# Uradni list C 56E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.056.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 56E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5626. februar 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.056.slv

Uradni list

Evropske unije

C 56E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5626. februar 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 27.–29. september 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 22 E, 27.1.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 27. september 2011 |
| 2013/C 056E/01 | Financiranje raziskav in inovacij v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o zeleni knjigi Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU (2011/2107(INI)) | 1 |
| 2013/C 056E/02 | Sistem Evropskih šolResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o sistemu Evropskih šol (2011/2036(INI)) | 14 |
| 2013/C 056E/03 | Prihodnja kohezijska politika UnijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (2010/2305(INI)) | 22 |
| 2013/C 056E/04 | Evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o učinkovitejšem evropskem odzivanju na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (2011/2023(INI)) | 31 |
| 2013/C 056E/05 | Turizem v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (2010/2206(INI)) | 41 |
| 2013/C 056E/06 | Varnost v cestnem prometu v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011-2020 (2010/2235(INI)) | 54 |
| 2013/C 056E/07 | Infrastruktura jezov v državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o financiranju krepitve infrastrukture jezov v državah v razvoju (2010/2270(INI)) | 67 |
| 2013/C 056E/08 | Pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hranoResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (2010/2100(INI)) | 75 |
| 2013/C 056E/09 | Enostranske izjave v zapisniku sej SvetaResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o enostranskih izjavah v zapisniku sej Sveta (2011/2090(INI)) | 86 |
| 2013/C 056E/10 | Nova trgovinska politika za Evropo v okviru strategije EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (2010/2152(INI)) | 87 |
| 2013/C 056E/11 | Oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da VinciIzjava Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o oblikovanju evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci | 99 |
| | Sreda, 28. september 2011 |
| 2013/C 056E/12 | Vprašanje spolne usmerjenosti in spolne identitete na zasedanju Sveta ZN za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolne identitete v Združenih narodih | 100 |
| | Četrtek, 29. september 2011 |
| 2013/C 056E/13 | Razmere v PalestiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o razmerah v Palestini | 104 |
| 2013/C 056E/14 | Vrhunsko srečanje o Zemlji Rio+20Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) | 106 |
| 2013/C 056E/15 | Prihodnost Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji | 119 |
| 2013/C 056E/16 | Ustanovitev Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomočIzjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč | 122 |
| 2013/C 056E/17 | Civilni invalidi vojnIzjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o civilnih invalidih vojn | 123 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2011–2012Seje: 27.–29. september 2011Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 22 E, 27.1.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 27. september 2011

2013/C 056E/01

Financiranje raziskav in inovacij v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o zeleni knjigi Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU (2011/2107(INI))

1

2013/C 056E/02

Sistem Evropskih šolResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o sistemu Evropskih šol (2011/2036(INI))

14

2013/C 056E/03

Prihodnja kohezijska politika UnijeResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (2010/2305(INI))

22

2013/C 056E/04

Evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomočiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o učinkovitejšem evropskem odzivanju na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (2011/2023(INI))

31

2013/C 056E/05

Turizem v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (2010/2206(INI))

41

2013/C 056E/06

Varnost v cestnem prometu v EvropiResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011-2020 (2010/2235(INI))

54

2013/C 056E/07

Infrastruktura jezov v državah v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o financiranju krepitve infrastrukture jezov v državah v razvoju (2010/2270(INI))

67

2013/C 056E/08

Pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hranoResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (2010/2100(INI))

75

2013/C 056E/09

Enostranske izjave v zapisniku sej SvetaResolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o enostranskih izjavah v zapisniku sej Sveta (2011/2090(INI))

86

2013/C 056E/10

Nova trgovinska politika za Evropo v okviru strategije EU 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (2010/2152(INI))

87

2013/C 056E/11

Oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da VinciIzjava Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o oblikovanju evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci

99

Sreda, 28. september 2011

2013/C 056E/12

Vprašanje spolne usmerjenosti in spolne identitete na zasedanju Sveta ZN za človekove praviceResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolne identitete v Združenih narodih

100

Četrtek, 29. september 2011

2013/C 056E/13

Razmere v PalestiniResolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o razmerah v Palestini

104

2013/C 056E/14

Vrhunsko srečanje o Zemlji Rio+20Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20)

106

2013/C 056E/15

Prihodnost Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

119

2013/C 056E/16

Ustanovitev Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomočIzjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč

122

2013/C 056E/17

Civilni invalidi vojnIzjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o civilnih invalidih vojn

123

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 27. september 2011 |
| 2013/C 056E/18 | Trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi med EU in Palestino ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov in o spremembi Začasnega evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE)) | 124 |
| 2013/C 056E/19 | Sporazum EU-Mehika o nekaterih vidikih zračnega prevoza ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/20 | Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Republiko Zelenortski otoki ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi novega protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/21 | Memorandum o sodelovanju med EU in ZDA pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE)) | 126 |
| 2013/C 056E/22 | Razširitev področja uporabe uredbe o profesionalnem čezmejnem prevozu evrogotovine po cesti med državami članicami evroobmočja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi področja uporabe uredbe Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (17787/2010 – C7-0025/2011 – 2010/0206(APP)) | 127 |
| 2013/C 056E/23 | Profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2010)0204Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja | 128 |
| 2013/C 056E/24 | Nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 128 |
| P7_TC1-COD(2008)0249Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo | 129 |
| PRILOGA | 129 |
| | Sreda, 28. september 2011 |
| 2013/C 056E/25 | Predlog spremembe proračuna št. 4/2011: lastna sredstva ter migracijski in begunski tokoviResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD)) | 130 |
| 2013/C 056E/26 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Danska) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD)) | 131 |
| PRILOGA | 133 |
| 2013/C 056E/27 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf – avtomobilska industrija/NemčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf avtomobilska industrija, Nemčija) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD)) | 133 |
| PRILOGA | 135 |
| 2013/C 056E/28 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/026 PT/Rohde/PortugalskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalska) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD)) | 135 |
| PRILOGA | 137 |
| 2013/C 056E/29 | Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Argentino) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Argentino v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE)) | 137 |
| 2013/C 056E/30 | Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Avstralijo) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Avstralijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE)) | 138 |
| 2013/C 056E/31 | Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Novo Zelandijo) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE)) | 139 |
| 2013/C 056E/32 | Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0280Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik | 140 |
| 2013/C 056E/33 | Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0278Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju | 141 |
| PRILOGA | 141 |
| 2013/C 056E/34 | Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 142 |
| P7_TC1-COD(2010)0279Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju | 142 |
| 2013/C 056E/35 | Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 143 |
| P7_TC1-COD(2010)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij | 143 |
| PRILOGA | 144 |
| 2013/C 056E/36 | Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 144 |
| P7_TC1-CNS(2010)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem | 145 |
| 2013/C 056E/37 | Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 156 |
| PRILOGA | 157 |
| | Četrtek, 29. september 2011 |
| 2013/C 056E/38 | Sprememba Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2011)0147Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji | 158 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 27. september 2011

2013/C 056E/18

Trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi med EU in Palestino ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov in o spremembi Začasnega evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

124

2013/C 056E/19

Sporazum EU-Mehika o nekaterih vidikih zračnega prevoza ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

125

2013/C 056E/20

Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Republiko Zelenortski otoki ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi novega protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

125

2013/C 056E/21

Memorandum o sodelovanju med EU in ZDA pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

126

2013/C 056E/22

Razširitev področja uporabe uredbe o profesionalnem čezmejnem prevozu evrogotovine po cesti med državami članicami evroobmočja ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi področja uporabe uredbe Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (17787/2010 – C7-0025/2011 – 2010/0206(APP))

