsutnyttjandet (6). |
| --- | --- |

31.

En del av medlen från den gemensamma jordbrukspolitiken bör – i kombination med Horisont 2020 – användas till stöd för det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket i syfte att överbrygga klyftan mellan FoU och jordbruksmetoder så att man kan öka kunskapsbasen och kunskapsutnyttjandet (6).

| 32. | Kommissionen bör underlätta sammanfattning och kartläggning av bästa praxis, befintlig verksamhet och tillgängliga biobaserade produkter från regionala kluster och regioner med utgångspunkt i arbete som redan har utförts och resultat som har uppnåtts genom befintliga program, t.ex. ABC-Europe, Cluster-IP som finansieras genom GD Näringsliv (7), Interreg som finansieras genom regionalpolitiken och Kunskapsregioner i det sjunde ramprogrammet (8), och främja flerfondsprogram. |
| --- | --- |

32.

Kommissionen bör underlätta sammanfattning och kartläggning av bästa praxis, befintlig verksamhet och tillgängliga biobaserade produkter från regionala kluster och regioner med utgångspunkt i arbete som redan har utförts och resultat som har uppnåtts genom befintliga program, t.ex. ABC-Europe, Cluster-IP som finansieras genom GD Näringsliv (7), Interreg som finansieras genom regionalpolitiken och Kunskapsregioner i det sjunde ramprogrammet (8), och främja flerfondsprogram.

| 33. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att öronmärka en del av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för projekt för "en koldioxidsnål ekonomi" i mindre utvecklade regioner, utvecklade "övergångsregioner" och rikare regioner. Detta torde ha en positiv inverkan på övergången mot ett europeiskt biobaserat samhälle. Strategier för smart specialisering har stor potential när det gäller att göra det möjligt för regioner att tillämpa en mer strategisk och integrerad strategi avseende bioekonomi. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att öronmärka en del av Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) för projekt för "en koldioxidsnål ekonomi" i mindre utvecklade regioner, utvecklade "övergångsregioner" och rikare regioner. Detta torde ha en positiv inverkan på övergången mot ett europeiskt biobaserat samhälle. Strategier för smart specialisering har stor potential när det gäller att göra det möjligt för regioner att tillämpa en mer strategisk och integrerad strategi avseende bioekonomi.

| 34. | Regioner som är mer utvecklade på bioekonomiområdet bör stödjas genom att man vidtar de åtgärder som krävs av de bioekonomiska värdekedjorna och kopplar samman dem med mindre utvecklade regioner. Mer utvecklade och mindre utvecklade regioner bör tillsammans främja pilotanläggningar där (nystartade) företag kan testa nya produkter i en skyddad miljö. Denna trappstegsmetod till spetskompetens skulle leda till ett effektivt resursutnyttjande och samtidigt främja sammanhållning. Regionkommittén stöder initiativ som Kunskapsregioner som tillhandahåller användbara verktyg för kunskapsutbyte, i hög grad främjar effektivt ibruktagande och effektiv tillämpning av forskningsresultat i regionerna och resulterar i nytt forskningssamarbete. |
| --- | --- |

34.

Regioner som är mer utvecklade på bioekonomiområdet bör stödjas genom att man vidtar de åtgärder som krävs av de bioekonomiska värdekedjorna och kopplar samman dem med mindre utvecklade regioner. Mer utvecklade och mindre utvecklade regioner bör tillsammans främja pilotanläggningar där (nystartade) företag kan testa nya produkter i en skyddad miljö. Denna trappstegsmetod till spetskompetens skulle leda till ett effektivt resursutnyttjande och samtidigt främja sammanhållning. Regionkommittén stöder initiativ som Kunskapsregioner som tillhandahåller användbara verktyg för kunskapsutbyte, i hög grad främjar effektivt ibruktagande och effektiv tillämpning av forskningsresultat i regionerna och resulterar i nytt forskningssamarbete.

| 35. | Både kunskaps- och innovationsgrupperna och de regionala innovations- och genomförandegrupperna tar itu med långsiktiga samhällsförändringar och identifierar och uppmärksammar nya innovationsmöjligheter i Europa. Därför bör kommissionen inrätta en kunskaps- och innovationsgrupp med inriktning på bioekonomi inom ramen för den nya vågen av kunskaps- och innovationsgrupper under perioden 2014–2020 (9). |
| --- | --- |

35.

Både kunskaps- och innovationsgrupperna och de regionala innovations- och genomförandegrupperna tar itu med långsiktiga samhällsförändringar och identifierar och uppmärksammar nya innovationsmöjligheter i Europa. Därför bör kommissionen inrätta en kunskaps- och innovationsgrupp med inriktning på bioekonomi inom ramen för den nya vågen av kunskaps- och innovationsgrupper under perioden 2014–2020 (9).

| 36. | Mot bakgrund av ovanstående tror kommittén att det finns en påtaglig känsla av brådska bland alla aktörer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå när det gäller att utveckla en koldioxidsnål ekonomi/bioekonomi. Att staka ut vägen till detta mål och omsätta det i praktiken kräver en revolution i vårt sätt att tänka och handla. Eftersom regionerna är centrala i det konkreta genomförandet ställer ReK sin sakkunskap till förfogande och uttalar sin beredvillighet att samarbeta tätt med kommissionen för att ta EU:s bioekonomiska strategi till nästa fas. |
| --- | --- |

36.

Mot bakgrund av ovanstående tror kommittén att det finns en påtaglig känsla av brådska bland alla aktörer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå när det gäller att utveckla en koldioxidsnål ekonomi/bioekonomi. Att staka ut vägen till detta mål och omsätta det i praktiken kräver en revolution i vårt sätt att tänka och handla. Eftersom regionerna är centrala i det konkreta genomförandet ställer ReK sin sakkunskap till förfogande och uttalar sin beredvillighet att samarbeta tätt med kommissionen för att ta EU:s bioekonomiska strategi till nästa fas.

| 37. | Vi ber kommissionen att vidta följande åtgärder på EU-nivå:






  a. | Ytterligare utveckla bioekonomistrategin (med hjälp av en trippel helix-modell), med inriktning på de högre nivåerna i biomassepyramiden, och inrätta en bioekonomipanel med företrädare från företag, kunskapsinrättningar och offentliga myndigheter (på regional och nationell nivå samt EU-nivå). |
| --- | --- | --- |

37.

Vi ber kommissionen att vidta följande åtgärder på EU-nivå:

a.

Ytterligare utveckla bioekonomistrategin (med hjälp av en trippel helix-modell), med inriktning på de högre nivåerna i biomassepyramiden, och inrätta en bioekonomipanel med företrädare från företag, kunskapsinrättningar och offentliga myndigheter (på regional och nationell nivå samt EU-nivå).

| b. | Utveckla ett integrerat synsätt på bioekonomi som bygger på och förutsätter en flerfondsstrategi på både regional nivå och EU-nivå (Horisont 2020, sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och energi). |
| --- | --- |

b.

Utveckla ett integrerat synsätt på bioekonomi som bygger på och förutsätter en flerfondsstrategi på både regional nivå och EU-nivå (Horisont 2020, sammanhållningspolitiken, den gemensamma jordbrukspolitiken och energi).

| c. | Göra allmänheten i regionerna medveten om behovet av en bioekonomi och de möjligheter som en sådan skulle innebära. |
| --- | --- |

c.

Göra allmänheten i regionerna medveten om behovet av en bioekonomi och de möjligheter som en sådan skulle innebära.

| d. | Basera det integrerade synsättet på bioekonomin på stimulerande regler och åtgärder som inte strider mot varandra (genom certifieringssystem, integrerade och skräddarsydda FoU-program inom flera generaldirektorat) och möjligheter för regionerna att själva besluta om sin inriktning när det gäller bioekonomi och strategier för smart specialisering. |
| --- | --- |

d.

Basera det integrerade synsättet på bioekonomin på stimulerande regler och åtgärder som inte strider mot varandra (genom certifieringssystem, integrerade och skräddarsydda FoU-program inom flera generaldirektorat) och möjligheter för regionerna att själva besluta om sin inriktning när det gäller bioekonomi och strategier för smart specialisering.

Ytterligare utveckla en EU-strategi med inriktning på följande:

| — | Specialisering och kunskapsutnyttjande när det gäller innovationer i den europeiska bioekonomiska sektorn i syfte att bevara konkurrenskraften på global nivå. |
| --- | --- |

—

Specialisering och kunskapsutnyttjande när det gäller innovationer i den europeiska bioekonomiska sektorn i syfte att bevara konkurrenskraften på global nivå.

| — | Forskning och utveckling av den andra och den tredje generationens biomassa. |
| --- | --- |

—

Forskning och utveckling av den andra och den tredje generationens biomassa.

| — | Värdekedjor (från produktion av råvaror till produkter som är klara att släppas ut på marknaden). |
| --- | --- |

—

Värdekedjor (från produktion av råvaror till produkter som är klara att släppas ut på marknaden).

| — | Produkter med ett högt mervärde. |
| --- | --- |

—

Produkter med ett högt mervärde.

| 38. | Vi anser att regionerna har följande att erbjuda:






  a. | Kartlägga och tillgängliggöra dokumenterad bästa praxis från regioner som framgångsrikt planerar och genomför (aspekter av) bioekonomin samt hitta vägar att sprida och överföra dessa strukturer till andra regioner (trappstegsmetod till spetskompetens). |
| --- | --- | --- |

38.

Vi anser att regionerna har följande att erbjuda:

a.

Kartlägga och tillgängliggöra dokumenterad bästa praxis från regioner som framgångsrikt planerar och genomför (aspekter av) bioekonomin samt hitta vägar att sprida och överföra dessa strukturer till andra regioner (trappstegsmetod till spetskompetens).

| b. | Hjälpa till att inrätta trippel helix-strukturer och tillhandahålla input för bioekonomipaneler. |
| --- | --- |

b.

Hjälpa till att inrätta trippel helix-strukturer och tillhandahålla input för bioekonomipaneler.

| c. | Mot bakgrund av deras närhet till medborgarna kan lokala och regionala myndigheter höja allmänhetens medvetenhet om (behovet av och fördelarna med) bioekonomin på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

c.

Mot bakgrund av deras närhet till medborgarna kan lokala och regionala myndigheter höja allmänhetens medvetenhet om (behovet av och fördelarna med) bioekonomin på lokal och regional nivå.

| d. | Stödja uppbyggnaden av trappstegsmetoden till spetskompetens genom att underlätta och ta initiativ till mellanregionalt samarbete mellan mindre utvecklade och mer utvecklade regioner och genom att använda flerfondsmetoder när det gäller EU-program och EU-projekt. |
| --- | --- |

d.

Stödja uppbyggnaden av trappstegsmetoden till spetskompetens genom att underlätta och ta initiativ till mellanregionalt samarbete mellan mindre utvecklade och mer utvecklade regioner och genom att använda flerfondsmetoder när det gäller EU-program och EU-projekt.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 174/2007 fin.

1

(2)  COM(2011) 808 final.

2

(3)  CdR 1749/2012 – NAT-V-022.

3

(4)  Rapporten "De Ecopyramide – Biomassa beter benutten" (Derksen et al 2008) och den engelska sammanfattningen "The Ecopyramid – better biomass efficiency":

4

De Ecopyramide – Biomassa beter benutten

The Ecopyramid – better biomass efficiency

http://www.innovatienetwerk.org/en/bibliotheek/rapporten/342/DeEcopyramide.

(5)  I princip framställs den första generationens biodrivmedel av livsmedelsgrödor (t.ex. vete och majs), oljegrödor (t.ex. raps och palmolja) och sockerproducerande grödor (t.ex. sockerbetor och sockerrör) med hjälp av etablerad teknik. Den andra generationens biodrivmedel framställs vanligtvis av cellulosamaterial (lignocellulosiska råvaror) och jordbruksavfall eller specialodlade grödor (som inte är avsedda för livsmedelsproduktion). Den tredje generationens biodrivmedel kan sammanfattas som odlad biomassa, inte i form av livsmedelsgrödor, och är mycket effektiv om man ser till ljus och markanvändning. Här är alger det bästa exemplet. De är en källa till olja och värdefulla produkter. Se bl.a. http://www.biofuelstp.eu/fuelproduction.html och http://biofuelsandthepoor.com/facts-and-definitions/.

5

(6)  (Utkast till) yttrande från Regionkommittén om "Det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket", CdR 1749/2012 (NAT-V-022).

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/biotechnology/index_sv.htm och http://www.europe-innova.eu/web/guest/cluster-cooperation/cluster-innovation-platform

7

(8)  ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/regional-biotech-report.pdf, http://cordis.europa.eu/fp7/kbbe/library_en.html

8

(9)  Europeiska institutet för innovation och teknik, med sina kunskaps- och innovationsgrupper på olika områden, kommer 2014 att ta upp frågor med koppling till bioekonomi, särskilt inom ramen för den föreslagna kunskaps- och innovationsgruppen "Livsmedel för framtiden", se COM(2012) 60 final. Bioekonomi inbegriper inte bara livsmedel utan även andra produkter. Det är viktigt att också inkludera andra komponenter än livsmedel som en del av den övergripande värdekedjan i bioekonomin.

9

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/51

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europeiska innovationspartnerskapet: Produktivitet och hållbarhet inom jordbruket”

2013/C 17/10

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén skulle gärna se att kommissionen erkänner den centrala position som lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter har när det gäller att göra det europeiska innovationspartnerskapet för hållbarhet och produktivitet inom jordbruket till en framgång. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén skulle gärna se att kommissionen erkänner den centrala position som lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter har när det gäller att göra det europeiska innovationspartnerskapet för hållbarhet och produktivitet inom jordbruket till en framgång.

| — | Kommissionen bör göra lokala och regionala myndigheter delaktiga i de förvaltningsstrukturer som upprättas med syftet att främja och övervaka initiativet. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör göra lokala och regionala myndigheter delaktiga i de förvaltningsstrukturer som upprättas med syftet att främja och övervaka initiativet.

| — | Kommissionen rekommenderas att definiera ”öka produktiviteten” som ”producera mer och bättre med mindre”. |
| --- | --- |

—

Kommissionen rekommenderas att definiera ”öka produktiviteten” som ”producera mer och bättre med mindre”.

| — | Eftersom det europeiska innovationspartnerskapet bör behandla följande ämnen är det viktigt att ett brett spektrum av frågor behandlas med koppling till primärproduktion, resursförvaltning, bioekonomi, försörjningskedja, kvalitet, livsmedelssäkerhet och konsumenter. |
| --- | --- |

—

Eftersom det europeiska innovationspartnerskapet bör behandla följande ämnen är det viktigt att ett brett spektrum av frågor behandlas med koppling till primärproduktion, resursförvaltning, bioekonomi, försörjningskedja, kvalitet, livsmedelssäkerhet och konsumenter.

| — | För att man ska prioritera innovationsprogram som garanterar fortsatt jordbruksverksamhet i Europa bör man se till att forskningsinsatser ingår som främjar regioner med boskapsskötsel, stadsnära områden, områden med naturbetingade begränsningar och lokala jordbruksområden. |
| --- | --- |

—

För att man ska prioritera innovationsprogram som garanterar fortsatt jordbruksverksamhet i Europa bör man se till att forskningsinsatser ingår som främjar regioner med boskapsskötsel, stadsnära områden, områden med naturbetingade begränsningar och lokala jordbruksområden.

| — | Det är viktigt att prioritera innovationsinitiativ riktade till små och medelstora företag som utgår från ett nedifrån-och-upp-perspektiv framför branschinitiativ för att jämna ut den obalans som i dagsläget kännetecknar deltagandet och som är ett resultat av skilda organisations- och kapacitetsnivåer. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att prioritera innovationsinitiativ riktade till små och medelstora företag som utgår från ett nedifrån-och-upp-perspektiv framför branschinitiativ för att jämna ut den obalans som i dagsläget kännetecknar deltagandet och som är ett resultat av skilda organisations- och kapacitetsnivåer.

| — | Kommittén skulle gärna se att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra förhållandena för primärproducenter inom livsmedelstillverknings-, bearbetnings- och distributionskedjan. |
| --- | --- |

—

Kommittén skulle gärna se att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra förhållandena för primärproducenter inom livsmedelstillverknings-, bearbetnings- och distributionskedjan.

| — | Operativa grupper bör även ha möjlighet att använda stöd inom ramen för EJFLU för startkostnader, exempelvis för utveckling av en strategi för att lösa ett tekniskt eller vetenskapligt problem. |
| --- | --- |

—

Operativa grupper bör även ha möjlighet att använda stöd inom ramen för EJFLU för startkostnader, exempelvis för utveckling av en strategi för att lösa ett tekniskt eller vetenskapligt problem.

| Föredragande | Henk BRINK (NL–ALDE) Provinsråd i Drenthe |
| --- | --- |
| Referensdokument | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket
  COM(2012) 79 final |

Föredragande

Henk BRINK (NL–ALDE) Provinsråd i Drenthe

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket

COM(2012) 79 final

I.   UTMANINGAR OCH MÅLSÄTTNINGAR

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen

Regionkommittén stöder Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla, med utgångspunkt i följande konstateranden:

| 1. | För att klara konkurrensen på världsmarknaden måste Europa öka sina ansträngningar att behålla och förbättra sin position inom handel, industriellt ledarskap och spetsvetenskap. |
| --- | --- |

1.

För att klara konkurrensen på världsmarknaden måste Europa öka sina ansträngningar att behålla och förbättra sin position inom handel, industriellt ledarskap och spetsvetenskap.

| 2. | Europeisk kunskap om hållbar livsmedelsproduktion, exempelvis kunskap om jordbruksförvaltning, IKT-lösningar, livsmedelssäkerhet, bioteknologi inom jordbruket, tillväxtteknik, växtskydd, vatten, restsubstanser, energi- och avfallsförvaltning samt agrosociologi, värdesätts överallt och har en enorm marknadsföringspotential inom marknader med snabb tillväxt och utveckling både inom och utanför Europa. |
| --- | --- |

2.

Europeisk kunskap om hållbar livsmedelsproduktion, exempelvis kunskap om jordbruksförvaltning, IKT-lösningar, livsmedelssäkerhet, bioteknologi inom jordbruket, tillväxtteknik, växtskydd, vatten, restsubstanser, energi- och avfallsförvaltning samt agrosociologi, värdesätts överallt och har en enorm marknadsföringspotential inom marknader med snabb tillväxt och utveckling både inom och utanför Europa.

| 3. | För att Europa ska kunna dra nytta av denna kunskap förutsätts 1) fler innovativa små och medelstora företag för att skapa tillväxt och sysselsättning, 2) mer privata investeringar, 3) innovation inom befintliga och nya sektorer, 4) tvärvetenskapligt samarbete för att skapa banbrytande lösningar och 5) intressenter som är angelägna att se lösningar med stor potential testade, uppmärksammade och tillämpade på bred front. |
| --- | --- |

3.

För att Europa ska kunna dra nytta av denna kunskap förutsätts 1) fler innovativa små och medelstora företag för att skapa tillväxt och sysselsättning, 2) mer privata investeringar, 3) innovation inom befintliga och nya sektorer, 4) tvärvetenskapligt samarbete för att skapa banbrytande lösningar och 5) intressenter som är angelägna att se lösningar med stor potential testade, uppmärksammade och tillämpade på bred front.

Utmaningar som rör jordbruk, livsmedelssäkerhet och naturresurser

Regionkommittén noterar följande:

| 4. | Världen står inför en rad mycket svåra och skiftande utmaningar: Fortsatt befolkningstillväxt och växande utgiftskapacitet med förändringar i kosthållning och ökad efterfrågan på jordbruksråvaror i kombination med hot mot den globala jordbruksproduktionskapaciteten som ett resultat av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.

Världen står inför en rad mycket svåra och skiftande utmaningar: Fortsatt befolkningstillväxt och växande utgiftskapacitet med förändringar i kosthållning och ökad efterfrågan på jordbruksråvaror i kombination med hot mot den globala jordbruksproduktionskapaciteten som ett resultat av klimatförändringarna.

| 5. | Dessa utmaningar åtföljs av en hotande brist på livsmedel, foder, fossila energikällor, råvaror, fibrer och sötvatten, hot från ökande markförstörelse och förlusten av biologisk mångfald, samt en ökande risk för en havererande finansmarknad, politisk obalans och väpnade konflikter. |
| --- | --- |

5.

Dessa utmaningar åtföljs av en hotande brist på livsmedel, foder, fossila energikällor, råvaror, fibrer och sötvatten, hot från ökande markförstörelse och förlusten av biologisk mångfald, samt en ökande risk för en havererande finansmarknad, politisk obalans och väpnade konflikter.

| 6. | I framtiden måste jordbruket och livsmedelsproduktionen vara mer återhållsamma i sin användning av vatten och fossila bränslen, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, visa upp en större mångfald och ett smartare tänkande när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering, hantering av restprodukter och produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

6.

I framtiden måste jordbruket och livsmedelsproduktionen vara mer återhållsamma i sin användning av vatten och fossila bränslen, använda mindre gödningsmedel och växtskyddsmedel, visa upp en större mångfald och ett smartare tänkande när det gäller att utnyttja synergieffekter mellan åkerbruk, djurhållning, organisk avfallshantering, hantering av restprodukter och produktion av förnybar energi.

Regionkommittén vill vidare betona följande:

| 7. | Medlemsstater och berörda parter har vid upprepade tillfällen uttryckt stort intresse för att främja innovation inom jordbruket genom en EU-strategi. Europeiska rådet påpekade redan den 20 juni 2008 att ”det är viktigt att fortsätta med innovationer, forskning och utveckling inom jordbruksproduktionen, särskilt i syfte att öka energieffektiviteten och produktivitetstillväxten samt förmågan till anpassning till klimatförändringarna”. |
| --- | --- |

7.

Medlemsstater och berörda parter har vid upprepade tillfällen uttryckt stort intresse för att främja innovation inom jordbruket genom en EU-strategi. Europeiska rådet påpekade redan den 20 juni 2008 att ”det är viktigt att fortsätta med innovationer, forskning och utveckling inom jordbruksproduktionen, särskilt i syfte att öka energieffektiviteten och produktivitetstillväxten samt förmågan till anpassning till klimatförändringarna”.

| 8. | Jordbruksorganisationer och jordbrukskamrar har kommit fram till liknande slutsatser, och i G20-deklarationen från Cannes understryks det avgörande behovet av investeringar i forskning och innovation inom jordbruket. |
| --- | --- |

8.

Jordbruksorganisationer och jordbrukskamrar har kommit fram till liknande slutsatser, och i G20-deklarationen från Cannes understryks det avgörande behovet av investeringar i forskning och innovation inom jordbruket.

Därför vill kommittén framhålla följande:

| 9. | Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att främja innovation inom jordbrukssektorn genom att inrätta ett specifikt europeiskt innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket och de två målsättningarna att 1) öka jordbrukssektorns möjligheter att stärka produktiviteten och effektiviteten inom jordbruket (genom att senast 2020 vända den nuvarande nedgången i produktivitetsvinst) och 2) främja hållbar utveckling inom jordbruket (med garantier för välfungerande markanvändning 2020). |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén välkomnar kommissionens initiativ att främja innovation inom jordbrukssektorn genom att inrätta ett specifikt europeiskt innovationspartnerskap för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket och de två målsättningarna att 1) öka jordbrukssektorns möjligheter att stärka produktiviteten och effektiviteten inom jordbruket (genom att senast 2020 vända den nuvarande nedgången i produktivitetsvinst) och 2) främja hållbar utveckling inom jordbruket (med garantier för välfungerande markanvändning 2020).

| 10. | Regionkommittén välkomnar särskilt att lokala jordbruks- och livsmedelssystem återspeglas i de åtgärdsområden som omnämns som stödberättigade för samarbete, dvs. horisontellt och vertikalt samarbete bland aktörer inom försörjningskedjan för inrättandet av logistikplattformar som främjar korta försörjningskedjor och lokala marknader samt åtgärder på lokal nivå som främjar utveckling av korta försörjningskedjor och lokala marknader. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén välkomnar särskilt att lokala jordbruks- och livsmedelssystem återspeglas i de åtgärdsområden som omnämns som stödberättigade för samarbete, dvs. horisontellt och vertikalt samarbete bland aktörer inom försörjningskedjan för inrättandet av logistikplattformar som främjar korta försörjningskedjor och lokala marknader samt åtgärder på lokal nivå som främjar utveckling av korta försörjningskedjor och lokala marknader.

| 11. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag att anslå 4,5 miljarder euro till forskning och innovation inom livsmedelssäkerhet, bioekonomi och hållbart jordbruk (inom ramen för Horisont 2020). |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag att anslå 4,5 miljarder euro till forskning och innovation inom livsmedelssäkerhet, bioekonomi och hållbart jordbruk (inom ramen för Horisont 2020).

| 12. | ReK instämmer i att anslag från den gemensamma jordbrukspolitiken i kombination med anslag från ramprogrammet för forskning bör stödja det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket för att överbrygga klyftan mellan forskningsvärlden och de metoder som tillämpas i praktiken inom jordbruket. |
| --- | --- |

12.

ReK instämmer i att anslag från den gemensamma jordbrukspolitiken i kombination med anslag från ramprogrammet för forskning bör stödja det europeiska innovationspartnerskapet för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket för att överbrygga klyftan mellan forskningsvärlden och de metoder som tillämpas i praktiken inom jordbruket.

| 13. | Regionkommittén anser att en förskjutning som krävs av jordbrukssektorn på grund av ökande behov av resurseffektivitet främst kommer att leda till produktion av mer livsmedel på ett mer hållbart sätt, men även till tillhandahållande av en mängd olika samhällstjänster och biobaserade produkter, som är relaterade till hälsa, fritid, markförvaltning, avfallsförvaltning, foder, fibrer och förnybar energi. Denna bredd kommer att gynna både sektorn och samhället, förutsatt att en god balans mellan livsmedelsproduktion och produktion av annat än livsmedel upprätthålls, att jordbrukssektorns fokus ligger på de omdefinierade prioriteringarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att myndigheterna arbetar konsekvent i riktning mot dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén anser att en förskjutning som krävs av jordbrukssektorn på grund av ökande behov av resurseffektivitet främst kommer att leda till produktion av mer livsmedel på ett mer hållbart sätt, men även till tillhandahållande av en mängd olika samhällstjänster och biobaserade produkter, som är relaterade till hälsa, fritid, markförvaltning, avfallsförvaltning, foder, fibrer och förnybar energi. Denna bredd kommer att gynna både sektorn och samhället, förutsatt att en god balans mellan livsmedelsproduktion och produktion av annat än livsmedel upprätthålls, att jordbrukssektorns fokus ligger på de omdefinierade prioriteringarna inom den gemensamma jordbrukspolitiken och att myndigheterna arbetar konsekvent i riktning mot dessa prioriteringar.

| 14. | ReK anser att denna reformerade jordbrukssektor innebär nya företags- och innovationsmöjligheter för Europas värdekedja. |
| --- | --- |

14.

ReK anser att denna reformerade jordbrukssektor innebär nya företags- och innovationsmöjligheter för Europas värdekedja.

| 15. | För att man på bästa sätt ska kunna utnyttja naturresurserna krävs ett aktivt samspel mellan sektorerna för jordbruk, bioekonomi och vetenskap (1) i syfte att skapa en hållbar och effektivare jordbrukssektor. När det gäller jordbrukets roll som producent av biomassa för energiproduktion måste man sörja för balans mellan livsmedels- och biomasseproduktion. |
| --- | --- |

15.

För att man på bästa sätt ska kunna utnyttja naturresurserna krävs ett aktivt samspel mellan sektorerna för jordbruk, bioekonomi och vetenskap (1) i syfte att skapa en hållbar och effektivare jordbrukssektor. När det gäller jordbrukets roll som producent av biomassa för energiproduktion måste man sörja för balans mellan livsmedels- och biomasseproduktion.

II.   OROSMOMENT/VIKTIGA FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR ATT NÅ FRAMGÅNG

Orosmoment

Regionkommittén vill påpeka följande:

| 16. | Insatserna för att överbrygga klyftan mellan praxis och vetenskap är av största betydelse, men det räcker inte att inrätta en plattform för att lösa den kulturella och yrkesmässiga klyftan mellan två likvärdiga perspektiv: 1) Vetenskapsvärldens perspektiv som ofta är mer inriktat på spetskompetens inom forskningsbasen, ledande forskning, framtida och ny teknik, färdigheter, karriärutveckling och forskningsinfrastruktur, och 2) företagares och politikers perspektiv där tonvikten ofta ligger på att utforska möjligheter att generera ett värde från kunskap och lösningar som bidrar till att möta behov i samhället samt affärsmöjligheter. Kommunikation och incitament kommer att krävas från båda håll. |
| --- | --- |

16.

Insatserna för att överbrygga klyftan mellan praxis och vetenskap är av största betydelse, men det räcker inte att inrätta en plattform för att lösa den kulturella och yrkesmässiga klyftan mellan två likvärdiga perspektiv: 1) Vetenskapsvärldens perspektiv som ofta är mer inriktat på spetskompetens inom forskningsbasen, ledande forskning, framtida och ny teknik, färdigheter, karriärutveckling och forskningsinfrastruktur, och 2) företagares och politikers perspektiv där tonvikten ofta ligger på att utforska möjligheter att generera ett värde från kunskap och lösningar som bidrar till att möta behov i samhället samt affärsmöjligheter. Kommunikation och incitament kommer att krävas från båda håll.

| 17. | Den föreslagna Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) erbjuder ett antal incitament som beskrivs i artiklarna 15, 16, 18, 20, 33, 36, 46, 53, 61, 62 och 63, men dessa kommer inte att förankras om inte en kunskapsförmedlare för europeiska innovationspartnerskap informerar om möjligheterna på medlemsstatsnivå innan partnerskapsavtalen färdigställs och under utformningsprocessen av de nationella och regionala driftsprogrammen för landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

17.

Den föreslagna Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) erbjuder ett antal incitament som beskrivs i artiklarna 15, 16, 18, 20, 33, 36, 46, 53, 61, 62 och 63, men dessa kommer inte att förankras om inte en kunskapsförmedlare för europeiska innovationspartnerskap informerar om möjligheterna på medlemsstatsnivå innan partnerskapsavtalen färdigställs och under utformningsprocessen av de nationella och regionala driftsprogrammen för landsbygdsutvecklingen.

| 18. | Europeiska innovationspartnerskap kommer inte att ingå i programmen för landsbygdsutveckling såvida inte nationell medfinansiering planeras för att finansiera de olika etapperna i innovationsprocessen: 1) samarbete (för att sammanställa de operativa grupperna) för företagsutveckling (för att inleda innovationsprojekt), 2) kunskapsöverföring och konsulttjänster (för sakkunskap och utnyttjande av befintliga forskningsresultat), 3) deltagande i kvalitetssystem (för att främja samhällsnyttan och företagsresultat) samt 4) investeringar (finansiellt stöd för att uppnå målsättningarna; produktivitet och hållbarhet). |
| --- | --- |

18.

Europeiska innovationspartnerskap kommer inte att ingå i programmen för landsbygdsutveckling såvida inte nationell medfinansiering planeras för att finansiera de olika etapperna i innovationsprocessen: 1) samarbete (för att sammanställa de operativa grupperna) för företagsutveckling (för att inleda innovationsprojekt), 2) kunskapsöverföring och konsulttjänster (för sakkunskap och utnyttjande av befintliga forskningsresultat), 3) deltagande i kvalitetssystem (för att främja samhällsnyttan och företagsresultat) samt 4) investeringar (finansiellt stöd för att uppnå målsättningarna; produktivitet och hållbarhet).

| 19. | Hittills har fem europeiska innovationspartnerskap upprättats om följande ämnen:






  a. | Aktivt och hälsosamt åldrande, SEC(2011) 1028, antogs den 1.9.2011. |
| --- | --- | --- |

19.

Hittills har fem europeiska innovationspartnerskap upprättats om följande ämnen:

a.

Aktivt och hälsosamt åldrande, SEC(2011) 1028, antogs den 1.9.2011.

| b. | Råvaror, COM(2012) 82, antogs den 29.2.2012. |
| --- | --- |

b.

Råvaror, COM(2012) 82, antogs den 29.2.2012.

| c. | Produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, COM(2012) 79, antogs den 29.2.2012. |
| --- | --- |

c.

Produktivitet och hållbarhet inom jordbruket, COM(2012) 79, antogs den 29.2.2012.

| d. | Vatten, COM(2012) 216, antogs den 10.5.2012. |
| --- | --- |

d.

Vatten, COM(2012) 216, antogs den 10.5.2012.

| e. | Smarta städer, C(2012) 4701, antogs den 10.7.2012. |
| --- | --- |

e.

Smarta städer, C(2012) 4701, antogs den 10.7.2012.

Samtliga är 1) betydelsefulla för lokala och regionala myndigheter och dessutom 2) beroende av regional förvaltning, stöd och finansiering för att nå framgång. Hittills har emellertid de lokala myndigheterna inte inbjudits att delta i processen.

Viktiga förutsättningar för att nå framgång

Regionkommittén vill vidare betona följande:

| 20. | Regioner och landsbygdssamhällen kan spela en central roll i förvaltningen och samfinansieringen av åtgärder som vidtas via EJFLU och andra kanaler för att stimulera innovation, och fyller en avgörande funktion när det gäller att skräddarsy stöd efter en given regions specifika jordbruksmässiga, miljömässiga och territoriella förhållanden och bidrar därigenom till ett effektivare utnyttjande av EU-anslagen. |
| --- | --- |

20.

Regioner och landsbygdssamhällen kan spela en central roll i förvaltningen och samfinansieringen av åtgärder som vidtas via EJFLU och andra kanaler för att stimulera innovation, och fyller en avgörande funktion när det gäller att skräddarsy stöd efter en given regions specifika jordbruksmässiga, miljömässiga och territoriella förhållanden och bidrar därigenom till ett effektivare utnyttjande av EU-anslagen.

| 21. | Regioner och landsbygdssamhällen skulle välkomna möjligheten att uttala sig om prioriteringar eller genomförande- och förvaltningsarrangemang. |
| --- | --- |

21.

Regioner och landsbygdssamhällen skulle välkomna möjligheten att uttala sig om prioriteringar eller genomförande- och förvaltningsarrangemang.

| 22. | Regionkommittén anser att införandet av en ram för flernivåstyre (på europeisk, nationell och regional nivå) är en grundförutsättning för att den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013, och då även det europeiska innovationspartnerskapet, ska nå framgång. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén anser att införandet av en ram för flernivåstyre (på europeisk, nationell och regional nivå) är en grundförutsättning för att den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013, och då även det europeiska innovationspartnerskapet, ska nå framgång.

| 23. | De berörda parterna förväntas inrätta en arbetsgrupp som ska fortsätta att kartlägga kunskapsluckor bland annat inom teknologi, företagsmodeller, organisationssystem, marknadsföringsstrategier, konsumentbehov och utbildning, och skulle för det ändamålet redan nu välkomna anslag inom ramen för EJFLU. Ett kommande steg skulle kunna vara att söka samarbetsparter och skapa ett tvärvetenskapligt team med syftet att undersöka nyttan av gränsöverskridande samarbete eller utforska den befintliga kunskapsbasen innan man kontaktar nätverket för det europeiska innovationspartnerskapet för ytterligare stöd. Det här steget bör dock inte vara obligatoriskt. |
| --- | --- |

23.

De berörda parterna förväntas inrätta en arbetsgrupp som ska fortsätta att kartlägga kunskapsluckor bland annat inom teknologi, företagsmodeller, organisationssystem, marknadsföringsstrategier, konsumentbehov och utbildning, och skulle för det ändamålet redan nu välkomna anslag inom ramen för EJFLU. Ett kommande steg skulle kunna vara att söka samarbetsparter och skapa ett tvärvetenskapligt team med syftet att undersöka nyttan av gränsöverskridande samarbete eller utforska den befintliga kunskapsbasen innan man kontaktar nätverket för det europeiska innovationspartnerskapet för ytterligare stöd. Det här steget bör dock inte vara obligatoriskt.

| 24. | Vissa innovationsinitiativ om hållbarhet eller produktivitet som grundar sig på nedifrån-och-upp-principen kan tänkas välkomnas på regional eller nationell nivå, men risken finns att de inte ligger i linje med de utvalda prioriterade frågor som fastställs i den strategiska genomförandeplanen och den fleråriga färdplanen (som offentliggjorts av en styrgrupp på hög nivå efter samråd med Ständiga kommittén för jordbruksforskning och Landsbygdsutvecklingskommittén). Det skulle emellertid inte utgöra något hinder för beviljande av stöd, eftersom det skulle få en ytterst avskräckande effekt på deltagare och bryta innovationsspiralen på dess mest sårbara punkt. |
| --- | --- |

24.

Vissa innovationsinitiativ om hållbarhet eller produktivitet som grundar sig på nedifrån-och-upp-principen kan tänkas välkomnas på regional eller nationell nivå, men risken finns att de inte ligger i linje med de utvalda prioriterade frågor som fastställs i den strategiska genomförandeplanen och den fleråriga färdplanen (som offentliggjorts av en styrgrupp på hög nivå efter samråd med Ständiga kommittén för jordbruksforskning och Landsbygdsutvecklingskommittén). Det skulle emellertid inte utgöra något hinder för beviljande av stöd, eftersom det skulle få en ytterst avskräckande effekt på deltagare och bryta innovationsspiralen på dess mest sårbara punkt.

| 25. | Innovations- och kunskapsförmedling är ett avgörande led i innovationsprocessen och strävan efter framsteg. |
| --- | --- |

25.

Innovations- och kunskapsförmedling är ett avgörande led i innovationsprocessen och strävan efter framsteg.

III.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

Regionkommittén vill med eftertryck framföra följande rekommendationer till Europeiska kommissionen:

| 26. | Regionkommittén skulle gärna se att kommissionen erkänner den centrala position som lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter har när det gäller att göra det europeiska innovationspartnerskapet för hållbarhet och produktivitet inom jordbruket till en framgång. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén skulle gärna se att kommissionen erkänner den centrala position som lokala och regionala myndigheter och andra berörda parter har när det gäller att göra det europeiska innovationspartnerskapet för hållbarhet och produktivitet inom jordbruket till en framgång.

| 27. | Kommissionen bör göra lokala och regionala myndigheter delaktiga i de förvaltningsstrukturer som upprättas med syftet att främja och övervaka initiativet. |
| --- | --- |

27.

Kommissionen bör göra lokala och regionala myndigheter delaktiga i de förvaltningsstrukturer som upprättas med syftet att främja och övervaka initiativet.

| 28. | Kommissionen rekommenderas att bjuda in en representant för Regionkommittén att delta i arbetet inom styrgruppen på hög nivå som har uppgiften att fastställa strategin för det europeiska innovationspartnerskapet och samordningskommittén inom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling i syfte att säkerställa att initiativet genomförs i linje med de lokala och regionala myndigheternas verkliga behov. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen rekommenderas att bjuda in en representant för Regionkommittén att delta i arbetet inom styrgruppen på hög nivå som har uppgiften att fastställa strategin för det europeiska innovationspartnerskapet och samordningskommittén inom det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling i syfte att säkerställa att initiativet genomförs i linje med de lokala och regionala myndigheternas verkliga behov.

| 29. | Medlemsstater bör åläggas att integrera partnerskapets sektorsövergripande målsättningar i partnerskapskontraktet. |
| --- | --- |

29.

Medlemsstater bör åläggas att integrera partnerskapets sektorsövergripande målsättningar i partnerskapskontraktet.

| 30. | Kommissionen rekommenderas att definiera ”öka produktiviteten” som ”producera mer och bättre med mindre”. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen rekommenderas att definiera ”öka produktiviteten” som ”producera mer och bättre med mindre”.

| 31. | Eftersom det europeiska innovationspartnerskapet bör behandla följande ämnen är det viktigt att ett brett spektrum av frågor behandlas med koppling till primärproduktion, resursförvaltning, bioekonomi, försörjningskedja, kvalitet, livsmedelssäkerhet och konsumenter. |
| --- | --- |

31.

Eftersom det europeiska innovationspartnerskapet bör behandla följande ämnen är det viktigt att ett brett spektrum av frågor behandlas med koppling till primärproduktion, resursförvaltning, bioekonomi, försörjningskedja, kvalitet, livsmedelssäkerhet och konsumenter.

| 32. | För att man ska prioritera innovationsprogram som garanterar fortsatt jordbruksverksamhet i Europa bör man se till att forskningsinsatser ingår som främjar regioner med boskapsskötsel, stadsnära områden, områden med naturbetingade begränsningar och lokala jordbruksområden. |
| --- | --- |

32.

För att man ska prioritera innovationsprogram som garanterar fortsatt jordbruksverksamhet i Europa bör man se till att forskningsinsatser ingår som främjar regioner med boskapsskötsel, stadsnära områden, områden med naturbetingade begränsningar och lokala jordbruksområden.

| 33. | Det är viktigt att prioritera innovationsinitiativ riktade till små och medelstora företag som utgår från ett nedifrån-och-upp-perspektiv framför branschinitiativ för att jämna ut den obalans som i dagsläget kännetecknar deltagandet och som är ett resultat av skilda organisationsoch kapacitetsnivåer. |
| --- | --- |

33.

Det är viktigt att prioritera innovationsinitiativ riktade till små och medelstora företag som utgår från ett nedifrån-och-upp-perspektiv framför branschinitiativ för att jämna ut den obalans som i dagsläget kännetecknar deltagandet och som är ett resultat av skilda organisationsoch kapacitetsnivåer.

| 34. | Utöver insatser för att intensifiera produktionsmängderna rekommenderas kommissionen att även fästa vikt vid hållbart jordbruk, produktivt jordbruk som en följd av tillgängligheten av ny teknik, förebyggande av livsmedelsslöseri och svinn efter skörd samt ett ansvarsfullt beteende från konsumenternas sida. |
| --- | --- |

34.

Utöver insatser för att intensifiera produktionsmängderna rekommenderas kommissionen att även fästa vikt vid hållbart jordbruk, produktivt jordbruk som en följd av tillgängligheten av ny teknik, förebyggande av livsmedelsslöseri och svinn efter skörd samt ett ansvarsfullt beteende från konsumenternas sida.

| 35. | Kommissionen rekommenderas att fästa vikt vid EU:s export och marknadsföring av kunskap och (bio)teknologi samt vid rättvist deltagande i avlägsen lokal (storstad eller småskalig) produktion i tredje land. |
| --- | --- |

35.

Kommissionen rekommenderas att fästa vikt vid EU:s export och marknadsföring av kunskap och (bio)teknologi samt vid rättvist deltagande i avlägsen lokal (storstad eller småskalig) produktion i tredje land.

| 36. | Kommittén skulle gärna se att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra förhållandena för primärproducenter inom livsmedelstillverknings-, bearbetnings- och distributionskedjan. |
| --- | --- |

36.

Kommittén skulle gärna se att kommissionen fortsätter sina ansträngningar att förbättra förhållandena för primärproducenter inom livsmedelstillverknings-, bearbetnings- och distributionskedjan.

| 37. | Som ett incitament för forskare att överbrygga innovationsklyftan rekommenderas kommissionen att komplettera rankningen av kunskapsinstitutioner med kriteriet ”grad av praktisk tillämpning av forskningsresultat”. |
| --- | --- |

37.

Som ett incitament för forskare att överbrygga innovationsklyftan rekommenderas kommissionen att komplettera rankningen av kunskapsinstitutioner med kriteriet ”grad av praktisk tillämpning av forskningsresultat”.

| 38. | ReK välkomnar ledande europeiska nätverk av regioner, forskningsinstitut och kluster med inriktning på högproduktivt hållbart jordbruk, och uppmanar kommissionen att erkänna den roll dessa nätverk och kluster spelar samt att underlätta kunskapsöverföringen mellan företagare både lokalt och mellanregionalt. |
| --- | --- |

38.

ReK välkomnar ledande europeiska nätverk av regioner, forskningsinstitut och kluster med inriktning på högproduktivt hållbart jordbruk, och uppmanar kommissionen att erkänna den roll dessa nätverk och kluster spelar samt att underlätta kunskapsöverföringen mellan företagare både lokalt och mellanregionalt.

| 39. | Kommittén anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att stödja tidiga och regionala projekt som drivs av operativa grupper som arbetar med målsättningar och mål fastställda av det europeiska innovationspartnerskapet genom anslag från EJFLU och regional medfinansiering, oberoende av deras framgång med att även erhålla stöd från EIP-nätverket efter det att de besvarat anbudsinfordringar. |
| --- | --- |

39.

Kommittén anser att medlemsstaterna bör ha möjlighet att stödja tidiga och regionala projekt som drivs av operativa grupper som arbetar med målsättningar och mål fastställda av det europeiska innovationspartnerskapet genom anslag från EJFLU och regional medfinansiering, oberoende av deras framgång med att även erhålla stöd från EIP-nätverket efter det att de besvarat anbudsinfordringar.

| 40. | Kommittén anser att operativa grupper bör ha möjlighet att antingen vara verksamma inom en viss medlemsstat eller ha medlemmar i flera olika medlemsstater och tredje land. |
| --- | --- |

40.

Kommittén anser att operativa grupper bör ha möjlighet att antingen vara verksamma inom en viss medlemsstat eller ha medlemmar i flera olika medlemsstater och tredje land.

| 41. | För att underlätta inrättandet av grupper bör man hänvisa till ”jordbrukare och producentorganisationer” där ”jordbrukare” anges som stödberättigade. |
| --- | --- |

41.

För att underlätta inrättandet av grupper bör man hänvisa till ”jordbrukare och producentorganisationer” där ”jordbrukare” anges som stödberättigade.

| 42. | Operativa grupper bör även ha möjlighet att använda stöd inom ramen för EJFLU för startkostnader, exempelvis för utveckling av en strategi för att lösa ett tekniskt eller vetenskapligt problem eller använda en innovations- eller kunskapsförmedlare. |
| --- | --- |

42.

Operativa grupper bör även ha möjlighet att använda stöd inom ramen för EJFLU för startkostnader, exempelvis för utveckling av en strategi för att lösa ett tekniskt eller vetenskapligt problem eller använda en innovations- eller kunskapsförmedlare.

| 43. | Innan man inrättar styrkommittén på hög nivå, en Sherpa-stödgrupp/projektgrupp, en stödgrupp för operativa grupper eller ett sekretariat som utarbetar den strategiska genomförandeplanen bör man utse ett kommunikationsteam med uppdraget att främja användningen av 1) det europeiska innovationspartnerskapet i de nationella programmen för landsbygdsutveckling, 2) stödmöjligheterna i Horisont 2020 för forskningsprojekt, flerpartsprojekt, innovationskluster, innovationsförmedlare och innovationscentrum, 3) EIP-nätverkets tjänster och kontakter samt 4) en handledning/riktlinjer för lokala grupper. |
| --- | --- |

43.

Innan man inrättar styrkommittén på hög nivå, en Sherpa-stödgrupp/projektgrupp, en stödgrupp för operativa grupper eller ett sekretariat som utarbetar den strategiska genomförandeplanen bör man utse ett kommunikationsteam med uppdraget att främja användningen av 1) det europeiska innovationspartnerskapet i de nationella programmen för landsbygdsutveckling, 2) stödmöjligheterna i Horisont 2020 för forskningsprojekt, flerpartsprojekt, innovationskluster, innovationsförmedlare och innovationscentrum, 3) EIP-nätverkets tjänster och kontakter samt 4) en handledning/riktlinjer för lokala grupper.

Rekommendationer till lokala och regionala myndigheter

| 44. | Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att stödja medverkan och planeringen av det europeiska innovationspartnerskapet i EJFLU:s operativa program och vidta förberedande åtgärder för inrättandet av operativa grupper. |
| --- | --- |

44.

Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att stödja medverkan och planeringen av det europeiska innovationspartnerskapet i EJFLU:s operativa program och vidta förberedande åtgärder för inrättandet av operativa grupper.

| 45. | Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaterna allvarligt överväger att omgående ta upp frågorna om produktivitet, resurseffektivitet och hållbarhet och att därför tilldela minst 10 % av det sammanlagda bidraget från EJFLU till stöd för kunskapsöverföring och innovation i jordbruket, skogsindustrin och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

45.

Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaterna allvarligt överväger att omgående ta upp frågorna om produktivitet, resurseffektivitet och hållbarhet och att därför tilldela minst 10 % av det sammanlagda bidraget från EJFLU till stöd för kunskapsöverföring och innovation i jordbruket, skogsindustrin och landsbygdsområden.

| 46. | Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att stärka det nuvarande deltagandet i nationella och europeiska nätverk för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att stärka det nuvarande deltagandet i nationella och europeiska nätverk för landsbygdsutveckling.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112/2012 – EDUC-V-024 ”Innovation för hållbar tillväxt: en bioekonomi för Europa”.

1

---

III Förberedande akter

REGIONKOMMITTÉN

98:e plenarsessionen den 29–30 november 2012

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/56

---

Yttrande från Regionkommittén om ”En gemensam strategisk ram”

2013/C 17/11

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén vill på nytt framhålla sin övertygelse om behovet av en gemensam strategisk ram (GSR) för perioden 2014–2020 som säkerställer samordning och samverkan mellan de fem GSR-fondernas insatser för att ge en tydlig strategisk inriktning för partnerskapsavtal och operativa program. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén vill på nytt framhålla sin övertygelse om behovet av en gemensam strategisk ram (GSR) för perioden 2014–2020 som säkerställer samordning och samverkan mellan de fem GSR-fondernas insatser för att ge en tydlig strategisk inriktning för partnerskapsavtal och operativa program.

| — | Kommittén ställer sig tveksam till den föreslagna uppdelningen av GSR i en bilaga till den allmänna förordningen och en delegerad akt som innehåller tänkbara åtgärder med högt europeiskt mervärde och prioriteringar för samarbete. Vi anser att GSR bör antas som en bilaga till den allmänna förordningen. |
| --- | --- |

—

Kommittén ställer sig tveksam till den föreslagna uppdelningen av GSR i en bilaga till den allmänna förordningen och en delegerad akt som innehåller tänkbara åtgärder med högt europeiskt mervärde och prioriteringar för samarbete. Vi anser att GSR bör antas som en bilaga till den allmänna förordningen.

| — | Vi anser att de tänkbara åtgärderna med högt europeiskt mervärde ska antas av kommissionen i form av ett icke bindande meddelande, på samma sätt som för gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013. |
| --- | --- |

—

Vi anser att de tänkbara åtgärderna med högt europeiskt mervärde ska antas av kommissionen i form av ett icke bindande meddelande, på samma sätt som för gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013.

| — | Vi understryker att målet för GSR bör vara att skapa förutsättningar för en smidig övergång mellan lagstiftningspaketet och partnerskapsavtalen och de operativa programmen, och pekar på behovet av att mer i detalj klargöra genomförandemekanismerna. |
| --- | --- |

—

Vi understryker att målet för GSR bör vara att skapa förutsättningar för en smidig övergång mellan lagstiftningspaketet och partnerskapsavtalen och de operativa programmen, och pekar på behovet av att mer i detalj klargöra genomförandemekanismerna.

| — | Vi beklagar att de elva tematiska mål som anges i förslaget till allmän förordning skiljer sig från de sex prioriteringar som fastställs i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de sex strategiska riktlinjerna i Europeiska havs- och fiskerifonden, vilket innebär att samordningen blir extremt svår. |
| --- | --- |

—

Vi beklagar att de elva tematiska mål som anges i förslaget till allmän förordning skiljer sig från de sex prioriteringar som fastställs i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de sex strategiska riktlinjerna i Europeiska havs- och fiskerifonden, vilket innebär att samordningen blir extremt svår.

| — | Vi är övertygade om behovet av att decentralisera den operativa förvaltningen till lokal och regional nivå för att öka samordningen och samarbetet mellan fonderna, vilket skulle säkerställa en effektiv integrerad strategi, dvs. en temaövergripande strategi, uppbyggd nedifrån-och-upp på basis av varje regions särart. |
| --- | --- |

—

Vi är övertygade om behovet av att decentralisera den operativa förvaltningen till lokal och regional nivå för att öka samordningen och samarbetet mellan fonderna, vilket skulle säkerställa en effektiv integrerad strategi, dvs. en temaövergripande strategi, uppbyggd nedifrån-och-upp på basis av varje regions särart.

| — | Kommittén rekommenderar starkt en användning av operativa program som bygger på flera fonder. |
| --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar starkt en användning av operativa program som bygger på flera fonder.

| — | Vi efterlyser stabila programplaneringsramar för att kunna säkerställa förenlighet med den fleråriga budgetplanen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

—

Vi efterlyser stabila programplaneringsramar för att kunna säkerställa förenlighet med den fleråriga budgetplanen för sammanhållningspolitiken.

| — | Kommittén ifrågasätter möjligheten att genomföra förändringar i GSR genom delegerade akter. |
| --- | --- |

—

Kommittén ifrågasätter möjligheten att genomföra förändringar i GSR genom delegerade akter.

| Föredragande | Marek WOŹNIAK (PL–PPE), regionpresident i Wielkopolskie |
| --- | --- |
| Referenser | Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006
  COM(2012) 496 final, bilaga I |

Föredragande

Marek WOŹNIAK (PL–PPE), regionpresident i Wielkopolskie

Referenser

Ändrat förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006

COM(2012) 496 final, bilaga I

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén vill på nytt framhålla sin övertygelse om behovet av en gemensam strategisk ram (GSR) för perioden 2014–2020 för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), som säkerställer samordning och samverkan mellan GSR-fondernas insatser för att ge en tydlig strategisk inriktning för partnerskapsavtal och operativa program. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén vill på nytt framhålla sin övertygelse om behovet av en gemensam strategisk ram (GSR) för perioden 2014–2020 för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden (ESF), Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), som säkerställer samordning och samverkan mellan GSR-fondernas insatser för att ge en tydlig strategisk inriktning för partnerskapsavtal och operativa program.

| 2. | ReK påminner om de politiska rekommendationer som kommittén lade fram i sitt yttrande om den allmänna förordningen och betonar, med tanke på att GSR ska antas som en bilaga till den allmänna förordningen, att det är den allmänna förordningen som innehåller den strategiska visionen och målen medan GSR bör ses som det huvudsakliga genomförandeinstrumentet. |
| --- | --- |

2.

ReK påminner om de politiska rekommendationer som kommittén lade fram i sitt yttrande om den allmänna förordningen och betonar, med tanke på att GSR ska antas som en bilaga till den allmänna förordningen, att det är den allmänna förordningen som innehåller den strategiska visionen och målen medan GSR bör ses som det huvudsakliga genomförandeinstrumentet.

| 3. | Kommittén ställer sig tveksam till den föreslagna uppdelningen av GSR i en bilaga till den allmänna förordningen (1) och en delegerad akt som innehåller tänkbara åtgärder med högt europeiskt mervärde och prioriteringar för samarbete. Vi anser att GSR bör antas som en bilaga till den allmänna förordningen. Kommittén påminner om att användning av delegerade akterna bör begränsas till ”icke väsentliga” delar av de grundläggande rättsakterna, medan alla frågor som rör GSR har grundläggande eller väsentlig betydelse för de lokala och regionala myndigheterna och är av strategisk natur. Regionkommittén behöver inte höras om delegerade akter, medan GSR är ett område där det är obligatoriskt att rådfråga kommittén enligt artikel 177 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Kommittén ställer sig tveksam till den föreslagna uppdelningen av GSR i en bilaga till den allmänna förordningen (1) och en delegerad akt som innehåller tänkbara åtgärder med högt europeiskt mervärde och prioriteringar för samarbete. Vi anser att GSR bör antas som en bilaga till den allmänna förordningen. Kommittén påminner om att användning av delegerade akterna bör begränsas till ”icke väsentliga” delar av de grundläggande rättsakterna, medan alla frågor som rör GSR har grundläggande eller väsentlig betydelse för de lokala och regionala myndigheterna och är av strategisk natur. Regionkommittén behöver inte höras om delegerade akter, medan GSR är ett område där det är obligatoriskt att rådfråga kommittén enligt artikel 177 i EUF-fördraget.

| 4. | Kommittén anser att GSR bör antas av rådet och Europaparlamentet och enbart revideras om den socioekonomiska situationen i EU förändras. I det sammanhanget ifrågasätter kommittén möjligheten att genomföra förändringar i bilaga I genom delegerade akter. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att GSR bör antas av rådet och Europaparlamentet och enbart revideras om den socioekonomiska situationen i EU förändras. I det sammanhanget ifrågasätter kommittén möjligheten att genomföra förändringar i bilaga I genom delegerade akter.

| 5. | Vi anser att de tänkbara åtgärderna med högt europeiskt mervärde ska antas av kommissionen i form av ett icke bindande meddelande, på samma sätt som för gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013 (COM(2005) 299 final). |
| --- | --- |

5.

Vi anser att de tänkbara åtgärderna med högt europeiskt mervärde ska antas av kommissionen i form av ett icke bindande meddelande, på samma sätt som för gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007–2013 (COM(2005) 299 final).

| 6. | Vi påminner i det sammanhanget om att GSR-fonderna har en viktig roll när det gäller att främja åtgärder för att genomföra Europa 2020-strategin och investeringar för att minska utvecklingsklyftan mellan medlemsstaterna samt mellan och inom regionerna. ReK anser samtidigt att man bör hålla fast vid de åtaganden som fastställs i fördraget som vägledande principer. |
| --- | --- |

6.

Vi påminner i det sammanhanget om att GSR-fonderna har en viktig roll när det gäller att främja åtgärder för att genomföra Europa 2020-strategin och investeringar för att minska utvecklingsklyftan mellan medlemsstaterna samt mellan och inom regionerna. ReK anser samtidigt att man bör hålla fast vid de åtaganden som fastställs i fördraget som vägledande principer.

| 7. | Vi ser positivt på att förslagen i den gemensamma strategiska ramen ska innebära ett genomförande av de principer som fastställs i artikel 11 i den allmänna förordningen, enligt vilken GSR ska utgöra ett svar på de viktigaste territoriella utmaningarna. Samtidigt vill kommittén peka på att GSR-förslagen måste innehålla tydliga hänvisningar till de yttersta randområdena och till områden med särskilda territoriellt betingade särdrag, såsom bergsområden, perifera områden, industriområden i omvandling, öar och områden med mycket spridd befolkning eller glest befolkade områden, som kräver särskilda former av åtgärder. |
| --- | --- |

7.

Vi ser positivt på att förslagen i den gemensamma strategiska ramen ska innebära ett genomförande av de principer som fastställs i artikel 11 i den allmänna förordningen, enligt vilken GSR ska utgöra ett svar på de viktigaste territoriella utmaningarna. Samtidigt vill kommittén peka på att GSR-förslagen måste innehålla tydliga hänvisningar till de yttersta randområdena och till områden med särskilda territoriellt betingade särdrag, såsom bergsområden, perifera områden, industriområden i omvandling, öar och områden med mycket spridd befolkning eller glest befolkade områden, som kräver särskilda former av åtgärder.

| 8. | Vi ser positivt på att man framhåller behovet av att involvera regionala och lokala partner som en förutsättning för att uppnå de politiska målen. Detta kommer att underlätta tillämpningen av en territoriell nedifrån-och-upp-strategi. |
| --- | --- |

8.

Vi ser positivt på att man framhåller behovet av att involvera regionala och lokala partner som en förutsättning för att uppnå de politiska målen. Detta kommer att underlätta tillämpningen av en territoriell nedifrån-och-upp-strategi.

| 9. | Kommittén anser att GSR i enlighet med proportionalitetsprincipen bör uppfylla sin roll när det gäller att fastställa och precisera grundtanken i fondernas åtgärder under den kommande programperioden, samtidigt som man möjliggör en anpassning av de planerade åtgärderna till de särskilda behoven och möjligheterna i de enskilda medlemsstaterna och regionerna. GSR bör införa vägledande ramar för de partnerskapsavtal och operativa program som utarbetas i de enskilda medlemsstaterna, som ger medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna möjlighet till egenansvar när det gäller att välja utvecklingsutmaningar, särskilt med hänsyn till målen för Europa 2020-strategin. Vi understryker att målet för GSR bör vara att skapa förutsättningar för en smidig övergång mellan lagstiftningspaketet och partnerskapsavtalen och de operativa programmen. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att GSR i enlighet med proportionalitetsprincipen bör uppfylla sin roll när det gäller att fastställa och precisera grundtanken i fondernas åtgärder under den kommande programperioden, samtidigt som man möjliggör en anpassning av de planerade åtgärderna till de särskilda behoven och möjligheterna i de enskilda medlemsstaterna och regionerna. GSR bör införa vägledande ramar för de partnerskapsavtal och operativa program som utarbetas i de enskilda medlemsstaterna, som ger medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna möjlighet till egenansvar när det gäller att välja utvecklingsutmaningar, särskilt med hänsyn till målen för Europa 2020-strategin. Vi understryker att målet för GSR bör vara att skapa förutsättningar för en smidig övergång mellan lagstiftningspaketet och partnerskapsavtalen och de operativa programmen.

| 10. | ReK pekar på behovet av att mer i detalj klargöra genomförandemekanismerna. |
| --- | --- |

10.

ReK pekar på behovet av att mer i detalj klargöra genomförandemekanismerna.

| 11. | Vi beklagar att de elva tematiska mål som anges i förslaget till allmän förordning skiljer sig från de sex prioriteringar som fastställs i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de sex strategiska riktlinjerna i Europeiska havs- och fiskerifonden, vilket innebär att samordningen blir extremt svår. |
| --- | --- |

11.

Vi beklagar att de elva tematiska mål som anges i förslaget till allmän förordning skiljer sig från de sex prioriteringar som fastställs i Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och de sex strategiska riktlinjerna i Europeiska havs- och fiskerifonden, vilket innebär att samordningen blir extremt svår.

Inledningen till bilagan till GSR

| 12. | Kommittén beklagar att GSR saknar information om de viktigaste riktmärken som GSR ska uppnå. |
| --- | --- |

12.

Kommittén beklagar att GSR saknar information om de viktigaste riktmärken som GSR ska uppnå.

Enhetlighet och samstämmighet med unionens ekonomiska styrning

| 13. | Vi efterlyser stabila programplaneringsramar för att kunna säkerställa förenlighet med den fleråriga budgetplanen för sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

13.

Vi efterlyser stabila programplaneringsramar för att kunna säkerställa förenlighet med den fleråriga budgetplanen för sammanhållningspolitiken.

| 14. | Vi anser att de viktigaste åtgärderna redan från början bör vara att fastställa lämpliga programprioriteringar för hela perioden 2014–2020, t.ex. i samband med förberedelserna av partnerskapsavtalen och de operativa programmen. I det sammanhanget har ReK vissa farhågor för att ett hänsynstagande till de landsspecifika rekommendationerna och de nationella reformprogrammen skulle kunna strida mot en samordnad flerårig programplanering på regional nivå. |
| --- | --- |

14.

Vi anser att de viktigaste åtgärderna redan från början bör vara att fastställa lämpliga programprioriteringar för hela perioden 2014–2020, t.ex. i samband med förberedelserna av partnerskapsavtalen och de operativa programmen. I det sammanhanget har ReK vissa farhågor för att ett hänsynstagande till de landsspecifika rekommendationerna och de nationella reformprogrammen skulle kunna strida mot en samordnad flerårig programplanering på regional nivå.

| 15. | Vi erinrar om ReK:s yttrande om den allmänna förordningen, där vi motsatte oss förslaget om en sammankoppling mellan sammanhållningspolitiken och efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpakten (2), men såg en möjlighet till översyn av partnerskapsavtal och operativa program på grundval av rekommendationer baserade på den europeiska terminsplaneringen. |
| --- | --- |

15.

Vi erinrar om ReK:s yttrande om den allmänna förordningen, där vi motsatte oss förslaget om en sammankoppling mellan sammanhållningspolitiken och efterlevnaden av stabilitets- och tillväxtpakten (2), men såg en möjlighet till översyn av partnerskapsavtal och operativa program på grundval av rekommendationer baserade på den europeiska terminsplaneringen.

| 16. | ReK vill dock peka på att vanligt förekommande omprogrammering stör förutsägbarheten i förvaltningen av medlen, och som därför bör genomföras endast när det är absolut nödvändigt. |
| --- | --- |

16.

ReK vill dock peka på att vanligt förekommande omprogrammering stör förutsägbarheten i förvaltningen av medlen, och som därför bör genomföras endast när det är absolut nödvändigt.

Mekanismer för samordning mellan GSR-fonderna

| 17. | Regionkommittén betonar behovet av bättre samordning mellan GSR-fonderna, vilket skulle leda till ökad effektivitet i åtgärderna för att säkerställa de nödvändiga samverkanseffekterna med tanke på dagens svåra budgetsituation och de begränsade ekonomiska medlen. Detta skulle göra det möjligt att förbättra samverkan och komplementaritet i EU:s investeringar. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén betonar behovet av bättre samordning mellan GSR-fonderna, vilket skulle leda till ökad effektivitet i åtgärderna för att säkerställa de nödvändiga samverkanseffekterna med tanke på dagens svåra budgetsituation och de begränsade ekonomiska medlen. Detta skulle göra det möjligt att förbättra samverkan och komplementaritet i EU:s investeringar.

| 18. | Komplementaritet bör stå i centrum för den gemensamma strategiska ramen. Man bör därför sträva efter att utarbeta en integrerad flertematisk strategi där man sammankopplar tänkbara åtgärder från olika fonder som ömsesidigt kompletterar varandra för att uppnå samma mål. ReK beklagar dock att kommissionen inte har gått längre i beskrivningen av denna potentiella komplementaritet mellan olika tematiska prioriteringar, investeringsprioriteringar för vissa GSR-fonder samt mellan tänkbara åtgärder och investeringsprioriteringar. Mot bakgrund av ovanstående understryker kommittén att förslaget till dokument om den gemensamma strategiska ramen måste säkerställa komplementaritet mellan insatsområdena för de enskilda fonderna och undanröja risken för dubbelarbete. |
| --- | --- |

18.

Komplementaritet bör stå i centrum för den gemensamma strategiska ramen. Man bör därför sträva efter att utarbeta en integrerad flertematisk strategi där man sammankopplar tänkbara åtgärder från olika fonder som ömsesidigt kompletterar varandra för att uppnå samma mål. ReK beklagar dock att kommissionen inte har gått längre i beskrivningen av denna potentiella komplementaritet mellan olika tematiska prioriteringar, investeringsprioriteringar för vissa GSR-fonder samt mellan tänkbara åtgärder och investeringsprioriteringar. Mot bakgrund av ovanstående understryker kommittén att förslaget till dokument om den gemensamma strategiska ramen måste säkerställa komplementaritet mellan insatsområdena för de enskilda fonderna och undanröja risken för dubbelarbete.

| 19. | Vi är övertygade om behovet av att decentralisera den operativa förvaltningen till lokal och regional nivå för att öka samordningen och samarbetet mellan fonderna, vilket skulle säkerställa en effektiv integrerad strategi, dvs. en temaövergripande strategi, uppbyggd nedifrån-och-upp på basis av varje regions särart. |
| --- | --- |

19.

Vi är övertygade om behovet av att decentralisera den operativa förvaltningen till lokal och regional nivå för att öka samordningen och samarbetet mellan fonderna, vilket skulle säkerställa en effektiv integrerad strategi, dvs. en temaövergripande strategi, uppbyggd nedifrån-och-upp på basis av varje regions särart.

| 20. | Kommittén rekommenderar starkt en användning av operativa program som bygger på flera fonder, och som därmed gör det möjligt att få maximal positiv effekt av EU-åtgärderna i regionerna genom en integrerad användning av de möjligheter som skapas av olika regionala utvecklingsinstrument och de strategier för social och ekonomisk utveckling som faktiskt genomförs av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

20.

Kommittén rekommenderar starkt en användning av operativa program som bygger på flera fonder, och som därmed gör det möjligt att få maximal positiv effekt av EU-åtgärderna i regionerna genom en integrerad användning av de möjligheter som skapas av olika regionala utvecklingsinstrument och de strategier för social och ekonomisk utveckling som faktiskt genomförs av lokala och regionala myndigheter.

| 21. | Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att Europeiska kommissionen lägger stor vikt vid behovet av programplanering för integrerad territoriell utveckling. ReK ser positivt på hänvisningarna till ”integrerade territoriella investeringar”, ”integrerad verksamhet” och ”gemensamma handlingsplaner”, men beklagar att man inte nämner instrument och begrepp som ”integrerad verksamhet” i den allmänna förordningen och GSR-bilagan. Vi vill dock understryka behoven av att fastställa en tydlig definition av ”integrerad verksamhet” som ett instrument för samordnad finansiering mellan EU:s olika politikområden och instrument. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén konstaterar med tillfredsställelse att Europeiska kommissionen lägger stor vikt vid behovet av programplanering för integrerad territoriell utveckling. ReK ser positivt på hänvisningarna till ”integrerade territoriella investeringar”, ”integrerad verksamhet” och ”gemensamma handlingsplaner”, men beklagar att man inte nämner instrument och begrepp som ”integrerad verksamhet” i den allmänna förordningen och GSR-bilagan. Vi vill dock understryka behoven av att fastställa en tydlig definition av ”integrerad verksamhet” som ett instrument för samordnad finansiering mellan EU:s olika politikområden och instrument.

| 22. | Med hänvisning till strategin för stadsutveckling i enlighet med artikel 7 i Eruf-förordningen vill kommittén framhålla att de medel som avsatts för integrerade åtgärder för en hållbar stadsutveckling är mycket betydelsefulla och har en innovativ karaktär. Dessa medel ska omsättas i ”integrerade territoriella investeringar”, och vi beklagar att regelverket inte uttryckligen nämner att ansvaret för förvaltningen och genomförandet av ”integrerade territoriella investeringar” i detta fall ligger direkt hos de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

22.

Med hänvisning till strategin för stadsutveckling i enlighet med artikel 7 i Eruf-förordningen vill kommittén framhålla att de medel som avsatts för integrerade åtgärder för en hållbar stadsutveckling är mycket betydelsefulla och har en innovativ karaktär. Dessa medel ska omsättas i ”integrerade territoriella investeringar”, och vi beklagar att regelverket inte uttryckligen nämner att ansvaret för förvaltningen och genomförandet av ”integrerade territoriella investeringar” i detta fall ligger direkt hos de lokala myndigheterna.

| 23. | Den lokala karaktären i lokalt ledd utveckling bör bevaras. |
| --- | --- |

23.

Den lokala karaktären i lokalt ledd utveckling bör bevaras.

| 24. | I linje med ReK:s yttrande om lokalt ledd utveckling vill kommittén rikta uppmärksamheten på den holistiska karaktären i den lokala utvecklingen, som är inriktad på utmaningarna och potentialen i alla typer av regioner, t.ex. stadsområden, landsbygdsområden, områden med både tätbebyggelse och landsbygd samt funktionella geografiska områden. I det sammanhanget anser kommittén att man bör möjliggöra lokalt ledd utveckling för att uppfylla alla de elva tematiska mål som fastställs i den strategiska ramen i linje med de lokala behoven. |
| --- | --- |

24.

I linje med ReK:s yttrande om lokalt ledd utveckling vill kommittén rikta uppmärksamheten på den holistiska karaktären i den lokala utvecklingen, som är inriktad på utmaningarna och potentialen i alla typer av regioner, t.ex. stadsområden, landsbygdsområden, områden med både tätbebyggelse och landsbygd samt funktionella geografiska områden. I det sammanhanget anser kommittén att man bör möjliggöra lokalt ledd utveckling för att uppfylla alla de elva tematiska mål som fastställs i den strategiska ramen i linje med de lokala behoven.

Samordning av GSR-fonderna med unionens övriga politik och instrument

| 25. | Regionkommittén ser positivt på hänvisningen till behovet av samordning med EU:s andra politiska åtgärder och instrument utanför GSR. Detta kommer att möjliggöra starkare band mellan Europa 2020-strategin och EU:s sammanhållnings- och sektorspolitik på EU-nivå och på nationell och lokal nivå. Vi anser framför allt att detta kommer att göra det möjligt att förbättra styresformerna och öka effektiviteten i de program som genomförs. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén ser positivt på hänvisningen till behovet av samordning med EU:s andra politiska åtgärder och instrument utanför GSR. Detta kommer att möjliggöra starkare band mellan Europa 2020-strategin och EU:s sammanhållnings- och sektorspolitik på EU-nivå och på nationell och lokal nivå. Vi anser framför allt att detta kommer att göra det möjligt att förbättra styresformerna och öka effektiviteten i de program som genomförs.

| 26. | Vi efterlyser ett klargörande av samordningsmekanismerna och riktlinjer för EU:s övriga politikområden och instrument med koppling till den gemensamma strategiska ramen, särskilt på EU-nivå. ReK påminner om att majoriteten av dessa instrument är centralt förvaltade, och man bör därför utöver medlemsstaternas roll också understryka kommissionens medansvar. |
| --- | --- |

26.

Vi efterlyser ett klargörande av samordningsmekanismerna och riktlinjer för EU:s övriga politikområden och instrument med koppling till den gemensamma strategiska ramen, särskilt på EU-nivå. ReK påminner om att majoriteten av dessa instrument är centralt förvaltade, och man bör därför utöver medlemsstaternas roll också understryka kommissionens medansvar.

| 27. | Regionkommittén ser positivt på förteckningen över EU:s politiska områden och instrument och program som ingår i förslaget till bilaga (som inbegriper programmen Horisont 2020, NER, Cosme, Life, Erasmus för alla, programmet för social förändring och social innovation, Fonden för ett sammanlänkat Europa, det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen samt Europeiska utvecklingsfonden). |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén ser positivt på förteckningen över EU:s politiska områden och instrument och program som ingår i förslaget till bilaga (som inbegriper programmen Horisont 2020, NER, Cosme, Life, Erasmus för alla, programmet för social förändring och social innovation, Fonden för ett sammanlänkat Europa, det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen samt Europeiska utvecklingsfonden).

| 28. | Kommittén välkomnar att man betonar kopplingen mellan GSR-fonderna och programmet Horisont 2020. Kommittén påpekar att kommissionen har lagt fram detaljerade riktlinjer och föreslår att GSR-fonderna ska kunna stödja strategier för smart specialisering som bygger på åtgärder i olika riktningar – dels kapacitetsuppbyggnad, dels utnyttjande och snabb spridning av resultaten av forskning och innovation – med avseende på programmet Horisont 2020. |
| --- | --- |

28.

Kommittén välkomnar att man betonar kopplingen mellan GSR-fonderna och programmet Horisont 2020. Kommittén påpekar att kommissionen har lagt fram detaljerade riktlinjer och föreslår att GSR-fonderna ska kunna stödja strategier för smart specialisering som bygger på åtgärder i olika riktningar – dels kapacitetsuppbyggnad, dels utnyttjande och snabb spridning av resultaten av forskning och innovation – med avseende på programmet Horisont 2020.

| 29. | Regionkommittén välkomnar rekommendationen att GSR-fonderna kan samfinansiera partnerskap mellan utbildning, näringsliv och forskning och att dessa åtgärder ska samordnas med internationella partnerskap mellan företag och utbildningsinstanser i form av sektorsspecifika kunskaps- och kompetensallianser som kan få stöd genom programmet ”Erasmus för alla”. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén välkomnar rekommendationen att GSR-fonderna kan samfinansiera partnerskap mellan utbildning, näringsliv och forskning och att dessa åtgärder ska samordnas med internationella partnerskap mellan företag och utbildningsinstanser i form av sektorsspecifika kunskaps- och kompetensallianser som kan få stöd genom programmet ”Erasmus för alla”.

| 30. | ReK anser att man bör införa en möjlighet att använda GSR-fonderna som komplement till verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa, t.ex. genom sekundära och tertiära kopplingar till EU:s infrastrukturprioriteringar. |
| --- | --- |

30.

ReK anser att man bör införa en möjlighet att använda GSR-fonderna som komplement till verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa, t.ex. genom sekundära och tertiära kopplingar till EU:s infrastrukturprioriteringar.

| 31. | Vi vill erinra om ReK:s yttrande om Life-programmet och instämmer i att det spelar en avgörande roll för mobiliseringen av avsevärda medel ur Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden för miljöändamål. ReK stöder de integrerade projekten inom Life – projekt som tillhör en ny, överordnad kategori. |
| --- | --- |

31.

Vi vill erinra om ReK:s yttrande om Life-programmet och instämmer i att det spelar en avgörande roll för mobiliseringen av avsevärda medel ur Eruf, ESF och Sammanhållningsfonden för miljöändamål. ReK stöder de integrerade projekten inom Life – projekt som tillhör en ny, överordnad kategori.

| 32. | Regionkommittén understryker behovet av att öka samordningen mellan de externa instrumenten, nämligen det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen samt Europeiska utvecklingsfonden, med särskild hänvisning till regioner som gränsar till länder i det östliga partnerskapet och unionen för Medelhavsområdet, samt regioner i EU:s yttersta randområden som gränsar till AVS-länderna. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén understryker behovet av att öka samordningen mellan de externa instrumenten, nämligen det europeiska grannskapsinstrumentet, instrumentet för stöd inför anslutningen samt Europeiska utvecklingsfonden, med särskild hänvisning till regioner som gränsar till länder i det östliga partnerskapet och unionen för Medelhavsområdet, samt regioner i EU:s yttersta randområden som gränsar till AVS-länderna.