127

2013/C 056E/23

Profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

127

P7_TC1-COD(2010)0204Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja

128

2013/C 056E/24

Nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

128

P7_TC1-COD(2008)0249Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

129

PRILOGA

129

Sreda, 28. september 2011

2013/C 056E/25

Predlog spremembe proračuna št. 4/2011: lastna sredstva ter migracijski in begunski tokoviResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

130

2013/C 056E/26

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery/DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Danska) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

131

PRILOGA

133

2013/C 056E/27

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf – avtomobilska industrija/NemčijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf avtomobilska industrija, Nemčija) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

133

PRILOGA

135

2013/C 056E/28

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/026 PT/Rohde/PortugalskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalska) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

135

PRILOGA

137

2013/C 056E/29

Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Argentino) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Argentino v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

137

2013/C 056E/30

Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Avstralijo) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Avstralijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

138

2013/C 056E/31

Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Novo Zelandijo) ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

139

2013/C 056E/32

Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0280Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

140

2013/C 056E/33

Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0278Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

141

PRILOGA

141

2013/C 056E/34

Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

142

P7_TC1-COD(2010)0279Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju

142

2013/C 056E/35

Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

143

P7_TC1-COD(2010)0281Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij

143

PRILOGA

144

2013/C 056E/36

Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

144

P7_TC1-CNS(2010)0276Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

145

2013/C 056E/37

Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

156

PRILOGA

157

Četrtek, 29. september 2011

2013/C 056E/38

Sprememba Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

158

P7_TC1-COD(2011)0147Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

158

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2011–2012 Seje: 27.–29. september 2011 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 22 E, 27.1.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 27. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/1

---

Torek, 27. september 2011Financiranje raziskav in inovacij v EU

P7_TA(2011)0401

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o zeleni knjigi Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU (2011/2107(INI))

2013/C 56 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov o raziskavah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti členov o raziskavah,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU (KOM(2011)0048), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z naslovom Spremeniti izzive v priložnosti: na poti k skupnemu strateškemu okviru za financiranje raziskav in inovacij v EU (KOM(2011)0048),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vmesnem pregledu sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vmesnem pregledu sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. novembra 2010 o poenostavitvi izvajanja raziskovalnih okvirnih programov (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o uresničevanju sinergij med sredstvi za raziskave in inovacije iz Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj ter Sedmim okvirnim programom za raziskave in razvoj v mestih in regijah ter državah članicah in Uniji (4),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Na poti k organizaciji za pionirske raziskave svetovnega merila – pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki ga je 23. julija 2009 pripravila strokovna skupina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Na poti k organizaciji za pionirske raziskave svetovnega merila – pregled struktur in mehanizmov Evropskega raziskovalnega sveta, ki ga je 23. julija 2009 pripravila strokovna skupina,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne strokovne skupine o vmesni oceni sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja z dne 31. julija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne strokovne skupine o vmesni oceni sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja z dne 31. julija 2010,

| — | ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine o vmesni oceni sedmega okvirnega programa z dne 12. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila strokovne skupine o vmesni oceni sedmega okvirnega programa z dne 12. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. februarja 2011 z naslovom Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Odziv na poročilo strokovne skupine o vmesni oceni Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter na poročilo strokovne skupine o vmesni oceni Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja" (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 9. februarja 2011 z naslovom Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Odziv na poročilo strokovne skupine o vmesni oceni Sedmega okvirnega programa za raziskave, tehnološki razvoj in predstavitvene dejavnosti ter na poročilo strokovne skupine o vmesni oceni Sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja" (KOM(2011)0052),

| — | ob upoštevanju sklepov 3074. zasedanja Sveta Evropske unije za konkurenčnost (notranji trg, industrija, raziskave in vesolje) z dne 9. marca 2011 o vmesni oceni sedmega okvirnega programa za raziskave, skupaj s skladom za financiranje na osnovi delitve tveganja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov 3074. zasedanja Sveta Evropske unije za konkurenčnost (notranji trg, industrija, raziskave in vesolje) z dne 9. marca 2011 o vmesni oceni sedmega okvirnega programa za raziskave, skupaj s skladom za financiranje na osnovi delitve tveganja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2009 z naslovom "Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi" (KOM(2009)0184), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. aprila 2009 z naslovom "Nova obzorja IKT – strategija za raziskovanja na področju prihodnjih in nastajajočih tehnologij v Evropi" (KOM(2009)0184),

| — | ob upoštevanju svojega predloga resolucije z dne 9. junija 2011 o praznovanju stote obletnice podelitve Nobelove nagrade Marie Sklodowski-Curie (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega predloga resolucije z dne 9. junija 2011 o praznovanju stote obletnice podelitve Nobelove nagrade Marie Sklodowski-Curie (5),

| — | ob upoštevanju vodilne pobude iz strategije EVROPA 2020 "Evropa, gospodarna z viri" (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilne pobude iz strategije EVROPA 2020 "Evropa, gospodarna z viri" (KOM(2011)0021),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0302/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za proračun, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0302/2011),

| A. | ker se je Evropska komisija na podlagi pregleda proračuna odločila, da sproži razpravo za izboljšanje učinkovitosti pri financiranju raziskav in inovacij na nacionalni in evropski ravni ter za obravnavo dodeljevanja finančnih sredstev za programe raziskav in inovacij EU kot glavne prednostne naloge EU, |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropska komisija na podlagi pregleda proračuna odločila, da sproži razpravo za izboljšanje učinkovitosti pri financiranju raziskav in inovacij na nacionalni in evropski ravni ter za obravnavo dodeljevanja finančnih sredstev za programe raziskav in inovacij EU kot glavne prednostne naloge EU,

| B. | ker je EU določila cilj, da je treba do leta 2020 izdatke za raziskave in razvoj povečati na 3 % BDP EU, ker pa številne države tega cilja še zdaleč niso dosegle, so še posebej pomembne javne in zasebne naložbe na tem področju, |
| --- | --- |

B.

ker je EU določila cilj, da je treba do leta 2020 izdatke za raziskave in razvoj povečati na 3 % BDP EU, ker pa številne države tega cilja še zdaleč niso dosegle, so še posebej pomembne javne in zasebne naložbe na tem področju,

| C. | ker je iz sedanjega trenda razviden velik pritisk za zamrznitev ali celo zmanjšanje evropskega proračuna, kar je povezano z obdobjem hudih omejitev za nacionalne proračune, in ker so raziskave, razvoj in inovacije eno od področij, na katerih se je pokazala prava dodana vrednost evropskega sodelovanja – v nasprotju z nekaterimi drugimi proračunskimi postavkami –, iz česar je razvidno, da je treba razpoložljiva sredstva EU prerazporediti, |
| --- | --- |

C.

ker je iz sedanjega trenda razviden velik pritisk za zamrznitev ali celo zmanjšanje evropskega proračuna, kar je povezano z obdobjem hudih omejitev za nacionalne proračune, in ker so raziskave, razvoj in inovacije eno od področij, na katerih se je pokazala prava dodana vrednost evropskega sodelovanja – v nasprotju z nekaterimi drugimi proračunskimi postavkami –, iz česar je razvidno, da je treba razpoložljiva sredstva EU prerazporediti,

| D. | ker prestajamo gospodarsko, socialno in okoljsko krizo (ki zelo različno vpliva na države članice EU) in ker so raziskave (tako temeljne kot aplikativne), izobraževanje in inovacije bistveni orodje za oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest, pa tudi za opredelitev trajnostnega in vključujočega modela rasti, |
| --- | --- |

D.