Samordning av samarbetsverksamhet

| 33. | Kommittén vill framhålla att det europeiska territoriella samarbetet inte beaktas i partnerskapsavtalen, vilket också påpekas i Regionkommitténs yttrande om den allmänna förordningen. Vi anser därför att avsnittet om prioriteringar för samarbete inte bör ingå i den delegerade akten. |
| --- | --- |

33.

Kommittén vill framhålla att det europeiska territoriella samarbetet inte beaktas i partnerskapsavtalen, vilket också påpekas i Regionkommitténs yttrande om den allmänna förordningen. Vi anser därför att avsnittet om prioriteringar för samarbete inte bör ingå i den delegerade akten.

| 34. | Kommittén ställer sig emellertid positiv till att en sammanfattning av avsnittet ”Samordning med samarbetsverksamhet” i GSR-bilagan ingår. |
| --- | --- |

34.

Kommittén ställer sig emellertid positiv till att en sammanfattning av avsnittet ”Samordning med samarbetsverksamhet” i GSR-bilagan ingår.

| 35. | Kommittén påpekar att det skulle vara lämpligt att utöka det gränsöverskridande territoriella samarbetet inom ramen för ESF så att det omfattar interregionalt och gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

35.

Kommittén påpekar att det skulle vara lämpligt att utöka det gränsöverskridande territoriella samarbetet inom ramen för ESF så att det omfattar interregionalt och gränsöverskridande samarbete.

| 36. | ReK välkomnar att den makroregionala dimensionen har beaktats och betonar den betydelse som man inom ramen för instrumentet för territoriellt samarbete fäster vid att målen för de makroregionala strategierna uppnås. |
| --- | --- |

36.

ReK välkomnar att den makroregionala dimensionen har beaktats och betonar den betydelse som man inom ramen för instrumentet för territoriellt samarbete fäster vid att målen för de makroregionala strategierna uppnås.

Övergripande principer och övergripande politiska mål

| 37. | Regionkommittén ser positivt på att den gemensamma strategiska ramen inbegriper principen om flernivåstyre och partnerskapsprincipen i de övergripande principerna, i enlighet med artikel 5 i förslaget till allmän förordning. |
| --- | --- |

37.

Regionkommittén ser positivt på att den gemensamma strategiska ramen inbegriper principen om flernivåstyre och partnerskapsprincipen i de övergripande principerna, i enlighet med artikel 5 i förslaget till allmän förordning.

| 38. | Vi anser att principen om flernivåstyre ska tillämpas i praktiken och understryker betydelsen av en nedifrån-och-upp-strategi i beslutsprocessen och utarbetandet av partnerskapsavtal och operativa program. |
| --- | --- |

38.

Vi anser att principen om flernivåstyre ska tillämpas i praktiken och understryker betydelsen av en nedifrån-och-upp-strategi i beslutsprocessen och utarbetandet av partnerskapsavtal och operativa program.

| 39. | Regionkommittén ställer sig helt klart bakom insatser för att främja jämställdhet. Kommittén anser dock att det inte är effektivt att inrätta nya, separata organ som uteslutande ägnar sig åt denna fråga i systemet för genomförandet av fonderna. Det vore lämpligare att införa förfaranden som gör det möjligt att genomföra denna politik effektivt inom de befintliga institutionella strukturerna. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén ställer sig helt klart bakom insatser för att främja jämställdhet. Kommittén anser dock att det inte är effektivt att inrätta nya, separata organ som uteslutande ägnar sig åt denna fråga i systemet för genomförandet av fonderna. Det vore lämpligare att införa förfaranden som gör det möjligt att genomföra denna politik effektivt inom de befintliga institutionella strukturerna.

| 40. | Vi vill erinra om Regionkommitténs tidigare yttranden om Eruf och ESF, där kommittén pekar på det bristande intresset för frågan om de demografiska förändringarna. Mot den bakgrunden ser vi positivt på att frågan om de demografiska förändringarna har förts in som ett av de övergripande politiska målen. |
| --- | --- |

40.

Vi vill erinra om Regionkommitténs tidigare yttranden om Eruf och ESF, där kommittén pekar på det bristande intresset för frågan om de demografiska förändringarna. Mot den bakgrunden ser vi positivt på att frågan om de demografiska förändringarna har förts in som ett av de övergripande politiska målen.

Sätt att ta itu med territoriella utmaningar

| 41. | Regionkommittén ser positivt på att den gemensamma strategiska ramen tar hänsyn till behovet av att anpassa åtgärderna till lokala utmaningar och möjligheter, men förväntar sig en djupare analys och ytterligare arbete på detta område om resultaten ska kunna fungera som indikatorer för de regionala och lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén ser positivt på att den gemensamma strategiska ramen tar hänsyn till behovet av att anpassa åtgärderna till lokala utmaningar och möjligheter, men förväntar sig en djupare analys och ytterligare arbete på detta område om resultaten ska kunna fungera som indikatorer för de regionala och lokala myndigheterna.

| 42. | Vi välkomnar förslaget beträffande partnerskapsavtal, som ska kunna omsätta innehållet i den gemensamma strategiska ramen i ett nationellt sammanhang. Man bör dock beakta enheter även på andra nivåer i den territoriella indelningen. De behöriga regionala och lokala myndigheterna måste involveras i detta arbete. |
| --- | --- |

42.

Vi välkomnar förslaget beträffande partnerskapsavtal, som ska kunna omsätta innehållet i den gemensamma strategiska ramen i ett nationellt sammanhang. Man bör dock beakta enheter även på andra nivåer i den territoriella indelningen. De behöriga regionala och lokala myndigheterna måste involveras i detta arbete.

| 43. | Vi noterar svårigheterna med att utforma harmoniserade definitioner av geografiska områden i GSR-fonderna och bidrar gärna till detta arbete. Definitionerna förändras beroende på sektorslagstiftningen, vilket inte underlättar identifieringen av de viktigaste utmaningarna på territoriell nivå. |
| --- | --- |

43.

Vi noterar svårigheterna med att utforma harmoniserade definitioner av geografiska områden i GSR-fonderna och bidrar gärna till detta arbete. Definitionerna förändras beroende på sektorslagstiftningen, vilket inte underlättar identifieringen av de viktigaste utmaningarna på territoriell nivå.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 3.2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för genomförandet av GSR-fonderna ska samarbeta nära när partnerskapsavtalet och programmen förbereds, genomförs, övervakas och utvärderas. | Medlemsstaterna, deras lokala och regionala myndigheter, deras partner och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för genomförandet av GSR-fonderna ska samarbeta nära när partnerskapsavtalet och programmen förbereds, genomförs, övervakas och utvärderas. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för genomförandet av GSR-fonderna ska samarbeta nära när partnerskapsavtalet och programmen förbereds, genomförs, övervakas och utvärderas.

Medlemsstaterna, deras lokala och regionala myndigheter, deras partner och de förvaltningsmyndigheter som ansvarar för genomförandet av GSR-fonderna ska samarbeta nära när partnerskapsavtalet och programmen förbereds, genomförs, övervakas och utvärderas.

Motivering

Självförklarande.

Ändringsrekommendation 2

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 3.3

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| (...) 2. | Medlemsstaterna ska främja utvecklingen av lokala och subregionala arbetssätt, bl.a. genom lokalt ledd utveckling där beslutsfattande och genomförande delegeras till ett lokalt partnerskap av aktörer från den offentliga och den privata sektorn och det civila samhället. Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna måste därför definiera principen för lokalt ledd utveckling för samtliga GSR-fonder, och de måste ange i partnerskapsavtalen vilka utmaningar som ska hanteras på detta sätt, vilka de viktigaste målen och prioriteringarna för lokalt ledd utveckling är, vilka slags geografiska områden som ska omfattas, vilken specifik roll de lokala aktionsgrupperna ska tilldelas vid genomförandet av strategierna samt vilken roll de olika GSR-fonderna ska spela vid genomförandet av lokala utvecklingsstrategier i olika slags geografiska områden, t.ex. stads-, landsbygds- och kustområden, och motsvarande samordningsmekanismer. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

(...) 2.

Medlemsstaterna ska främja utvecklingen av lokala och subregionala arbetssätt, bl.a. genom lokalt ledd utveckling där beslutsfattande och genomförande delegeras till ett lokalt partnerskap av aktörer från den offentliga och den privata sektorn och det civila samhället. Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna måste därför definiera principen för lokalt ledd utveckling för samtliga GSR-fonder, och de måste ange i partnerskapsavtalen vilka utmaningar som ska hanteras på detta sätt, vilka de viktigaste målen och prioriteringarna för lokalt ledd utveckling är, vilka slags geografiska områden som ska omfattas, vilken specifik roll de lokala aktionsgrupperna ska tilldelas vid genomförandet av strategierna samt vilken roll de olika GSR-fonderna ska spela vid genomförandet av lokala utvecklingsstrategier i olika slags geografiska områden, t.ex. stads-, landsbygds- och kustområden, och motsvarande samordningsmekanismer.

| (...) 2. | Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna ska främja utvecklingen av lokala och subregionala arbetssätt, bl.a. genom lokalt ledd utveckling där beslutsfattande och genomförande delegeras till ett lokalt partnerskap av aktörer från den offentliga och den privata sektorn och det civila samhället. Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna måste därför definiera principen för lokalt ledd utveckling för samtliga GSR-fonder, och de måste ange i partnerskapsavtalen vilka utmaningar som ska hanteras på detta sätt, vilka de viktigaste målen och prioriteringarna för lokalt ledd utveckling är, vilka slags geografiska områden som ska omfattas, vilken specifik roll de lokala aktionsgrupperna ska tilldelas vid genomförandet av strategierna samt vilken roll de olika GSR-fonderna ska spela vid genomförandet av lokala utvecklingsstrategier i olika slags geografiska områden, t.ex. stads-, landsbygds- och kustområden, och motsvarande samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

(...) 2.

Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna ska främja utvecklingen av lokala och subregionala arbetssätt, bl.a. genom lokalt ledd utveckling där beslutsfattande och genomförande delegeras till ett lokalt partnerskap av aktörer från den offentliga och den privata sektorn och det civila samhället. Lokalt ledd utveckling ska genomföras inom ramen för en strategi som säkerställer att man vid fastställande av lokala behov enligt ”nedifrån och upp-principen” tar hänsyn till prioriteringar som fastställts på högre nivå. Medlemsstaterna måste därför definiera principen för lokalt ledd utveckling för samtliga GSR-fonder, och de måste ange i partnerskapsavtalen vilka utmaningar som ska hanteras på detta sätt, vilka de viktigaste målen och prioriteringarna för lokalt ledd utveckling är, vilka slags geografiska områden som ska omfattas, vilken specifik roll de lokala aktionsgrupperna ska tilldelas vid genomförandet av strategierna samt vilken roll de olika GSR-fonderna ska spela vid genomförandet av lokala utvecklingsstrategier i olika slags geografiska områden, t.ex. stads-, landsbygds- och kustområden, och motsvarande samordningsmekanismer.

| 3. | Integrerad territoriell investering är ett instrument som innebär ett integrerat tillvägagångssätt med investeringar inom mer än ett prioriterat område inom ett eller flera operativa program. Finansiering från flera prioriterade områden och program kan kombineras till en integrerad investeringsstrategi för ett visst geografiskt eller funktionellt område. Detta kan ske i form av en integrerad strategi för stadsutveckling, men också som kommunalt samarbete i landsbygdsområden. Det ger förvaltningsmyndigheterna möjlighet att delegera genomförandet av olika delar av de prioriterade områdena till en lokal myndighet för att säkerställa att investeringarna kompletterar varandra. Inom ramen för en integrerad territoriell investering kan visa delar genomföras med hjälp av lokalt ledd utveckling, varvid man kombinerar de båda arbetssätten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En integrerad insats är ett projekt, ett avtal, en åtgärd eller en grupp projekt som får stöd från mer än en GSR-fond och från andra unionsinstrument. Villkoret för detta är att en utgift inte finansieras två gånger via GSR-fonderna eller andra unionsinstrument. |
| --- | --- |

4.

| 5. | En gemensam handlingsplan är en insats som genomförs med ett resultatbaserat tillvägagångssätt för att uppnå specifika mål som överenskommits gemensamt av medlemsstaten och kommissionen. Den kan ingå i ett eller flera operativa program och kan därmed vara ett användbart instrument för att främja bättre integration av de olika fonderna mot ett gemensamt mål. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ett gemensamt operativt program är ett operativt program som får stöd från flera GSR-fonder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Medlemsstaterna ska främja lokalt ledd utveckling, integrerade territoriella investeringar, integrerade insatser, gemensamma handlingsplaner och gemensamma operativa program genom att ange i partnerskapsavtalen vilka utmaningar som ska hanteras på detta sätt, vilka de viktigaste målen och prioriteringarna för dessa instrument är, vilka slags geografiska områden som ska omfattas, vilken specifik roll de lokala aktionsgrupperna ska tilldelas vid genomförandet av de lokala utvecklingsstrategierna samt vilken roll de olika GSR-fonderna ska spela vid genomförandet av strategier i olika slags geografiska områden, t.ex. stads-, landsbygds- och kustområden, och motsvarande samordningsmekanismer. |
| --- | --- |

7.

Motivering

Se punkt 21 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 3

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, ny punkt efter punkt 3.3.2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | 3. | Om en ”integrerad territoriell investering”, i enlighet med artikel 99 i förslaget till allmän förordning om strukturfonderna, rör en strategi för hållbar stadsutveckling, i enlighet med artikel 7 i förslaget till Eruf-förordning, ska ansvaret för förvaltningen och genomförandet av den integrerade investeringen ligga direkt hos de mottagande lokala myndigheterna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

3.

Motivering

Texten överför i form av en bestämmelse innehållet i punkt 22 i yttrandet, som syftar till att framhäva den innovativa åtgärden att delegera förvaltningen och genomförandet av integrerade territoriella investeringar till städerna, vilket fastställs i artikel 7 i Eruf-förordningen och artikel 99 i den allmänna förordningen.

Ändringsrekommendation 4

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 4.4

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska när så är lämpligt se till att finansieringen från GSR-fonderna samordnas med stödet från programmet NER 300 (...) | Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är lämpligt se till att finansieringen från GSR-fonderna samordnas med stödet från programmet NER 300 (...) |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna ska när så är lämpligt se till att finansieringen från GSR-fonderna samordnas med stödet från programmet NER 300 (...)

Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är lämpligt se till att finansieringen från GSR-fonderna samordnas med stödet från programmet NER 300 (...)

Motivering

Se punkt 26 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 5

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 4.5

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1. | Medlemsstaterna ska när så är möjligt utnyttja synergieffekterna med unionens politiska instrument (både finansieringsinstrument och övriga) som syftar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, miljöskydd och resurseffektivitet. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.

Medlemsstaterna ska när så är möjligt utnyttja synergieffekterna med unionens politiska instrument (både finansieringsinstrument och övriga) som syftar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, miljöskydd och resurseffektivitet.

| 1. | Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är möjligt utnyttja synergieffekterna med unionens politiska instrument (både finansieringsinstrument och övriga) som syftar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, miljöskydd och resurseffektivitet. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är möjligt utnyttja synergieffekterna med unionens politiska instrument (både finansieringsinstrument och övriga) som syftar till begränsning av och anpassning till klimatförändringar, miljöskydd och resurseffektivitet.

| 2. | Medlemsstaterna ska när så är lämpligt säkra komplementaritet och samordning med Life, framför allt med integrerade projekt som gäller natur, vatten, avfall, luft och begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska när så är lämpligt säkra komplementaritet och samordning med Life, framför allt med integrerade projekt som gäller natur, vatten, avfall, luft och begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

| 2. | Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är lämpligt säkra komplementaritet och samordning med Life, framför allt med integrerade projekt som gäller natur, vatten, avfall, luft och begränsning av och anpassning till klimatförändringar. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna och kommissionen ska när så är lämpligt säkra komplementaritet och samordning med Life, framför allt med integrerade projekt som gäller natur, vatten, avfall, luft och begränsning av och anpassning till klimatförändringar.

Motivering

Se punkt 26 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 6

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 4.6.1

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska sträva efter att använda GSR-fonderna för att integrera de verktyg och metoder som tagits fram och fungerat väl inom Erasmus för alla. | Medlemsstaterna och kommissionen ska sträva efter att använda GSR-fonderna för att integrera de verktyg och metoder som tagits fram och fungerat väl inom Erasmus för alla. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna ska sträva efter att använda GSR-fonderna för att integrera de verktyg och metoder som tagits fram och fungerat väl inom Erasmus för alla.

Medlemsstaterna och kommissionen ska sträva efter att använda GSR-fonderna för att integrera de verktyg och metoder som tagits fram och fungerat väl inom Erasmus för alla.

Motivering

Se punkt 26 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 7

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 4.9.2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 2. | För att stödja en djupare territoriell integration ska medlemsstaterna försöka utnyttja synergieffekterna mellan territoriell samarbetsverksamhet inom sammanhållningspolitiken och de europeiska grannskapsinstrumenten, särskilt när det gäller gränsöverskridande samarbetsverksamhet. Medlemsstaterna ska också när så är lämpligt säkerställa att befintlig verksamhet knyts an till de nyligen inrättade grupperingarna för territoriellt samarbete, med särskild hänsyn till samordning och utbyte av bästa praxis. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

2.

För att stödja en djupare territoriell integration ska medlemsstaterna försöka utnyttja synergieffekterna mellan territoriell samarbetsverksamhet inom sammanhållningspolitiken och de europeiska grannskapsinstrumenten, särskilt när det gäller gränsöverskridande samarbetsverksamhet. Medlemsstaterna ska också när så är lämpligt säkerställa att befintlig verksamhet knyts an till de nyligen inrättade grupperingarna för territoriellt samarbete, med särskild hänsyn till samordning och utbyte av bästa praxis.

| 2. | För att stödja en djupare territoriell integration ska medlemsstaterna försöka utnyttja synergieffekterna mellan territoriell samarbetsverksamhet inom sammanhållningspolitiken, och de europeiska grannskapsinstrumenten, instrumentet för stöd inför anslutningen och Europeiska utvecklingsfonden, särskilt när det gäller gränsöverskridande samarbetsverksamhet. Medlemsstaterna ska också när så är lämpligt säkerställa att befintlig verksamhet knyts an till de nyligen inrättade grupperingarna för territoriellt samarbete, med särskild hänsyn till samordning och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

2.

För att stödja en djupare territoriell integration ska medlemsstaterna försöka utnyttja synergieffekterna mellan territoriell samarbetsverksamhet inom sammanhållningspolitiken, och de europeiska grannskapsinstrumenten, instrumentet för stöd inför anslutningen och Europeiska utvecklingsfonden, särskilt när det gäller gränsöverskridande samarbetsverksamhet. Medlemsstaterna ska också när så är lämpligt säkerställa att befintlig verksamhet knyts an till de nyligen inrättade grupperingarna för territoriellt samarbete, med särskild hänsyn till samordning och utbyte av bästa praxis.

Motivering

Se punkt 32 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 8

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 6.3.2

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att relevanta organ med ansvar för att främja jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet deltar i partnerskapet, och även att det finns lämpliga strukturer i enlighet med nationell praxis för rådgivning om jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet i syfte att tillhandahålla nödvändiga expertkunskaper i samband med förberedelser, övervakning och utvärdering av GSR-fonderna. Övervakningskommittéerna ska ha en jämn könsfördelning och ska inkludera en jämställdhetsexpert eller jämställdhetsansvarig. | Medlemsstaterna ska inom ramen för befintliga nationella strukturer säkerställa att relevanta organ med ansvar för att främja jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet deltar i partnerskapet, och även att det finns lämpliga strukturer i enlighet med nationell praxis för rådgivning om jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet i syfte att tillhandahålla nödvändiga expertkunskaper i samband med förberedelser, övervakning och utvärdering av GSR-fonderna. Övervakningskommittéerna ska ha en jämn könsfördelning och ska inkludera en jämställdhetsexpert eller jämställdhetsansvarig. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna ska säkerställa att relevanta organ med ansvar för att främja jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet deltar i partnerskapet, och även att det finns lämpliga strukturer i enlighet med nationell praxis för rådgivning om jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet i syfte att tillhandahålla nödvändiga expertkunskaper i samband med förberedelser, övervakning och utvärdering av GSR-fonderna. Övervakningskommittéerna ska ha en jämn könsfördelning och ska inkludera en jämställdhetsexpert eller jämställdhetsansvarig.

Medlemsstaterna ska inom ramen för befintliga nationella strukturer säkerställa att relevanta organ med ansvar för att främja jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet deltar i partnerskapet, och även att det finns lämpliga strukturer i enlighet med nationell praxis för rådgivning om jämställdhet, icke-diskriminering och tillgänglighet i syfte att tillhandahålla nödvändiga expertkunskaper i samband med förberedelser, övervakning och utvärdering av GSR-fonderna. Övervakningskommittéerna ska ha en jämn könsfördelning och ska inkludera en jämställdhetsexpert eller jämställdhetsansvarig.

Motivering

Se punkt 39 i yttrandet.

Ändringsrekommendation 9

COM(2012) 496 final

Bilaga 1, punkt 7

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 7.1. | Medlemsstaterna och regionerna ska göra följande för att förbereda sina partnerskapsavtal och program: |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

7.1.

Medlemsstaterna och regionerna ska göra följande för att förbereda sina partnerskapsavtal och program:

| 7.1. | Medlemsstaterna och regionerna ska göra följande för att förbereda sina partnerskapsavtal och program: |
| --- | --- |

7.1.

Medlemsstaterna och regionerna ska göra följande för att förbereda sina partnerskapsavtal och program:

| a) | En analys av medlemsstatens eller regionens utvecklingspotential och utvecklingskapacitet, särskilt i förhållande till de huvudsakliga utmaningar som identifieras i Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de relevanta landsspecifika rekommendationerna. De ansvariga myndigheterna ska göra en ingående analys av nationella, regionala och lokala särdrag. |
| --- | --- |

a)

En analys av medlemsstatens eller regionens utvecklingspotential och utvecklingskapacitet, särskilt i förhållande till de huvudsakliga utmaningar som identifieras i Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de relevanta landsspecifika rekommendationerna. De ansvariga myndigheterna ska göra en ingående analys av nationella, regionala och lokala särdrag.

| a) | En analys av medlemsstatens eller regionens utvecklingspotential och utvecklingskapacitet, särskilt i förhållande till de huvudsakliga utmaningar som identifieras i kommissionens rapporter om sammanhållningspolitiken, Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de relevanta landsspecifika rekommendationerna. De ansvariga myndigheterna ska göra en ingående analys av nationella, regionala och lokala särdrag. |
| --- | --- |

a)

En analys av medlemsstatens eller regionens utvecklingspotential och utvecklingskapacitet, särskilt i förhållande till de huvudsakliga utmaningar som identifieras i kommissionens rapporter om sammanhållningspolitiken, Europa 2020, de nationella reformprogrammen och de relevanta landsspecifika rekommendationerna. De ansvariga myndigheterna ska göra en ingående analys av nationella, regionala och lokala särdrag.

| b) | En bedömning av de viktigaste utmaningarna i regionen eller medlemsstaten, fastställande av flaskhalsar, felande länkar och innovationsluckor, inklusive bristande planerings- och genomförandekapacitet som hämmar den långsiktiga tillväxt- och sysselsättningspotentialen. Detta ska ligga till grund när man fastställer vilka områden och verksamheter som bör prioriteras och var insatserna bör koncentreras. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av de viktigaste utmaningarna i regionen eller medlemsstaten, fastställande av flaskhalsar, felande länkar och innovationsluckor, inklusive bristande planerings- och genomförandekapacitet som hämmar den långsiktiga tillväxt- och sysselsättningspotentialen. Detta ska ligga till grund när man fastställer vilka områden och verksamheter som bör prioriteras och var insatserna bör koncentreras.

| b) | En bedömning av de viktigaste utmaningarna i regionen eller medlemsstaten, fastställande av flaskhalsar, felande länkar och innovationsluckor, inklusive bristande planerings- och genomförandekapacitet som hämmar den långsiktiga tillväxt- och sysselsättningspotentialen. Detta ska ligga till grund när man fastställer vilka områden och verksamheter som bör prioriteras och var insatserna bör koncentreras. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av de viktigaste utmaningarna i regionen eller medlemsstaten, fastställande av flaskhalsar, felande länkar och innovationsluckor, inklusive bristande planerings- och genomförandekapacitet som hämmar den långsiktiga tillväxt- och sysselsättningspotentialen. Detta ska ligga till grund när man fastställer vilka områden och verksamheter som bör prioriteras och var insatserna bör koncentreras.

| c) | En bedömning av utmaningarna när det gäller samordning över sektors-, jurisdiktions- eller nationsgränser, särskilt i samband med makroregionala strategier och havsområdesstrategier. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av utmaningarna när det gäller samordning över sektors-, jurisdiktions- eller nationsgränser, särskilt i samband med makroregionala strategier och havsområdesstrategier.

| c) | En bedömning av de regionala särdrag som bör beaktas:






  — | Den roll som spelas av städer, landsbygdsområden, fiske- och kustområden, samt områden som står inför särskilda geografiska eller demografiska svårigheter. |
| --- | --- | --- |

c)

—

Den roll som spelas av städer, landsbygdsområden, fiske- och kustområden, samt områden som står inför särskilda geografiska eller demografiska svårigheter.

| — | De specifika utmaningarna för områden som påverkas av strukturomvandlingar, de yttersta randområdena, de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. |
| --- | --- |

—

De specifika utmaningarna för områden som påverkas av strukturomvandlingar, de yttersta randområdena, de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner.

| — | Kopplingar mellan stad och landsbygd när det gäller tillgång till infrastruktur och tjänster av hög kvalitet till rimlig kostnad, och problem i regioner med en hög koncentration av socialt marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

—

Kopplingar mellan stad och landsbygd när det gäller tillgång till infrastruktur och tjänster av hög kvalitet till rimlig kostnad, och problem i regioner med en hög koncentration av socialt marginaliserade grupper.

| d) | Fastställande av vilka åtgärder som behövs för att förbättra samordningen mellan olika territoriella nivåer och finansieringskällor i en integrerad strategi som förbinder Europa 2020 med regionala och lokala aktörer. |
| --- | --- |

d)

Fastställande av vilka åtgärder som behövs för att förbättra samordningen mellan olika territoriella nivåer och finansieringskällor i en integrerad strategi som förbinder Europa 2020 med regionala och lokala aktörer.

| d
  c) | En bedömning av utmaningarna när det gäller samordning över sektors-, jurisdiktions- eller nationsgränser, särskilt i samband med makroregionala strategier och havsområdesstrategier. |
| --- | --- |

d
  c)

En bedömning av utmaningarna när det gäller samordning över sektors-, jurisdiktions- eller nationsgränser, särskilt i samband med makroregionala strategier och havsområdesstrategier.

| e
  d) | Fastställande av vilka åtgärder som behövs för att förbättra samordningen mellan olika territoriella nivåer och finansieringskällor i en integrerad strategi som förbinder Europa 2020 med regionala och lokala aktörer. |
| --- | --- |

e
  d)

Fastställande av vilka åtgärder som behövs för att förbättra samordningen mellan olika territoriella nivåer och finansieringskällor i en integrerad strategi som förbinder Europa 2020 med regionala och lokala aktörer.

| 7.2. | För att beakta målet territoriell sammanhållning ska medlemsstaterna och regionerna säkerställa att den övergripande strategin för att främja smart och hållbar tillväxt för alla kännetecknas av följande: |
| --- | --- |

7.2.

För att beakta målet territoriell sammanhållning ska medlemsstaterna och regionerna säkerställa att den övergripande strategin för att främja smart och hållbar tillväxt för alla kännetecknas av följande:

| 7.2. | För att beakta målet territoriell sammanhållning ska medlemsstaterna och regionerna säkerställa att den övergripande strategin för att främja smart och hållbar tillväxt för alla kännetecknas av följande: |
| --- | --- |

7.2.

| a) | Den ska återspegla rollen för städer, landsbygdsområden, fiske- och kustområden, områden som står inför särskilda geografiska eller demografiska svårigheter. |
| --- | --- |

a)

Den ska återspegla rollen för städer, landsbygdsområden, fiske- och kustområden, områden som står inför särskilda geografiska eller demografiska svårigheter.

| a) | Den ska återspegla rollen för städer, landsbygdsområden, fiske- och kustområden, områden som står inför särskilda geografiska eller demografiska svårigheter. |
| --- | --- |

a)

| b) | Den måste ta hänsyn till de specifika utmaningarna för de yttersta randområdena, de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. |
| --- | --- |

b)

Den måste ta hänsyn till de specifika utmaningarna för de yttersta randområdena, de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner.

| b) | Den måste ta hänsyn till de specifika utmaningarna för de yttersta randområdena, de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öregioner, gränsregioner och bergsregioner. |
| --- | --- |

b)

| c) | Den måste ta hänsyn till kopplingar mellan stad och landsbygd när det gäller tillgång till infrastruktur och tjänster av hög kvalitet till rimlig kostnad, och problem i regioner med en hög koncentration av socialt marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

c)

Den måste ta hänsyn till kopplingar mellan stad och landsbygd när det gäller tillgång till infrastruktur och tjänster av hög kvalitet till rimlig kostnad, och problem i regioner med en hög koncentration av socialt marginaliserade grupper.

| c) | Den måste ta hänsyn till kopplingar mellan stad och landsbygd när det gäller tillgång till infrastruktur och tjänster av hög kvalitet till rimlig kostnad, och problem i regioner med en hög koncentration av socialt marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

c)

Motivering

Kommittén välkomnar hänvisningarna till fördragets åtaganden avseende målet om territoriell sammanhållning i punkt 7.2, men föreslår att detta infogas i de åtgärder som avses i punkt 7.1.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 496 final.

1

(2)  Här avses inställandet av utbetalningar och åtaganden för operativa program om EU-rekommendationerna om ekonomisk styrning inte följs.

2

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/67

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster”

2013/C 17/12

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén konstaterar att utstationering av arbetstagare har ökat i omfattning under de senaste åren. Kommittén understryker samtidigt att antalet utstationerade arbetstagare varierar kraftigt i fråga om både ursprungsmedlemsstat och värdmedlemsstat för utstationeringen. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén konstaterar att utstationering av arbetstagare har ökat i omfattning under de senaste åren. Kommittén understryker samtidigt att antalet utstationerade arbetstagare varierar kraftigt i fråga om både ursprungsmedlemsstat och värdmedlemsstat för utstationeringen.

| — | Mot denna bakgrund anser kommittén att det nu är viktigt att införa ett EU-instrument för utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. Instrumentet ska dels harmonisera kontrollen av tillämpningen av direktivet, dels hantera grundläggande frågor som har kommit upp i samband med domar från EU-domstolen som har lett till en restriktiv tolkning av direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

—

Mot denna bakgrund anser kommittén att det nu är viktigt att införa ett EU-instrument för utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. Instrumentet ska dels harmonisera kontrollen av tillämpningen av direktivet, dels hantera grundläggande frågor som har kommit upp i samband med domar från EU-domstolen som har lett till en restriktiv tolkning av direktiv 96/71/EG.

| — | Kommittén beklagar att föreliggande förslag från Europeiska kommissionen inte innehåller någon översyn eller omarbetning av direktiv 96/71/EG och alltså inte kan behandla alla de grundläggande frågor som uppkommit i samband med rättspraxis. Särskilt gäller detta de domar som rör utvidgning av kollektivavtalen, utvidgning av kärnan i de tillämpliga reglerna, tillämpning av värdlandets mest fördelaktiga bestämmelser och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna, såsom strejkrätten. |
| --- | --- |

—

Kommittén beklagar att föreliggande förslag från Europeiska kommissionen inte innehåller någon översyn eller omarbetning av direktiv 96/71/EG och alltså inte kan behandla alla de grundläggande frågor som uppkommit i samband med rättspraxis. Särskilt gäller detta de domar som rör utvidgning av kollektivavtalen, utvidgning av kärnan i de tillämpliga reglerna, tillämpning av värdlandets mest fördelaktiga bestämmelser och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna, såsom strejkrätten.

| — | Kommittén föreslår en förstärkning av arbetsgivarens och underentreprenörens solidariska ansvar genom en bestämmelse som syftar till att begränsa antalet entreprenadnivåer. |
| --- | --- |

—

Kommittén föreslår en förstärkning av arbetsgivarens och underentreprenörens solidariska ansvar genom en bestämmelse som syftar till att begränsa antalet entreprenadnivåer.

| — | Kommittén välkomnar att kommissionen den 11 september 2012 drog tillbaka förslaget till förordning (Monti II) om att förena strejkrätten med de ekonomiska friheterna i EU på grundval av flexibilitetsklausulen, inom ramen för fullbordandet av den inre marknaden (artikel 352 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar att kommissionen den 11 september 2012 drog tillbaka förslaget till förordning (Monti II) om att förena strejkrätten med de ekonomiska friheterna i EU på grundval av flexibilitetsklausulen, inom ramen för fullbordandet av den inre marknaden (artikel 352 i EUF-fördraget).

| Föredragande | Alain HUTCHINSON, ledamot av huvudstadsregionen Bryssels parlament |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster
  COM(2012) 131 final
  och
  Förslag till rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster
  COM(2012) 130 final |

Föredragande

Alain HUTCHINSON, ledamot av huvudstadsregionen Bryssels parlament

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om genomförande av direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster

COM(2012) 131 final

och

Förslag till rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster

COM(2012) 130 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens initiativ om att stärka den inre marknadens sociala dimension i enlighet med artikel 9 i Lissabonfördraget som garanterar att den sociala dimensionen beaktas inom alla EU:s politiska strategier. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens initiativ om att stärka den inre marknadens sociala dimension i enlighet med artikel 9 i Lissabonfördraget som garanterar att den sociala dimensionen beaktas inom alla EU:s politiska strategier.

Företeelsen utstationering av arbetstagare växer i omfattning

| 2. | ReK konstaterar att utstationering av arbetstagare har ökat i omfattning under de senaste åren. Enligt Europeiska kommissionen utstationeras en miljon arbetstagare varje år av sin arbetsgivare från en medlemsstat till en annan. Kommittén understryker samtidigt att antalet utstationerade arbetstagare varierar kraftigt i fråga om både ursprungsmedlemsstat och värdmedlemsstat för utstationeringen. |
| --- | --- |

2.

ReK konstaterar att utstationering av arbetstagare har ökat i omfattning under de senaste åren. Enligt Europeiska kommissionen utstationeras en miljon arbetstagare varje år av sin arbetsgivare från en medlemsstat till en annan. Kommittén understryker samtidigt att antalet utstationerade arbetstagare varierar kraftigt i fråga om både ursprungsmedlemsstat och värdmedlemsstat för utstationeringen.

| 3. | Kommittén noterar att utstationering är vanligast inom arbetskraftsintensiva sektorer. Byggsektorn och offentliga arbeten är de sektorer som hittills har använt sig mest av utstationering (24 % av utstationeringarna i Europa enligt kommissionens uppgifter), och arbetstagarna är i de allra flesta fall arbetare. |
| --- | --- |

3.

Kommittén noterar att utstationering är vanligast inom arbetskraftsintensiva sektorer. Byggsektorn och offentliga arbeten är de sektorer som hittills har använt sig mest av utstationering (24 % av utstationeringarna i Europa enligt kommissionens uppgifter), och arbetstagarna är i de allra flesta fall arbetare.

| 4. | Det bör understrykas att löneskillnaderna mellan länderna kan vara betydande. |
| --- | --- |

4.

Det bör understrykas att löneskillnaderna mellan länderna kan vara betydande.

Den territoriella dimensionen av utstationering av arbetstagare

| 5. | Regionkommittén vill uppmärksamma den geografiska koncentrationen av utstationeringen inom vissa sektorer; gränsregioner står för en stor del av de registrerade utstationeringarna. |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén vill uppmärksamma den geografiska koncentrationen av utstationeringen inom vissa sektorer; gränsregioner står för en stor del av de registrerade utstationeringarna.

| 6. | Regionerna, särskilt gränsregionerna, bör få en viktigare roll i samarbetet mellan de offentliga myndigheterna i olika länder, dels för att man ska kunna kontrollera att utstationeringarna sker i enlighet med arbetstagarnas rättigheter och värdighet, dels för att man ska kunna utbyta god praxis. De berörda regionerna bör därför tilldelas tillräckliga medel så att de kan fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

6.

Regionerna, särskilt gränsregionerna, bör få en viktigare roll i samarbetet mellan de offentliga myndigheterna i olika länder, dels för att man ska kunna kontrollera att utstationeringarna sker i enlighet med arbetstagarnas rättigheter och värdighet, dels för att man ska kunna utbyta god praxis. De berörda regionerna bör därför tilldelas tillräckliga medel så att de kan fullgöra sina uppgifter.

| 7. | En av förutsättningarna för att kollektivavtalen ska kunna tillämpas på utstationerade arbetstagare enligt direktiv 96/71/EG är att de gäller i det berörda området. De behöriga myndigheterna måste därför kunna informera de tjänsteleverantörer och arbetare som har utstationerats till dessa regioner från ett annat land om innehållet i avtalen och se till att dessa tillämpas. |
| --- | --- |

7.

En av förutsättningarna för att kollektivavtalen ska kunna tillämpas på utstationerade arbetstagare enligt direktiv 96/71/EG är att de gäller i det berörda området. De behöriga myndigheterna måste därför kunna informera de tjänsteleverantörer och arbetare som har utstationerats till dessa regioner från ett annat land om innehållet i avtalen och se till att dessa tillämpas.

Behovet av bättre kontroll av tillämpningen utstationeringsreglerna

| 8. | Utstationering av arbetstagare sker ofta på ett sådant sätt att arbetsrätten, den sociala tryggheten och skattelagstiftningen åsidosätts. Här följer några exempel på sätt som används för att kringgå de lagstadgade skyldigheterna:






  — | Anställa enbart i syfte att utstationera, starta brevlådeföretag som gör det möjligt att registrera en adress i ett land som förmodas vara ursprungslandet för utstationeringen. |
| --- | --- | --- |

8.

Utstationering av arbetstagare sker ofta på ett sådant sätt att arbetsrätten, den sociala tryggheten och skattelagstiftningen åsidosätts. Här följer några exempel på sätt som används för att kringgå de lagstadgade skyldigheterna:

—

Anställa enbart i syfte att utstationera, starta brevlådeföretag som gör det möjligt att registrera en adress i ett land som förmodas vara ursprungslandet för utstationeringen.

| — | Använda sig av fiktiva egenföretagare som inte betalar några sociala avgifter och inte omfattas av arbets- och lönevillkoren i värdlandet enligt direktiv 96/71/EG, som enbart gäller anställda. |
| --- | --- |

—

Använda sig av fiktiva egenföretagare som inte betalar några sociala avgifter och inte omfattas av arbets- och lönevillkoren i värdlandet enligt direktiv 96/71/EG, som enbart gäller anställda.

| — | Upprätta en plattform för utstationerade arbetstagare, något som vissa stora grupper har satt i system. Upprätta en filial i ett land med ekonomiskt fördelaktig skatte- och sociallagstiftning och sedan utstationera arbetstagarna. |
| --- | --- |

—

Upprätta en plattform för utstationerade arbetstagare, något som vissa stora grupper har satt i system. Upprätta en filial i ett land med ekonomiskt fördelaktig skatte- och sociallagstiftning och sedan utstationera arbetstagarna.

| — | Använda utstationering för arbetstillfällen som egentligen är fasta tjänster. |
| --- | --- |

—

Använda utstationering för arbetstillfällen som egentligen är fasta tjänster.

| — | Inte anmäla utstationeringen. |
| --- | --- |

—

Inte anmäla utstationeringen.

Studier om utstationering av arbetstagare visar att de lagstadgade minimikraven för arbets- och anställningsvillkor i en rad fall inte respekteras, och att man försöker kringgå skatte- och sociallagstiftningen.

| 9. | Regionkommittén vill påpeka att gemensamma kontrollstandarder är av särskild betydelse mot bakgrund av de mycket stora skillnader som kommissionen påpekar när det gäller de nationella kontrollåtgärder som tillämpas i medlemsstaterna respektive sådana tredjeländer som genom avtal omfattas av den fria rörligheten för personer. Nationella myndigheters kontrollmöjligheter får dock inte inskränkas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén vill påpeka att gemensamma kontrollstandarder är av särskild betydelse mot bakgrund av de mycket stora skillnader som kommissionen påpekar när det gäller de nationella kontrollåtgärder som tillämpas i medlemsstaterna respektive sådana tredjeländer som genom avtal omfattas av den fria rörligheten för personer. Nationella myndigheters kontrollmöjligheter får dock inte inskränkas i detta sammanhang.

| 10. | Mot denna bakgrund anser kommittén att det nu är viktigt att införa ett EU-instrument för utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. Instrumentet ska dels harmonisera kontrollen av tillämpningen av direktivet, dels hantera grundläggande frågor som har kommit upp i samband med ovannämnda domar från EU-domstolen, t.ex. målen Viking (C-438/05), Laval (C-341/05) Rüffert (C-346/06) och Luxemburg (C-319/06) som har lett till en restriktiv tolkning av direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

10.

Mot denna bakgrund anser kommittén att det nu är viktigt att införa ett EU-instrument för utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster. Instrumentet ska dels harmonisera kontrollen av tillämpningen av direktivet, dels hantera grundläggande frågor som har kommit upp i samband med ovannämnda domar från EU-domstolen, t.ex. målen Viking (C-438/05), Laval (C-341/05) Rüffert (C-346/06) och Luxemburg (C-319/06) som har lett till en restriktiv tolkning av direktiv 96/71/EG.

| 11. | Kommittén välkomnar därför förslaget om att anta ett förslag till direktiv på området, men beklagar att föreliggande förslag från Europeiska kommissionen inte innehåller någon översyn eller omarbetning av direktiv 96/71/EG och alltså inte kan behandla alla de grundläggande frågor som uppkommit i samband med ovannämnda domar. Särskilt gäller detta de domar som rör utvidgning av kollektivavtalen, utvidgning av kärnan i de tillämpliga reglerna, tillämpning av värdlandets mest fördelaktiga bestämmelser och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna, såsom strejkrätten. |
| --- | --- |

11.

Kommittén välkomnar därför förslaget om att anta ett förslag till direktiv på området, men beklagar att föreliggande förslag från Europeiska kommissionen inte innehåller någon översyn eller omarbetning av direktiv 96/71/EG och alltså inte kan behandla alla de grundläggande frågor som uppkommit i samband med ovannämnda domar. Särskilt gäller detta de domar som rör utvidgning av kollektivavtalen, utvidgning av kärnan i de tillämpliga reglerna, tillämpning av värdlandets mest fördelaktiga bestämmelser och respekten för de grundläggande sociala rättigheterna, såsom strejkrätten.

| 12. | ReK vill rikta uppmärksamheten mot det faktum att det förslag till direktiv som har remitterats till kommittén enbart innehåller åtgärder och mekanismer som har till uppgift att stärka kontrollen av hur bestämmelserna i direktiv 96/71/EG genomförs och tillämpas, eftersom detta direktiv hittills inte har visat sig vara tillräckligt för att bekämpa social dumpning och bedrägeri. |
| --- | --- |

12.

ReK vill rikta uppmärksamheten mot det faktum att det förslag till direktiv som har remitterats till kommittén enbart innehåller åtgärder och mekanismer som har till uppgift att stärka kontrollen av hur bestämmelserna i direktiv 96/71/EG genomförs och tillämpas, eftersom detta direktiv hittills inte har visat sig vara tillräckligt för att bekämpa social dumpning och bedrägeri.

De grundläggande rättigheterna bör inte underordnas de ekonomiska friheterna

| 13. | Kommittén välkomnar att kommissionen den 11 september 2012 drog tillbaka förslaget till förordning (Monti II) om att förena strejkrätten med de ekonomiska friheterna i EU på grundval av flexibilitetsklausulen, inom ramen för fullbordandet av den inre marknaden (artikel 352 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

13.

Kommittén välkomnar att kommissionen den 11 september 2012 drog tillbaka förslaget till förordning (Monti II) om att förena strejkrätten med de ekonomiska friheterna i EU på grundval av flexibilitetsklausulen, inom ramen för fullbordandet av den inre marknaden (artikel 352 i EUF-fördraget).

| 14. | Kommittén instämmer i bedömningen att strejkrätten inte bör underordnas det kompletterande målet (fullbordandet av inre marknaden), eftersom den är en okränkbar princip som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. För övrigt utesluter "lex specialis" enligt definitionen i artikel 153 i fördraget uttryckligen strejkrätten från EU-lagstiftningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

14.

Kommittén instämmer i bedömningen att strejkrätten inte bör underordnas det kompletterande målet (fullbordandet av inre marknaden), eftersom den är en okränkbar princip som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. För övrigt utesluter "lex specialis" enligt definitionen i artikel 153 i fördraget uttryckligen strejkrätten från EU-lagstiftningens tillämpningsområde.

| 15. | ReK anser dock att tillbakadragandet av förslaget till förordning medför att flera frågor som ställts i EU-domstolens rättspraxis lämnas obesvarade. Vi efterlyser därför ett nytt lagstiftningsförslag som uttryckligen garanterar att de grundläggande sociala rättigheterna (rätten till kollektiva förhandlingar och rätten att vidta kollektiva åtgärder) inte kan begränsas av de ekonomiska friheterna (etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster) och att de ekonomiska friheterna inte kan rättfärdiga ett kringgående av nationell lagstiftning och praxis på det sociala området. |
| --- | --- |

15.

ReK anser dock att tillbakadragandet av förslaget till förordning medför att flera frågor som ställts i EU-domstolens rättspraxis lämnas obesvarade. Vi efterlyser därför ett nytt lagstiftningsförslag som uttryckligen garanterar att de grundläggande sociala rättigheterna (rätten till kollektiva förhandlingar och rätten att vidta kollektiva åtgärder) inte kan begränsas av de ekonomiska friheterna (etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster) och att de ekonomiska friheterna inte kan rättfärdiga ett kringgående av nationell lagstiftning och praxis på det sociala området.

| 16. | Kommittén erinrar om att 12 nationella parlament (19 röster) för första gången utnyttjade den tidiga varningsmekanismen mot kommissionen när det gäller detta förslag till förordning med motiveringen att förslaget kommer i konflikt med den nationella behörigheten och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

16.

Kommittén erinrar om att 12 nationella parlament (19 röster) för första gången utnyttjade den tidiga varningsmekanismen mot kommissionen när det gäller detta förslag till förordning med motiveringen att förslaget kommer i konflikt med den nationella behörigheten och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 17. | Kommittén anser att EU-lagstiftaren bör klargöra förhållandet mellan "kollektiva åtgärder" och etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster när det föreligger transnationella förhållanden, t.ex. ett företag med enheter i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser att EU-lagstiftaren bör klargöra förhållandet mellan "kollektiva åtgärder" och etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster när det föreligger transnationella förhållanden, t.ex. ett företag med enheter i flera medlemsstater.

| 18. | Om kommissionen hade bibehållit sitt förslag till förordning skulle Regionkommittén, mot bakgrund av motiverade yttranden som antagits i nationella parlament och ståndpunkter på regional nivå som framförts genom kommittén, ha kunnat överväga att vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda ett överklagande i efterhand av förslaget till förordning med motiveringen att subsidiaritetsprincipen har kränkts, med avseende på både valet av rättslig grund och underlåtenheten att visa att EU-åtgärder i denna fråga skulle medföra ett mervärde. Vi gör kommissionen uppmärksam på att ReK kommer att fortsätta att noggrant övervaka efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen på området. |
| --- | --- |

18.

Om kommissionen hade bibehållit sitt förslag till förordning skulle Regionkommittén, mot bakgrund av motiverade yttranden som antagits i nationella parlament och ståndpunkter på regional nivå som framförts genom kommittén, ha kunnat överväga att vidta nödvändiga åtgärder för att förbereda ett överklagande i efterhand av förslaget till förordning med motiveringen att subsidiaritetsprincipen har kränkts, med avseende på både valet av rättslig grund och underlåtenheten att visa att EU-åtgärder i denna fråga skulle medföra ett mervärde. Vi gör kommissionen uppmärksam på att ReK kommer att fortsätta att noggrant övervaka efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen på området.

| 19. | ReK anser att förslaget om genomförande av direktiv 96/71/EG bevarar sin fulla giltighet och förtjänar kommitténs fulla uppmärksamhet. |
| --- | --- |

19.

ReK anser att förslaget om genomförande av direktiv 96/71/EG bevarar sin fulla giltighet och förtjänar kommitténs fulla uppmärksamhet.

| 20. | ReK anser att direktiv 96/71/EG stadfäster grundläggande rättigheter vars tillämpning bör underlättas och att dessa rättigheter, som berör den mänskliga värdigheten, för övrigt förstärktes med ikraftträdandet av Lissabonfördraget, vilket nu gör Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande. Dessa rättigheter bör inte underordnas de ekonomiska friheterna. |
| --- | --- |

20.

ReK anser att direktiv 96/71/EG stadfäster grundläggande rättigheter vars tillämpning bör underlättas och att dessa rättigheter, som berör den mänskliga värdigheten, för övrigt förstärktes med ikraftträdandet av Lissabonfördraget, vilket nu gör Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande. Dessa rättigheter bör inte underordnas de ekonomiska friheterna.

| 21. | Därför är det beklagligt att kommissionen inte har inlett någon debatt om valet av rättslig grund. Den rättsliga grund som valdes är en grund för "tillhandahållande av tjänster" (artikel 62 i EUF-fördraget tillsammans med artikel 53) och innebär att frågorna om tillämpningen av direktiv 96/71/EG återigen behandlas med utgångspunkt i de ekonomiska friheterna. Vi beklagar också att kommissionen inte fullt ut har engagerat Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och arbetsmarknadsparterna i utarbetandet av denna text, som berör dem direkt. |
| --- | --- |

21.

Därför är det beklagligt att kommissionen inte har inlett någon debatt om valet av rättslig grund. Den rättsliga grund som valdes är en grund för "tillhandahållande av tjänster" (artikel 62 i EUF-fördraget tillsammans med artikel 53) och innebär att frågorna om tillämpningen av direktiv 96/71/EG återigen behandlas med utgångspunkt i de ekonomiska friheterna. Vi beklagar också att kommissionen inte fullt ut har engagerat Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och arbetsmarknadsparterna i utarbetandet av denna text, som berör dem direkt.

Förslaget till direktiv bör beakta alla situationer som berör utstationering

| 22. | Kommittén stöder dock kommissionens förslag och kampen mot social dumpning och bedrägeri i samband med utstationering av arbetstagare, liksom införandet av kontrollmekanismer för tillämpning av arbets- och lönevillkor för utstationerade arbetstagare. Förslaget tar dock inte hänsyn till denna målsättning och måste därför förbättras på ett antal viktiga punkter. |
| --- | --- |

22.

Kommittén stöder dock kommissionens förslag och kampen mot social dumpning och bedrägeri i samband med utstationering av arbetstagare, liksom införandet av kontrollmekanismer för tillämpning av arbets- och lönevillkor för utstationerade arbetstagare. Förslaget tar dock inte hänsyn till denna målsättning och måste därför förbättras på ett antal viktiga punkter.

| 23. | De utstationeringar som härrör från länder utanför EU och som beaktas i direktiv 96/71/EG borde också ha nämnts i förslaget. Direktivet bör också snarast möjligt efter antagandet införlivas i EES regelverk och i avtalet med Schweiz om fri rörlighet för personer. |
| --- | --- |

23.

De utstationeringar som härrör från länder utanför EU och som beaktas i direktiv 96/71/EG borde också ha nämnts i förslaget. Direktivet bör också snarast möjligt efter antagandet införlivas i EES regelverk och i avtalet med Schweiz om fri rörlighet för personer.

| 24. | Kommittén är medveten om att det finns vissa begränsningar när det gäller tillämpningen som kan ha att göra med exempelvis språksvårigheter, kontroll av kortvarig utstationering, svårigheter att få information från en annan medlemsstat, komplexiteten vad gäller tillämpningen av sanktioner och bristande kontrollresurser vid de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

24.

Kommittén är medveten om att det finns vissa begränsningar när det gäller tillämpningen som kan ha att göra med exempelvis språksvårigheter, kontroll av kortvarig utstationering, svårigheter att få information från en annan medlemsstat, komplexiteten vad gäller tillämpningen av sanktioner och bristande kontrollresurser vid de nationella myndigheterna.

| 25. | Regionkommittén stöder därför med eftertryck antagandet av de bestämmelser i förslaget till direktiv som syftar till att i så stor utsträckning som möjligt avlägsna dessa begränsningar och stärka mekanismerna för att genomföra kontrollåtgärderna och sanktionerna så att genomförandet av direktiv 96/71/EG blir både effektivt och ändamålsenligt. Samtidigt bör systemet för gränsöverskridande verkställande av domar utformas tydligare, stämma överens med gällande principer om internationellt samarbete samt ömsesidigt erkännande och verkställighet av domstolsavgöranden samt beakta den enskildes processuella rättigheter. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén stöder därför med eftertryck antagandet av de bestämmelser i förslaget till direktiv som syftar till att i så stor utsträckning som möjligt avlägsna dessa begränsningar och stärka mekanismerna för att genomföra kontrollåtgärderna och sanktionerna så att genomförandet av direktiv 96/71/EG blir både effektivt och ändamålsenligt. Samtidigt bör systemet för gränsöverskridande verkställande av domar utformas tydligare, stämma överens med gällande principer om internationellt samarbete samt ömsesidigt erkännande och verkställighet av domstolsavgöranden samt beakta den enskildes processuella rättigheter.

| 26. | Kommittén anser att om direktiv 96/71/EG och föreliggande direktiv inte tillämpas, om det till exempel framkommer att en arbetstagare i själva verket inte är utstationerad, kommer företaget att omfattas av lagstiftningen i det land där tjänsten utförs. Samtliga berörda arbetstagare kommer att anses utöva sin rätt till fri rörlighet i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

26.

Kommittén anser att om direktiv 96/71/EG och föreliggande direktiv inte tillämpas, om det till exempel framkommer att en arbetstagare i själva verket inte är utstationerad, kommer företaget att omfattas av lagstiftningen i det land där tjänsten utförs. Samtliga berörda arbetstagare kommer att anses utöva sin rätt till fri rörlighet i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget.

Solidariskt ansvar: en viktig bestämmelse i förslaget till direktiv som borde kompletteras

| 27. | Kommittén stöder de bestämmelser som berör arbetsgivarens och underentreprenörens solidariska ansvar, särskilt inom byggsektorn, och ser positivt på att åtta medlemsstater redan tillämpar solidariskt ansvar (Österrike, Tyskland, Spanien, Finland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Belgien). Detta räcker dock inte för att faktiskt undvika missbruk. Man måste snarare se till att alla företag som missbrukar systemet med utstationerade arbetstagare eller drar nytta av utstationeringen hålls ansvariga för detta. |
| --- | --- |

27.

Kommittén stöder de bestämmelser som berör arbetsgivarens och underentreprenörens solidariska ansvar, särskilt inom byggsektorn, och ser positivt på att åtta medlemsstater redan tillämpar solidariskt ansvar (Österrike, Tyskland, Spanien, Finland, Frankrike, Italien, Nederländerna och Belgien). Detta räcker dock inte för att faktiskt undvika missbruk. Man måste snarare se till att alla företag som missbrukar systemet med utstationerade arbetstagare eller drar nytta av utstationeringen hålls ansvariga för detta.

| 28. | Det vore lämpligt att komplettera bestämmelsen om solidariskt ansvar med en bestämmelse som syftar till att begränsa antalet entreprenadnivåer, vilket skulle minska risken för missbruk på området utstationering av arbetstagare. Det skulle dessutom möjliggöra en noggrannare registrering av underentreprenörer. |
| --- | --- |

28.

Det vore lämpligt att komplettera bestämmelsen om solidariskt ansvar med en bestämmelse som syftar till att begränsa antalet entreprenadnivåer, vilket skulle minska risken för missbruk på området utstationering av arbetstagare. Det skulle dessutom möjliggöra en noggrannare registrering av underentreprenörer.

Arbetsmarknadsparternas aktiva roll vid kontrollen av att lagstiftningen tillämpas

| 29. | Kommittén stöder de bestämmelser som Europeiska kommissionen föreslår och som syftar till att ge aktörer från fackföreningar och andra arbetsmarknadsparter en central roll, liksom yrkesinspektioner, samtidigt som man beaktar att systemen kan se olika ut i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Kommittén stöder de bestämmelser som Europeiska kommissionen föreslår och som syftar till att ge aktörer från fackföreningar och andra arbetsmarknadsparter en central roll, liksom yrkesinspektioner, samtidigt som man beaktar att systemen kan se olika ut i olika medlemsstater.

| 30. | Det är viktigt att denna roll stärks genom att de behöriga organen med ansvar för kontroll av genomförandet i medlemsstaterna ges rättigheter att utbyta bästa praxis om kontrollerna, så att deras ansträngningar kan sammanföras på ett bättre sätt på detta område. |
| --- | --- |

30.

Det är viktigt att denna roll stärks genom att de behöriga organen med ansvar för kontroll av genomförandet i medlemsstaterna ges rättigheter att utbyta bästa praxis om kontrollerna, så att deras ansträngningar kan sammanföras på ett bättre sätt på detta område.

| 31. | Vi anser också att arbetstagarföreträdare, särskilt medlemmar i europeiska företagsråd, inte minst inom byggföretag, bör få ett omnämnande som centrala aktörer. Exempelvis på stora byggarbetsplatser kan samordningen mellan representativa instanser vara viktig för att få ut information och varningar. Sådana initiativ från arbetstagarnas representanter är desto mer legitima med tanke på att många företag tillhandahåller information om sin policy om socialt ansvar. |
| --- | --- |

31.

Vi anser också att arbetstagarföreträdare, särskilt medlemmar i europeiska företagsråd, inte minst inom byggföretag, bör få ett omnämnande som centrala aktörer. Exempelvis på stora byggarbetsplatser kan samordningen mellan representativa instanser vara viktig för att få ut information och varningar. Sådana initiativ från arbetstagarnas representanter är desto mer legitima med tanke på att många företag tillhandahåller information om sin policy om socialt ansvar.

Texten i förslaget behöver klargöras för att se till att dess bestämmelser tillämpas på ett lämpligt sätt

| 32. | Kommittén vill uppmärksamma att de nationella domstolarna kommer att spela en viktig roll när det gäller det praktiska genomförandet av förslaget till direktiv, och därför bör bestämmelserna i det vara tydliga och specifika för att undvika att det uppstår nya tvivel i de olika nationella domstolarna om hur texten ska tolkas, och för att det inte ska krävas ett stort antal förhandsavgöranden från EU-domstolen. |
| --- | --- |

32.

Kommittén vill uppmärksamma att de nationella domstolarna kommer att spela en viktig roll när det gäller det praktiska genomförandet av förslaget till direktiv, och därför bör bestämmelserna i det vara tydliga och specifika för att undvika att det uppstår nya tvivel i de olika nationella domstolarna om hur texten ska tolkas, och för att det inte ska krävas ett stort antal förhandsavgöranden från EU-domstolen.

| 33. | Regionkommittén anser därför att vissa termer i förslaget till direktiv bör klargöras och definieras entydigt. Exempelvis måste man tydligt fastställa villkoren för utstationering av arbetstagare, varvid de rättsliga konsekvenserna vid missbruk inte får drabba arbetstagarna. Man bör också klargöra t.ex. användningen av två olika termer för att beteckna begreppet "tillfälligt utstationerad" i vissa språkversioner (i den franska versionen använder man t.ex. "provisoirement détaché" och "temporairement détaché") och av termen "effektiv" som bör kopplas till "effektivitet", liksom begreppet "grundläggande arbetsvillkor" som inte förekommer i direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

33.

Regionkommittén anser därför att vissa termer i förslaget till direktiv bör klargöras och definieras entydigt. Exempelvis måste man tydligt fastställa villkoren för utstationering av arbetstagare, varvid de rättsliga konsekvenserna vid missbruk inte får drabba arbetstagarna. Man bör också klargöra t.ex. användningen av två olika termer för att beteckna begreppet "tillfälligt utstationerad" i vissa språkversioner (i den franska versionen använder man t.ex. "provisoirement détaché" och "temporairement détaché") och av termen "effektiv" som bör kopplas till "effektivitet", liksom begreppet "grundläggande arbetsvillkor" som inte förekommer i direktiv 96/71/EG.

| 34. | Av samma skäl vill kommittén erinra om förslagets ingress (punkt 5), där man betonar att "förhållandet mellan direktiv 96/71/EG och förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (...) måste klargöras ytterligare". Denna begäran om ett klargörande besvaras dock inte någonstans i förslagets text. |
| --- | --- |

34.

Av samma skäl vill kommittén erinra om förslagets ingress (punkt 5), där man betonar att "förhållandet mellan direktiv 96/71/EG och förordning (EG) nr 593/2008 om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (...) måste klargöras ytterligare". Denna begäran om ett klargörande besvaras dock inte någonstans i förslagets text.

Behovet av att undanröja all eventuell förvirring beträffande texternas tillämpning

| 35. | Förslagets ingress skulle enligt kommitténs mening kunna leda till ökad förvirring beträffande vilken lagstiftning som ska gälla för anställningsavtal (lagstiftningen i den medlemsstat som arbetstagaren kommer från, eller den i värdlandet). Det är visserligen sant, såsom påpekas i punkt 6 i ingressen, att förslaget inte direkt berör tillämpningen av den lagstiftning som gäller i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen, men man bör erinra om att syftet med direktivet från år 1996 inte var att ändra denna bestämmelse (artikel 6 i 1980 års Romkonvention vid denna tid), utan att precisera villkoren för tillämpningen av bestämmelserna enligt artikel 9 i Rom I-förordningen (artikel 7 i 1980 års Romkonvention vid denna tid). |
| --- | --- |

35.

Förslagets ingress skulle enligt kommitténs mening kunna leda till ökad förvirring beträffande vilken lagstiftning som ska gälla för anställningsavtal (lagstiftningen i den medlemsstat som arbetstagaren kommer från, eller den i värdlandet). Det är visserligen sant, såsom påpekas i punkt 6 i ingressen, att förslaget inte direkt berör tillämpningen av den lagstiftning som gäller i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen, men man bör erinra om att syftet med direktivet från år 1996 inte var att ändra denna bestämmelse (artikel 6 i 1980 års Romkonvention vid denna tid), utan att precisera villkoren för tillämpningen av bestämmelserna enligt artikel 9 i Rom I-förordningen (artikel 7 i 1980 års Romkonvention vid denna tid).

| 36. | Kommittén kommer att göra sitt yttersta för att se till att förslaget till direktiv inte ändrar det som var andan i och syftet med direktiv 96/71/EG. |
| --- | --- |

36.

Kommittén kommer att göra sitt yttersta för att se till att förslaget till direktiv inte ändrar det som var andan i och syftet med direktiv 96/71/EG.

| 37. | Kommittén anser att ett tilldelningskriterium vid offentlig och privat upphandling bör vara att anbudsgivaren förbinder sig att följa bestämmelserna i direktiv 96/71/EG och att en anbudsgivare såsom fallet är i dag vid allvarliga överträdelser måste kunna uteslutas från upphandlingen. |
| --- | --- |

37.

Kommittén anser att ett tilldelningskriterium vid offentlig och privat upphandling bör vara att anbudsgivaren förbinder sig att följa bestämmelserna i direktiv 96/71/EG och att en anbudsgivare såsom fallet är i dag vid allvarliga överträdelser måste kunna uteslutas från upphandlingen.

| 38. | ReK ställer sig bakom kommissionens åtagande i fråga om att harmonisera medlemsstaternas lagstiftningar vad gäller gränsöverskridande verkställighet av administrativa böter och avgifter. |
| --- | --- |

38.

ReK ställer sig bakom kommissionens åtagande i fråga om att harmonisera medlemsstaternas lagstiftningar vad gäller gränsöverskridande verkställighet av administrativa böter och avgifter.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Ingressen

Första beaktandeledet

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 53.1 och 62, | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikelarna 53
  153.1 b
  och 62, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 53.1 och 62,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikelarna 53
  153.1 b
  och 62,

Motivering

Arbets- och anställningsvillkoren bygger av tradition på kollektivförhandlingar och följaktligen på arbetsmarknadsparternas självständighet. Dessa parter spelar en nyckelroll i kontrollen av att de kollektivavtalsrättsliga bestämmelserna tillämpas på detta område. Av denna orsak utgör artikel 153.1 b, som uttryckligen hänvisar till EU-initiativ i fråga om arbetsvillkor, den mest lämpliga rättsliga grunden. Eftersom det dessutom handlar om ett förslag till genomförande av direktiv 96/71/EG vars rättsliga grund utgörs av "tillhandahållande av tjänster" förbjuder domstolens domar beträffande valet av rättslig grund inte uttryckligen användningen av en mer lämplig rättslig grund för antagandet av detta förslag.

Ändringsrekommendation 2

Skäl 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 3) | När det gäller arbetstagare som tillfälligt sänds ut för att arbeta i en annan medlemsstat än den där de vanligtvis utför sitt arbete i syfte att tillhandahålla en tjänst fastställs det i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster tydligt vilka grundläggande arbets- och anställningsvillkor tjänsteleverantören i den mottagande medlemsstaten måste följa för att de berörda utstationerade arbetstagarnas minimiskydd ska tryggas. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

3)

När det gäller arbetstagare som tillfälligt sänds ut för att arbeta i en annan medlemsstat än den där de vanligtvis utför sitt arbete i syfte att tillhandahålla en tjänst fastställs det i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster tydligt vilka grundläggande arbets- och anställningsvillkor tjänsteleverantören i den mottagande medlemsstaten måste följa för att de berörda utstationerade arbetstagarnas minimiskydd ska tryggas.

| 3) | När det gäller arbetstagare som tillfälligt sänds ut för att arbeta
  utföra arbete
  i
  inom en annan medlemsstats territorium än den där
  stat inom vilkens territorium de vanligtvis utför
  fullgör sitt arbete i syfte att tillhandahålla en tjänst fastställs det i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster tydligt vilka grundläggande arbets- och anställningsvillkor tjänsteleverantören i den mottagande medlemsstaten måste följa för att de berörda utstationerade arbetstagarnas minimiskydd ska tryggas. |
| --- | --- |

3)

När det gäller arbetstagare som tillfälligt sänds ut för att arbeta
  utföra arbete
  i
  inom en annan medlemsstats territorium än den där
  stat inom vilkens territorium de vanligtvis utför
  fullgör sitt arbete i syfte att tillhandahålla en tjänst fastställs det i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996 om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster tydligt vilka grundläggande arbets- och anställningsvillkor tjänsteleverantören i den mottagande medlemsstaten måste följa för att de berörda utstationerade arbetstagarnas minimiskydd ska tryggas.

Motivering

Ändringen är inte bara semantisk utan syftar till att upprätthålla enhetligheten med avseende på de begrepp som används i direktiv 96/71/EG. Ändringen återger ordagrant lydelsen i skäl 3 i direktiv 96/71/EG, där det t.ex. i den franska språkversionen står "temporaire" och inte "provisoire". Detta gäller även skäl 5 i det här förslaget (ändringen gäller inte den svenska versionen). Dessutom beaktas inte endast utstationering mellan medlemsstater, vilket är fallet i skälen till detta förslag. Om tillämpningsområdet är det som fastställs i förslaget ("i en annan medlemsstat än den där de vanligtvis utför sitt arbete") skulle det skilja sig från vad lagstiftaren avsåg med lydelsen "inom en annan medlemsstats territorium än den stat inom vilkens territorium de vanligtvis fullgör sitt arbete" (skäl 3 i direktiv 96/71/EG). Man bör nämligen även beakta utstationering av arbetstagare från tredjeländer. Med hänsyn till rättssäkerheten bör man återge denna princip i skälen till det här förslaget.

Ändringsrekommendation 3

Skäl 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 6) | Liksom direktiv 96/71/EG bör detta direktiv inte påverka tillämpningen av den lagstiftning som i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen gäller för enskilda anställningsavtal, eller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

6)

Liksom direktiv 96/71/EG bör detta direktiv inte påverka tillämpningen av den lagstiftning som i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen gäller för enskilda anställningsavtal, eller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen.

| 6) | Liksom direktiv 96/71/EG bör detta direktiv inte påverka tillämpningen av den lagstiftning som i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen gäller för enskilda anställningsavtal, tillämpningen av tvingande bestämmelser i den medlemsstat som utstationeringen sker till, i enlighet med artikel 9 i Rom I-förordningen, eller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

6)

Liksom direktiv 96/71/EG bör detta direktiv inte påverka tillämpningen av den lagstiftning som i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen gäller för enskilda anställningsavtal, tillämpningen av tvingande bestämmelser i den medlemsstat som utstationeringen sker till, i enlighet med artikel 9 i Rom I-förordningen, eller tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen.

Motivering

Detta tillägg är viktigt eftersom det bidrar till att skingra osäkerheten i fråga om tillämpningsområdet för direktiv 96/71/EG och dess samverkan med internationell privaträtt. I själva verket berör inte direktiv 96/71/EG direkt tillämpningen av den lagstiftning som i enlighet med artikel 8 i Rom I-förordningen gäller för enskilda anställningsavtal, men direktivet gäller uttryckligen – i enlighet med artikel 9 i Rom I-förordningen – tillämpningen av tvingande bestämmelser i det land som tar emot utstationerade arbetstagare (oavsett vilken lagstiftning som är tillämpbar på avtalet). Om man inte här tydligt understryker eller bekräftar detta, skulle det kunna leda till missförstånd och till att man avviker från andan och bokstaven i direktiv 96/71/EG.

Ändringsrekommendation 4

Skäl 14

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Det bör konkret anges att medlemsstaterna är skyldiga att se till att informationen om arbets- och anställningsvillkor är offentlig och att inte bara tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan även berörda utstationerade arbetstagare lätt kan få tillgång till den. | Det bör konkret anges att medlemsstaterna är skyldiga att se till att informationen om arbets- och anställningsvillkor är kostnadsfri och offentlig och att inte bara tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan även berörda utstationerade arbetstagare lätt kan få tillgång till den. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Det bör konkret anges att medlemsstaterna är skyldiga att se till att informationen om arbets- och anställningsvillkor är offentlig och att inte bara tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan även berörda utstationerade arbetstagare lätt kan få tillgång till den.

Det bör konkret anges att medlemsstaterna är skyldiga att se till att informationen om arbets- och anställningsvillkor är kostnadsfri och offentlig och att inte bara tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan även berörda utstationerade arbetstagare lätt kan få tillgång till den.

Motivering

För att informationen ska vara lättillgänglig bör den framför allt vara kostnadsfri.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 1, ny punkt 3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 1


  Syfte

  (...) | Artikel 1


  Syfte

  (...)

  3.   Vad gäller tillämpningen och efterlevnaden av de utstationerade arbetstagarnas arbets- och anställningsvillkor bör detta direktiv överensstämma med bestämmelserna i artikel 1.4 i direktiv 96/71/EG, där följande anges: "Företag som är etablerade i en icke-medlemsstat får inte behandlas förmånligare än företag som är etablerade i en medlemsstat." |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 1

Syfte

(...)

Artikel 1

Syfte

(...)

3.   Vad gäller tillämpningen och efterlevnaden av de utstationerade arbetstagarnas arbets- och anställningsvillkor bör detta direktiv överensstämma med bestämmelserna i artikel 1.4 i direktiv 96/71/EG, där följande anges: "Företag som är etablerade i en icke-medlemsstat får inte behandlas förmånligare än företag som är etablerade i en medlemsstat."

Motivering

Denna ändringsrekommendation är berättigad om man beaktar att detta direktivförslag inte bör undergräva strukturen i direktiv 96/71/EG: Lagstiftaren har infört artikel 1.4 för att undvika riskerna för social dumping från länder utanför EU. Av samma skäl bör man undvika att en strikt tillämpning av direktiv 96/71/EG begränsas till utstationering av arbetstagare mellan medlemsstater, eftersom man då öppnar för möjliga bedrägerier eller kringgående strategier från tredjeländer. Medlemsstaterna bör vara uppmärksamma och vidta nödvändiga åtgärder för att förhindra att man kringgår lagstiftningen på detta sätt, vilket skulle innebära en stor brist i de befintliga kontrollmekanismerna.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 3.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 3
  Att förhindra att reglerna missbrukas eller kringgås
  1.   För att genomföra, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av direktiv 96/71/EG ska de behöriga myndigheterna beakta alla faktorer som rör den verksamhet som ett företag genomför i det land där det är etablerat, för att avgöra om företaget verkligen bedriver väsentlig verksamhet där, och inte bara intern förvaltning och administration. Exempel på faktorer:






  a) | Den plats där företaget har sitt säte och sin förvaltning, använder kontorslokaler, betalar skatt, innehar en yrkeslicens eller är registrerat vid handelskammare eller i branschorganisationer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 3

Att förhindra att reglerna missbrukas eller kringgås

1.   För att genomföra, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av direktiv 96/71/EG ska de behöriga myndigheterna beakta alla faktorer som rör den verksamhet som ett företag genomför i det land där det är etablerat, för att avgöra om företaget verkligen bedriver väsentlig verksamhet där, och inte bara intern förvaltning och administration. Exempel på faktorer:

a)

Den plats där företaget har sitt säte och sin förvaltning, använder kontorslokaler, betalar skatt, innehar en yrkeslicens eller är registrerat vid handelskammare eller i branschorganisationer.

| b) | Den plats där utstationerade arbetstagare rekryteras. |
| --- | --- |

b)

Den plats där utstationerade arbetstagare rekryteras.

| c) | Den lagstiftning som är tillämplig på avtal som företaget ingår med sina arbetstagare respektive med sina kunder. |
| --- | --- |

c)

Den lagstiftning som är tillämplig på avtal som företaget ingår med sina arbetstagare respektive med sina kunder.

| d) | Den plats där företaget har en väsentlig del av sin affärsverksamhet och där dess administrativa personal är anställd. |
| --- | --- |

d)

Den plats där företaget har en väsentlig del av sin affärsverksamhet och där dess administrativa personal är anställd.

| e) | Antalet avtal och omsättning i den medlemsstat där företaget är etablerat. |
| --- | --- |

e)

Antalet avtal och omsättning i den medlemsstat där företaget är etablerat.

Bedömningen av dessa faktorer måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till arten av den verksamhet som företaget bedriver i den medlemsstat där det är etablerat.

Artikel 3

Att förhindra att reglerna missbrukas eller kringgås

1.   För att genomföra, tillämpa och kontrollera efterlevnaden av direktiv 96/71/EG ska de behöriga myndigheterna beakta alla faktorer som rör den verksamhet som ett företag genomför i det land där det är etablerat, för att avgöra om företaget verkligen bedriver väsentlig verksamhet där, och inte bara intern förvaltning och administration. Exempel på faktorer:

| a) | Den medlemsstat där företaget bedriver sin huvudsakliga verksamhet, mätt i tidsenhet per anställd, och
  D
  den plats där företaget har sitt säte och sin förvaltning, använder kontorslokaler, betalar skatt, innehar en yrkeslicens eller är registrerat vid handelskammare eller i branschorganisationer. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat där företaget bedriver sin huvudsakliga verksamhet, mätt i tidsenhet per anställd, och
  D
  den plats där företaget har sitt säte och sin förvaltning, använder kontorslokaler, betalar skatt, innehar en yrkeslicens eller är registrerat vid handelskammare eller i branschorganisationer.

| b) | Den plats där utstationerade arbetstagare rekryteras. |
| --- | --- |

b)

Den plats där utstationerade arbetstagare rekryteras.

| c) | Den lagstiftning som är tillämplig på avtal som företaget ingår med sina arbetstagare respektive med sina kunder. |
| --- | --- |

c)

Den lagstiftning som är tillämplig på avtal som företaget ingår med sina arbetstagare respektive med sina kunder.

| d) | Den plats där företaget har en väsentlig del av sin affärsverksamhet och där dess administrativa personal är anställd. |
| --- | --- |

d)

Den plats där företaget har en väsentlig del av sin affärsverksamhet och där dess administrativa personal är anställd.

| e) | Antalet avtal och omsättning i den medlemsstat där företaget är etablerat. |
| --- | --- |

e)

Antalet avtal och omsättning i den medlemsstat där företaget är etablerat.

Bedömningen av dessa faktorer måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till arten av den verksamhet som företaget bedriver i den medlemsstat där det är etablerat.