ker prestajamo gospodarsko, socialno in okoljsko krizo (ki zelo različno vpliva na države članice EU) in ker so raziskave (tako temeljne kot aplikativne), izobraževanje in inovacije bistveni orodje za oživitev gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest, pa tudi za opredelitev trajnostnega in vključujočega modela rasti,

| E. | ker morajo EU in države članice najti načine, da se skupaj odzovejo na največje družbene, gospodarske, okoljske, demografske in etične izzive, s katerimi se srečujejo evropski narodi: staranje prebivalstva, zdravstvo, preskrbo s hrano, trajnostni razvoj, velike okoljske izzive itd., in ker morajo predlagane rešitve posameznike spodbuditi, da prevzamejo večjo odgovornost za svoja dejanja, |
| --- | --- |

E.

ker morajo EU in države članice najti načine, da se skupaj odzovejo na največje družbene, gospodarske, okoljske, demografske in etične izzive, s katerimi se srečujejo evropski narodi: staranje prebivalstva, zdravstvo, preskrbo s hrano, trajnostni razvoj, velike okoljske izzive itd., in ker morajo predlagane rešitve posameznike spodbuditi, da prevzamejo večjo odgovornost za svoja dejanja,

| F. | ker druge regije in države sveta vedno več vlagajo v raziskave, razvoj in inovacije, zato bi morale biti naložbe EU na tem področju usmerjene v krepitev znanstvenih zmogljivosti, spodbujanje naložb v industriji in izboljšanje splošne konkurenčne zmožnosti EU; ker je treba v vsej "inovacijski verigi" vzpostaviti sveženj usklajenih podpornih orodij, ki bodo zagotavljala ravnovesje med akademsko usmerjenim raziskovanjem, aplikativnimi znanstvenimi raziskavami in inovacijami, |
| --- | --- |

F.

ker druge regije in države sveta vedno več vlagajo v raziskave, razvoj in inovacije, zato bi morale biti naložbe EU na tem področju usmerjene v krepitev znanstvenih zmogljivosti, spodbujanje naložb v industriji in izboljšanje splošne konkurenčne zmožnosti EU; ker je treba v vsej "inovacijski verigi" vzpostaviti sveženj usklajenih podpornih orodij, ki bodo zagotavljala ravnovesje med akademsko usmerjenim raziskovanjem, aplikativnimi znanstvenimi raziskavami in inovacijami,

| G. | ker se financiranje EU za raziskave, razvoj in inovacije sicer povečuje, vendar največji del razpoložljivih sredstev v okviru različnih okvirnih shem in programov financiranja (vključno z obsežnimi projekti) še vedno lahko pridobijo znanstveno in tehnološko naprednejše države članice EU, zaradi česar ostajajo nekatere države članice in evropske regije slabše zastopane glede dostopa do financiranja, pa tudi udeležbe; ker se je treba za dokončanje evropskega raziskovalnega prostora usmeriti v odličnost v vseh delih Unije, strukturni skladi in kohezijski sklad pa so poglavitno orodje za to, |
| --- | --- |

G.

ker se financiranje EU za raziskave, razvoj in inovacije sicer povečuje, vendar največji del razpoložljivih sredstev v okviru različnih okvirnih shem in programov financiranja (vključno z obsežnimi projekti) še vedno lahko pridobijo znanstveno in tehnološko naprednejše države članice EU, zaradi česar ostajajo nekatere države članice in evropske regije slabše zastopane glede dostopa do financiranja, pa tudi udeležbe; ker se je treba za dokončanje evropskega raziskovalnega prostora usmeriti v odličnost v vseh delih Unije, strukturni skladi in kohezijski sklad pa so poglavitno orodje za to,

| H. | ker so v EU še vedno velike in celo vse večje neenakosti glede nacionalnih zmogljivosti za financiranje raziskav in razvoja, industrijskih struktur in sistemov visokošolskega izobraževanja, te razlike pa se deloma odražajo tudi v splošni udeležbi v sedmem okvirnem programu za raziskave; ker je treba vzpostaviti mehanizme za uravnoteženje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti vseh držav članic in evropskih regij, |
| --- | --- |

H.

ker so v EU še vedno velike in celo vse večje neenakosti glede nacionalnih zmogljivosti za financiranje raziskav in razvoja, industrijskih struktur in sistemov visokošolskega izobraževanja, te razlike pa se deloma odražajo tudi v splošni udeležbi v sedmem okvirnem programu za raziskave; ker je treba vzpostaviti mehanizme za uravnoteženje raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti vseh držav članic in evropskih regij,

| I. | ker bi bilo treba skupni strateški okvir oblikovati po istih načelih kot evropski raziskovalni prostor, pri čemer bi izkoristili ogromni neizkoriščeni potencial za uskladitev 27 različnih nacionalnih raziskovalnih strategij in programov ter s tem zmanjšali nepotrebno razdrobljenost, |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba skupni strateški okvir oblikovati po istih načelih kot evropski raziskovalni prostor, pri čemer bi izkoristili ogromni neizkoriščeni potencial za uskladitev 27 različnih nacionalnih raziskovalnih strategij in programov ter s tem zmanjšali nepotrebno razdrobljenost,

| J. | ker se velik pomen malih in srednjih podjetij za gospodarstvo in zaposlovanje v EU ne odraža tudi v ravni njihove udeležbe pri evropskih sredstvih za raziskave, razvoj in inovacije; ker bi morala udeležba tovrstnih podjetij v projektih raziskav, razvoja in inovacij doseči 15-odstotni delež in ker priznava, da je sodelovanje z industrijo spodbudilo občutna vlaganja industrije v raziskave, razvoj in inovacije, tako da sta poenostavitev in odprava odvečne birokracije nujen pogoj za uresničitev omenjenega cilja in za večjo udeležbo industrije kot celote; |
| --- | --- |

J.

ker se velik pomen malih in srednjih podjetij za gospodarstvo in zaposlovanje v EU ne odraža tudi v ravni njihove udeležbe pri evropskih sredstvih za raziskave, razvoj in inovacije; ker bi morala udeležba tovrstnih podjetij v projektih raziskav, razvoja in inovacij doseči 15-odstotni delež in ker priznava, da je sodelovanje z industrijo spodbudilo občutna vlaganja industrije v raziskave, razvoj in inovacije, tako da sta poenostavitev in odprava odvečne birokracije nujen pogoj za uresničitev omenjenega cilja in za večjo udeležbo industrije kot celote;

| K. | ker bolezni, povezane z revščino, in zapostavljene bolezni ovirajo gospodarski razvoj, zlasti v državah v razvoju; ker tovrstne bolezni prizadenejo več kot milijardo ljudi in vsako leto povzročijo milijone smrtnih žrtev, |
| --- | --- |

K.

ker bolezni, povezane z revščino, in zapostavljene bolezni ovirajo gospodarski razvoj, zlasti v državah v razvoju; ker tovrstne bolezni prizadenejo več kot milijardo ljudi in vsako leto povzročijo milijone smrtnih žrtev,

| L. | ker na univerzah diplomira več kot 60 % študentk, večino visokih akademskih mest (na primer doktorskih in profesorskih) pa še vedno zasedajo moški, |
| --- | --- |

L.

ker na univerzah diplomira več kot 60 % študentk, večino visokih akademskih mest (na primer doktorskih in profesorskih) pa še vedno zasedajo moški,

| M. | ker je bilo od ustanovitve Evropskega raziskovalnega sveta v letu 2007 za sredstva iz njegovega proračuna izbranih 1 700 projektov, kar znaša okoli 2,5 milijarde EUR, pri čemer je bilo skoraj 90 % teh sredstev dodeljenih moškim kandidatom, |
| --- | --- |