2.   För att avgöra om en utstationerad arbetstagare tillfälligt utför sitt arbete i en annan medlemsstat än den där han eller hon vanligtvis arbetar ska alla fakta rörande arbetet och arbetstagarens situation beaktas.

Exempel på faktorer:

| a) | Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat.

| b) | Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen. |
| --- | --- |

b)

Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen.

| c) | Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen. |
| --- | --- |

c)

Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen.

| d) | Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker. |
| --- | --- |

d)

Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker.

| e) | Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten. |
| --- | --- |

e)

Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten.

Dessa faktorer är bara vägledande; de ingår i den totala bedömningen och kan inte beaktas separat från varandra. Kriterierna måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till varje situations särart.

2.   Bedömningen av dessa faktorer ska ingå i definitionen av utstationerade arbetstagare i den mottagande medlemsstaten i enlighet med artikel 2.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster.

3.
  2.   För att avgöra om en utstationerad arbetstagare tillfälligt utför sitt arbete i en annan medlemsstat än den där han eller hon vanligtvis arbetar ska alla fakta rörande arbetet och arbetstagarens situation beaktas.

Exempel på faktorer:

| a) | Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

Om arbetet utförs under en begränsad tidsperiod i en annan medlemsstat.

| b) | Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen. |
| --- | --- |

b)

Om utstationeringen sker till en annan medlemsstat än den i eller från vilken den utstationerade arbetstagaren vanligtvis utför sitt arbete i enlighet med förordning (EG) nr 593/2008 och/eller Romkonventionen.

| c) | Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen. |
| --- | --- |

c)

Om den utstationerade arbetstagaren återvänder eller förväntas återuppta sitt arbete i den medlemsstat varifrån han eller hon utstationerats efter att ha slutfört det arbete eller det tillhandahållande av tjänster som var syftet med utstationeringen.

| d) | Om den utstationerade arbetstagaren har ett giltigt A1-formulär som bevis på att denne omfattas av det sociala trygghetssystemet i hemmedlemsstaten. A1-formuläret får inte vara retroaktivt och måste tillhandahållas från början av utstationeringsperioden och före eventuella inspektioner. |
| --- | --- |

d)

Om den utstationerade arbetstagaren har ett giltigt A1-formulär som bevis på att denne omfattas av det sociala trygghetssystemet i hemmedlemsstaten. A1-formuläret får inte vara retroaktivt och måste tillhandahållas från början av utstationeringsperioden och före eventuella inspektioner.

| e
  d) | Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker. |
| --- | --- |

e
  d)

Om resa, kost och logi tillhandahålls eller ersätts av den arbetsgivare som utstationerar arbetstagaren, samt på vilket sätt detta sker.

| f
  e) | Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten. |
| --- | --- |

f
  e)

Om samma eller en annan (utstationerad) arbetstagare under flera perioder innehaft tjänsten.

Dessa faktorer är bara vägledande; de ingår i den totala bedömningen och kan inte beaktas separat från varandra. Kriterierna måste anpassas i varje enskilt fall och hänsyn måste tas till varje situations särart.

Motivering

Syftet med denna bestämmelse är att förhindra att man startar företag vars verksamhet i etableringsmedlemsstaten är fingerad och enbart syftar till att kringgå lagstiftningen om arbetsvillkor i värdmedlemsstaten.

Artikel 2.2 i direktiv 96/71/EG syftar till att hindra att arbetstagare från en stat (inbegripet icke-medlemsstater) betraktas som egenföretagare och därmed undantas från direktivets tillämpningsområde. Det skulle t.ex. räcka att en löntagare inom byggsektorn i land A av sin arbetsgivare i land A "omvandlades" till egenföretagare för att arbetsgivaren skulle befrias från direktivets krav i medlemsstat B, dit arbetstagaren utstationerats. För att undvika denna typ av bedrägerier fastställs i direktivet från 1996 att det är det mottagande landet (medlemsstat B i exemplet) som har rätt att definiera begreppet arbetstagare, och därmed arbetsförhållandena, i enlighet med landets egen lagstiftning. Den enda svaga punkten i denna rättsliga konstruktion är svårigheten att tillämpa principen i praktiken: Förteckningen över faktorer i artikel 4 kommer att utgöra en uppsättning kriterier som underlättar den konkreta tillämpningen av artikel 2.2 i direktiv 96/71/EG.

Ändringsrekommendation 7

Artikel 3a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | Artikel 3a
  Påföljder vid bristande överensstämmelse

  I fall av bristande efterlevnad av artikel 3 i direktiv 96/71/EG eller relevanta artiklar i detta direktiv ska ett företag och dess arbetstagare omfattas av relevant tillämplig lagstiftning i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Alla personer som har utstationerats av företaget ska betraktas som arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom unionen i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget.


  Värdmedlemsstaten får därefter begära omedelbara bevis på att berörda arbetstagare får samma behandling som värdmedlemsstatens medborgare i fråga om alla arbets- och anställningsvillkor och relaterade sociala rättigheter i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 3a

Påföljder vid bristande överensstämmelse

I fall av bristande efterlevnad av artikel 3 i direktiv 96/71/EG eller relevanta artiklar i detta direktiv ska ett företag och dess arbetstagare omfattas av relevant tillämplig lagstiftning i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls. Alla personer som har utstationerats av företaget ska betraktas som arbetstagare som utnyttjar sin rätt till fri rörlighet inom unionen i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget.

Värdmedlemsstaten får därefter begära omedelbara bevis på att berörda arbetstagare får samma behandling som värdmedlemsstatens medborgare i fråga om alla arbets- och anställningsvillkor och relaterade sociala rättigheter i enlighet med artikel 45 i EUF-fördraget.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den information om arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG och som tillämpas och uppfylls av tjänsteleverantörerna finns tillgänglig på ett tydligt, fullständigt och lättillgängligt sätt på internet, i format och enligt webbstandarder som gör åtkomst möjlig för personer med funktionsnedsättning samt som gör det möjligt för förbindelsekontoren eller andra behöriga nationella organ som avses i artikel 4 i direktiv 96/71/EG att utföra sina arbetsuppgifter effektivt. | Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den information om arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG och som tillämpas och uppfylls av tjänsteleverantörerna finns tillgänglig kostnadsfritt och på ett tydligt, överskådligt, fullständigt och lättillgängligt sätt på internet, i format och enligt webbstandarder som gör åtkomst möjlig för personer med funktionsnedsättning samt som gör det möjligt för förbindelsekontoren eller andra behöriga nationella organ som avses i artikel 4 i direktiv 96/71/EG att utföra sina arbetsuppgifter effektivt. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den information om arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG och som tillämpas och uppfylls av tjänsteleverantörerna finns tillgänglig på ett tydligt, fullständigt och lättillgängligt sätt på internet, i format och enligt webbstandarder som gör åtkomst möjlig för personer med funktionsnedsättning samt som gör det möjligt för förbindelsekontoren eller andra behöriga nationella organ som avses i artikel 4 i direktiv 96/71/EG att utföra sina arbetsuppgifter effektivt.

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att den information om arbets- och anställningsvillkor som avses i artikel 3 i direktiv 96/71/EG och som tillämpas och uppfylls av tjänsteleverantörerna finns tillgänglig kostnadsfritt och på ett tydligt, överskådligt, fullständigt och lättillgängligt sätt på internet, i format och enligt webbstandarder som gör åtkomst möjlig för personer med funktionsnedsättning samt som gör det möjligt för förbindelsekontoren eller andra behöriga nationella organ som avses i artikel 4 i direktiv 96/71/EG att utföra sina arbetsuppgifter effektivt.

Motivering

För att informationen ska vara lättillgänglig bör den framför allt vara kostnadsfri.

Ändringsrekommendation 9

Artikel 7.4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Den skyldighet som fastställs i punkterna 1 och 2 ska inte innebära någon plikt för etableringsmedlemsstaten att genomföra faktiska undersökningar och kontroller på den medlemsstats territorium där tjänsten tillhandahålls. Sådana undersökningar och kontroller ska vid behov utföras av myndigheterna i den mottagande medlemsstaten på begäran av behöriga myndigheter i etableringsmedlemsstaten i enlighet med artikel 10 och de ska också vara förenliga med den tillsynsbehörighet som finns i den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning, praxis och administrativa förfarande och som överensstämmer med unionslagstiftningen. | Den skyldighet som fastställs i punkterna 1 och 2 ska inte innebära någon plikt för etableringsmedlemsstaten att genomföra faktiska undersökningar och kontroller på den medlemsstats territorium där tjänsten tillhandahålls. Sådana undersökningar och kontroller ska vid behov utföras av myndigheterna i den mottagande medlemsstaten på begäran av behöriga myndigheter i etableringsmedlemsstaten i enlighet med artikel 10 och de ska också vara förenliga med den tillsynsbehörighet som finns i den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning, praxis och administrativa förfarande och som överensstämmer med unionslagstiftningen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Den skyldighet som fastställs i punkterna 1 och 2 ska inte innebära någon plikt för etableringsmedlemsstaten att genomföra faktiska undersökningar och kontroller på den medlemsstats territorium där tjänsten tillhandahålls. Sådana undersökningar och kontroller ska vid behov utföras av myndigheterna i den mottagande medlemsstaten på begäran av behöriga myndigheter i etableringsmedlemsstaten i enlighet med artikel 10 och de ska också vara förenliga med den tillsynsbehörighet som finns i den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning, praxis och administrativa förfarande och som överensstämmer med unionslagstiftningen.

Den skyldighet som fastställs i punkterna 1 och 2 ska inte innebära någon plikt för etableringsmedlemsstaten att genomföra faktiska undersökningar och kontroller på den medlemsstats territorium där tjänsten tillhandahålls. Sådana undersökningar och kontroller ska vid behov utföras av myndigheterna i den mottagande medlemsstaten på begäran av behöriga myndigheter i etableringsmedlemsstaten i enlighet med artikel 10 och de ska också vara förenliga med den tillsynsbehörighet som finns i den mottagande medlemsstatens nationella lagstiftning, praxis och administrativa förfarande och som överensstämmer med unionslagstiftningen.

Motivering

Syftet är att avskaffa de processuella hindren för att kontrollera de faktiska förhållandena både i etableringsmedlemsstaten och i den mottagande medlemsstaten.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 9.1 inledningsfrasen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får endast införa följande administrativa krav och kontrollåtgärder: | Medlemsstaterna får endast införa
  I syfte att förbättra tillämpningen av artiklarna 3 och 5 i direktiv 96/71/EG ska värdmedlemsstaten som ett minimum införa följande administrativa krav och kontrollåtgärder: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna får endast införa följande administrativa krav och kontrollåtgärder:

Medlemsstaterna får endast införa
  I syfte att förbättra tillämpningen av artiklarna 3 och 5 i direktiv 96/71/EG ska värdmedlemsstaten som ett minimum införa följande administrativa krav och kontrollåtgärder:

Motivering

I stället för att som kommissionen föreslå maximikrav föreslår vi i stället att man fastställer minimikrav. Denna omvända logik är för övrigt i linje med bestämmelserna i artikel 12.3 i kommissionens förslag.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 9.1 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kravet att en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat måste göra en enkel anmälan till behöriga nationella myndigheter senast när tillhandahållandet av tjänster påbörjas, där anmälan bara behöver innehålla tjänsteleverantörens identitet, närvaron av en eller flera tydligt angivna utstationerade arbetstagare, hur många dessa beräknas vara, utstationeringsperiod och utstationeringsort, och vilka tjänster de ska utföra. | Kravet att en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat måste göra en enkel anmälan till behöriga nationella myndigheter senast när tillhandahållandet av tjänster påbörjas., där
  I denna anmälan bara behöver innehålla tjänsteleverantörens identitet, närvaron av en eller flera tydligt angivna utstationerade arbetstagare, hur många dessa beräknas vara, utstationeringsperiod och utstationeringsort, och vilka tjänster de ska utföra.
  ska det framgå att tjänsteleverantören har kännedom om minimikraven för anställnings- och arbetsförhållanden enligt artikel 3 i direktiv 96/71/EG i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls och kommer att följa dem. Anmälan ska som ett minimum innehålla uppgifter om den tid som utstationeringen varar, startdagen, de utstationerade arbetstagarnas identitet och antal samt arbetsplatserna i värdmedlemsstaten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kravet att en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat måste göra en enkel anmälan till behöriga nationella myndigheter senast när tillhandahållandet av tjänster påbörjas, där anmälan bara behöver innehålla tjänsteleverantörens identitet, närvaron av en eller flera tydligt angivna utstationerade arbetstagare, hur många dessa beräknas vara, utstationeringsperiod och utstationeringsort, och vilka tjänster de ska utföra.

Kravet att en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlemsstat måste göra en enkel anmälan till behöriga nationella myndigheter senast när tillhandahållandet av tjänster påbörjas., där
  I denna anmälan bara behöver innehålla tjänsteleverantörens identitet, närvaron av en eller flera tydligt angivna utstationerade arbetstagare, hur många dessa beräknas vara, utstationeringsperiod och utstationeringsort, och vilka tjänster de ska utföra.
  ska det framgå att tjänsteleverantören har kännedom om minimikraven för anställnings- och arbetsförhållanden enligt artikel 3 i direktiv 96/71/EG i den medlemsstat där tjänsten tillhandahålls och kommer att följa dem. Anmälan ska som ett minimum innehålla uppgifter om den tid som utstationeringen varar, startdagen, de utstationerade arbetstagarnas identitet och antal samt arbetsplatserna i värdmedlemsstaten.

Motivering

Klargörande av de krav som tjänsteleverantörens anmälan ska uppfylla.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 9.1 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kravet att tillhandahålla och/eller bevara kopior på papper eller i elektroniskt format av anställningsavtalet (eller ett motsvarande dokument enligt direktiv 91/533/EEG, inklusive eventuella ytterligare upplysningar i enlighet med artikel 4 i det direktivet); lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar eller kopior av motsvarande dokument under utstationeringsperioden på ett tillgängligt och tydligt angivet ställe på dess territorium, t.ex. på arbetsplatsen; för mobila arbetstagare i transportsektorn kan det vara det lokala kontoret eller i det fordon med vilket tjänsten utförs. | Kravet att tillhandahålla och/eller bevara kopior på papper eller i elektroniskt format av anställningsavtalet (eller ett motsvarande dokument enligt direktiv 91/533/EEG, inklusive eventuella ytterligare upplysningar i enlighet med artikel 4 i det direktivet); lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar, A1-formuläret som bevis på att arbetstagaren omfattas av det sociala trygghetssystemet i ursprungsmedlemsstaten, den riskvärdering av miljöfaktorer på arbetsplatsen som krävs enligt direktiv 89/391/EEG, och, om den utstationerade arbetstagaren är medborgare i ett tredjeland: kopior av arbetstillstånd och uppehållstillstånd och andra handlingar som behövs för att kontrollera efterlevnaden av direktiv 96/71/EG och detta direktiv, eller kopior av motsvarande dokument under utstationeringsperioden på ett tillgängligt och tydligt angivet ställe på dess territorium, t.ex. på arbetsplatsen; för mobila arbetstagare i transportsektorn kan det vara det lokala kontoret eller i det fordon med vilket tjänsten utförs. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kravet att tillhandahålla och/eller bevara kopior på papper eller i elektroniskt format av anställningsavtalet (eller ett motsvarande dokument enligt direktiv 91/533/EEG, inklusive eventuella ytterligare upplysningar i enlighet med artikel 4 i det direktivet); lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar eller kopior av motsvarande dokument under utstationeringsperioden på ett tillgängligt och tydligt angivet ställe på dess territorium, t.ex. på arbetsplatsen; för mobila arbetstagare i transportsektorn kan det vara det lokala kontoret eller i det fordon med vilket tjänsten utförs.

Kravet att tillhandahålla och/eller bevara kopior på papper eller i elektroniskt format av anställningsavtalet (eller ett motsvarande dokument enligt direktiv 91/533/EEG, inklusive eventuella ytterligare upplysningar i enlighet med artikel 4 i det direktivet); lönespecifikationer, tidrapporter och intyg över gjorda löneutbetalningar, A1-formuläret som bevis på att arbetstagaren omfattas av det sociala trygghetssystemet i ursprungsmedlemsstaten, den riskvärdering av miljöfaktorer på arbetsplatsen som krävs enligt direktiv 89/391/EEG, och, om den utstationerade arbetstagaren är medborgare i ett tredjeland: kopior av arbetstillstånd och uppehållstillstånd och andra handlingar som behövs för att kontrollera efterlevnaden av direktiv 96/71/EG och detta direktiv, eller kopior av motsvarande dokument under utstationeringsperioden på ett tillgängligt och tydligt angivet ställe på dess territorium, t.ex. på arbetsplatsen; för mobila arbetstagare i transportsektorn kan det vara det lokala kontoret eller i det fordon med vilket tjänsten utförs.

Motivering

Denna ändring är kopplad till artikel 3.2.

Ändringsrekommendation 13

Artikel 11, ny punkt 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 11


  Försvar av rättigheter – förenklade klagomålsförfaranden – retroaktiva utbetalningar

  (...)
  3.   Medlemsstaterna ska se till att fackföreningar och andra tredjeparter, t.ex. föreningar, organisationer och andra juridiska personer som enligt de kriterier som anges i den nationella lagstiftningen har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs, på arbetstagarens eller arbetsgivarens vägnar eller för att stödja denne och med hans eller hennes tillstånd, får delta i de rättsliga eller administrativa förfaranden som syftar till att genomföra detta direktiv eller att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv. | Artikel 11


  Försvar av rättigheter – förenklade klagomålsförfaranden – retroaktiva utbetalningar

  (...)
  3.   Medlemsstaterna ska se till att fackföreningar och andra tredjeparter, t.ex. föreningar, organisationer och andra juridiska personer som enligt de kriterier som anges i den nationella lagstiftningen har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs, på arbetstagarens eller arbetsgivarens vägnar eller för att stödja denne och med hans eller hennes tillstånd, får delta i de rättsliga eller administrativa förfaranden som syftar till att genomföra detta direktiv eller att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna
  kraven enligt detta direktiv. Fackföreningar ges rätt att efter medgivande från de utstationerade arbetstagarna föra deras talan.

  4.   Arbetstagarföreträdare, särskilt medlemmar i europeiska företagsråd inom byggsektorn, har när det gäller kontrollen av tillämpningen av lagstiftningen om olika aspekter av utstationering rätt att när som helst göra fackföreningar och behöriga myndigheter uppmärksamma på situationer som ger upphov till starka tvivel vad avser respekten för de utstationerade arbetstagarnas arbets- och sysselsättningsvillkor.

  5.   4. Punkterna 1 och 3 ska tillämpas utan att det påverkar nationella bestämmelser om preskriptionstider eller tidsfrister för att vidta sådana åtgärder eller nationella regler som rör ombud och försvar vid domstol. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 11

Försvar av rättigheter – förenklade klagomålsförfaranden – retroaktiva utbetalningar

(...)

3.   Medlemsstaterna ska se till att fackföreningar och andra tredjeparter, t.ex. föreningar, organisationer och andra juridiska personer som enligt de kriterier som anges i den nationella lagstiftningen har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs, på arbetstagarens eller arbetsgivarens vägnar eller för att stödja denne och med hans eller hennes tillstånd, får delta i de rättsliga eller administrativa förfaranden som syftar till att genomföra detta direktiv eller att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv.

Artikel 11

Försvar av rättigheter – förenklade klagomålsförfaranden – retroaktiva utbetalningar

(...)

3.   Medlemsstaterna ska se till att fackföreningar och andra tredjeparter, t.ex. föreningar, organisationer och andra juridiska personer som enligt de kriterier som anges i den nationella lagstiftningen har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs, på arbetstagarens eller arbetsgivarens vägnar eller för att stödja denne och med hans eller hennes tillstånd, får delta i de rättsliga eller administrativa förfaranden som syftar till att genomföra detta direktiv eller att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna
  kraven enligt detta direktiv. Fackföreningar ges rätt att efter medgivande från de utstationerade arbetstagarna föra deras talan.

4.   Arbetstagarföreträdare, särskilt medlemmar i europeiska företagsråd inom byggsektorn, har när det gäller kontrollen av tillämpningen av lagstiftningen om olika aspekter av utstationering rätt att när som helst göra fackföreningar och behöriga myndigheter uppmärksamma på situationer som ger upphov till starka tvivel vad avser respekten för de utstationerade arbetstagarnas arbets- och sysselsättningsvillkor.

5.   4. Punkterna 1 och 3 ska tillämpas utan att det påverkar nationella bestämmelser om preskriptionstider eller tidsfrister för att vidta sådana åtgärder eller nationella regler som rör ombud och försvar vid domstol.

Motivering

Arbetstagarföreträdarna i företagen, och särskilt medlemmarna av de europeiska företagsråden, har direktkontakt med den konkreta verkligheten i de olika företagen och inrättningarna i medlemsstaterna. Eftersom de är faktiska observatörer av arbetsförhållandena på plats eller på transnationell nivå bör de ha rätt att slå larm i händelse av bedrägerier vad avser tillämpningen av lagstiftningen om utstationerade arbetstagare.

Ändringsrekommendation 14

Artikel 12.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 12
  Underentreprenörer – gemensamt och solidariskt ansvar
  När det gäller den byggnadsverksamhet som avses i bilagan till direktiv 96/71/EG ska medlemsstaten, för all sådan utstationering som omfattas av artikel 1.3 i direktiv 96/71/EG och på ett icke-diskriminerande sätt, säkerställa motsvarande rättigheter för anställda till direkta underentreprenörer som är etablerade på dess territorium, så att en entreprenör vars arbetsgivare (tjänsteleverantör alternativt personaluthyrningsföretag eller bemanningsföretag) är en direkt underentreprenör kan hållas ansvarig av den utstationerade arbetstagaren och/eller gemensamma fonder eller arbetsmarknadsinstitutioner för att inte ha betalat ut följande: | Artikel 12
  Underentreprenörer – gemensamt och solidariskt ansvar

  När det gäller den byggnadsverksamhet som avses i bilagan till direktiv 96/71/EG ska medlemsstaten, för all sådan utstationering som omfattas av artikel 1.3 i direktiv 96/71/EG och
  Varje medlemsstat ska på ett icke-diskriminerande sätt, säkerställa motsvarande rättigheter för anställda till direkta underentreprenörer som är etablerade på dess territorium, så att en entreprenör vars arbetsgivare (tjänsteleverantör alternativt personaluthyrningsföretag eller bemanningsföretag) är en direkt underentreprenör kan hållas ansvarig av den utstationerade arbetstagaren och/eller gemensamma fonder eller arbetsmarknadsinstitutioner för att inte ha betalat ut följande:
  vidta nödvändiga åtgärder för att se till att ett företag som utser ett annat företag att tillhandahålla tjänster är ansvarigt, utöver och/eller i stället för arbetsgivaren, för skyldigheter som är förknippade med företaget eller entreprenören eller uthyraren av arbetskraft som utses av detta företag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 12

Underentreprenörer – gemensamt och solidariskt ansvar

När det gäller den byggnadsverksamhet som avses i bilagan till direktiv 96/71/EG ska medlemsstaten, för all sådan utstationering som omfattas av artikel 1.3 i direktiv 96/71/EG och på ett icke-diskriminerande sätt, säkerställa motsvarande rättigheter för anställda till direkta underentreprenörer som är etablerade på dess territorium, så att en entreprenör vars arbetsgivare (tjänsteleverantör alternativt personaluthyrningsföretag eller bemanningsföretag) är en direkt underentreprenör kan hållas ansvarig av den utstationerade arbetstagaren och/eller gemensamma fonder eller arbetsmarknadsinstitutioner för att inte ha betalat ut följande:

Artikel 12

Underentreprenörer – gemensamt och solidariskt ansvar

När det gäller den byggnadsverksamhet som avses i bilagan till direktiv 96/71/EG ska medlemsstaten, för all sådan utstationering som omfattas av artikel 1.3 i direktiv 96/71/EG och
  Varje medlemsstat ska på ett icke-diskriminerande sätt, säkerställa motsvarande rättigheter för anställda till direkta underentreprenörer som är etablerade på dess territorium, så att en entreprenör vars arbetsgivare (tjänsteleverantör alternativt personaluthyrningsföretag eller bemanningsföretag) är en direkt underentreprenör kan hållas ansvarig av den utstationerade arbetstagaren och/eller gemensamma fonder eller arbetsmarknadsinstitutioner för att inte ha betalat ut följande:
  vidta nödvändiga åtgärder för att se till att ett företag som utser ett annat företag att tillhandahålla tjänster är ansvarigt, utöver och/eller i stället för arbetsgivaren, för skyldigheter som är förknippade med företaget eller entreprenören eller uthyraren av arbetskraft som utses av detta företag.

Motivering

Det finns ingen anledning att begränsa bestämmelserna om underleverantörskedjor till byggsektorn. Klargörande av ingångna åtaganden.

Ändringsrekommendation 15

Artikel 12.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska se till att en entreprenör som gjort en omsorgsfull riskbedömning inte ska hållas ansvarig enligt punkt 1. Sådana system ska tillämpas på ett öppet, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. De kan omfatta förebyggande åtgärder som vidtas av entreprenören när det gäller bevis från underentreprenörer om de viktigaste arbetsvillkoren för de utstationerade arbetstagare som omfattas av artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG, inklusive lönespecifikationer, löneutbetalningar, uppfyllande av krav när det gäller socialförsäkring och skatter i etableringsmedlemsstaten och uppfyllande av tillämpliga regler om utstationering av arbetstagare. | Medlemsstaterna ska se till att en entreprenör som gjort en omsorgsfull riskbedömning inte ska hållas ansvarig enligt punkt 1. Sådana
  Dessa system ska tillämpas på ett öppet, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. De kan omfatta förebyggande åtgärder som vidtas av entreprenören när det gäller bevis från underentreprenörer om de viktigaste arbetsvillkoren för de utstationerade arbetstagare som omfattas av artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG, inklusive lönespecifikationer, löneutbetalningar, uppfyllande av krav när det gäller socialförsäkring och skatter i etableringsmedlemsstaten och uppfyllande av tillämpliga regler om utstationering av arbetstagare. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna ska se till att en entreprenör som gjort en omsorgsfull riskbedömning inte ska hållas ansvarig enligt punkt 1. Sådana system ska tillämpas på ett öppet, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. De kan omfatta förebyggande åtgärder som vidtas av entreprenören när det gäller bevis från underentreprenörer om de viktigaste arbetsvillkoren för de utstationerade arbetstagare som omfattas av artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG, inklusive lönespecifikationer, löneutbetalningar, uppfyllande av krav när det gäller socialförsäkring och skatter i etableringsmedlemsstaten och uppfyllande av tillämpliga regler om utstationering av arbetstagare.

Medlemsstaterna ska se till att en entreprenör som gjort en omsorgsfull riskbedömning inte ska hållas ansvarig enligt punkt 1. Sådana
  Dessa system ska tillämpas på ett öppet, icke-diskriminerande och proportionellt sätt. De kan omfatta förebyggande åtgärder som vidtas av entreprenören när det gäller bevis från underentreprenörer om de viktigaste arbetsvillkoren för de utstationerade arbetstagare som omfattas av artikel 3.1 i direktiv 96/71/EG, inklusive lönespecifikationer, löneutbetalningar, uppfyllande av krav när det gäller socialförsäkring och skatter i etableringsmedlemsstaten och uppfyllande av tillämpliga regler om utstationering av arbetstagare.

Motivering

Det finns inte någon definition på EU-nivå av begreppet "omsorgsfull riskbedömning". Dessutom bör man undvika att entreprenören fråntas sitt ansvar när det gäller att kontrollera att underleverantören respekterar arbetsvillkoren.

Ändringsrekommendation 16

Artikel 12.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna får i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om striktare ansvarsbestämmelser inom nationell lagstiftning, om dessa är icke-diskriminerande och proportionella när det gäller omfattningen av underentreprenörens ansvar. Medlemsstaterna får också i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om sådant ansvar inom andra sektorer än dem som anges i bilagan till direktiv 96/71/EG. Medlemsstaterna kan i sådana fall föreskriva att en entreprenör som har gjort en omsorgsfull riskbedömning i enlighet med nationell lagstiftning inte ska hållas ansvarig. | Medlemsstaterna får i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om striktare ansvarsbestämmelser inom nationell lagstiftning, om dessa är icke-diskriminerande och proportionella när det gäller omfattningen av underentreprenörens ansvar. Medlemsstaterna får också i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om sådant ansvar inom andra sektorer än dem som anges i bilagan till direktiv 96/71/EG. Medlemsstaterna kan i sådana fall föreskriva att en entreprenör som har gjort en omsorgsfull riskbedömning i enlighet med nationell lagstiftning inte ska hållas ansvarig. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Medlemsstaterna får i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om striktare ansvarsbestämmelser inom nationell lagstiftning, om dessa är icke-diskriminerande och proportionella när det gäller omfattningen av underentreprenörens ansvar. Medlemsstaterna får också i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om sådant ansvar inom andra sektorer än dem som anges i bilagan till direktiv 96/71/EG. Medlemsstaterna kan i sådana fall föreskriva att en entreprenör som har gjort en omsorgsfull riskbedömning i enlighet med nationell lagstiftning inte ska hållas ansvarig.

Medlemsstaterna får i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om striktare ansvarsbestämmelser inom nationell lagstiftning, om dessa är icke-diskriminerande och proportionella när det gäller omfattningen av underentreprenörens ansvar. Medlemsstaterna får också i enlighet med unionslagstiftningen föreskriva om sådant ansvar inom andra sektorer än dem som anges i bilagan till direktiv 96/71/EG. Medlemsstaterna kan i sådana fall föreskriva att en entreprenör som har gjort en omsorgsfull riskbedömning i enlighet med nationell lagstiftning inte ska hållas ansvarig.

Motivering

Det finns inte någon definition på EU-nivå av begreppet "omsorgsfull riskbedömning". Dessutom bör man undvika att entreprenören fråntas sitt ansvar när det gäller att kontrollera att underleverantören respekterar arbetsvillkoren.

Ändringsrekommendation 17

Artikel 12, ny punkt 4

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | 4a. | Om det inte finns något avtal mellan arbetsmarknadsparterna som begränsar antalet entreprenadnivåer i den berörda sektorn ska denna gräns vara tre nivåer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

4a.

Motivering

Denna ändring är en följd av punkt 28 i yttrandets politiska rekommendationer

Ändringsrekommendation 18

Artikel 18, ny artikel efter artikel 18

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | Ny artikel



  Klausul om upprätthållande av skyddsnivån



  Genomförandet av detta direktiv ska inte under några omständigheter vara tillräckligt skäl för att motivera en sänkning av den allmänna skyddsnivån för arbetstagarna på de områden som omfattas av detta direktiv. Det ska inte påverka medlemsstaternas eller arbetsmarknadsparternas rätt att, om förhållandena ändras, anta andra lagar och författningar och ingå andra avtal än de som gäller när detta direktiv antas, under förutsättning att minimikraven i detta direktiv uppfylls. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Ny artikel

Klausul om upprätthållande av skyddsnivån

Genomförandet av detta direktiv ska inte under några omständigheter vara tillräckligt skäl för att motivera en sänkning av den allmänna skyddsnivån för arbetstagarna på de områden som omfattas av detta direktiv. Det ska inte påverka medlemsstaternas eller arbetsmarknadsparternas rätt att, om förhållandena ändras, anta andra lagar och författningar och ingå andra avtal än de som gäller när detta direktiv antas, under förutsättning att minimikraven i detta direktiv uppfylls.

Motivering

En sådan här klausul om upprätthållande av skyddsnivån finns redan i många unionsdirektiv och syftar till bättre tillämpning av direktivet i medlemsstaterna. Införlivandet av ett direktiv i en medlemsstat får inte sänka den befintliga skyddsnivån inom de områden som direktivet omfattar, t.ex. vad gäller det solidariska ansvar som avses i artikel 12 i det här direktivet.

Ändringsrekommendation 19

Artikel 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 21
  Rapportering
  Senast fem år efter sista dagen för införlivande ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rapportera om genomförandet av detta direktiv, och denna rapport ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag. | Artikel 21
  Rapportering
  Senast fem år efter sista dagen för införlivande ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén rapportera om genomförandet av detta direktiv, och denna rapport ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 21

Rapportering

Senast fem år efter sista dagen för införlivande ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rapportera om genomförandet av detta direktiv, och denna rapport ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag.

Artikel 21

Rapportering

Senast fem år efter sista dagen för införlivande ska kommissionen till Europaparlamentet, rådet, och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén rapportera om genomförandet av detta direktiv, och denna rapport ska vid behov åtföljas av lämpliga förslag.

Motivering

Krav som ligger i linje med valet av artikel 153 i EUF-fördraget som rättslig grund för direktivförslaget.

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/81

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Stadga för europeiska stiftelser”

2013/C 17/13

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Vi stöder kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

—

Vi stöder kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet.

| — | Vi stöder därför kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), som syftade till att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Vi stöder därför kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), som syftade till att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete på EU-nivå.

| — | Denna stadga måste avspegla en strävan efter förenkling och effektivitet för stiftelserna så att de kan arbeta effektivare med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer, samtidigt som den måste tillgodose en önskan om rättssäkerhet och klargörande av stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten. |
| --- | --- |

—

Denna stadga måste avspegla en strävan efter förenkling och effektivitet för stiftelserna så att de kan arbeta effektivare med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer, samtidigt som den måste tillgodose en önskan om rättssäkerhet och klargörande av stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten.

| — | Regionkommittén förstår strävan efter en jämvikt mellan kraven i de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning när det gäller den miniminivå av tillgångar som krävs av en stiftelse och önskan om att underlätta bildandet av europeiska stiftelser i hela EU. Kommittén är dock mån om att garantera givarna och allmänheten att de europeiska stiftelserna är tillräckligt förmögenhetsmässigt solida och vill dels att det minimibelopp som krävs för registreringen av en europeisk stiftelse ska höjas till 50 000 euro i stället för 25 000 euro, som ReK anser vara för lågt, dels att detta belopp ska bibehållas under den europeiska stiftelsens hela livstid. Straffet för att inte följa denna miniminivå skulle vara upplösning. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén förstår strävan efter en jämvikt mellan kraven i de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning när det gäller den miniminivå av tillgångar som krävs av en stiftelse och önskan om att underlätta bildandet av europeiska stiftelser i hela EU. Kommittén är dock mån om att garantera givarna och allmänheten att de europeiska stiftelserna är tillräckligt förmögenhetsmässigt solida och vill dels att det minimibelopp som krävs för registreringen av en europeisk stiftelse ska höjas till 50 000 euro i stället för 25 000 euro, som ReK anser vara för lågt, dels att detta belopp ska bibehållas under den europeiska stiftelsens hela livstid. Straffet för att inte följa denna miniminivå skulle vara upplösning.

| Föredragande | Claudette BRUNET-LECHENAULT (FR–PSE), vice ordförande för departementsfullmäktige i Saône-et-Loire |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till rådets förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE)
  COM(2012) 35 final |

Föredragande

Claudette BRUNET-LECHENAULT (FR–PSE), vice ordförande för departementsfullmäktige i Saône-et-Loire

Referensdokument

Förslag till rådets förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE)

COM(2012) 35 final

I.   INLEDNING

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén är medveten om stiftelsernas ekonomiska betydelse och centrala roll i hela Europa inom alla områden av allmänintresse, och särskilt inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområden, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, social trygghet, konst och kultur, utbildning, vetenskap, forskning och innovation samt miljö. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén är medveten om stiftelsernas ekonomiska betydelse och centrala roll i hela Europa inom alla områden av allmänintresse, och särskilt inom de lokala och regionala myndigheternas behörighetsområden, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, social trygghet, konst och kultur, utbildning, vetenskap, forskning och innovation samt miljö.

| 2. | Kommittén förstår och beklagar de svårigheter som stiftelser möts av när de vill verka bortom de nationella gränserna med gränsöverskridande eller transnationella projekt och som gör att de måste spendera stora summor på rådgivning eller strukturer som annars skulle kunna användas effektivare för att fullgöra deras sociala uppdrag. |
| --- | --- |

2.

Kommittén förstår och beklagar de svårigheter som stiftelser möts av när de vill verka bortom de nationella gränserna med gränsöverskridande eller transnationella projekt och som gör att de måste spendera stora summor på rådgivning eller strukturer som annars skulle kunna användas effektivare för att fullgöra deras sociala uppdrag.

| 3. | Vi stöder kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

3.

Vi stöder kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet.

| 4. | Det är för övrigt positivt att kommissionens förslag ingår i ett större sammanhang av tryggade aktiviteter i anslutning till social ekonomi och solidaritet på den inre marknaden. Därför hoppas kommittén på att antagandet av stadgan för europeiska stiftelser öppnar vägen för en europeisk stadga för ömsesidiga bolag. |
| --- | --- |

4.

Det är för övrigt positivt att kommissionens förslag ingår i ett större sammanhang av tryggade aktiviteter i anslutning till social ekonomi och solidaritet på den inre marknaden. Därför hoppas kommittén på att antagandet av stadgan för europeiska stiftelser öppnar vägen för en europeisk stadga för ömsesidiga bolag.

| 5. | Denna stadga måste på samma gång avspegla en strävan efter förenkling, effektivitet och rättssäkerhet för stiftelserna så att de kan arbeta bättre med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer. |
| --- | --- |

5.

Denna stadga måste på samma gång avspegla en strävan efter förenkling, effektivitet och rättssäkerhet för stiftelserna så att de kan arbeta bättre med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer.

| 6. | Stadgan måste också ha till syfte att klargöra stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten. |
| --- | --- |

6.

Stadgan måste också ha till syfte att klargöra stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten.

| 7. | Kommittén skulle vilja att de europeiska stiftelserna ges en starkare europeisk dimension, inte bara då de bildas utan under hela deras livstid, och att de juridiska bestämmelser som ska gälla för dem i största möjliga utsträckning hämtas från förslaget till förordning och respektive stiftelses stadgar samt att hänvisningarna till nationell lagstiftning begränsas. |
| --- | --- |

7.

Kommittén skulle vilja att de europeiska stiftelserna ges en starkare europeisk dimension, inte bara då de bildas utan under hela deras livstid, och att de juridiska bestämmelser som ska gälla för dem i största möjliga utsträckning hämtas från förslaget till förordning och respektive stiftelses stadgar samt att hänvisningarna till nationell lagstiftning begränsas.

| 8. | ReK påminner om att om de europeiska stiftelserna kan samla in privata medel eller få offentlig finansiering för att fullgöra sina uppdrag måste de omfattas av krav på att redovisa hur medlen använts, såväl för sina finansiärer som för alla EU-medborgare. |
| --- | --- |

8.