M.

ker je bilo od ustanovitve Evropskega raziskovalnega sveta v letu 2007 za sredstva iz njegovega proračuna izbranih 1 700 projektov, kar znaša okoli 2,5 milijarde EUR, pri čemer je bilo skoraj 90 % teh sredstev dodeljenih moškim kandidatom,

| N. | ker ima vtis, da za raziskovalke obstaja problem "steklenega stropa", kar pomeni, da je delež raziskovalk v obratnem sorazmerju z višino položaja v hierarhiji, |
| --- | --- |

N.

ker ima vtis, da za raziskovalke obstaja problem "steklenega stropa", kar pomeni, da je delež raziskovalk v obratnem sorazmerju z višino položaja v hierarhiji,

| O. | ugotavlja, da so v izobraževalnih sistemih številnih držav članic na raziskovalnih področjih, kot je denimo naravoslovje, še vedno močno prisotni spolni stereotipi (6), |
| --- | --- |

O.

ugotavlja, da so v izobraževalnih sistemih številnih držav članic na raziskovalnih področjih, kot je denimo naravoslovje, še vedno močno prisotni spolni stereotipi (6),

| 1. | pozdravlja zeleno knjigo Komisije, ki opredeljuje skupni strateški okvir za financiranje raziskav in inovacij, ter meni, da bi bilo treba v jedru tega novega okvira natančno oblikovati raziskovalne programe in sheme financiranja EU na podlagi raziskovalne in inovacijske politike Skupnosti ter raziskovalnih programov držav članic; je prepričan, da bi moral skupni strateški okvir uporabljati integriran pristop za večjo privlačnost in dostopnost za vse udeležence; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja zeleno knjigo Komisije, ki opredeljuje skupni strateški okvir za financiranje raziskav in inovacij, ter meni, da bi bilo treba v jedru tega novega okvira natančno oblikovati raziskovalne programe in sheme financiranja EU na podlagi raziskovalne in inovacijske politike Skupnosti ter raziskovalnih programov držav članic; je prepričan, da bi moral skupni strateški okvir uporabljati integriran pristop za večjo privlačnost in dostopnost za vse udeležence;

| 2. | meni, da imajo raziskovalni skladi in programi ter strukturni skladi in kohezijski sklad različne cilje in morajo zato ostati ločeni; |
| --- | --- |

2.

meni, da imajo raziskovalni skladi in programi ter strukturni skladi in kohezijski sklad različne cilje in morajo zato ostati ločeni;

| 3. | priznava, da dosedanja sorazmerno nizka uporaba sedmega okvirnega programa v nekaterih državah članicah, pa tudi nezmanjšani razkorak med evropskimi regijami glede raziskovalne in inovacijske uspešnosti kljub prizadevanjem, da bi prek strukturnih skladov zmanjšali njihove zmogljivosti za raziskave in razvoj; je prepričan, da je treba izkoristiti potencial vseh regij za odličnost; zato meni, da so potrebni novi pristopi, s katerimi bi pomagali manj uspešnim regijam in državam članicam doseči odličnost in pametno regionalno specializacijo; |
| --- | --- |

3.

priznava, da dosedanja sorazmerno nizka uporaba sedmega okvirnega programa v nekaterih državah članicah, pa tudi nezmanjšani razkorak med evropskimi regijami glede raziskovalne in inovacijske uspešnosti kljub prizadevanjem, da bi prek strukturnih skladov zmanjšali njihove zmogljivosti za raziskave in razvoj; je prepričan, da je treba izkoristiti potencial vseh regij za odličnost; zato meni, da so potrebni novi pristopi, s katerimi bi pomagali manj uspešnim regijam in državam članicam doseči odličnost in pametno regionalno specializacijo;

| 4. | poziva Komisijo, naj čimbolj poveča sinergijo med skupnim strateškim okvirom, strukturnimi skladi, Evropskim kmetijskim skladom, Evropskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za ribištvo ter naj razvije pristop z več skladi, upoštevaje, da imajo različne cilje; je prepričan, da bi lahko kohezijski instrumenti krepili razvoj odličnosti in vzpostavljanje zmogljivosti zaradi večje skladnosti z raziskavami in inovacijami na regionalni ravni; meni, da bo to omogočilo razvoj poti k odličnosti in bo te regije popeljalo do polnega sodelovanja v skupnem strateškem okviru za raziskave in inovacije na osnovi kakovosti in odličnosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj čimbolj poveča sinergijo med skupnim strateškim okvirom, strukturnimi skladi, Evropskim kmetijskim skladom, Evropskim skladom za razvoj podeželja in Evropskim skladom za ribištvo ter naj razvije pristop z več skladi, upoštevaje, da imajo različne cilje; je prepričan, da bi lahko kohezijski instrumenti krepili razvoj odličnosti in vzpostavljanje zmogljivosti zaradi večje skladnosti z raziskavami in inovacijami na regionalni ravni; meni, da bo to omogočilo razvoj poti k odličnosti in bo te regije popeljalo do polnega sodelovanja v skupnem strateškem okviru za raziskave in inovacije na osnovi kakovosti in odličnosti;

| 5. | predlaga, da bi lahko novi pristop zajemal financiranje dejavnosti, namenjenih posodabljanju univerz, nakupu znanstvene opreme, lokalnemu prenosu tehnologije, podpiranju ustanavljanja in osamosvajanja podjetij, razširjanju rezultatov raziskovalnih-razvojnih in inovacijskih projektov, večjim zmogljivostim programov za mednacionalno usposabljanje raziskovalcev, ustanavljanju najsodobnejših raziskovalnih središč, vzpostavljanju mrež in grozdov odličnosti, strokovno preverjeno medregionalno sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij; je prepričan, da so se nekateri podporni ukrepi sedmega okvirnega programa izkazali za uspešne pri premostitvenih dejavnostih in bi jih bilo treba v skupnem strateškem okviru ohraniti; |
| --- | --- |

5.

predlaga, da bi lahko novi pristop zajemal financiranje dejavnosti, namenjenih posodabljanju univerz, nakupu znanstvene opreme, lokalnemu prenosu tehnologije, podpiranju ustanavljanja in osamosvajanja podjetij, razširjanju rezultatov raziskovalnih-razvojnih in inovacijskih projektov, večjim zmogljivostim programov za mednacionalno usposabljanje raziskovalcev, ustanavljanju najsodobnejših raziskovalnih središč, vzpostavljanju mrež in grozdov odličnosti, strokovno preverjeno medregionalno sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij; je prepričan, da so se nekateri podporni ukrepi sedmega okvirnega programa izkazali za uspešne pri premostitvenih dejavnostih in bi jih bilo treba v skupnem strateškem okviru ohraniti;

| 6. | poziva države članice, naj razmislijo o financiranju Evropskega raziskovalnega sveta, programa Marie Curie ali projektov sodelovanja, ki sicer izpolnjujejo merilo odličnosti, vendar se jih zaradi pomanjkanja evropskih sredstev ne da financirati; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj razmislijo o financiranju Evropskega raziskovalnega sveta, programa Marie Curie ali projektov sodelovanja, ki sicer izpolnjujejo merilo odličnosti, vendar se jih zaradi pomanjkanja evropskih sredstev ne da financirati;

| 7. | poudarja, da je treba ohraniti ustrezne instrumente, s katerimi bo mogoče podpreti razvoj institucionalnih zmogljivosti regij na področju raziskovalne in inovacijske politike, saj je regionalna raven strateška vez za učinkovito združevanje financiranja iz okvirnega programa s financiranjem iz strukturnih skladov ter tesno povezana z lokalnimi podjetji, storitvami ter raziskovalnimi in izobraževalnimi središči; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba ohraniti ustrezne instrumente, s katerimi bo mogoče podpreti razvoj institucionalnih zmogljivosti regij na področju raziskovalne in inovacijske politike, saj je regionalna raven strateška vez za učinkovito združevanje financiranja iz okvirnega programa s financiranjem iz strukturnih skladov ter tesno povezana z lokalnimi podjetji, storitvami ter raziskovalnimi in izobraževalnimi središči;

| 8. | poziva, da bi glede na prihodnjo usmeritev kohezijske politike v strategijo Evropa 2020 naložili obvezno prednostno nalogo glede inovacij v regijah, ki jih zajemata cilja 1 in 2, to pa se mora odražati tudi v dodeljevanju sredstev na vseh ravneh; |
| --- | --- |

8.

poziva, da bi glede na prihodnjo usmeritev kohezijske politike v strategijo Evropa 2020 naložili obvezno prednostno nalogo glede inovacij v regijah, ki jih zajemata cilja 1 in 2, to pa se mora odražati tudi v dodeljevanju sredstev na vseh ravneh;

| 9. | meni, da bi morali lokalne in regionalne organe spodbujati k inovacijam, zlasti z nadaljevanjem in okrepitvijo izvajanja pobud, kot so "Regije znanja", "Živi laboratoriji" in "Pametna mesta", v katerih prevladuje teritorialna razsežnost raziskav in razvoja; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi morali lokalne in regionalne organe spodbujati k inovacijam, zlasti z nadaljevanjem in okrepitvijo izvajanja pobud, kot so "Regije znanja", "Živi laboratoriji" in "Pametna mesta", v katerih prevladuje teritorialna razsežnost raziskav in razvoja;

| 10. | opozarja, da je pomembno ohraniti konvergenčne politike, ter poziva Komisijo, naj utrdi pot k odličnosti za tiste države članice in regije, ki so gospodarsko in socialno bolj ranljive ter v okvirnem programu premalo zastopane, na podlagi njihovih prednosti ter po učinkovitih in jasnih merilih, predvsem za znatno povečanje tamkajšnjega človeškega kapitala in raziskovalnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je pomembno ohraniti konvergenčne politike, ter poziva Komisijo, naj utrdi pot k odličnosti za tiste države članice in regije, ki so gospodarsko in socialno bolj ranljive ter v okvirnem programu premalo zastopane, na podlagi njihovih prednosti ter po učinkovitih in jasnih merilih, predvsem za znatno povečanje tamkajšnjega človeškega kapitala in raziskovalnih zmogljivosti;

| 11. | meni, da bi bil ustrezen instrument za razvoj evropskega raziskovalnega prostora objava razpisov za financiranje vrhunskih raziskovalnih centrov v prikrajšanih regijah; meni, da bi dodeljevanje pomoči v obliki razpisa povečalo dinamičnost in ustvarjalnost, kar lahko celo v strukturno šibkih regijah privede do uspešne izgradnje tehnoloških območij, ki bodo zagotavljala delovna mesta, usmerjena v prihodnost; meni, da bi morale v teh razpisih sodelovati skupine, ki bi vključevale po eno mednarodno priznano raziskovalno ustanovo in eno prikrajšano regijo in da bi bilo treba znanstvene pristope, na podlagi katerih bi zaprosili za financiranje, ocenjevati po načelu odličnosti; meni, da bi bilo obenem treba zahtevati izvedljivo celostno zasnovo, ki bi na primer s pomočjo strukturnih skladov in z vzpostavitvijo ustreznih okvirnih pogojev tvorila infrastrukturo in okolje, prikladno za raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi bil ustrezen instrument za razvoj evropskega raziskovalnega prostora objava razpisov za financiranje vrhunskih raziskovalnih centrov v prikrajšanih regijah; meni, da bi dodeljevanje pomoči v obliki razpisa povečalo dinamičnost in ustvarjalnost, kar lahko celo v strukturno šibkih regijah privede do uspešne izgradnje tehnoloških območij, ki bodo zagotavljala delovna mesta, usmerjena v prihodnost; meni, da bi morale v teh razpisih sodelovati skupine, ki bi vključevale po eno mednarodno priznano raziskovalno ustanovo in eno prikrajšano regijo in da bi bilo treba znanstvene pristope, na podlagi katerih bi zaprosili za financiranje, ocenjevati po načelu odličnosti; meni, da bi bilo obenem treba zahtevati izvedljivo celostno zasnovo, ki bi na primer s pomočjo strukturnih skladov in z vzpostavitvijo ustreznih okvirnih pogojev tvorila infrastrukturo in okolje, prikladno za raziskave in inovacije;

| 12. | priporoča, naj Komisija analizira možnosti za vzpostavitev vseevropskega skupnega sklada, ki bi se financiral iz strukturnih skladov in bi bil namenjen spodbujanju skupnih evropskih raziskav; |
| --- | --- |

12.

priporoča, naj Komisija analizira možnosti za vzpostavitev vseevropskega skupnega sklada, ki bi se financiral iz strukturnih skladov in bi bil namenjen spodbujanju skupnih evropskih raziskav;

| 13. | meni, da verodostojnost okvirnega programa temelji na znanstveni kakovosti, zato meni, da je glavno merilo za financiranje raziskav odličnost; opozarja, da se narava odličnosti razlikuje glede na vrsto udeleženca ali naravo raziskovalnega in inovacijskega projekta (merilo odličnosti za raziskovalno ustanovo ni enako kot za posameznega raziskovalca ali za mala in srednja podjetja, razlikuje se pa tudi med temeljnimi in uporabnimi projekti); poudarja, da bi morala biti pomembna merila za industrijo in aplikativne raziskave, kjer je to potrebno, tehnične izboljšave, inovacije, pilotni projekti in oblikovanje trga; |
| --- | --- |

13.

meni, da verodostojnost okvirnega programa temelji na znanstveni kakovosti, zato meni, da je glavno merilo za financiranje raziskav odličnost; opozarja, da se narava odličnosti razlikuje glede na vrsto udeleženca ali naravo raziskovalnega in inovacijskega projekta (merilo odličnosti za raziskovalno ustanovo ni enako kot za posameznega raziskovalca ali za mala in srednja podjetja, razlikuje se pa tudi med temeljnimi in uporabnimi projekti); poudarja, da bi morala biti pomembna merila za industrijo in aplikativne raziskave, kjer je to potrebno, tehnične izboljšave, inovacije, pilotni projekti in oblikovanje trga;

| 14. | poziva k boljšemu usklajevanju in sinergiji med lokalnimi in regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi čezmejnimi raziskovalnimi in inovacijskimi strategijami, pri čemer je treba spoštovati posebnosti različnih okolij, obenem pa povečati možnosti za dopolnjevanje in sodelovanje med njimi; je prepričan, da so za večjo učinkovitost financiranja in sofinanciranja poglavitni izmenjava informacij in najboljše prakse, skupna prizadevanja za načrtovanje programov, preprosta in prožna pravila in instrumenti, po potrebi pa tudi konvergenca; |
| --- | --- |

14.

poziva k boljšemu usklajevanju in sinergiji med lokalnimi in regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi čezmejnimi raziskovalnimi in inovacijskimi strategijami, pri čemer je treba spoštovati posebnosti različnih okolij, obenem pa povečati možnosti za dopolnjevanje in sodelovanje med njimi; je prepričan, da so za večjo učinkovitost financiranja in sofinanciranja poglavitni izmenjava informacij in najboljše prakse, skupna prizadevanja za načrtovanje programov, preprosta in prožna pravila in instrumenti, po potrebi pa tudi konvergenca;

| 15. | je prepričan, da je Evropa dolžna uporabiti svoj veliki potencial na področju raziskav, tehnologije in inovacij ter prispevati k reševanju svetovnih družbenih izzivov, ki so:






  — | demografske spremembe v starajoči se evropski družbi, pa tudi starostne bolezni in družinska politika, naraščanje svetovnega prebivalstva, zapostavljene bolezni, prehrana in zanesljivost preskrbe s hrano, urbanizacija, mobilnost, družbena kohezija in migracije, |
| --- | --- | --- |

15.

je prepričan, da je Evropa dolžna uporabiti svoj veliki potencial na področju raziskav, tehnologije in inovacij ter prispevati k reševanju svetovnih družbenih izzivov, ki so:

—

demografske spremembe v starajoči se evropski družbi, pa tudi starostne bolezni in družinska politika, naraščanje svetovnega prebivalstva, zapostavljene bolezni, prehrana in zanesljivost preskrbe s hrano, urbanizacija, mobilnost, družbena kohezija in migracije,

| — | prehod k trajnostnemu gospodarjenju z viri – trajnostno upravljanje voda, raba in upravljanje zemljišč, blaženje podnebnih sprememb, ohranjanje biotske raznovrstnosti, morskih ekosistemov in gozdarstvo, obnovljivi viri energije in energetska učinkovitost, nujno potrebne surovine ter drugi biološki in fizični naravni viri, |
| --- | --- |

—

prehod k trajnostnemu gospodarjenju z viri – trajnostno upravljanje voda, raba in upravljanje zemljišč, blaženje podnebnih sprememb, ohranjanje biotske raznovrstnosti, morskih ekosistemov in gozdarstvo, obnovljivi viri energije in energetska učinkovitost, nujno potrebne surovine ter drugi biološki in fizični naravni viri,

| — | močna, stabilna in pravična gospodarska baza, gospodarsko okrevanje, izboljšanje izobraževanja in usposabljanja, okrepitev temeljnega in aplikativnega znanja v vseh strokah, od družbenih in humanističnih ved prek drugih področij, kot sta biologija in medicina ter raziskave civilne varnosti za državljane in infrastrukturo, do ključnih tehnologij, ki so potrebne za razcvet gospodarstva in zaposlovanja v EU; |
| --- | --- |

—

močna, stabilna in pravična gospodarska baza, gospodarsko okrevanje, izboljšanje izobraževanja in usposabljanja, okrepitev temeljnega in aplikativnega znanja v vseh strokah, od družbenih in humanističnih ved prek drugih področij, kot sta biologija in medicina ter raziskave civilne varnosti za državljane in infrastrukturo, do ključnih tehnologij, ki so potrebne za razcvet gospodarstva in zaposlovanja v EU;

meni, da bi moral biti skupni strateški okvir osredotočen zlasti na celostno odzivanje na te vélike družbene izzive z uravnoteženim naborom instrumentov, ki bi vključevali cel spekter dejavnosti na področju izobraževanja in usposabljanja, raziskav in inovacij;

| 16. | poudarja, da je pomembno zagotoviti kontinuiteto uspešnih instrumentov med sedmim okvirnim programom in skupnim strateškim okvirom, zlasti v tistih programih sodelovanja; poziva Komisijo, naj v doglednem času oceni učinkovitost sedanjih instrumentov pri doseganju specifičnih ciljev politike, in naj tiste, ki so manj učinkoviti ali pri katerih ni zaznati vidnega prispevka, prilagodi; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je pomembno zagotoviti kontinuiteto uspešnih instrumentov med sedmim okvirnim programom in skupnim strateškim okvirom, zlasti v tistih programih sodelovanja; poziva Komisijo, naj v doglednem času oceni učinkovitost sedanjih instrumentov pri doseganju specifičnih ciljev politike, in naj tiste, ki so manj učinkoviti ali pri katerih ni zaznati vidnega prispevka, prilagodi;

| 17. | poziva, naj se opravi neodvisna revizija – ki bi jo na primer opravilo Evropsko računsko sodišče v povezavi z nacionalnimi računskimi sodišči – o učinkovitosti javnih izdatkov za raziskave, ki jih izvajajo države članice, Evropska unija in lokalni organi; |
| --- | --- |

17.

poziva, naj se opravi neodvisna revizija – ki bi jo na primer opravilo Evropsko računsko sodišče v povezavi z nacionalnimi računskimi sodišči – o učinkovitosti javnih izdatkov za raziskave, ki jih izvajajo države članice, Evropska unija in lokalni organi;

| 18. | poziva Komisijo, naj okrepi prepoznavnost dodane vrednosti EU na področju raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj okrepi prepoznavnost dodane vrednosti EU na področju raziskav in inovacij;

| 19. | poziva k usklajenim javnim in zasebnim prizadevanjem na evropski in nacionalni ravni za uresničitev cilja, da se za raziskave in razvoj namenijo 3 % BDP; poziva institucije EU in države članice, naj se nemudoma dogovorijo o natančnem načrtu za uresničitev tega cilja; |
| --- | --- |

19.

poziva k usklajenim javnim in zasebnim prizadevanjem na evropski in nacionalni ravni za uresničitev cilja, da se za raziskave in razvoj namenijo 3 % BDP; poziva institucije EU in države članice, naj se nemudoma dogovorijo o natančnem načrtu za uresničitev tega cilja;

| 20. | poudarja, da si je treba prizadevati, da bi bili izdatki v skupnem strateškem okviru kolikor mogoče skladni s splošnimi političnimi cilji strategije Evropa 2020; poziva k jasni uskladitvi novih pobud, kot so Unija inovacij in drugi pomembni vodilni projekti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da si je treba prizadevati, da bi bili izdatki v skupnem strateškem okviru kolikor mogoče skladni s splošnimi političnimi cilji strategije Evropa 2020; poziva k jasni uskladitvi novih pobud, kot so Unija inovacij in drugi pomembni vodilni projekti;

| 21. | opozarja, da mora prihodnje financiranje raziskav in inovacij prispevati k cilju izoblikovanja evropskega raziskovalnega prostora z vzpostavljanjem sinergije in boljšim usklajevanjem različnih raziskovalno-razvojnih in inovacijskih politik in programov financiranja med EU, državami članicami in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da mora prihodnje financiranje raziskav in inovacij prispevati k cilju izoblikovanja evropskega raziskovalnega prostora z vzpostavljanjem sinergije in boljšim usklajevanjem različnih raziskovalno-razvojnih in inovacijskih politik in programov financiranja med EU, državami članicami in lokalnimi organi;