ReK påminner om att om de europeiska stiftelserna kan samla in privata medel eller få offentlig finansiering för att fullgöra sina uppdrag måste de omfattas av krav på att redovisa hur medlen använts, såväl för sina finansiärer som för alla EU-medborgare.

II.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Stiftelsesektorns ekonomiska betydelse

| 9. | Regionkommittén konstaterar att stiftelsesektorn har en icke försumbar ekonomisk betydelse med sammantagna årliga utgifter på ca 150 miljarder euro och närmare en miljon direkta arbetstillfällen på heltid i hela EU. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén konstaterar att stiftelsesektorn har en icke försumbar ekonomisk betydelse med sammantagna årliga utgifter på ca 150 miljarder euro och närmare en miljon direkta arbetstillfällen på heltid i hela EU.

| 10. | Kommittén noterar stiftelsernas intresse för att verka över de nationella gränserna i syfte att på ett övergripande sätt angripa tvärgående problem rörande t.ex. migration, socioekonomisk utveckling, vetenskaplig excellens, mänskliga rättigheter och miljö. |
| --- | --- |

10.

Kommittén noterar stiftelsernas intresse för att verka över de nationella gränserna i syfte att på ett övergripande sätt angripa tvärgående problem rörande t.ex. migration, socioekonomisk utveckling, vetenskaplig excellens, mänskliga rättigheter och miljö.

| 11. | Kommittén betonar i synnerhet den roll som stiftelserna kan spela när det gäller utnyttjande av deras resurser och kreativitet i en tid som präglas av en djup politisk, finansiell och social kris i Europa, då det är avgörande att undersöka alla möjligheter att stärka Europeiska unionen och säkra en framtid och tillväxtutsikter för medborgarna. |
| --- | --- |

11.

Kommittén betonar i synnerhet den roll som stiftelserna kan spela när det gäller utnyttjande av deras resurser och kreativitet i en tid som präglas av en djup politisk, finansiell och social kris i Europa, då det är avgörande att undersöka alla möjligheter att stärka Europeiska unionen och säkra en framtid och tillväxtutsikter för medborgarna.

Tunga och dyra administrativa hinder

| 12. | Stiftelser kan mötas av svårigheter i sin transnationella eller gränsöverskridande verksamhet på grund av bestämmelser i nationell lagstiftning som tvingar dem att lägga en del av sina medel – uppskattningsvis ca 90–102 miljoner euro per år – på rådgivning och olika administrativa utgifter i stället för att använda dessa medel för att genomföra projekt av allmänintresse, ensamma eller i samarbete med andra stiftelser eller lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

12.

Stiftelser kan mötas av svårigheter i sin transnationella eller gränsöverskridande verksamhet på grund av bestämmelser i nationell lagstiftning som tvingar dem att lägga en del av sina medel – uppskattningsvis ca 90–102 miljoner euro per år – på rådgivning och olika administrativa utgifter i stället för att använda dessa medel för att genomföra projekt av allmänintresse, ensamma eller i samarbete med andra stiftelser eller lokala och regionala myndigheter.

För en stadga som stärker det europeiska medborgarinitiativet genom stiftelsernas roll

| 13. | Regionkommittén understryker att verksamheten inom stiftelser, som vanligen bildas på initiativ av privaträttsliga personer (privatpersoner eller företag), rör projekt av allmänintresse som är mycket viktiga för EU-medborgarna och ofta avser områden som faller under de lokala och regionala myndigheternas behörighet, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, social trygghet, konst och kultur, utbildning, vetenskap, forskning och innovation. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén understryker att verksamheten inom stiftelser, som vanligen bildas på initiativ av privaträttsliga personer (privatpersoner eller företag), rör projekt av allmänintresse som är mycket viktiga för EU-medborgarna och ofta avser områden som faller under de lokala och regionala myndigheternas behörighet, såsom sociala tjänster, hälso- och sjukvård, social trygghet, konst och kultur, utbildning, vetenskap, forskning och innovation.

| 14. | Kommittén anser att valet av en ny rättslig form som ett alternativ till de nationella stadgorna och motsvarande en stadga för "europeiska stiftelser" skulle vara avgörande för att stärka stiftelsernas roll i EU. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att valet av en ny rättslig form som ett alternativ till de nationella stadgorna och motsvarande en stadga för "europeiska stiftelser" skulle vara avgörande för att stärka stiftelsernas roll i EU.

| 15. | Vi stöder därför kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), som syftade till att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

15.

Vi stöder därför kommissionens förslag till förordning om stadga för europeiska stiftelser (FE) och anser att det följer på antagandet av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet och förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), som syftade till att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete på EU-nivå.

| 16. | Artikel 352 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet med enhällighet, på förslag av kommissionen och efter Europaparlamentets godkännande, ska anta lämpliga bestämmelser för att nå något av de mål som avses i fördragen, är den enda relevanta rättsliga grunden för detta förslag till förordning, eftersom det inte finns några särskilda bestämmelser i fördragen som uttryckligen ger EU-institutionerna befogenhet på detta område. Denna rättsliga grund har tidigare valts vid antagandet av bestämmelserna om andra stadgor, t.ex. för Europabolag och för europeiska ekonomiska intressegrupperingar, och påverkar på intet sätt de nationella föreskrifterna om stiftelser. Kommittén framhåller dessutom att förslaget till förordning har gett upphov till ett enda motiverat yttrande inom ramen för systemet för tidig varning om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen av de 19 nationella parlament som analyserat ärendet. |
| --- | --- |

16.

Artikel 352 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet med enhällighet, på förslag av kommissionen och efter Europaparlamentets godkännande, ska anta lämpliga bestämmelser för att nå något av de mål som avses i fördragen, är den enda relevanta rättsliga grunden för detta förslag till förordning, eftersom det inte finns några särskilda bestämmelser i fördragen som uttryckligen ger EU-institutionerna befogenhet på detta område. Denna rättsliga grund har tidigare valts vid antagandet av bestämmelserna om andra stadgor, t.ex. för Europabolag och för europeiska ekonomiska intressegrupperingar, och påverkar på intet sätt de nationella föreskrifterna om stiftelser. Kommittén framhåller dessutom att förslaget till förordning har gett upphov till ett enda motiverat yttrande inom ramen för systemet för tidig varning om tillämpningen av subsidiaritetsprincipen av de 19 nationella parlament som analyserat ärendet.

| 17. | Denna stadga måste avspegla en strävan efter förenkling och effektivitet för stiftelserna så att de kan arbeta effektivare med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer, samtidigt som den måste tillgodose en önskan om rättssäkerhet och klargörande av stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten. |
| --- | --- |

17.

Denna stadga måste avspegla en strävan efter förenkling och effektivitet för stiftelserna så att de kan arbeta effektivare med gränsöverskridande eller transnationella projekt, ensamma eller i samarbete med nationella, lokala och regionala aktörer, samtidigt som den måste tillgodose en önskan om rättssäkerhet och klargörande av stiftelsernas verksamhet och finansiering för allmänheten.

Framhävande av den europeiska dimensionen

| 18. | Regionkommittén skulle vilja att de europeiska stiftelsernas europeiska dimension framhävs tydligare genom att det föreskrivs att en europeisk stiftelse ska bedriva eller ha som mål att bedriva transnationell eller gränsöverskridande verksamhet vid bildandet och under hela sin livstid. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén skulle vilja att de europeiska stiftelsernas europeiska dimension framhävs tydligare genom att det föreskrivs att en europeisk stiftelse ska bedriva eller ha som mål att bedriva transnationell eller gränsöverskridande verksamhet vid bildandet och under hela sin livstid.

| 19. | Kommittén beklagar i detta sammanhang att det i förslaget till förordning ofta hänvisas till medlemsstaternas nationella lagstiftning, vilket ReK anser kan vara en källa till rättsosäkerhet för de europeiska stiftelserna i avsaknad av harmoniseringsbestämmelser. |
| --- | --- |

19.

Kommittén beklagar i detta sammanhang att det i förslaget till förordning ofta hänvisas till medlemsstaternas nationella lagstiftning, vilket ReK anser kan vara en källa till rättsosäkerhet för de europeiska stiftelserna i avsaknad av harmoniseringsbestämmelser.

Krav på tydlighet, tillförlitlighet och öppenhet

| 20. | Regionkommittén påminner om att de europeiska stiftelsernas förmåga att samla in privata medel och få offentlig finansiering för att fullgöra sina uppdrag förutsätter att de kan erbjuda sina givare och finansiärer, och mer generellt alla EU-medborgare, bästa möjliga garantier för sin soliditet och fullständig öppenhet i fråga om sin styrning och användningen av de medel som de erhåller. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén påminner om att de europeiska stiftelsernas förmåga att samla in privata medel och få offentlig finansiering för att fullgöra sina uppdrag förutsätter att de kan erbjuda sina givare och finansiärer, och mer generellt alla EU-medborgare, bästa möjliga garantier för sin soliditet och fullständig öppenhet i fråga om sin styrning och användningen av de medel som de erhåller.

För ett förtydligande av de europeiska stiftelsernas ändamål

| 21. | Regionkommittén påpekar att i vissa medlemsstater täcker "allmännyttig" och "allmänhetens intresse" olika begrepp och kan i vissa fall syfta på antingen ett förfarande eller en särskild rättslig status i nationell rätt eller en specifik skattemässig behandling. Vi föreslår därför att den använda terminologin harmoniseras genom att "allmänintresse" används som det begrepp som ska beaktas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater när de europeiska stiftelsernas ändamål fastställs, utan någon skattemässig betydelse. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén påpekar att i vissa medlemsstater täcker "allmännyttig" och "allmänhetens intresse" olika begrepp och kan i vissa fall syfta på antingen ett förfarande eller en särskild rättslig status i nationell rätt eller en specifik skattemässig behandling. Vi föreslår därför att den använda terminologin harmoniseras genom att "allmänintresse" används som det begrepp som ska beaktas på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater när de europeiska stiftelsernas ändamål fastställs, utan någon skattemässig betydelse.

| 22. | Dessutom bör "amatöridrott" i artikel 5 i förslaget definieras för att undvika att europeiska stiftelsers insatser övergår till att stödja aktiviteter som snarare hör till professionell idrott. |
| --- | --- |

22.

Dessutom bör "amatöridrott" i artikel 5 i förslaget definieras för att undvika att europeiska stiftelsers insatser övergår till att stödja aktiviteter som snarare hör till professionell idrott.

Mot större tillförlitlighet

| 23. | Regionkommittén förstår strävan efter en jämvikt mellan kraven i de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning när det gäller den miniminivå av tillgångar som krävs av en stiftelse och önskan om att underlätta bildandet av europeiska stiftelser i hela EU. Kommittén är dock mån om att garantera givarna och allmänheten att de europeiska stiftelserna är tillräckligt förmögenhetsmässigt solida och vill dels att det minimibelopp som krävs för registreringen av en europeisk stiftelse ska höjas till 50 000 euro i stället för 25 000 euro, som ReK anser vara för lågt, dels att detta belopp ska bibehållas under den europeiska stiftelsens hela livstid. Straffet för att inte följa denna miniminivå skulle vara upplösning. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén förstår strävan efter en jämvikt mellan kraven i de olika medlemsstaternas nationella lagstiftning när det gäller den miniminivå av tillgångar som krävs av en stiftelse och önskan om att underlätta bildandet av europeiska stiftelser i hela EU. Kommittén är dock mån om att garantera givarna och allmänheten att de europeiska stiftelserna är tillräckligt förmögenhetsmässigt solida och vill dels att det minimibelopp som krävs för registreringen av en europeisk stiftelse ska höjas till 50 000 euro i stället för 25 000 euro, som ReK anser vara för lågt, dels att detta belopp ska bibehållas under den europeiska stiftelsens hela livstid. Straffet för att inte följa denna miniminivå skulle vara upplösning.

| 24. | ReK anser att det är givet på förhand att europeiska stiftelser inte är vinstdrivande, men inser att de kan behöva bedriva ekonomisk verksamhet för att utföra sina uppdrag av allmänintresse. Vi föreslår därför att artikel 11 ändras för att tydligare fastställa inom vilka gränser en europeisk stiftelse får bedriva ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

24.

ReK anser att det är givet på förhand att europeiska stiftelser inte är vinstdrivande, men inser att de kan behöva bedriva ekonomisk verksamhet för att utföra sina uppdrag av allmänintresse. Vi föreslår därför att artikel 11 ändras för att tydligare fastställa inom vilka gränser en europeisk stiftelse får bedriva ekonomisk verksamhet.

| 25. | Kommittén anser att frågan om ersättningen för ledamöterna i styrelsen och kontrollorganet för europeiska stiftelser är en naturlig följd av att stiftelserna inte är vinstdrivande, och att principer för detta bör fastställas i förslaget. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att frågan om ersättningen för ledamöterna i styrelsen och kontrollorganet för europeiska stiftelser är en naturlig följd av att stiftelserna inte är vinstdrivande, och att principer för detta bör fastställas i förslaget.

| 26. | ReK skulle vilja att principerna för förebyggande av intressekonflikter förtydligas, eftersom vi menar att de nuvarande formuleringarna kan leda till olika tolkningar, vilket skulle kunna ge motsatt effekt i förhållande till den önskade. |
| --- | --- |

26.

ReK skulle vilja att principerna för förebyggande av intressekonflikter förtydligas, eftersom vi menar att de nuvarande formuleringarna kan leda till olika tolkningar, vilket skulle kunna ge motsatt effekt i förhållande till den önskade.

| 27. | Vi stöder bestämmelserna om bokföring och öppenhet, men föreslår att bestämmelserna om kontroll och offentliggörande av de europeiska stiftelsernas verksamhet ska förtydligas och preciseras. |
| --- | --- |

27.

Vi stöder bestämmelserna om bokföring och öppenhet, men föreslår att bestämmelserna om kontroll och offentliggörande av de europeiska stiftelsernas verksamhet ska förtydligas och preciseras.

Behov av harmonisering

| 28. | Regionkommittén är medveten om de budgetdisciplinära skäl som ligger bakom valet att inrätta en tillsynsmyndighet för europeiska stiftelser på nationell nivå i stället för att inrätta ett kontrollförfarande och ett kontrollorgan på EU-nivå. |
| --- | --- |

28.

Regionkommittén är medveten om de budgetdisciplinära skäl som ligger bakom valet att inrätta en tillsynsmyndighet för europeiska stiftelser på nationell nivå i stället för att inrätta ett kontrollförfarande och ett kontrollorgan på EU-nivå.

| 29. | ReK inser att det är berättigat att ta med skattebestämmelser i förslaget till stadga, men ställer sig tveksam till att de europeiska stiftelserna automatiskt ska omfattas av samma skattebestämmelser som nationella enheter av allmänintresse, på grund av de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller villkoren för beviljande av dessa förmånliga nationella skattebestämmelser. |
| --- | --- |

29.

ReK inser att det är berättigat att ta med skattebestämmelser i förslaget till stadga, men ställer sig tveksam till att de europeiska stiftelserna automatiskt ska omfattas av samma skattebestämmelser som nationella enheter av allmänintresse, på grund av de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller villkoren för beviljande av dessa förmånliga nationella skattebestämmelser.

III.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Artikel 2.5

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| I denna förordning gäller följande definitioner:
  (5)   enhet för allmännyttiga ändamål: en stiftelse med ett allmännyttigt ändamål och/eller en liknande allmännyttig juridisk person utan medlemskap som bildats i enlighet med lagen i någon av medlemsstaterna. | I denna förordning gäller följande definitioner:
  (5)   enhet för allmännyttiga ändamål
  av allmänintresse: en stiftelse med ett allmännyttigt ändamål av allmänintresse och/eller en liknande allmännyttig juridisk person av allmänintresse utan medlemskap som bildats i enlighet med lagen i någon av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

I denna förordning gäller följande definitioner:

(5)   enhet för allmännyttiga ändamål: en stiftelse med ett allmännyttigt ändamål och/eller en liknande allmännyttig juridisk person utan medlemskap som bildats i enlighet med lagen i någon av medlemsstaterna.

I denna förordning gäller följande definitioner:

(5)   enhet för allmännyttiga ändamål
  av allmänintresse: en stiftelse med ett allmännyttigt ändamål av allmänintresse och/eller en liknande allmännyttig juridisk person av allmänintresse utan medlemskap som bildats i enlighet med lagen i någon av medlemsstaterna.

Motivering

I sin ändringsrekommendation 1 ersätter föredraganden "allmännyttig" med "av allmänintresse".

Ändringsrekommendation 2

Artikel 5.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 5
  Allmännyttigt ändamål
  1.   En europeisk stiftelse ska vara en separat bildad enhet för allmännyttiga ändamål. | Artikel 5

  Allmännyttigt ä
  Ändamål av allmänintresse

  1.   En europeisk stiftelse ska vara en separat bildad enhet för allmännyttiga ändamål av allmänintresse. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 5

Allmännyttigt ändamål

1.   En europeisk stiftelse ska vara en separat bildad enhet för allmännyttiga ändamål.

Artikel 5

Allmännyttigt ä
  Ändamål av allmänintresse

1.   En europeisk stiftelse ska vara en separat bildad enhet för allmännyttiga ändamål av allmänintresse.

Motivering

Genom begreppet "allmänintresse" harmoniseras begreppen "allmännyttig" och "allmänhetens intresse" och risken minskas för sammanblandning med skatte- eller offentligrättsliga begrepp som används i vissa medlemsstater med avseende på att bevilja stiftelser som bildats enligt nationell rätt en särskild status eller ordning i skattehänseende.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 5.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 5
  Allmännyttigt ändamål | Artikel 5
  Allmännyttigt ändamål |
| 2.   Den ska tjäna allmänhetens intressen. | 2.   Den ska tjäna allmänhetens intressen
  t. |
| Den får inrättas enbart för följande ändamål, för vilka dess tillgångar oåterkalleligt ska avsättas: | Den får inrättas enbart för följande ändamål, för vilka dess tillgångar oåterkalleligt ska avsättas: |
| a) | [...] |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 5

Allmännyttigt ändamål

Artikel 5

Allmännyttigt ändamål

2.   Den ska tjäna allmänhetens intressen.

2.   Den ska tjäna allmänhetens intressen
  t.

Den får inrättas enbart för följande ändamål, för vilka dess tillgångar oåterkalleligt ska avsättas:

Den får inrättas enbart för följande ändamål, för vilka dess tillgångar oåterkalleligt ska avsättas:

a)

[...]

| a) | [...] |
| --- | --- |

a)

[...]

| r) | Amatöridrott. |
| --- | --- |

r)

Amatöridrott.

| r) | Amatöridrott, som definieras som idrottslig verksamhet som utövas av personer för vilka denna inte är en regelbunden och betydande inkomstkälla. |
| --- | --- |

r)

Amatöridrott, som definieras som idrottslig verksamhet som utövas av personer för vilka denna inte är en regelbunden och betydande inkomstkälla.

| s) | [...]. |
| --- | --- |

s)

[...].

| s) | [...] |
| --- | --- |

s)

[...]

| t) | Försvar av offer för allt slags våld. |
| --- | --- |

t)

Försvar av offer för allt slags våld.

Motivering

Vi anser det vara ändamålsenligt att noga definiera begreppet amatöridrott, eftersom praxis varierar mellan olika medlemsstater beroende på idrottsgren och vissa idrottsgrenar, som betraktas som amatöridrott, utövas på en sådan nivå och under sådana förhållanden att de närmar sig yrkesverksamhet, som inte omfattas av allmänintresset.

Det är lämpligt att lägga till försvar av offer för allt slags våld. Betydelsen av att samarbeta med tredjeländer, som nämns i följande punkt, bör framhållas.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 6

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 6
  Gränsöverskridande karaktär | Artikel 6

  Gränsöverskridande
  Europeisk karaktär |
| Vid registreringen ska den europeiska stiftelsen ha verksamhet i minst två medlemsstater eller ha som mål i sin stadga att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater. | Vid registreringen ska den europeiska stiftelsen ha verksamhet i minst två medlemsstater eller ha som mål i sin stadga att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater. |
| | Efter registreringen ska stiftelsen bedriva verksamhet i minst två medlemsstater.


  Den ska fortsätta att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater under hela sin livstid. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 6

Gränsöverskridande karaktär

Artikel 6

Gränsöverskridande
  Europeisk karaktär

Vid registreringen ska den europeiska stiftelsen ha verksamhet i minst två medlemsstater eller ha som mål i sin stadga att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater.

Vid registreringen ska den europeiska stiftelsen ha verksamhet i minst två medlemsstater eller ha som mål i sin stadga att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater.

Efter registreringen ska stiftelsen bedriva verksamhet i minst två medlemsstater.

Den ska fortsätta att bedriva verksamhet i minst två medlemsstater under hela sin livstid.

Motivering

Syftet med ändringsrekommendationen är att stärka de europeiska stiftelsernas europeiska dimension genom att säkerställa att stiftelserna faktiskt bedriver verksamhet i flera medlemsstater under hela sin livstid, och inte bara när de bildas. När det gäller nybildade europeiska stiftelser, som vid registreringen ännu inte kan bedriva verksamhet, bör deras stadgar innehålla en europeisk dimension, och därför bör formuleringen ändras.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 7.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 7
  Tillgångar
  2.   Den europeiska stiftelsen ska ha tillgångar motsvarande minst 25 000 euro. | Artikel 7
  Tillgångar
  2.   Den europeiska stiftelsen ska vid registreringen och under hela sin livstid ha tillgångar motsvarande minst 25 000
  50 000 euro. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 7

Tillgångar

2.   Den europeiska stiftelsen ska ha tillgångar motsvarande minst 25 000 euro.

Artikel 7

Tillgångar

2.   Den europeiska stiftelsen ska vid registreringen och under hela sin livstid ha tillgångar motsvarande minst 25 000
  50 000 euro.

Motivering

För att bättre trygga den soliditet och tillförlitlighet som en europeisk stiftelse måste uppvisa föreslår kommittén att det minimibelopp som krävs vid bildandet ska höjas till 50 000 euro och att det ska bibehållas under hela stiftelsens livstid.

Ändringsrekommendation 6

Punkt 10.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 10
  Rättskapacitet
  1.   Den europeiska stiftelsen ska ha full rättskapacitet i alla medlemsstater. | Artikel 10
  Rättskapacitet
  1.   Den europeiska stiftelsen ska ha full rättskapacitet i alla medlemsstater om inga begränsningar fastställs i denna förordning. |
| Den europeiska stiftelsen ska ha alla rättigheter som krävs för bedrivandet av dess verksamheter, inbegripet rätten att äga lös och fast egendom, bevilja bidrag, ta emot och inneha donationer av alla slag, inbegripet aktier och andra överlåtbara värdepapper, arv och gåvor in natura från varje laglig källa, inbegripet från tredjeländer, såvida inte dess stadgar begränsar detta. | Den europeiska stiftelsen ska ha alla rättigheter som krävs för bedrivandet av dess verksamheter, inbegripet rätten att äga lös och fast egendom, bevilja bidrag, ta emot och inneha donationer av alla slag, inbegripet aktier och andra överlåtbara värdepapper, arv och gåvor in natura från varje laglig källa, inbegripet från tredjeländer, såvida inte dess stadgar begränsar detta. |
| Om det krävs för bedrivandet av dess verksamheter har den europeiska stiftelsen rätt att etablera sig i valfri medlemsstat. | Om det krävs för bedrivandet av dess verksamheter har den europeiska stiftelsen rätt att etablera sig i valfri medlemsstat. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 10

Rättskapacitet

1.   Den europeiska stiftelsen ska ha full rättskapacitet i alla medlemsstater.

Artikel 10

Rättskapacitet

1.   Den europeiska stiftelsen ska ha full rättskapacitet i alla medlemsstater om inga begränsningar fastställs i denna förordning.

Den europeiska stiftelsen ska ha alla rättigheter som krävs för bedrivandet av dess verksamheter, inbegripet rätten att äga lös och fast egendom, bevilja bidrag, ta emot och inneha donationer av alla slag, inbegripet aktier och andra överlåtbara värdepapper, arv och gåvor in natura från varje laglig källa, inbegripet från tredjeländer, såvida inte dess stadgar begränsar detta.

Den europeiska stiftelsen ska ha alla rättigheter som krävs för bedrivandet av dess verksamheter, inbegripet rätten att äga lös och fast egendom, bevilja bidrag, ta emot och inneha donationer av alla slag, inbegripet aktier och andra överlåtbara värdepapper, arv och gåvor in natura från varje laglig källa, inbegripet från tredjeländer, såvida inte dess stadgar begränsar detta.

Om det krävs för bedrivandet av dess verksamheter har den europeiska stiftelsen rätt att etablera sig i valfri medlemsstat.

Om det krävs för bedrivandet av dess verksamheter har den europeiska stiftelsen rätt att etablera sig i valfri medlemsstat.

Motivering

Bestämmelsen om att den europeiska stiftelsen ska ha full rättskapacitet i alla medlemsstater måste kompletteras med tanke på de begränsningar som gäller för ekonomisk verksamhet enligt artikel 11 (fullföljande av dess ändamål av allmänintresse; ekonomiska verksamheter som är orelaterade till den europeiska stiftelsens ändamål av allmänintresse är bara tillåtna upp till 10 % av stiftelsens årliga nettoomsättning, förutsatt att resultaten av de orelaterade verksamheterna redovisas separat i bokföringen och vinsten enbart används för dess ändamål av allmänintresse).

Ändringsrekommendation 7

Artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 11
  Ekonomiska verksamheter | Artikel 11
  Ekonomiska verksamheter |
| 1.   Den europeiska stiftelsen ska ha kapacitet och frihet att inleda handel eller andra ekonomiska verksamheter, förutsatt att all vinst enbart används för fullföljandet av dess allmännyttiga ändamål och inte dessa stadgar begränsar detta. | 1.   Om inte dess stadgar begränsar det, ska den europeiska stiftelsen ha kapacitet att bedriva ekonomiska verksamheter om dessa inte kan särskiljas från stiftelsens uppdrag av allmänintresse och om vinsten används för dess ändamål av allmänintresse. Den europeiska stiftelsen ska ha kapacitet och frihet att inleda handel eller andra ekonomiska verksamheter, förutsatt att all vinst enbart används för fullföljandet av dess allmännyttiga ändamål och inte dessa stadgar begränsar detta. |
| 2.   Ekonomiska verksamheter som är orelaterade till den europeiska stiftelsens allmännyttiga ändamål är tillåtna upp till tio procent av stiftelsens årliga nettoomsättning, förutsatt att resultaten av de orelaterade verksamheterna redovisas separat i bokföringen. | 2.   Ekonomiska verksamheter som är orelaterade till den europeiska stiftelsens allmännyttiga ändamål av allmänintresse är enbart tillåtna upp till tio procent av stiftelsens årliga nettoomsättning
  medel, förutsatt att resultaten av de orelaterade verksamheterna redovisas separat i bokföringen och att de oavkortat används för fullföljandet av stiftelsens ändamål av allmänintresse. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 11

Ekonomiska verksamheter

Artikel 11

Ekonomiska verksamheter

1.   Den europeiska stiftelsen ska ha kapacitet och frihet att inleda handel eller andra ekonomiska verksamheter, förutsatt att all vinst enbart används för fullföljandet av dess allmännyttiga ändamål och inte dessa stadgar begränsar detta.

1.   Om inte dess stadgar begränsar det, ska den europeiska stiftelsen ha kapacitet att bedriva ekonomiska verksamheter om dessa inte kan särskiljas från stiftelsens uppdrag av allmänintresse och om vinsten används för dess ändamål av allmänintresse. Den europeiska stiftelsen ska ha kapacitet och frihet att inleda handel eller andra ekonomiska verksamheter, förutsatt att all vinst enbart används för fullföljandet av dess allmännyttiga ändamål och inte dessa stadgar begränsar detta.

2.   Ekonomiska verksamheter som är orelaterade till den europeiska stiftelsens allmännyttiga ändamål är tillåtna upp till tio procent av stiftelsens årliga nettoomsättning, förutsatt att resultaten av de orelaterade verksamheterna redovisas separat i bokföringen.

2.   Ekonomiska verksamheter som är orelaterade till den europeiska stiftelsens allmännyttiga ändamål av allmänintresse är enbart tillåtna upp till tio procent av stiftelsens årliga nettoomsättning
  medel, förutsatt att resultaten av de orelaterade verksamheterna redovisas separat i bokföringen och att de oavkortat används för fullföljandet av stiftelsens ändamål av allmänintresse.

Motivering

Syftet med ändringsrekommendationen är att bättre fastställa ramarna för europeiska stiftelsers kapacitet att bedriva ekonomisk verksamhet för att undvika att stiftelserna förlorar sin grundläggande karaktär som icke-vinstdrivande organisationer genom att otillbörligen ägna sig åt rent kommersiell verksamhet utan anknytning till deras ändamål.

Ändringsrekommendation 8

Artikel 21

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 21
  Registrering | Artikel 21
  Registrering |
| 1.   Den europeiska stiftelsen ska registreras i en medlemsstat. | 1.   Den europeiska stiftelsen ska registreras i den medlemsstat där den har sitt stadgeenliga säte. |
| 2.   En europeisk stiftelse som bildats genom sammanslagning av två enheter för allmännyttiga ändamål som lagligen är etablerade i samma medlemsstat ska registreras i den medlemsstaten. | 2.   En europeisk stiftelse som bildats genom sammanslagning av två enheter för allmännyttiga ändamål som lagligen är etablerade i samma medlemsstat ska registreras i den medlemsstaten. |
| 3.   En europeisk stiftelse som bildats genom en gränsöverskridande sammanslagning ska registreras i en av de medlemsstater där de sammanslagna enheterna var lagligen etablerade. | 3.   En europeisk stiftelse som bildats genom en gränsöverskridande sammanslagning ska registreras i den medlemsstat
  en av de medlemsstater där de sammanslagna enheterna var lagligen etablerade
  den övertagande stiftelsen har sitt stadgeenliga säte. |
| 4.   En europeisk stiftelse som bildats genom omvandling ska registreras i den medlemsstat där den omvandlade enheten ursprungligen var lagligen etablerad. | 4.   En europeisk stiftelse som bildats genom omvandling ska registreras i den medlemsstat där den omvandlade enheten ursprungligen var lagligen etablerad. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 21

Registrering

Artikel 21

Registrering

1.   Den europeiska stiftelsen ska registreras i en medlemsstat.

1.   Den europeiska stiftelsen ska registreras i den medlemsstat där den har sitt stadgeenliga säte.

2.   En europeisk stiftelse som bildats genom sammanslagning av två enheter för allmännyttiga ändamål som lagligen är etablerade i samma medlemsstat ska registreras i den medlemsstaten.

2.   En europeisk stiftelse som bildats genom sammanslagning av två enheter för allmännyttiga ändamål som lagligen är etablerade i samma medlemsstat ska registreras i den medlemsstaten.

3.   En europeisk stiftelse som bildats genom en gränsöverskridande sammanslagning ska registreras i en av de medlemsstater där de sammanslagna enheterna var lagligen etablerade.

3.   En europeisk stiftelse som bildats genom en gränsöverskridande sammanslagning ska registreras i den medlemsstat
  en av de medlemsstater där de sammanslagna enheterna var lagligen etablerade
  den övertagande stiftelsen har sitt stadgeenliga säte.

4.   En europeisk stiftelse som bildats genom omvandling ska registreras i den medlemsstat där den omvandlade enheten ursprungligen var lagligen etablerad.

4.   En europeisk stiftelse som bildats genom omvandling ska registreras i den medlemsstat där den omvandlade enheten ursprungligen var lagligen etablerad.

Motivering

Av rättssäkerhetsskäl föreslås att man ska ta hänsyn till om det finns någon subjektiv anknytning till den plats där stiftelsen har sitt stadgeenliga säte som ett andra kriterium för att avgöra var stiftelsen ska registreras.

Ändringsrekommendation 9

Ny artikel efter artikel 31

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| | Styrningsprinciper
  1.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet.

  2.   Styrelsens och kontrollorganets ledamöter ska fullgöra sina uppgifter utan vederlag. De kan få ersättning för sina utgifter i samband med fullgörandet av sina uppgifter i enlighet med villkoren i stadgarna.

  3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Styrningsprinciper

1.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet.

2.   Styrelsens och kontrollorganets ledamöter ska fullgöra sina uppgifter utan vederlag. De kan få ersättning för sina utgifter i samband med fullgörandet av sina uppgifter i enlighet med villkoren i stadgarna.

3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen.

Motivering

Ändringsrekommendationen visar på kommitténs önskan om att fastställa styrnings- och etikregler som stämmer överens med de europeiska stiftelsernas huvudsakligen icke-vinstdrivande karaktär och uppfyller de krav på tydlighet och öppenhet som förväntas av dem.

Ändringsrekommendation 10

Artikel 32

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 32
  Intressekonflikter | Artikel 32
  Intressekonflikter |
| 1.   Stiftaren och eventuella andra styrelseledamöter som har en affärsförbindelse, familjerelation eller annan relation till stiftaren eller till varandra, som skulle kunna föranleda en verklig eller potentiell intressekonflikt som försämrar hans eller hennes omdöme, får inte utgöra majoriteten av styrelsen. | 1.   Stiftaren och eventuella andra styrelseledamöter som har en affärsförbindelse, familjerelation eller annan relation till stiftaren eller till varandra, som skulle kunna föranleda en verklig eller potentiell intressekonflikt som försämrar hans eller hennes omdöme, får inte utgöra majoriteten av styrelsen.
  Ledamöterna av styrelsen och kontrollorganet ska skriftligen underrätta den europeiska stiftelsen om alla direkta eller indirekta intressen i en utomstående part som kan medföra en konflikt mellan deras personliga intressen eller de intressen som en person som har en affärs- eller familjerelation till dem har och den europeiska stiftelsens intressen. |
| 2.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet. | 2.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet.
  Ledamöterna av styrelsen och kontrollorganet ska avstå från att delta i överläggningar eller beslut när man diskuterar en fråga som rör en enhet eller person till vilken de har en affärs- eller familjerelation eller i vilken de direkt eller indirekt har intressen. |
| 3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen. | 3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 32

Intressekonflikter

Artikel 32

Intressekonflikter

1.   Stiftaren och eventuella andra styrelseledamöter som har en affärsförbindelse, familjerelation eller annan relation till stiftaren eller till varandra, som skulle kunna föranleda en verklig eller potentiell intressekonflikt som försämrar hans eller hennes omdöme, får inte utgöra majoriteten av styrelsen.

1.   Stiftaren och eventuella andra styrelseledamöter som har en affärsförbindelse, familjerelation eller annan relation till stiftaren eller till varandra, som skulle kunna föranleda en verklig eller potentiell intressekonflikt som försämrar hans eller hennes omdöme, får inte utgöra majoriteten av styrelsen.
  Ledamöterna av styrelsen och kontrollorganet ska skriftligen underrätta den europeiska stiftelsen om alla direkta eller indirekta intressen i en utomstående part som kan medföra en konflikt mellan deras personliga intressen eller de intressen som en person som har en affärs- eller familjerelation till dem har och den europeiska stiftelsens intressen.

2.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet.

2.   Ingen får samtidigt vara ledamot av både styrelsen och kontrollorganet.
  Ledamöterna av styrelsen och kontrollorganet ska avstå från att delta i överläggningar eller beslut när man diskuterar en fråga som rör en enhet eller person till vilken de har en affärs- eller familjerelation eller i vilken de direkt eller indirekt har intressen.

3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen.

3.   Ingen direkt eller indirekt förmån får tilldelas stiftaren, ledamöter av styrelsen eller kontrollorganet, verkställande direktören eller den lagstadgade revisorn eller till någon som har en affärs- eller familjerelation till dem, såvida det inte är för fullgörandet av deras förpliktelser inom den europeiska stiftelsen.

Motivering

Ändringsrekommendationen visar på kommitténs önskan om att stärka styrnings- och etikreglerna, som måste uppfylla de krav på tydlighet och öppenhet som förväntas av de europeiska stiftelserna från givarnas och allmänhetens sida.

Ändringsrekommendation 11

Artikel 33

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 33
  Den europeiska stiftelsens företrädare gentemot tredje part
  Styrelsen samt varje annan person som styrelsen har bemyndigat och som står under dess ledning får företräda den europeiska stiftelsen gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden. | Artikel 33
  Den europeiska stiftelsens företrädare gentemot tredje part
  Styrelsen samt varje annan person som styrelsen har bemyndigat, och som står under dess ledning och som har registrerats får företräda den europeiska stiftelsen gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 33

Den europeiska stiftelsens företrädare gentemot tredje part

Styrelsen samt varje annan person som styrelsen har bemyndigat och som står under dess ledning får företräda den europeiska stiftelsen gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden.

Artikel 33

Den europeiska stiftelsens företrädare gentemot tredje part

Styrelsen samt varje annan person som styrelsen har bemyndigat, och som står under dess ledning och som har registrerats får företräda den europeiska stiftelsen gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden.

Motivering

Klargörande av att enbart personer som har registrerats får företräda den europeiska stiftelsen gentemot tredje part och i rättsliga förfaranden, såsom föreskrivs i artikel 23.1 e ii i förslaget till förordning.

Ändringsrekommendation 12

Artikel 34.5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Artikel 34
  Öppenhet och ansvarighet
  5.   Årsboksluten, i vederbörlig ordning godkända av styrelsen, och en berättelse avgiven av den person som ansvarar för revisionen av räkenskaperna samt verksamhetsrapporten ska vara offentliga. | Artikel 34
  Öppenhet och ansvarighet
  5.   Årsboksluten, i vederbörlig ordning godkända av styrelsen, och en berättelse avgiven av den person som ansvarar för revisionen av räkenskaperna samt verksamhetsrapporten ska vara offentliga. De ska åtminstone finnas tillgängliga för alla unionsmedborgare på den europeiska stiftelsens webbplats. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Artikel 34

Öppenhet och ansvarighet

5.   Årsboksluten, i vederbörlig ordning godkända av styrelsen, och en berättelse avgiven av den person som ansvarar för revisionen av räkenskaperna samt verksamhetsrapporten ska vara offentliga.

Artikel 34

Öppenhet och ansvarighet

5.   Årsboksluten, i vederbörlig ordning godkända av styrelsen, och en berättelse avgiven av den person som ansvarar för revisionen av räkenskaperna samt verksamhetsrapporten ska vara offentliga. De ska åtminstone finnas tillgängliga för alla unionsmedborgare på den europeiska stiftelsens webbplats.

Motivering

Ändringsrekommendationen visar på kommitténs önskan om att stärka styrnings- och etikreglerna, som måste uppfylla de krav på tydlighet och öppenhet som förväntas av de europeiska stiftelserna från givarnas och allmänhetens sida.