Na poti k novemu skupnemu strateškemu okviru

| 22. | poudarja, da bi morala biti v jedru skupnega strateškega okvira ideja, da je treba različno naravo in obseg raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov ter raznovrstne sheme financiranja organizirati tako, da bo poskrbljeno za skladnost, široko reprezentativnost, povezanost, preprostost in komplementarnost, in na ta način tlakovati pot k odličnosti; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi morala biti v jedru skupnega strateškega okvira ideja, da je treba različno naravo in obseg raziskovalnih, razvojnih in inovacijskih projektov ter raznovrstne sheme financiranja organizirati tako, da bo poskrbljeno za skladnost, široko reprezentativnost, povezanost, preprostost in komplementarnost, in na ta način tlakovati pot k odličnosti;

| 23. | ugotavlja, da bi bilo treba v upravnih pravilih skupnega strateškega okvira, ki urejajo pogodbene postopke, upoštevati različne nacionalne predpise glede univerz in raziskovalnih centrov; zlasti pa poudarja, da mehanizem sofinanciranja ne bi smel delovati na škodo univerz in raziskovalnih inštitutov ter v nobenem primeru ne sme potisniti univerz v slabši položaj, kot so drugi akterji; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bi bilo treba v upravnih pravilih skupnega strateškega okvira, ki urejajo pogodbene postopke, upoštevati različne nacionalne predpise glede univerz in raziskovalnih centrov; zlasti pa poudarja, da mehanizem sofinanciranja ne bi smel delovati na škodo univerz in raziskovalnih inštitutov ter v nobenem primeru ne sme potisniti univerz v slabši položaj, kot so drugi akterji;

| 24. | poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost in dostopen sistem za pospeševanje inovacij, vlaganje v projekte raziskav, razvoja in inovacij za spoprijemanje z vélikimi družbenimi izzivi, in naj uporabi resnično celosten pristop, pozornost pa nameni različnim odločilnim fazam v inovacijski in vrednostni verigi (od dobavitelja materiala do končnega izdelka); |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj vzpostavi preprost in dostopen sistem za pospeševanje inovacij, vlaganje v projekte raziskav, razvoja in inovacij za spoprijemanje z vélikimi družbenimi izzivi, in naj uporabi resnično celosten pristop, pozornost pa nameni različnim odločilnim fazam v inovacijski in vrednostni verigi (od dobavitelja materiala do končnega izdelka);

| 25. | je prepričan, da je treba različne naloge znotraj skupnega strateškega okvira obravnavati ločeno, vendar v tesnem medsebojnem odnosu: Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo naj deluje predvsem kot mreža skupnosti znanja in inovacij, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost pa naj se osredotoči na svojo prednost pri podpiranju inovativnih malih in srednjih podjetij; naslednji okvirni program naj obravnava raziskave kot celoto, strukturne sklade in kohezijski sklad pa je treba uporabiti bolj usmerjeno, vendar morajo ostati ločeni; meni, da bi morali projekti sodelovanja ostati hrbtenica skupnega strateškega okvira; |
| --- | --- |

25.

je prepričan, da je treba različne naloge znotraj skupnega strateškega okvira obravnavati ločeno, vendar v tesnem medsebojnem odnosu: Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo naj deluje predvsem kot mreža skupnosti znanja in inovacij, okvirni program za konkurenčnost in inovativnost pa naj se osredotoči na svojo prednost pri podpiranju inovativnih malih in srednjih podjetij; naslednji okvirni program naj obravnava raziskave kot celoto, strukturne sklade in kohezijski sklad pa je treba uporabiti bolj usmerjeno, vendar morajo ostati ločeni; meni, da bi morali projekti sodelovanja ostati hrbtenica skupnega strateškega okvira;

| 26. | poudarja, da je treba povečati prožnost skupnega strateškega okvira, ne le zato, da bi bilo mogoče sredstva prerazporejati med različnimi poglavji in razpisi, temveč tudi, da bi bil dovolj prožen, da bi omogočal dodeljevanje sredstev za obvladovanje velikih družbenih izzivov, ki bi se pojavili med proračunskim obdobjem; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba povečati prožnost skupnega strateškega okvira, ne le zato, da bi bilo mogoče sredstva prerazporejati med različnimi poglavji in razpisi, temveč tudi, da bi bil dovolj prožen, da bi omogočal dodeljevanje sredstev za obvladovanje velikih družbenih izzivov, ki bi se pojavili med proračunskim obdobjem;

| 27. | poziva k jasni opredelitvi splošnega sistema financiranja ter k tesnejšemu povezovanju raziskav, izobraževanja in inovacij; ker evropska politika raziskav, razvoja in inovacij ustvarja evropsko dodano vrednost in ker želimo doseči cilje strategije Evropa 2020, poziva k podvojitvi proračuna za raziskovalne in inovacijske programe EU za obdobje po letu 2014 (z izjemo enakovrstnega proračuna v strukturnih skladih in Evropske investicijske banke), saj bi bil to primeren odziv na sedanjo gospodarsko krizo in na velike skupne izzive; je prepričan, da bi moral biti smoter večjega javnega proračuna za raziskave omogočanje širših družbenih koristi in večja konkurenčnost; ponovno poudarja, da je treba okrepiti in razvijati naklonjenost vseh instrumentov EU raziskavam, razvoju in inovacijam, med drugim s tesnejšim sodelovanjem z Evropsko investicijsko banko in s poenostavitvijo postopkov za dostop do sredstev; zato predlaga nov organizacijski model, temelječ na treh različnih ravneh financiranja, katerega cilj bosta stabilnost in konvergenca; |
| --- | --- |

27.

poziva k jasni opredelitvi splošnega sistema financiranja ter k tesnejšemu povezovanju raziskav, izobraževanja in inovacij; ker evropska politika raziskav, razvoja in inovacij ustvarja evropsko dodano vrednost in ker želimo doseči cilje strategije Evropa 2020, poziva k podvojitvi proračuna za raziskovalne in inovacijske programe EU za obdobje po letu 2014 (z izjemo enakovrstnega proračuna v strukturnih skladih in Evropske investicijske banke), saj bi bil to primeren odziv na sedanjo gospodarsko krizo in na velike skupne izzive; je prepričan, da bi moral biti smoter večjega javnega proračuna za raziskave omogočanje širših družbenih koristi in večja konkurenčnost; ponovno poudarja, da je treba okrepiti in razvijati naklonjenost vseh instrumentov EU raziskavam, razvoju in inovacijam, med drugim s tesnejšim sodelovanjem z Evropsko investicijsko banko in s poenostavitvijo postopkov za dostop do sredstev; zato predlaga nov organizacijski model, temelječ na treh različnih ravneh financiranja, katerega cilj bosta stabilnost in konvergenca;

Prva raven:   gradnja zmogljivosti in infrastruktura

| 28. | ta raven bi morala zajemati sredstva EU za infrastrukturo (v širšem smislu sem sodi tudi institucionalna infrastruktura) in gradnjo zmogljivosti; |
| --- | --- |

28.

ta raven bi morala zajemati sredstva EU za infrastrukturo (v širšem smislu sem sodi tudi institucionalna infrastruktura) in gradnjo zmogljivosti;

| 29. | shema financiranja na tej ravni zajema del okvirnega programa za program Zmogljivosti in pobude Marie Curie, evropski del financiranja za raziskovalno infrastrukturo in projekte, dostop do posojil Evropske investicijske banke (ki krijejo projekte, večje od 50 milijonov EUR, in sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja), nepovratna sredstva, povezana z zgoraj omenjenimi deli okvirnega programa, in sodelovanje s strukturnimi skladi za infrastrukturo; |
| --- | --- |

29.

shema financiranja na tej ravni zajema del okvirnega programa za program Zmogljivosti in pobude Marie Curie, evropski del financiranja za raziskovalno infrastrukturo in projekte, dostop do posojil Evropske investicijske banke (ki krijejo projekte, večje od 50 milijonov EUR, in sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja), nepovratna sredstva, povezana z zgoraj omenjenimi deli okvirnega programa, in sodelovanje s strukturnimi skladi za infrastrukturo;

| 30. | poziva k okrepitvi skupnega raziskovalnega središča kot notranjega dobavitelja znanstvenih in gospodarskih analiz za razvojne politike v skladu s strategijo Evropa 2020; |
| --- | --- |

30.