Ändringsrekommendation 13

Artikel 43.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Beslut om likvidation | Beslut om likvidation |
| [...] | [...] |
| 2.   Tillsynsmyndigheten får efter att ha hört den europeiska stiftelsens styrelse besluta om att likvidera stiftelsen eller om så föreskrivs i gällande nationell rätt föreslå en behörig domstol att stiftelsen likvideras i någon av följande situationer: | 2.   Tillsynsmyndigheten får efter att ha hört den europeiska stiftelsens styrelse besluta om att likvidera stiftelsen och utse en förvaltare eller om så föreskrivs i gällande nationell rätt föreslå en behörig domstol att stiftelsen likvideras samt föreslå en förvaltare i någon av följande situationer: |
| (a) | Om styrelsen inte har agerat i de fall som avses i punkt 1. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Beslut om likvidation

Beslut om likvidation

[...]

[...]

2.   Tillsynsmyndigheten får efter att ha hört den europeiska stiftelsens styrelse besluta om att likvidera stiftelsen eller om så föreskrivs i gällande nationell rätt föreslå en behörig domstol att stiftelsen likvideras i någon av följande situationer:

2.   Tillsynsmyndigheten får efter att ha hört den europeiska stiftelsens styrelse besluta om att likvidera stiftelsen och utse en förvaltare eller om så föreskrivs i gällande nationell rätt föreslå en behörig domstol att stiftelsen likvideras samt föreslå en förvaltare i någon av följande situationer:

(a)

Om styrelsen inte har agerat i de fall som avses i punkt 1.

| (a) | Om styrelsen inte har agerat i de fall som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

(a)

Om styrelsen inte har agerat i de fall som avses i punkt 1.

| (b) | Om den europeiska stiftelsen ständigt bryter mot sina stadgar, denna förordning eller tillämplig nationell rätt. |
| --- | --- |

(b)

Om den europeiska stiftelsen ständigt bryter mot sina stadgar, denna förordning eller tillämplig nationell rätt.

| (b) | Om den europeiska stiftelsen ständigt bryter mot sina stadgar, denna förordning eller tillämplig nationell rätt. |
| --- | --- |

(b)

Om den europeiska stiftelsen ständigt bryter mot sina stadgar, denna förordning eller tillämplig nationell rätt.

Ändringsrekommendation 14

Artikel 44.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Likvidation
  1.   Om tillsynsmyndigheten har godkänt styrelsens beslut i enlighet med artikel 43.1 andra stycket eller om tillsynsmyndigheten eller i förekommande fall en domstol har beslutat att likvidera den europeiska stiftelsen ska stiftelsens tillgångar användas i enlighet med punkt 2 i denna artikel. | Likvidation
  1.   Om tillsynsmyndigheten har godkänt styrelsens beslut i enlighet med artikel 43.1 andra stycket eller om tillsynsmyndigheten eller i förekommande fall en domstol har beslutat att likvidera den europeiska stiftelsen ska stiftelsens tillgångar användas i enlighet med punkt 2 i denna artikel. Den europeiska stiftelsen ska bära kostnaderna för likvidationen. |
| [...]. | [...]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Likvidation

1.   Om tillsynsmyndigheten har godkänt styrelsens beslut i enlighet med artikel 43.1 andra stycket eller om tillsynsmyndigheten eller i förekommande fall en domstol har beslutat att likvidera den europeiska stiftelsen ska stiftelsens tillgångar användas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

Likvidation

1.   Om tillsynsmyndigheten har godkänt styrelsens beslut i enlighet med artikel 43.1 andra stycket eller om tillsynsmyndigheten eller i förekommande fall en domstol har beslutat att likvidera den europeiska stiftelsen ska stiftelsens tillgångar användas i enlighet med punkt 2 i denna artikel. Den europeiska stiftelsen ska bära kostnaderna för likvidationen.

[...].

[...].

Bryssel den 29 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/91 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/91

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område”

2013/C 17/14

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utöka förteckningen över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område och anser att det för att man ska nå målen i förslaget är nödvändigt att ta med läkemedelssubstanser i förteckningen över prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen, eller att åtminstone utreda denna möjlighet. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att utöka förteckningen över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område och anser att det för att man ska nå målen i förslaget är nödvändigt att ta med läkemedelssubstanser i förteckningen över prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen, eller att åtminstone utreda denna möjlighet.

| — | ReK uppmanar de behöriga avdelningarna vid kommissionen att snabbt se över licenserna för läkemedelssubstanser och utfärda rekommendationer om den fortsatta användningen av dem på EU:s marknad. Kommittén anser också att det är viktigt att redan i det skede då läkemedel tillverkas och godkänns eftersträva en minskning av miljöbelastningen och noterar att man bör se till att de kontrollåtgärder som åläggs de lokala och regionala myndigheterna är kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar de behöriga avdelningarna vid kommissionen att snabbt se över licenserna för läkemedelssubstanser och utfärda rekommendationer om den fortsatta användningen av dem på EU:s marknad. Kommittén anser också att det är viktigt att redan i det skede då läkemedel tillverkas och godkänns eftersträva en minskning av miljöbelastningen och noterar att man bör se till att de kontrollåtgärder som åläggs de lokala och regionala myndigheterna är kostnadseffektiva.

| — | Kommittén begär att tidsfristen för medlemsstaternas genomförande av direktivet förlängs till 24 månader efter antagandet, i syfte att möjliggöra en korrekt bedömning av konsekvenserna av den nationella lagstiftningen och fördela de kostnader som uppkommer över en längre tidsperiod. |
| --- | --- |

—

Kommittén begär att tidsfristen för medlemsstaternas genomförande av direktivet förlängs till 24 månader efter antagandet, i syfte att möjliggöra en korrekt bedömning av konsekvenserna av den nationella lagstiftningen och fördela de kostnader som uppkommer över en längre tidsperiod.

| — | Kommittén begär att medlemsstaterna ska börja tillämpa miljökvalitetsnormerna för ämnena 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 och 34–48 i samband med omarbetningen av avrinningsdistriktsförvaltningsplanerna år 2021, i syfte att uppnå god kemisk status för dessa ämnen år 2027. |
| --- | --- |

—

Kommittén begär att medlemsstaterna ska börja tillämpa miljökvalitetsnormerna för ämnena 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 och 34–48 i samband med omarbetningen av avrinningsdistriktsförvaltningsplanerna år 2021, i syfte att uppnå god kemisk status för dessa ämnen år 2027.

| — | Kommittén tillstår att medlemsstaterna bör bevaka de ämnen som ingår i bevakningslistan, men anser att bevakningen bör inledas ett år efter det att ämnet tas upp på listan, för att garantera en tillräckligt lång förberedelsetid. Medlemsstaterna kan också ha ett gränsöverskridande samarbete när det gäller övervakningen av de ämnen som ingår i bevakningslistan. |
| --- | --- |

—

Kommittén tillstår att medlemsstaterna bör bevaka de ämnen som ingår i bevakningslistan, men anser att bevakningen bör inledas ett år efter det att ämnet tas upp på listan, för att garantera en tillräckligt lång förberedelsetid. Medlemsstaterna kan också ha ett gränsöverskridande samarbete när det gäller övervakningen av de ämnen som ingår i bevakningslistan.

| — | ReK framhåller vikten av att information om farliga ämnen är tillgänglig och begriplig, och anser att man bör informera befolkningen om vattenmiljöns tillstånd och om åtgärder som syftar till att förbättra tillståndet. |
| --- | --- |

—

ReK framhåller vikten av att information om farliga ämnen är tillgänglig och begriplig, och anser att man bör informera befolkningen om vattenmiljöns tillstånd och om åtgärder som syftar till att förbättra tillståndet.

| Föredragande | Urve ERIKSON (EE–EA), ledamot av Tudulinna kommunfullmäktige |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område
  COM(2011) 876 final – 2011/0429 (COD) |

Föredragande

Urve ERIKSON (EE–EA), ledamot av Tudulinna kommunfullmäktige

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område

COM(2011) 876 final – 2011/0429 (COD)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

A.   
  Allmänna kommentarer

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om en översyn av förteckningen över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område, dvs. kemikalier som bedöms innebära en betydande risk för eller via vattenmiljön på EU-nivå. Dessa förtecknas i bilaga X till ramdirektivet för vatten (2000/60/EG). |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om en översyn av förteckningen över prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område, dvs. kemikalier som bedöms innebära en betydande risk för eller via vattenmiljön på EU-nivå. Dessa förtecknas i bilaga X till ramdirektivet för vatten (2000/60/EG).

| 2. | Kommittén anser att de ändringar som föreslås ligger i linje med EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020. Förslaget om att ändra direktiven rörande prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område avspeglar de mål som anges i strategin för biologisk mångfald och kompletterar dessa. |
| --- | --- |

2.

Kommittén anser att de ändringar som föreslås ligger i linje med EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020. Förslaget om att ändra direktiven rörande prioriterade ämnen inom vattenpolitikens område avspeglar de mål som anges i strategin för biologisk mångfald och kompletterar dessa.

| 3. | Kommittén välkomnar förtydligandet av definitionen av prioriterade farliga ämnen och stöder avsikten att utöka förteckningen över prioriterade ämnen och skapa en förteckning över "prioriterade ämnen för översyn". Vi understryker att alla tillägg till förteckningen måste baseras på säkra vetenskapliga belägg vad gäller dessa ämnens effekter på människor, djur och växtliv och på om det går att övervaka och eliminera dessa ämnen från vattencykeln och vad detta i så fall skulle kosta. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar förtydligandet av definitionen av prioriterade farliga ämnen och stöder avsikten att utöka förteckningen över prioriterade ämnen och skapa en förteckning över "prioriterade ämnen för översyn". Vi understryker att alla tillägg till förteckningen måste baseras på säkra vetenskapliga belägg vad gäller dessa ämnens effekter på människor, djur och växtliv och på om det går att övervaka och eliminera dessa ämnen från vattencykeln och vad detta i så fall skulle kosta.

| 4. | ReK anser att vattenkvaliteten måste förbättras ytterligare, eftersom bevarandet av en vattenmiljö i balans är absolut nödvändigt både för ekosystemet som helhet och för människors hälsa. Dessutom har en god förvaltning av både strömmande och stillastående vatten positiva effekter på vattenkulturekonomin. |
| --- | --- |

4.

ReK anser att vattenkvaliteten måste förbättras ytterligare, eftersom bevarandet av en vattenmiljö i balans är absolut nödvändigt både för ekosystemet som helhet och för människors hälsa. Dessutom har en god förvaltning av både strömmande och stillastående vatten positiva effekter på vattenkulturekonomin.

| 5. | Kommittén stöder upprättandet av en bevakningslista, eftersom det är en åtgärd som syftar till att förbättra skyddet av vattenresurserna i EU. Syftet med listan är att stödja prioriteringsprocessen vid framtida översyner av förteckningen över prioriterade ämnen med hjälp av målinriktad övervakning av eventuella farliga ämnen inom EU. |
| --- | --- |

5.

Kommittén stöder upprättandet av en bevakningslista, eftersom det är en åtgärd som syftar till att förbättra skyddet av vattenresurserna i EU. Syftet med listan är att stödja prioriteringsprocessen vid framtida översyner av förteckningen över prioriterade ämnen med hjälp av målinriktad övervakning av eventuella farliga ämnen inom EU.

| 6. | ReK betonar att den lokala och regionala nivåns bidrag till miljöskyddet är särskilt viktigt, framför allt eftersom man kan stödja sig på befintliga lokala kunskaper. Dessutom berörs de lokala och regionala samhällena i oproportionerligt hög grad av konsekvenserna av prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen som skadar vattenmiljön. |
| --- | --- |

6.

ReK betonar att den lokala och regionala nivåns bidrag till miljöskyddet är särskilt viktigt, framför allt eftersom man kan stödja sig på befintliga lokala kunskaper. Dessutom berörs de lokala och regionala samhällena i oproportionerligt hög grad av konsekvenserna av prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen som skadar vattenmiljön.

B.   
  Politiska rekommendationer

| 7. | Regionkommittén stöder kommissionens ändringsförslag, enligt vilket kemikalierna måste identifieras inte enbart på nationell nivå utan även på lokal nivå och på avrinningsområdesnivå för att man ska kunna uppnå god ekologisk status i vattenmiljön i hela EU. Kommittén framhåller också att medlemsstaterna måste ges tillräckligt med tid och ytterligare medel för att genomföra nödvändiga rättsakter och administrativa bestämmelser och kunna genomföra bestämmelser som säkerställer en god kemisk och ekologisk status för avrinningsområdena. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén stöder kommissionens ändringsförslag, enligt vilket kemikalierna måste identifieras inte enbart på nationell nivå utan även på lokal nivå och på avrinningsområdesnivå för att man ska kunna uppnå god ekologisk status i vattenmiljön i hela EU. Kommittén framhåller också att medlemsstaterna måste ges tillräckligt med tid och ytterligare medel för att genomföra nödvändiga rättsakter och administrativa bestämmelser och kunna genomföra bestämmelser som säkerställer en god kemisk och ekologisk status för avrinningsområdena.

| 8. | Kommittén stöder principen om övervakning av farliga ämnen, enligt vilken orsakerna till föroreningen ska utredas på plats, snarast möjligt och så nära föroreningskällan som möjligt samt på ett ekonomiskt hållbart och miljövänligt sätt. Om man inte vidtar ytterligare åtgärder kan föroreningen orsaka allvarliga och bestående skador på miljön. Därför är det mycket viktigt att undersöka och övervaka eventuella föroreningskällor, för att i ett så tidigt skede som möjligt kunna bedöma omfattningen på föroreningen och vilka risker den innebär för vattenmiljön. Vidare bör man följa farliga ämnens tänkbara väg till miljön med hjälp av lämpliga mallar. Kommittén anser därför att man bör fastställa verksamma utsläppsbegränsningar på EU-nivå. |
| --- | --- |

8.

Kommittén stöder principen om övervakning av farliga ämnen, enligt vilken orsakerna till föroreningen ska utredas på plats, snarast möjligt och så nära föroreningskällan som möjligt samt på ett ekonomiskt hållbart och miljövänligt sätt. Om man inte vidtar ytterligare åtgärder kan föroreningen orsaka allvarliga och bestående skador på miljön. Därför är det mycket viktigt att undersöka och övervaka eventuella föroreningskällor, för att i ett så tidigt skede som möjligt kunna bedöma omfattningen på föroreningen och vilka risker den innebär för vattenmiljön. Vidare bör man följa farliga ämnens tänkbara väg till miljön med hjälp av lämpliga mallar. Kommittén anser därför att man bör fastställa verksamma utsläppsbegränsningar på EU-nivå.

| 9. | ReK stöder ståndpunkten att långlivade, bioackumulerbara och toxiska ämnen (PBT-ämnen) och andra ämnen som uppträder som PBT-ämnen kan påverka vattenmiljön i årtionden, även om omfattande åtgärder för att minska eller eliminera utsläpp redan har vidtagits. Samtidigt vill kommittén påminna om att farliga ämnen i det aktuella direktivet definieras utgående från begreppet hot och inte från begreppet risk. I förslaget till direktiv behandlas följaktligen ämnen med ett visst koncentrationstak, men däremot inte de risker som uppstår till följd av en reaktion med andra ämnen som förekommer i vattenmiljön. Ur såväl analytisk som ekonomisk synvinkel vore det mer ändamålsenligt att övervaka konsekvenserna av kemiska föreningar mellan ämnen som förekommer i vattendrag, framför allt eftersom dessa föreningar kan påverka vattenmiljön, till och med vid mycket små koncentrationer av det kemiska ämnet. |
| --- | --- |

9.

ReK stöder ståndpunkten att långlivade, bioackumulerbara och toxiska ämnen (PBT-ämnen) och andra ämnen som uppträder som PBT-ämnen kan påverka vattenmiljön i årtionden, även om omfattande åtgärder för att minska eller eliminera utsläpp redan har vidtagits. Samtidigt vill kommittén påminna om att farliga ämnen i det aktuella direktivet definieras utgående från begreppet hot och inte från begreppet risk. I förslaget till direktiv behandlas följaktligen ämnen med ett visst koncentrationstak, men däremot inte de risker som uppstår till följd av en reaktion med andra ämnen som förekommer i vattenmiljön. Ur såväl analytisk som ekonomisk synvinkel vore det mer ändamålsenligt att övervaka konsekvenserna av kemiska föreningar mellan ämnen som förekommer i vattendrag, framför allt eftersom dessa föreningar kan påverka vattenmiljön, till och med vid mycket små koncentrationer av det kemiska ämnet.

| 10. | ReK framhåller vikten av att information om farliga ämnen är tillgänglig och begriplig, och anser att man bör informera befolkningen om vattenmiljöns tillstånd och om åtgärder som syftar till att förbättra tillståndet. |
| --- | --- |

10.

ReK framhåller vikten av att information om farliga ämnen är tillgänglig och begriplig, och anser att man bör informera befolkningen om vattenmiljöns tillstånd och om åtgärder som syftar till att förbättra tillståndet.

| 11. | Kommittén tillstår att medlemsstaterna bör bevaka de ämnen som ingår i bevakningslistan, men anser att bevakningen bör inledas ett år efter det att ämnet tas upp på listan, för att garantera en tillräckligt lång förberedelsetid. |
| --- | --- |

11.

Kommittén tillstår att medlemsstaterna bör bevaka de ämnen som ingår i bevakningslistan, men anser att bevakningen bör inledas ett år efter det att ämnet tas upp på listan, för att garantera en tillräckligt lång förberedelsetid.

| 12. | Regionkommittén anser att de krav på bevakningen som formuleras i artikel 8b i förslaget till direktiv, framför allt när det gäller möjligheten till delegerade rättsakter, inte bör skärpas. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén anser att de krav på bevakningen som formuleras i artikel 8b i förslaget till direktiv, framför allt när det gäller möjligheten till delegerade rättsakter, inte bör skärpas.

| 13. | Kommittén anser att det för att man ska nå målen i förslaget är nödvändigt att ta med läkemedelssubstanser i förteckningen över prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen, eller att åtminstone utreda denna möjlighet, eftersom det finns vetenskapliga bevis för att rester av läkemedelssubstanser i vattenmiljön inte endast är skadliga för miljön utan även kan utgöra en fara för människornas hälsa och ge upphov till "genetisk förorening" av fisk. Kommissionens bedömning visar att dessa läkemedelssubstanser utgör en fara för vattendrag och möjligen även för människor. Kommittén uppmanar därför behöriga avdelningar vid kommissionen att snabbt se över licenserna för dessa ämnen och utfärda rekommendationer om den fortsatta användningen av dessa ämnen på EU:s marknad. ReK anser att det är mycket viktigt att utveckla forskningen om behandlingsmetoderna och om hur kostnadseffektiva de är. Kommittén anser också att det är viktigt att redan i det skede då läkemedel tillverkas och godkänns eftersträva en minskning av miljöbelastningen. Slutligen vill kommittén påpeka att man vid en omformulering och samordning av de nu gällande rättsakterna bör samråda med de lokala och regionala myndigheterna vad gäller analytiska och optimala möjligheter till övervakning, och se till att de åtgärder som åläggs dessa myndigheter är kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

13.

Kommittén anser att det för att man ska nå målen i förslaget är nödvändigt att ta med läkemedelssubstanser i förteckningen över prioriterade ämnen och prioriterade farliga ämnen, eller att åtminstone utreda denna möjlighet, eftersom det finns vetenskapliga bevis för att rester av läkemedelssubstanser i vattenmiljön inte endast är skadliga för miljön utan även kan utgöra en fara för människornas hälsa och ge upphov till "genetisk förorening" av fisk. Kommissionens bedömning visar att dessa läkemedelssubstanser utgör en fara för vattendrag och möjligen även för människor. Kommittén uppmanar därför behöriga avdelningar vid kommissionen att snabbt se över licenserna för dessa ämnen och utfärda rekommendationer om den fortsatta användningen av dessa ämnen på EU:s marknad. ReK anser att det är mycket viktigt att utveckla forskningen om behandlingsmetoderna och om hur kostnadseffektiva de är. Kommittén anser också att det är viktigt att redan i det skede då läkemedel tillverkas och godkänns eftersträva en minskning av miljöbelastningen. Slutligen vill kommittén påpeka att man vid en omformulering och samordning av de nu gällande rättsakterna bör samråda med de lokala och regionala myndigheterna vad gäller analytiska och optimala möjligheter till övervakning, och se till att de åtgärder som åläggs dessa myndigheter är kostnadseffektiva.

| 14. | Vattenföroreningar är ett gränsöverskridande fenomen. Därför bör införandet av EU-övergripande normer för vattenkvaliteten välkomnas. Det krävs att medlemsstaterna övervakar prioriterade ämnen i vattendrag och att de anmäler överskridande av miljökvalitetsnormerna, och i detta sammanhang välkomnas samarbete mellan regionerna. Det är viktigt att det fastställs hur, var och på vilket sätt övervakning ska ske i biota så att det blir jämförbart i alla medlemsstater. ReK anser att införandet av en bevakningslista på EU-nivå är ett viktigt bidrag till unionens ansträngningar under de senaste åren för att förbättra miljöstandarderna på områdena mark- och luftföroreningar, skydd av den biologiska mångfalden samt hållbar utveckling. Kommittén betonar att det är viktigt att man i samband med framtida projekt samråder med de lokala och regionala myndigheterna, så att man kan kartlägga bästa lösningar och säkerställa ett hållbart miljöskydd. |
| --- | --- |

14.

Vattenföroreningar är ett gränsöverskridande fenomen. Därför bör införandet av EU-övergripande normer för vattenkvaliteten välkomnas. Det krävs att medlemsstaterna övervakar prioriterade ämnen i vattendrag och att de anmäler överskridande av miljökvalitetsnormerna, och i detta sammanhang välkomnas samarbete mellan regionerna. Det är viktigt att det fastställs hur, var och på vilket sätt övervakning ska ske i biota så att det blir jämförbart i alla medlemsstater. ReK anser att införandet av en bevakningslista på EU-nivå är ett viktigt bidrag till unionens ansträngningar under de senaste åren för att förbättra miljöstandarderna på områdena mark- och luftföroreningar, skydd av den biologiska mångfalden samt hållbar utveckling. Kommittén betonar att det är viktigt att man i samband med framtida projekt samråder med de lokala och regionala myndigheterna, så att man kan kartlägga bästa lösningar och säkerställa ett hållbart miljöskydd.

| 15. | Regionkommittén framhåller att vattendrag också kan förorenas via olika produkter som innehåller prioriterade och farliga ämnen, då dessa i slutet av sin livscykel kommer ut i naturen. Därför är det mycket viktigt att man i EU övervakar problematiska produkter som innehåller farliga ämnen samt spridningen av dessa. Man måste också informera medborgarna om dessa produkter och om hur de ska hanteras och användas på ett korrekt sätt, så att färre farliga ämnen från dessa produkter kommer ut i naturen. Det är ofta så att man, även om det inte produceras några produkter med farliga ämnen och inga farliga kemikalier används, ändå måste hantera de konsekvenser som importerade varor och produkter får för miljön. För att åstadkomma god ekologisk status i vattenmiljön bör man se de planerade åtgärderna i ett större sammanhang. Dessutom kan det vara dags att se över de nuvarande gränsvärdena för högsta tillåtna resthalter för livsmedel, i synnerhet vad gäller import av livsmedelsprodukter av vegetabiliskt ursprung till EU. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén framhåller att vattendrag också kan förorenas via olika produkter som innehåller prioriterade och farliga ämnen, då dessa i slutet av sin livscykel kommer ut i naturen. Därför är det mycket viktigt att man i EU övervakar problematiska produkter som innehåller farliga ämnen samt spridningen av dessa. Man måste också informera medborgarna om dessa produkter och om hur de ska hanteras och användas på ett korrekt sätt, så att färre farliga ämnen från dessa produkter kommer ut i naturen. Det är ofta så att man, även om det inte produceras några produkter med farliga ämnen och inga farliga kemikalier används, ändå måste hantera de konsekvenser som importerade varor och produkter får för miljön. För att åstadkomma god ekologisk status i vattenmiljön bör man se de planerade åtgärderna i ett större sammanhang. Dessutom kan det vara dags att se över de nuvarande gränsvärdena för högsta tillåtna resthalter för livsmedel, i synnerhet vad gäller import av livsmedelsprodukter av vegetabiliskt ursprung till EU.

| 16. | Regionkommittén förhåller sig i det sammanhanget kritisk till att kommissionen inte heller i fortsättningen planerar något enhetligt regelverk för utsläpp eller för tillverkning eller utsläppande på marknaden av dessa ämnen eller av produkter som innehåller dessa ämnen. Sådana bestämmelser skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att säkerställa att kraven i direktivförslaget uppfylls. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén förhåller sig i det sammanhanget kritisk till att kommissionen inte heller i fortsättningen planerar något enhetligt regelverk för utsläpp eller för tillverkning eller utsläppande på marknaden av dessa ämnen eller av produkter som innehåller dessa ämnen. Sådana bestämmelser skulle göra det möjligt för medlemsstaterna att säkerställa att kraven i direktivförslaget uppfylls.

Lokal och regional relevans

| 17. | Regionkommittén håller med om att förhindrandet av varaktiga skador på vattenmiljön bör vara en nyckelfråga i EU:s miljöpolitik. På detta område har kommittén i egenskap av företrädare för den lokala och regionala nivån i EU en tydlig uppgift. Med stöd av de lokala och regionala myndigheterna kan Regionkommittén samla de kunskaper som finns på lokal och regional nivå och bistå medlemsstaterna i deras övervakningsuppgift. Genom att identifiera lokala och regionala problem med hjälp av de lokala och regionala myndigheterna samt rikta information och utbildning till dessa kan man bidra till ett effektivt genomförande av ändringsförslagen till direktiven och till lösningar på de frågor som uppstått. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén håller med om att förhindrandet av varaktiga skador på vattenmiljön bör vara en nyckelfråga i EU:s miljöpolitik. På detta område har kommittén i egenskap av företrädare för den lokala och regionala nivån i EU en tydlig uppgift. Med stöd av de lokala och regionala myndigheterna kan Regionkommittén samla de kunskaper som finns på lokal och regional nivå och bistå medlemsstaterna i deras övervakningsuppgift. Genom att identifiera lokala och regionala problem med hjälp av de lokala och regionala myndigheterna samt rikta information och utbildning till dessa kan man bidra till ett effektivt genomförande av ändringsförslagen till direktiven och till lösningar på de frågor som uppstått.

| 18. | Eftersom säkerställandet av god vattenkvalitet gagnar såväl en god livskvalitet som företagens utveckling, spelar de lokala och regionala myndigheterna en central roll när det gäller att bidra till detta. |
| --- | --- |

18.

Eftersom säkerställandet av god vattenkvalitet gagnar såväl en god livskvalitet som företagens utveckling, spelar de lokala och regionala myndigheterna en central roll när det gäller att bidra till detta.

| 19. | Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att sprida information om vattenmiljöns kemiska status och därmed sammanhörande åtgärder på alla samhällsnivåer. Allmänhetens stöd och medverkan utgör en förutsättning för att vattendragen ska kunna skyddas och för att man ska kunna fastställa vilka problem som finns och hur dessa bäst kan åtgärdas samt vilka kostnader detta medför. |
| --- | --- |

19.

Kommittén framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att sprida information om vattenmiljöns kemiska status och därmed sammanhörande åtgärder på alla samhällsnivåer. Allmänhetens stöd och medverkan utgör en förutsättning för att vattendragen ska kunna skyddas och för att man ska kunna fastställa vilka problem som finns och hur dessa bäst kan åtgärdas samt vilka kostnader detta medför.

Subsidiaritetsprincipen

| 20. | Delade avrinningsområden som sträcker sig över nationella gränser omfattar 60 % av EU:s territorium. Ett effektivt skydd av vattenresurserna kräver därför ett gemensamt tillvägagångssätt på EU-nivå. Det aktuella dokumentet är begränsat till identifieringen av prioriterade ämnen och fastställandet av gemensamma miljökvalitetsnormer. Utöver redan befintliga åtgärder föreslås inga ytterligare EU-åtgärder. Medlemsstaterna ansvarar för specifika och kompletterande åtgärder för kontroll av föroreningarna, och de kan med beaktande av de lokala förhållandena välja det effektivaste sättet att uppnå de mål som ställts upp. |
| --- | --- |

20.

Delade avrinningsområden som sträcker sig över nationella gränser omfattar 60 % av EU:s territorium. Ett effektivt skydd av vattenresurserna kräver därför ett gemensamt tillvägagångssätt på EU-nivå. Det aktuella dokumentet är begränsat till identifieringen av prioriterade ämnen och fastställandet av gemensamma miljökvalitetsnormer. Utöver redan befintliga åtgärder föreslås inga ytterligare EU-åtgärder. Medlemsstaterna ansvarar för specifika och kompletterande åtgärder för kontroll av föroreningarna, och de kan med beaktande av de lokala förhållandena välja det effektivaste sättet att uppnå de mål som ställts upp.

| 21. | Eftersom målen för de föreslagna åtgärderna är av sådan karaktär att medlemsstaterna inte själva kan uppnå dem i den omfattning som krävs utan de på grund av sin omfattning och sina konsekvenser bättre kan uppnås på EU-nivå, överensstämmer förslaget med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I linje med proportionalitetsprincipen, som fastställs i ovan nämnda artikel, överskrider förslaget inte heller de åtgärder som krävs för att uppnå målen. |
| --- | --- |

21.

Eftersom målen för de föreslagna åtgärderna är av sådan karaktär att medlemsstaterna inte själva kan uppnå dem i den omfattning som krävs utan de på grund av sin omfattning och sina konsekvenser bättre kan uppnås på EU-nivå, överensstämmer förslaget med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I linje med proportionalitetsprincipen, som fastställs i ovan nämnda artikel, överskrider förslaget inte heller de åtgärder som krävs för att uppnå målen.

| 22. | Även om man i motiveringen till kommissionens förslag anger att förslaget inte kommer att få några konsekvenser för budgeten, måste man ändå räkna med att det kommer att uppstå högre kostnader för den regionala och kommunala nivån för ytterligare övervakning, identifiering av nya ämnen och avlägsnande av nya farliga ämnen. Eftersom man ändå måste vidta åtgärder för att bevara en ren miljö, är det ändamålsenligt att skapa förutsättningar för en god ekologisk status i vattenmiljön. I annat fall kommer kostnaderna för rent vatten att vara avsevärt större i framtiden. På lång sikt medför vattenskyddet betydande fördelar. |
| --- | --- |

22.

Även om man i motiveringen till kommissionens förslag anger att förslaget inte kommer att få några konsekvenser för budgeten, måste man ändå räkna med att det kommer att uppstå högre kostnader för den regionala och kommunala nivån för ytterligare övervakning, identifiering av nya ämnen och avlägsnande av nya farliga ämnen. Eftersom man ändå måste vidta åtgärder för att bevara en ren miljö, är det ändamålsenligt att skapa förutsättningar för en god ekologisk status i vattenmiljön. I annat fall kommer kostnaderna för rent vatten att vara avsevärt större i framtiden. På lång sikt medför vattenskyddet betydande fördelar.

| 23. | Enligt kommissionens bedömning är nyttan med genomförandet av direktivet framför allt att kostnaderna för behandling av dricksvatten minskar. En minskning av prioriterade ämnen i vattenmiljön påverkar människornas hälsa via dricksvatten och livsmedel, varför en minskning av hälso- och sjukvårdkostnaderna också bör ses som en positiv konsekvens av direktivet. |
| --- | --- |

23.

Enligt kommissionens bedömning är nyttan med genomförandet av direktivet framför allt att kostnaderna för behandling av dricksvatten minskar. En minskning av prioriterade ämnen i vattenmiljön påverkar människornas hälsa via dricksvatten och livsmedel, varför en minskning av hälso- och sjukvårdkostnaderna också bör ses som en positiv konsekvens av direktivet.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Artikel 2: Ändring av direktiv 2008/105/EG: Ny version av artikel 3

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   I enlighet med artikel 1 i detta direktiv och artikel 4 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna på ytvattenförekomster tillämpa de miljökvalitetsnormer som fastställs i del A i bilaga I till det här direktivet. | 1.   I enlighet med artikel 1 i detta direktiv och artikel 4 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna på ytvattenförekomster tillämpa de miljökvalitetsnormer som fastställs i del A i bilaga I till det här direktivet. |
| Medlemsstaterna ska tillämpa miljökvalitetsnormerna på ytvattenförekomster i enlighet med de krav som anges i del B i bilaga I. | Medlemsstaterna ska tillämpa miljökvalitetsnormerna på ytvattenförekomster i enlighet med de krav som anges i del B i bilaga I. |
| 2.   För ämnena nr 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 och 44 i del A i bilaga I ska medlemsstaterna tillämpa den miljökvalitetsnorm för biota som anges i del A i bilaga I. För övriga ämnen ska medlemsstaterna tillämpa de miljökvalitetsnormer för vatten som anges i del A i bilaga I. | 2.   Medlemsstaterna ska börja tillämpa miljökvalitetsnormerna för ämnena 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 samt 34–48 i samband med omarbetningen av avrinningsdistriktsförvaltningsplanerna år 2021, i syfte att uppnå god kemisk status för dessa ämnen år 2027. |
| | 3.   För ämnena nr 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 och 44 i del A i bilaga I ska medlemsstaterna tillämpa den miljökvalitetsnorm för biota som anges i del A i bilaga I. För övriga ämnen ska medlemsstaterna tillämpa de miljökvalitetsnormer för vatten som anges i del A i bilaga I. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   I enlighet med artikel 1 i detta direktiv och artikel 4 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna på ytvattenförekomster tillämpa de miljökvalitetsnormer som fastställs i del A i bilaga I till det här direktivet.

1.   I enlighet med artikel 1 i detta direktiv och artikel 4 i direktiv 2000/60/EG ska medlemsstaterna på ytvattenförekomster tillämpa de miljökvalitetsnormer som fastställs i del A i bilaga I till det här direktivet.

Medlemsstaterna ska tillämpa miljökvalitetsnormerna på ytvattenförekomster i enlighet med de krav som anges i del B i bilaga I.

Medlemsstaterna ska tillämpa miljökvalitetsnormerna på ytvattenförekomster i enlighet med de krav som anges i del B i bilaga I.

2.   För ämnena nr 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 och 44 i del A i bilaga I ska medlemsstaterna tillämpa den miljökvalitetsnorm för biota som anges i del A i bilaga I. För övriga ämnen ska medlemsstaterna tillämpa de miljökvalitetsnormer för vatten som anges i del A i bilaga I.

2.   Medlemsstaterna ska börja tillämpa miljökvalitetsnormerna för ämnena 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 samt 34–48 i samband med omarbetningen av avrinningsdistriktsförvaltningsplanerna år 2021, i syfte att uppnå god kemisk status för dessa ämnen år 2027.

3.   För ämnena nr 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 och 44 i del A i bilaga I ska medlemsstaterna tillämpa den miljökvalitetsnorm för biota som anges i del A i bilaga I. För övriga ämnen ska medlemsstaterna tillämpa de miljökvalitetsnormer för vatten som anges i del A i bilaga I.

Motivering

Vi föreslår att en ny punkt 2 införs. Enligt förslaget till direktiv ska det tas hänsyn till dessa ämnen redan i avrinningsdistriktsförvaltningsplanen för 2015. Med den korta tid som återstår kommer vi å ena sidan inte att ha tillräckligt med övervakningsdata för att få tillräcklig kännedom om belastningen på vattendragen och deras status. Därför har vi inte heller någon grund för att planera några åtgärder. Dessutom är kunskapen om möjliga åtgärder för att minska den belastning som dessa ämnen förorsakar fortfarande mycket begränsad. Tiden fram till utarbetandet av den andra förvaltningsplanen, som ska läggas fram i slutet av 2014, är därför för kort för att lämplig hänsyn ska kunna tas till dessa ämnen.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 2, ändring av direktiv 2008/105/EG: införande av artikel 8b – bevakningslista, punkt 4

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan. | 4.   Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3
  12 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan. |
| Varje medlemsstat ska välja minst en station per i genomsnitt 15 000 km2 geografiskt område, dock minst en per medlemsstat. | Varje medlemsstat ska välja minst en station, under beaktande av det berörda områdets geografiska utsträckning, och ta hänsyn till riktvärdet
  per i genomsnitt15 000 km2
  geografiskt område, dock minst en per medlemsstat. Medlemsstaterna kan också ha ett gränsöverskridande samarbete när det gäller övervakningen av de ämnen som ingår i bevakningslistan. |
| Vid urvalet av representativa stationer, övervakningsfrekvens och tidpunkt för varje ämne ska medlemsstaterna beakta ämnets användningsmönster. Övervakningsfrekvensen får inte vara mindre än en gång per år. | Vid urvalet av representativa stationer, övervakningsfrekvens och tidpunkt för varje ämne ska medlemsstaterna beakta kontrollen av produktionsvolymerna, ämnets användningsmönstrener, koncentrationerna och miljöeffekterna. Övervakningsfrekvensen får inte vara mindre än en gång per år. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

4.   Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan.

4.   Medlemsstaterna ska övervaka varje ämne på bevakningslistan vid utvalda representativa övervakningsstationer under minst en tolvmånadersperiod, med början inom 3
  12 månader efter det att ämnet tas upp på bevakningslistan.

Varje medlemsstat ska välja minst en station per i genomsnitt 15 000 km2 geografiskt område, dock minst en per medlemsstat.

Varje medlemsstat ska välja minst en station, under beaktande av det berörda områdets geografiska utsträckning, och ta hänsyn till riktvärdet
  per i genomsnitt15 000 km2
  geografiskt område, dock minst en per medlemsstat. Medlemsstaterna kan också ha ett gränsöverskridande samarbete när det gäller övervakningen av de ämnen som ingår i bevakningslistan.

Vid urvalet av representativa stationer, övervakningsfrekvens och tidpunkt för varje ämne ska medlemsstaterna beakta ämnets användningsmönster. Övervakningsfrekvensen får inte vara mindre än en gång per år.

Vid urvalet av representativa stationer, övervakningsfrekvens och tidpunkt för varje ämne ska medlemsstaterna beakta kontrollen av produktionsvolymerna, ämnets användningsmönstrener, koncentrationerna och miljöeffekterna. Övervakningsfrekvensen får inte vara mindre än en gång per år.

Motivering

Övervakningen av de ämnen som finns på bevakningslistan (som det hänvisas till i artikel 8b, som ska införas i direktivet) måste enligt det nuvarande förslaget inledas mycket snart efter det att ett ämne har tagits upp på bevakningslistan. Eftersom medlemsstaterna inte får tillräckligt detaljerad information om den framtida övervakningen förefaller det synnerligen svårt att på enbart tre månader utarbeta en budget, säkerställa finansieringen, tilldela kontrakt, ta prover och analysera dessa med hjälp av en lämplig metod.

Vad gäller övervakningen av ämnena på bevakningslistan är ett samarbete ändamålsenligt och nödvändigt, i synnerhet när det gäller gränsöverskridande vattendrag. I annat fall skulle orimligt stora belopp användas till att utarbeta nya analysförfaranden. Ur ekonomisk synvinkel skulle det vara mer ändamålsenligt att gemensamt organisera övervakning och analys, och jämförelsen av analyserna skulle därigenom förbättras. Skapandet av samarbetsmöjligheter står inte på något sätt i strid med inrättandet av oavhängiga regionala bevakningsställen. Övervakning som organiseras gemensamt är mer trovärdig.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 2, ändring av direktiv 2008/105/EG: införande av artikel 8b – bevakningslista, punkt 5

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska rapportera resultaten av den kontroll som utförts enligt punkt 4 till kommissionen inom 18 månader efter det att ämnena tas upp på bevakningslistan, och därefter var tolfte månad så länge ämnet finns kvar på listan. Rapporten ska innehålla information om stationens representativitet och övervakningsstrategin. | 5.   Medlemsstaterna ska rapportera resultaten av den kontroll som utförts enligt punkt 4 till kommissionen inom 18
  24 månader efter det att ämnena tas upp på bevakningslistan, och därefter var tolfte månad så länge ämnet finns kvar på listan. Rapporten ska innehålla information om stationens representativitet, och övervakningsstrategin samt, i förekommande fall, det gränsöverskridande samarbetet. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

5.   Medlemsstaterna ska rapportera resultaten av den kontroll som utförts enligt punkt 4 till kommissionen inom 18 månader efter det att ämnena tas upp på bevakningslistan, och därefter var tolfte månad så länge ämnet finns kvar på listan. Rapporten ska innehålla information om stationens representativitet och övervakningsstrategin.

5.   Medlemsstaterna ska rapportera resultaten av den kontroll som utförts enligt punkt 4 till kommissionen inom 18
  24 månader efter det att ämnena tas upp på bevakningslistan, och därefter var tolfte månad så länge ämnet finns kvar på listan. Rapporten ska innehålla information om stationens representativitet, och övervakningsstrategin samt, i förekommande fall, det gränsöverskridande samarbetet.

Motivering

Om ändringsrekommendation 1 antas måste även rapporteringstiden förlängas på motsvarande sätt.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 3.1

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den (1) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv. | 1.   Medlemsstaterna ska senast den (2) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.   Medlemsstaterna ska senast den (1) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

1.   Medlemsstaterna ska senast den (2) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

Motivering

Den allmänna konsekvensanalysen av det förslag som lagts fram på EU-nivå möjliggör inte någon noggrannare bedömning av konsekvenserna av den lagstiftning som införs i de enskilda medlemsstaterna. För att konsekvenserna av den nationella lagstiftningen ska kunna bedömas på ett korrekt sätt måste man göra praktiska fältstudier, som skulle pågå i 24–36 månader och medföra stora utgifter. Utvecklingen av nya analysmetoder kräver tid och betydande ekonomiska medel. Kraven i förslaget är lättare att uppfylla om de utgifter som uppkommer kan fördelas på en längre tidsperiod.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  12 månader efter antagandet av detta direktiv.

1

(2)  12
  24 månader efter antagandet av detta direktiv.

2

12

24

---

| 19.1.2013 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 17/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 17/97

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europeiska kulturhuvudstäder (2020–2033)”

2013/C 17/15

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén är uttryckligen av den uppfattningen att vi bör fortsätta med initiativet, som både ger uttryck för den europeiska kulturrikedomen i hela dess mångfald och genom att involvera medborgarna främjar den långsiktiga utvecklingen av ett gemensamt europeiskt kulturområde. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är uttryckligen av den uppfattningen att vi bör fortsätta med initiativet, som både ger uttryck för den europeiska kulturrikedomen i hela dess mångfald och genom att involvera medborgarna främjar den långsiktiga utvecklingen av ett gemensamt europeiskt kulturområde.

| — | Regionkommittén framhåller att de städer som ansöker måste utarbeta ett specifikt kulturprogram på grundval av de lokala och regionala resurserna och ge det en stark europeisk dimension. Programutvecklingen borde ha en varaktig strategisk inriktning och kunna ha en långsiktig positiv verkan på kultursektorn och orten i fråga, en effekt som sträcker sig utöver det år som initiativet varar. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att de städer som ansöker måste utarbeta ett specifikt kulturprogram på grundval av de lokala och regionala resurserna och ge det en stark europeisk dimension. Programutvecklingen borde ha en varaktig strategisk inriktning och kunna ha en långsiktig positiv verkan på kultursektorn och orten i fråga, en effekt som sträcker sig utöver det år som initiativet varar.

| — | Regionkommittén anser att man aktivt bör involvera alla sociala, religiösa och etnisk-kulturella grupper i alla åldrar både i förberedelserna för och genomförandet av kulturprogrammet. I samband med detta bör man särskilt uppmärksamma unga människor, för att förbättra deras möjligheter att delta i kulturlivet. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att man aktivt bör involvera alla sociala, religiösa och etnisk-kulturella grupper i alla åldrar både i förberedelserna för och genomförandet av kulturprogrammet. I samband med detta bör man särskilt uppmärksamma unga människor, för att förbättra deras möjligheter att delta i kulturlivet.

| — | Regionkommittén upprepar att man måste involvera områdena runt kulturhuvudstaden och regionen i bredare bemärkelse så att också större geografiska områden, som ofta sträcker sig över nationsgränserna, kan delta. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén upprepar att man måste involvera områdena runt kulturhuvudstaden och regionen i bredare bemärkelse så att också större geografiska områden, som ofta sträcker sig över nationsgränserna, kan delta.

| — | Regionkommittén hänvisar till de fördelar som följer av Regionkommitténs viktiga roll i detta initiativ. Därför både bör och måste åtminstone en vald ledamot av Regionkommittén utses till och delta i den europeiska juryn. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén hänvisar till de fördelar som följer av Regionkommitténs viktiga roll i detta initiativ. Därför både bör och måste åtminstone en vald ledamot av Regionkommittén utses till och delta i den europeiska juryn.

| Föredragande | Elisabeth VITOUCH (AT–PSE), ledamot av Wiens stadsfullmäktige |
| --- | --- |
| Referensdokument | Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020 till 2033
  COM(2012) 407 final |

Föredragande

Elisabeth VITOUCH (AT–PSE), ledamot av Wiens stadsfullmäktige

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020 till 2033

COM(2012) 407 final

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Bakgrund

| 1. | Regionkommittén stöder initiativet "Europeisk kulturhuvudstad" som en av EU:s mest ambitiösa, långtgående och verksamma åtgärder på kulturområdet och som ett uttryck för rikedomen, mångfalden och de gemensamma dragen i kulturutvecklingen på lokal, regional och europeisk nivå. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén stöder initiativet "Europeisk kulturhuvudstad" som en av EU:s mest ambitiösa, långtgående och verksamma åtgärder på kulturområdet och som ett uttryck för rikedomen, mångfalden och de gemensamma dragen i kulturutvecklingen på lokal, regional och europeisk nivå.

| 2. | Regionkommittén är uttryckligen av den uppfattningen att vi bör fortsätta med initiativet, som både ger uttryck för den europeiska kulturrikedomen i hela dess mångfald och genom att involvera medborgarna främjar den långsiktiga utvecklingen av ett gemensamt europeiskt kulturområde. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén är uttryckligen av den uppfattningen att vi bör fortsätta med initiativet, som både ger uttryck för den europeiska kulturrikedomen i hela dess mångfald och genom att involvera medborgarna främjar den långsiktiga utvecklingen av ett gemensamt europeiskt kulturområde.

| 3. | Regionkommittén hänvisar till de fördelar som följer av Regionkommitténs viktiga roll i detta initiativ. Därför både bör och måste åtminstone en vald ledamot av Regionkommittén utses till och delta i den europeiska juryn. |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén hänvisar till de fördelar som följer av Regionkommitténs viktiga roll i detta initiativ. Därför både bör och måste åtminstone en vald ledamot av Regionkommittén utses till och delta i den europeiska juryn.

| 4. | Regionkommittén välkomnar det förslag som kommissionen har förberett och gläder sig över att kommissionen i så stor utsträckning har beaktat lokala och regionala aspekter, som dessa framfördes i ReK:s yttrande på eget initiativ om "Framtiden för programmet europeisk kulturhuvudstad" (1). Detta underlättar ett aktivt deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén välkomnar det förslag som kommissionen har förberett och gläder sig över att kommissionen i så stor utsträckning har beaktat lokala och regionala aspekter, som dessa framfördes i ReK:s yttrande på eget initiativ om "Framtiden för programmet europeisk kulturhuvudstad" (1). Detta underlättar ett aktivt deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida.

| 5. | Regionkommittén hänvisar till att EU enligt artikel 6 i EUF-fördraget på kulturområdet endast har befogenhet "att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder" och enligt artikel 3.3 ska "respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas". |
| --- | --- |

5.

Regionkommittén hänvisar till att EU enligt artikel 6 i EUF-fördraget på kulturområdet endast har befogenhet "att vidta åtgärder för att stödja, samordna eller komplettera medlemsstaternas åtgärder" och enligt artikel 3.3 ska "respektera rikedomen hos sin kulturella och språkliga mångfald och sörja för att det europeiska kulturarvet skyddas och utvecklas".

| 6. | Regionkommittén konstaterar att förslaget ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Regionkommittén betonar att detta och detta slags befogenhet dock också måste få konsekvenser för det förfarande som föreslås (t.ex. den europeiska juryns sammansättning, dess utnämning och kriterier) för att på lämpligt sätt återspegla andan i fördragen. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén konstaterar att förslaget ligger i linje med subsidiaritetsprincipen. Regionkommittén betonar att detta och detta slags befogenhet dock också måste få konsekvenser för det förfarande som föreslås (t.ex. den europeiska juryns sammansättning, dess utnämning och kriterier) för att på lämpligt sätt återspegla andan i fördragen.

Allmänna kommentarer

| 7. | Regionkommittén framhåller att de städer som ansöker måste utarbeta ett specifikt kulturprogram på grundval av de lokala och regionala resurserna och ge det en stark europeisk dimension. Programutvecklingen borde ha en varaktig strategisk inriktning och kunna ha en långsiktig positiv verkan på kultursektorn och orten i fråga, en effekt som sträcker sig utöver det år som initiativet varar. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén framhåller att de städer som ansöker måste utarbeta ett specifikt kulturprogram på grundval av de lokala och regionala resurserna och ge det en stark europeisk dimension. Programutvecklingen borde ha en varaktig strategisk inriktning och kunna ha en långsiktig positiv verkan på kultursektorn och orten i fråga, en effekt som sträcker sig utöver det år som initiativet varar.

| 8. | Regionkommittén anser att man aktivt bör involvera alla sociala, religiösa och etnisk-kulturella grupper i alla åldrar både i förberedelserna för och genomförandet av kulturprogrammet. I samband med detta bör man särskilt uppmärksamma unga människor, för att förbättra deras möjligheter att delta i kulturlivet. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén anser att man aktivt bör involvera alla sociala, religiösa och etnisk-kulturella grupper i alla åldrar både i förberedelserna för och genomförandet av kulturprogrammet. I samband med detta bör man särskilt uppmärksamma unga människor, för att förbättra deras möjligheter att delta i kulturlivet.

| 9. | Regionkommittén upprepar sin uppfattning att framför allt tanken på interkulturell dialog i kombination med social och territoriell sammanhållning kan bidra till att förmedla de värderingar som ligger till grund för privatlivet, samhällslivet och livet som medborgare, t.ex. solidaritet, ansvar, tolerans och respekt (2). Sådana prioriteringar gör det möjligt för den enskilda individen och de olika samhällsgrupperna att trots skillnader i kulturell bakgrund kommunicera med varandra och leva tillsammans på grundval av europeiska värderingar. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén upprepar sin uppfattning att framför allt tanken på interkulturell dialog i kombination med social och territoriell sammanhållning kan bidra till att förmedla de värderingar som ligger till grund för privatlivet, samhällslivet och livet som medborgare, t.ex. solidaritet, ansvar, tolerans och respekt (2). Sådana prioriteringar gör det möjligt för den enskilda individen och de olika samhällsgrupperna att trots skillnader i kulturell bakgrund kommunicera med varandra och leva tillsammans på grundval av europeiska värderingar.

| 10. | Regionkommittén betraktar också initiativet som ett varaktigt stöd till den lokala och regionala kulturekonomin och den kreativa ekonomin och framhåller samtidigt det inneboende värde som finns i kreativiteten inom europeisk konst och kultur och i att den förmedlas och tas emot. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén betraktar också initiativet som ett varaktigt stöd till den lokala och regionala kulturekonomin och den kreativa ekonomin och framhåller samtidigt det inneboende värde som finns i kreativiteten inom europeisk konst och kultur och i att den förmedlas och tas emot.

| 11. | Regionkommittén framhåller att det behövs flera år av grundliga förberedelser och tekniskt stöd (för att utarbeta rekommendationer, för utvärdering och för övervakning). Initiativet bör också i fortsättningen löpa över ett helt år. Regionkommittén ställer sig i samband med detta positiv till nyheten att staden i fråga får göra en självutvärdering men med europeiskt stöd. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén framhåller att det behövs flera år av grundliga förberedelser och tekniskt stöd (för att utarbeta rekommendationer, för utvärdering och för övervakning). Initiativet bör också i fortsättningen löpa över ett helt år. Regionkommittén ställer sig i samband med detta positiv till nyheten att staden i fråga får göra en självutvärdering men med europeiskt stöd.

| 12. | Regionkommittén stöder det föreslagna urvalsförfarandet i två steg, där det första steget grundar sig på ett system med rotation mellan EU-medlemsstaterna. Detta ger städer och regioner i alla EU-medlemsstater samma möjligheter i samband med ansökan och skapar geografisk jämvikt mellan de orter som utses inom EU. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén stöder det föreslagna urvalsförfarandet i två steg, där det första steget grundar sig på ett system med rotation mellan EU-medlemsstaterna. Detta ger städer och regioner i alla EU-medlemsstater samma möjligheter i samband med ansökan och skapar geografisk jämvikt mellan de orter som utses inom EU.

| 13. | Regionkommittén framhåller vikten av att en kulturhuvudstad har en långsiktig strategi. För att strategin ska bli framgångsrik krävs det bland annat politiskt stöd från alla nivåer, goda styrelseformer på alla berörda områden, att ledningen är konstnärligt oberoende och ett tillförlitligt flöde av tillräckliga finansiella medel under flera år. |
| --- | --- |

13.

Regionkommittén framhåller vikten av att en kulturhuvudstad har en långsiktig strategi. För att strategin ska bli framgångsrik krävs det bland annat politiskt stöd från alla nivåer, goda styrelseformer på alla berörda områden, att ledningen är konstnärligt oberoende och ett tillförlitligt flöde av tillräckliga finansiella medel under flera år.

| 14. | Regionkommittén anser att det krävs särskilda ansträngningar för att inom ramen för urvalsförfarandet genom lämpliga åtgärder motivera ett brett spektrum av städer och regioner att ansöka. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén anser att det krävs särskilda ansträngningar för att inom ramen för urvalsförfarandet genom lämpliga åtgärder motivera ett brett spektrum av städer och regioner att ansöka.

| 15. | Regionkommittén anser att åtgärden måste göras mer synlig som EU-initiativ. Detta borde vara ett obligatoriskt inslag i kommunikationsstrategin för den kulturhuvudstad som utses. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén anser att åtgärden måste göras mer synlig som EU-initiativ. Detta borde vara ett obligatoriskt inslag i kommunikationsstrategin för den kulturhuvudstad som utses.

| 16. | Regionkommittén upprepar att man måste involvera områdena runt kulturhuvudstaden och regionen i bredare bemärkelse så att också större geografiska områden, som ofta sträcker sig över nationsgränserna, kan delta. |
| --- | --- |

16.

Regionkommittén upprepar att man måste involvera områdena runt kulturhuvudstaden och regionen i bredare bemärkelse så att också större geografiska områden, som ofta sträcker sig över nationsgränserna, kan delta.

| 17. | Regionkommittén önskar att Europeiska kommissionen drar nytta av de europeiska kulturhuvudstädernas internationella och gränsöverskridande dimension, dels eftersom dessa kulturhuvudstäder i olika länder fungerar parvis, dels med tanke på att konceptet med kulturhuvudstäder i allt högre grad innehåller väsentliga gränsöverskridande aspekter. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén önskar att Europeiska kommissionen drar nytta av de europeiska kulturhuvudstädernas internationella och gränsöverskridande dimension, dels eftersom dessa kulturhuvudstäder i olika länder fungerar parvis, dels med tanke på att konceptet med kulturhuvudstäder i allt högre grad innehåller väsentliga gränsöverskridande aspekter.

| 18. | Regionkommittén betraktar också initiativet som ett möjligt bidrag till den europeiska grannskapspolitiken, och till förbindelserna med andra europeiska stater, eftersom det inte bara gör det möjligt att stärka kultursamarbetet inom EU utan också förbindelserna mellan EU och grannländerna i öster och i söder i syfte att främja välstånd, stabilitet och säkerhet vid EU:s yttre gränser. Därför borde inte heller bara städer från kandidatländer och potentiella kandidatländer utan också länder inom EU:s grannskapspolitik samt Eftaländer kunna delta i detta initiativ. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén betraktar också initiativet som ett möjligt bidrag till den europeiska grannskapspolitiken, och till förbindelserna med andra europeiska stater, eftersom det inte bara gör det möjligt att stärka kultursamarbetet inom EU utan också förbindelserna mellan EU och grannländerna i öster och i söder i syfte att främja välstånd, stabilitet och säkerhet vid EU:s yttre gränser. Därför borde inte heller bara städer från kandidatländer och potentiella kandidatländer utan också länder inom EU:s grannskapspolitik samt Eftaländer kunna delta i detta initiativ.

| 19. | Regionkommittén rekommenderar att man på bästa möjliga sätt utnyttjar samordningseffekter för att på ett optimalt sätt kunna utnyttja alla tillgängliga finansieringskällor. I samband med detta anser kommittén att man bör utveckla en tillförlitlig mekanism, som möjliggör ömsesidigt stöd för initiativet inom ramen för EU:s olika stödprogram. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén rekommenderar att man på bästa möjliga sätt utnyttjar samordningseffekter för att på ett optimalt sätt kunna utnyttja alla tillgängliga finansieringskällor. I samband med detta anser kommittén att man bör utveckla en tillförlitlig mekanism, som möjliggör ömsesidigt stöd för initiativet inom ramen för EU:s olika stödprogram.

| 20. | Regionkommittén ställer sig positiv till möjligheten att inte utse någon kulturhuvudstad om det inte finns några kandidatstäder som lämpar sig. |
| --- | --- |

20.

Regionkommittén ställer sig positiv till möjligheten att inte utse någon kulturhuvudstad om det inte finns några kandidatstäder som lämpar sig.

Kommentarer till enskilda artiklar

Artikel 5 – Kriterier

| 21. | Kommittén stöder utarbetandet av tydliga, öppna och begripliga urvalskriterier som ger potentiella sökande större säkerhet vid förberedelserna och, med en förbättrad målinriktning, även genomförandet av långsiktiga strategier. |
| --- | --- |

21.

Kommittén stöder utarbetandet av tydliga, öppna och begripliga urvalskriterier som ger potentiella sökande större säkerhet vid förberedelserna och, med en förbättrad målinriktning, även genomförandet av långsiktiga strategier.

| 22. | ReK betonar betydelsen av att införa nya, långsiktigt effektiva åtgärder för att olika samhällsgrupper ska kunna delta och medverka i kulturell verksamhet, särskilt ungdomar, marginaliserade och mindre gynnade grupper samt minoriteter. Särskild uppmärksamhet ska också ges åt programutbudets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och för äldre personer. |
| --- | --- |

22.

ReK betonar betydelsen av att införa nya, långsiktigt effektiva åtgärder för att olika samhällsgrupper ska kunna delta och medverka i kulturell verksamhet, särskilt ungdomar, marginaliserade och mindre gynnade grupper samt minoriteter. Särskild uppmärksamhet ska också ges åt programutbudets tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning och för äldre personer.

| 23. | Kriterierna får inte leda till att EU – ens indirekt – påverkar det kulturella innehållet. |
| --- | --- |

23.

Kriterierna får inte leda till att EU – ens indirekt – påverkar det kulturella innehållet.

Artikel 6 – Den europeiska juryn och artikel 11 – Utnämning

| 24. | Kommittén betonar den europeiska juryns betydelse för detta initiativ och ställer sig kritisk till de ändringar i tillsättningen av juryledamöterna som kommissionen föreslår. Vi motsätter oss i synnerhet det första urvalet av juryledamöter och det fullständiga bortfallet av ledamöter från den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

24.

Kommittén betonar den europeiska juryns betydelse för detta initiativ och ställer sig kritisk till de ändringar i tillsättningen av juryledamöterna som kommissionen föreslår. Vi motsätter oss i synnerhet det första urvalet av juryledamöter och det fullständiga bortfallet av ledamöter från den berörda medlemsstaten.

| 25. | ReK betonar att det finns en risk för att det nya förfarande för utnämning av kommissionen i stället för, såsom hittills, av rådet som också föreskrivs i förslaget till beslut skulle kunna påverka medlemsstaternas symboliska och materiella identifikation med och acceptans för detta initiativ negativt. |
| --- | --- |

25.

ReK betonar att det finns en risk för att det nya förfarande för utnämning av kommissionen i stället för, såsom hittills, av rådet som också föreskrivs i förslaget till beslut skulle kunna påverka medlemsstaternas symboliska och materiella identifikation med och acceptans för detta initiativ negativt.

| 26. | Vi föreslår därför i huvudsak att det hittillsvarande urvalsförfarandet för ledamöter av den europeiska juryn ska bibehållas i ändrad form. Dessutom bör rådet även fortsättningsvis utse kulturhuvudstäder. |
| --- | --- |

26.

Vi föreslår därför i huvudsak att det hittillsvarande urvalsförfarandet för ledamöter av den europeiska juryn ska bibehållas i ändrad form. Dessutom bör rådet även fortsättningsvis utse kulturhuvudstäder.

Artikel 10 – Bestämmelser för länder som inte tillhör EU

| 27. | Kommittén förespråkar att initiativet, utöver ansökningar från städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer, även ska öppnas upp för andra europeiska länder (Eftaländer) och länder inom EU:s grannskapspolitik. |
| --- | --- |

27.

Kommittén förespråkar att initiativet, utöver ansökningar från städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer, även ska öppnas upp för andra europeiska länder (Eftaländer) och länder inom EU:s grannskapspolitik.

| 28. | ReK anser att man vid sidan av Melina Mercouri-priset, som utgör EU:s ekonomiska bidrag till varje kulturhuvudstad, bör utreda om detta kan kompletteras med annat EU-stöd och hur man kan hitta innovativ finansiering, bland annat via Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

28.

ReK anser att man vid sidan av Melina Mercouri-priset, som utgör EU:s ekonomiska bidrag till varje kulturhuvudstad, bör utreda om detta kan kompletteras med annat EU-stöd och hur man kan hitta innovativ finansiering, bland annat via Europeiska investeringsbanken (EIB).

| 29. | Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna begär vi att varje stad ska kunna delta i endast en tävling för kandidatländer, potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer under åren 2020–2033. |
| --- | --- |

29.

Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna begär vi att varje stad ska kunna delta i endast en tävling för kandidatländer, potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer under åren 2020–2033.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsrekommendation 1

Artikel 3.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer ska också ha möjligheten att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år parallellt med tävlingarna i de två medlemsstaterna i enlighet med kalendern i bilagan.
  De särskilda bestämmelserna för städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer fastställs i artikel 10. | Städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer ska också ha möjligheten att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år parallellt med tävlingarna i de två medlemsstaterna i enlighet med kalendern i bilagan.
  De särskilda bestämmelserna för dessa städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer fastställs i artikel 10. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer ska också ha möjligheten att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år parallellt med tävlingarna i de två medlemsstaterna i enlighet med kalendern i bilagan.

De särskilda bestämmelserna för städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer fastställs i artikel 10.

Städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer ska också ha möjligheten att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år parallellt med tävlingarna i de två medlemsstaterna i enlighet med kalendern i bilagan.

De särskilda bestämmelserna för dessa städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer fastställs i artikel 10.

Motivering

Det är inte ändamålsenligt att ha olika deltagargrupper beroende på stödprogram eller initiativ. Därför föreslås det att kretsen av deltagande länder utvidgas.

Ändringsrekommendation 2

Artikel 4.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Tävlingen om titeln Europeisk kulturhuvudstad ska endast vara öppen för städer. De ansökande städerna får engagera sin omgivande region. Ansökningarna ska dock göras i den ledande stadens namn och om den blir utvald är det staden som tilldelas titeln. | Tävlingen om titeln Europeisk kulturhuvudstad ska endast vara öppen för städer. De ansökande städerna får engagera sin omgivande region och den bredare regionen. Ansökningarna ska dock göras i den ledande stadens namn och om den blir utvald är det staden som tilldelas titeln. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Tävlingen om titeln Europeisk kulturhuvudstad ska endast vara öppen för städer. De ansökande städerna får engagera sin omgivande region. Ansökningarna ska dock göras i den ledande stadens namn och om den blir utvald är det staden som tilldelas titeln.

Tävlingen om titeln Europeisk kulturhuvudstad ska endast vara öppen för städer. De ansökande städerna får engagera sin omgivande region och den bredare regionen. Ansökningarna ska dock göras i den ledande stadens namn och om den blir utvald är det staden som tilldelas titeln.

Motivering

Utöver den omedelbart omgivande regionen bör också den bredare regionen kunna involveras.

Ändringsrekommendation 3

Artikel 5.5 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att en bred skala medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, Särskilt uppmärksamhet ska också ägnas därhelst detta är möjligt åt hur tillgänglig denna verksamhet är för funktionshindrade och äldre personer. | Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att en bred skala medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, Särskilt uppmärksamhet ska också ägnas därhelst detta är möjligt åt hur tillgänglig denna verksamheten är för funktionshindrade och äldre personer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att en bred skala medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, Särskilt uppmärksamhet ska också ägnas därhelst detta är möjligt åt hur tillgänglig denna verksamhet är för funktionshindrade och äldre personer.

Inrättandet av nya och hållbara möjligheter för att en bred skala medborgare ska kunna besöka eller delta i kulturverksamhet, särskilt ungdomar och marginaliserade och mindre gynnade personer, inbegripet minoriteter, Särskilt uppmärksamhet ska också ägnas därhelst detta är möjligt åt hur tillgänglig denna verksamheten är för funktionshindrade och äldre personer.

Motivering

Tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och äldre bör inte inskränkas på förhand.

Ändringsrekommendation 4

Artikel 6.1–6.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| 1. | En europeisk jury med oberoende experter (den europeiska juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

1.

En europeisk jury med oberoende experter (den europeiska juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning.

| 2. | Den europeiska juryn ska bestå av tio ledamöter. Ledamöterna ska vara unionsmedborgare. De ska vara oberoende experter med betydande erfarenhet och sakkunskap inom kultursektorn, inom städernas kulturella utveckling eller anordnandet av ett kulturhuvudstadsår. De ska kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år åt den europeiska juryn.
  Efter att ha anordnat en inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen göra ett första urval av en grupp potentiella ledamöter. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska därefter välja ut tre experter var bland denna grupp och utnämna dem i enlighet med sitt eget förfarande. Regionkommittén ska välja ut en expert och utse denne i enlighet med sina förfaranden.
  Varje institution och organ ska sträva efter att säkerställa att kompetenserna hos de experter som de utser kompletterar varandra i så stor utsträckning som möjligt, och att sammansättningen av experterna är geografiskt balanserad.
  Den europeiska juryn ska utse sin ordförande. |
| --- | --- |

2.

Den europeiska juryn ska bestå av tio ledamöter. Ledamöterna ska vara unionsmedborgare. De ska vara oberoende experter med betydande erfarenhet och sakkunskap inom kultursektorn, inom städernas kulturella utveckling eller anordnandet av ett kulturhuvudstadsår. De ska kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år åt den europeiska juryn.

Efter att ha anordnat en inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen göra ett första urval av en grupp potentiella ledamöter. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska därefter välja ut tre experter var bland denna grupp och utnämna dem i enlighet med sitt eget förfarande. Regionkommittén ska välja ut en expert och utse denne i enlighet med sina förfaranden.

Varje institution och organ ska sträva efter att säkerställa att kompetenserna hos de experter som de utser kompletterar varandra i så stor utsträckning som möjligt, och att sammansättningen av experterna är geografiskt balanserad.

Den europeiska juryn ska utse sin ordförande.

| 3. | Ledamöterna i den europeiska juryn ska utnämnas för tre år. Emellertid, som undantag för den första juryn som inrättas enligt detta beslut, ska Europaparlamentet utse sina tre experter för tre år, rådet för ett år, kommissionen för två år och Regionkommittén ska utse sin expert för ett år för att möjliggöra en stegvis ersättning av ledamöter och på så sätt undvika en förlust av erfarenhet och kunnande som skulle äga rum om alla ledamöter ersattes samtidigt. |
| --- | --- |

3.

Ledamöterna i den europeiska juryn ska utnämnas för tre år. Emellertid, som undantag för den första juryn som inrättas enligt detta beslut, ska Europaparlamentet utse sina tre experter för tre år, rådet för ett år, kommissionen för två år och Regionkommittén ska utse sin expert för ett år för att möjliggöra en stegvis ersättning av ledamöter och på så sätt undvika en förlust av erfarenhet och kunnande som skulle äga rum om alla ledamöter ersattes samtidigt.

| 1. | En oberoende europeisk jury med oberoende experter (den europeiska juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning. |
| --- | --- |

1.

En oberoende europeisk jury med oberoende experter (den europeiska juryn) ska inrättas för att genomföra urval och övervakning.

| 2. | Den europeiska juryn ska bestå av tio
  elva ledamöter. Ledamöterna ska vara unionsmedborgare. De ska vara oberoende experter med betydande
  ha erfarenhet och sakkunskap inom kultursektorn, inom städernas kulturella utveckling på lokal eller regional nivå eller stadsnivå eller anordnandet av ett kulturhuvudstadsår. De ska kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år
  tillräcklig tid åt den europeiska juryn.

  Efter att ha anordnat en inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen göra ett första urval av en grupp potentiella ledamöter. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska därefter välja ut tre experter
  ledamöter var bland denna grupp och utnämna dem i enlighet med sitt eget förfarande. Regionkommittén ska välja ut en expert
  ledamot och utse denne i enlighet med sina förfaranden. En ledamot ska utses av den berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen. Vid ansökningar från länder enligt artikel 10 ska denna ledamot ersättas av ytterligare en ledamot som utses av kommissionen.

  Varje institution och organ ska sträva efter att säkerställa att kompetenserna hos de experter
  ledamöter som de utser kompletterar varandra i så stor utsträckning som möjligt, och att sammansättningen av experterna
  ledamöterna är geografiskt balanserad.
  Den europeiska juryn ska utse sin ordförande. |
| --- | --- |

2.

Den europeiska juryn ska bestå av tio
  elva ledamöter. Ledamöterna ska vara unionsmedborgare. De ska vara oberoende experter med betydande
  ha erfarenhet och sakkunskap inom kultursektorn, inom städernas kulturella utveckling på lokal eller regional nivå eller stadsnivå eller anordnandet av ett kulturhuvudstadsår. De ska kunna ägna ett lämpligt antal arbetsdagar per år
  tillräcklig tid åt den europeiska juryn.

Efter att ha anordnat en inbjudan att anmäla intresse ska kommissionen göra ett första urval av en grupp potentiella ledamöter. Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska därefter välja ut tre experter
  ledamöter var bland denna grupp och utnämna dem i enlighet med sitt eget förfarande. Regionkommittén ska välja ut en expert
  ledamot och utse denne i enlighet med sina förfaranden. En ledamot ska utses av den berörda medlemsstaten i samråd med kommissionen. Vid ansökningar från länder enligt artikel 10 ska denna ledamot ersättas av ytterligare en ledamot som utses av kommissionen.

Varje institution och organ ska sträva efter att säkerställa att kompetenserna hos de experter
  ledamöter som de utser kompletterar varandra i så stor utsträckning som möjligt, och att sammansättningen av experterna
  ledamöterna är geografiskt balanserad.

Den europeiska juryn ska utse sin ordförande.

| 3. | De l
  Ledamöterna i den europeiska juryn som utses av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén ska utnämnas för tre
  fyra år. Emellertid, som undantag för den första juryn som inrättas enligt detta beslut, ska Europaparlamentet utse sina tre experter för tre år, rådet utse sina ledamöter för ett
  två år, och kommissionen sina ledamöter för två
  tre år och Regionkommittén ska utse sin expert för ett år för att möjliggöra en stegvis ersättning av ledamöter och på så sätt undvika en förlust av erfarenhet och kunnande som skulle äga rum om alla ledamöter ersattes samtidigt. |
| --- | --- |

3.

De l
  Ledamöterna i den europeiska juryn som utses av Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Regionkommittén ska utnämnas för tre
  fyra år. Emellertid, som undantag för den första juryn som inrättas enligt detta beslut, ska Europaparlamentet utse sina tre experter för tre år, rådet utse sina ledamöter för ett
  två år, och kommissionen sina ledamöter för två
  tre år och Regionkommittén ska utse sin expert för ett år för att möjliggöra en stegvis ersättning av ledamöter och på så sätt undvika en förlust av erfarenhet och kunnande som skulle äga rum om alla ledamöter ersattes samtidigt.

Motivering

ReK ställer sig kritisk till att kommissionen ska göra ett första urval av juryledamöter. Vi föreslår i huvudsak att det hittillsvarande systemet ska bibehållas i lätt ändrad form. I synnerhet har det visat sig vara bra att den berörda medlemsstaten är företrädd i urvalsjuryn.

Ändringsrekommendation 5

Artikel 10.1, 10.2 och 10.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Bestämmelser för kandidatländer och potentiella kandidatländer







  1. | Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Bestämmelser för kandidatländer och potentiella kandidatländer

1.

Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| 2. | Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur.
  Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2.
  Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur.

Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer och potentiella kandidatländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2.

Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod.

| 3. | Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

3.

Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer.

Bestämmelser för kandidatländer och potentiella kandidatländer
  andra länder

| 1. | Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer.

| 2. | Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur.

  Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2.
  Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland
  dessa länder ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska i Europeiska unionens officiella tidning offentliggöra en inbjudan att lämna in ansökningar sex år före kulturhuvudstadsårets början. Inbjudan ska vara öppen för städer i alla kandidatländer och potentiella kandidatländer under förutsättning att dessa länder vid det datum då inbjudan offentliggörs deltar i programmet Kreativa Europa eller i påföljande unionsprogram som stöder kultur.

Av rättviseskäl med hänsyn till städer i medlemsstaterna ska dock varje stad ha rätt att delta i endast i en tävling för städer i kandidatländer, och potentiella kandidatländer, länder inom EU:s grannskapspolitik och Eftaländer under åren 2020–2033, och en stad som deltagit i en sådan tävling ska under samma period inte få delta i någon påföljande tävling i en ny medlemsstat enligt reglerna i artikel 3.2.

Vidare, av rättviseskäl med hänsyn till medlemsstaterna, ska varje kandidatland eller potentiellt kandidatland
  dessa länder ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033. Därför ska städer i länder som redan tilldelats titeln inte ha rätt att delta i senare tävlingar under samma tidsperiod.

| 3. | Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer
  dessa länder. |
| --- | --- |

3.

Villkoren i artikel 4 och kriterierna i artikel 5 ska gälla för kandidatländer och potentiella kandidatländer
  dessa länder.

Motivering

Det är inte ändamålsenligt att ha olika deltagargrupper beroende på stödprogram eller initiativ. Därför föreslås det att kretsen av deltagande länder utvidgas. Alltför höga kostnader bör kunna undvikas genom anpassade lösningar.

Ändringsrekommendation 6

Artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsrekommendation |
| --- | --- |
| Kommissionens ska genom genomförandeakter officiellt utse de Europeiska kulturhuvudstäderna med vederbörligt beaktande av den europeiska juryns rekommendationer. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om detta. | Kommissionens ska genom genomförandeakter officiellt utse de Europeiska kulturhuvudstäderna med vederbörligt beaktande av den europeiska juryns rekommendationer. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om detta.







  1. | Kommissionen ska i samförstånd med de berörda medlemsstaterna nominera en stad som ska utses till Europeisk kulturhuvudstad. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om detta senast fyra år innan evenemanget i fråga ska inledas.

  Underrättelsen ska åtföljas av en motivering till nomineringen som bygger på den europeiska juryns rapporter.


  Vid nomineringen ska hänsyn tas till den europeiska juryns rekommendationer. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsrekommendation

Kommissionens ska genom genomförandeakter officiellt utse de Europeiska kulturhuvudstäderna med vederbörligt beaktande av den europeiska juryns rekommendationer. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om detta.

Kommissionens ska genom genomförandeakter officiellt utse de Europeiska kulturhuvudstäderna med vederbörligt beaktande av den europeiska juryns rekommendationer. Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om detta.

1.

Underrättelsen ska åtföljas av en motivering till nomineringen som bygger på den europeiska juryns rapporter.

Vid nomineringen ska hänsyn tas till den europeiska juryns rekommendationer.

| 2. | Europaparlamentet får, senast tre månader efter det att det mottagit nomineringarna, överlämna ett yttrande till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet ska, på grundval av en rekommendation som kommissionen utfärdat mot bakgrund av Europaparlamentets yttrande och de motiveringar som bygger på den europeiska juryns rapporter, officiellt utse städerna i fråga till Europeiska kulturhuvudstäder för det år nomineringen gäller. |
| --- | --- |

3.

Motivering

Med tanke på hur viktig utnämningen av en kulturhuvudstad är, är det berättigat att rådet ansvarar för utnämningen. I artikel 291.2 i EUF-fördraget står det uttryckligen att rådet i särskilda vederbörligen motiverade fall kan tilldelas genomförandebefogenheter.

Bryssel den 30 november 2012

Regionkommitténs ordförande

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 191/2011 fin

1

(2)  CdR 191/2011 fin

2

---