poziva k okrepitvi skupnega raziskovalnega središča kot notranjega dobavitelja znanstvenih in gospodarskih analiz za razvojne politike v skladu s strategijo Evropa 2020;

| 31. | poudarja, da bi bilo treba prihodnje obsežne projekte (reaktor ITER, Galileo, globalni nadzor okolja in varnosti (GMES)) financirati zunaj okvirnega programa, in sicer z oblikovanjem posebnih proračunskih vrstic, s čimer bi zagotovili pregledno in zanesljivo strukturo financiranja, obenem pa jih obdržali pod nadzorom in omejili možnost prekoračenja stroškov; predlaga, naj se ti projekti deloma financirajo z izdajo projektnih obveznic Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da bi bilo treba prihodnje obsežne projekte (reaktor ITER, Galileo, globalni nadzor okolja in varnosti (GMES)) financirati zunaj okvirnega programa, in sicer z oblikovanjem posebnih proračunskih vrstic, s čimer bi zagotovili pregledno in zanesljivo strukturo financiranja, obenem pa jih obdržali pod nadzorom in omejili možnost prekoračenja stroškov; predlaga, naj se ti projekti deloma financirajo z izdajo projektnih obveznic Evropske investicijske banke;

| 32. | poudarja osrednjo vlogo obsežne raziskovalne infrastrukture za razvoj evropskega raziskovalnega prostora in poziva k splošnim sredstvom EU, ki bi se dala zbrati za raziskovalno infrastrukturo, zlasti kjer so dobre možnosti za evropsko dodano vrednost, da poziva, da bi se dalo financiranje podaljšati še v čas po pripravljalni fazi ter naj se zagotovi odprt dostop na podlagi odličnosti; |
| --- | --- |

32.

poudarja osrednjo vlogo obsežne raziskovalne infrastrukture za razvoj evropskega raziskovalnega prostora in poziva k splošnim sredstvom EU, ki bi se dala zbrati za raziskovalno infrastrukturo, zlasti kjer so dobre možnosti za evropsko dodano vrednost, da poziva, da bi se dalo financiranje podaljšati še v čas po pripravljalni fazi ter naj se zagotovi odprt dostop na podlagi odličnosti;

Druga raven:   raziskave, potencial, sodelovanje in konsolidacija

| 33. | ta raven bi morala biti namenjena splošnim temeljnim in aplikativnim raziskavam, družboslovju in humanistiki; pri usklajevanju bi sodelovale predvsem univerze in raziskovalni centri/inštituti; industrijski sektor, zlasti mala in srednja podjetja, bi bilo treba spodbujati k sodelovanju z visokošolskimi in javnimi raziskovalnimi središči, po potrebi tudi kot projektne koordinatorje; ta raven je največji delež skupnega strateškega okvira in bi morala biti namenjena razvoju močne znanstvene osnove tako na področju temeljnih kot tudi aplikativnih raziskav, ki je potrebna za spodbujanje inovacij; |
| --- | --- |

33.

ta raven bi morala biti namenjena splošnim temeljnim in aplikativnim raziskavam, družboslovju in humanistiki; pri usklajevanju bi sodelovale predvsem univerze in raziskovalni centri/inštituti; industrijski sektor, zlasti mala in srednja podjetja, bi bilo treba spodbujati k sodelovanju z visokošolskimi in javnimi raziskovalnimi središči, po potrebi tudi kot projektne koordinatorje; ta raven je največji delež skupnega strateškega okvira in bi morala biti namenjena razvoju močne znanstvene osnove tako na področju temeljnih kot tudi aplikativnih raziskav, ki je potrebna za spodbujanje inovacij;

| 34. | tu so ključne besede izvirnost in veljavnost zamisli, kakovost ter potencial za znanstveno odličnost in dodano vrednost projektov, sem pa spadajo raziskave z visokim tveganjem in projekti "netehnoloških" in "socialnih" inovacij; poslovni načrt in tržni potencial sta tudi pozitivna dejavnika, nista pa nujna za odobritev projekta; |
| --- | --- |

34.

tu so ključne besede izvirnost in veljavnost zamisli, kakovost ter potencial za znanstveno odličnost in dodano vrednost projektov, sem pa spadajo raziskave z visokim tveganjem in projekti "netehnoloških" in "socialnih" inovacij; poslovni načrt in tržni potencial sta tudi pozitivna dejavnika, nista pa nujna za odobritev projekta;

| 35. | shemo financiranja na tej ravni krije sistem nepovratnih sredstev EU v okvirnem programu ob sodelovanju s strukturnimi skladi za raziskave, razvoj in inovacije; koristni bi bili sinergija teh dveh virov financiranja in poenostavitev interakcij med projekti, ki jih financirajo Evropska unija in zunanje finančne ustanove; nepovratna sredstva bi morala biti namenjena predvsem javnim in zasebnim raziskovalnim inštitutom ter inovativnim malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

35.

shemo financiranja na tej ravni krije sistem nepovratnih sredstev EU v okvirnem programu ob sodelovanju s strukturnimi skladi za raziskave, razvoj in inovacije; koristni bi bili sinergija teh dveh virov financiranja in poenostavitev interakcij med projekti, ki jih financirajo Evropska unija in zunanje finančne ustanove; nepovratna sredstva bi morala biti namenjena predvsem javnim in zasebnim raziskovalnim inštitutom ter inovativnim malim in srednjim podjetjem;

| 36. | poziva k večji prožnosti sheme za financiranje, da bi malim in srednjim podjetjem približali projekte sodelovanja, če bi jim shema omogočala, da se vključijo med samim izvajanjem projektov, kjer bi bilo to mogoče, in da bi v ta namen predvidevala odprto proračunsko postavko za projekt; meni, da bi mala in srednja podjetja na ta način jasneje videla priložnosti, saj bi se skrajšal čas od vstopa v projekt do trženja rezultatov; |
| --- | --- |

36.

poziva k večji prožnosti sheme za financiranje, da bi malim in srednjim podjetjem približali projekte sodelovanja, če bi jim shema omogočala, da se vključijo med samim izvajanjem projektov, kjer bi bilo to mogoče, in da bi v ta namen predvidevala odprto proračunsko postavko za projekt; meni, da bi mala in srednja podjetja na ta način jasneje videla priložnosti, saj bi se skrajšal čas od vstopa v projekt do trženja rezultatov;

| 37. | opominja, da se je Evropski raziskovalni svet izkazal za uspešnega pri promoviranju znanstvene odličnosti in kot pomembna prvina evropskega raziskovalnega prostora, ki ga krepi; poziva k nadaljnjim izboljšavam struktur in mehanizmov tega prostora in k spodbujanju njegovih instrumentov; poudarja, da je treba znatno povečati proračunski delež nepovratnih sredstev za mlade raziskovalce in ženske ter raziskovalce iz inovativnim malih in srednjih podjetij (skupine in posameznike), okrepiti dejavnosti in pobude Marie Curie in s tem okrepiti mobilnost (z uvedbo znanja kot "pete svoboščine", poklicno napredovanje in sodelovanje med visokošolskimi krogi, javnimi raziskovalnimi inštituti in industrijo ter omogočiti dostop do raziskovalne infrastrukture; poziva, naj se industrija intenzivneje vključi v doktorske in podoktorske raziskovalne programe; poziva k izvajanju potrebnih ukrepov za zagotovitev dostojnih delovnih razmer za znanstvene delavce v EU, s čimer bi postala Evropa bolj mednarodno privlačna za raziskovalce, tako da bi se zoperstavili odhajanju specialistov in dosegli odličnost v Evropi; |
| --- | --- |

37.

opominja, da se je Evropski raziskovalni svet izkazal za uspešnega pri promoviranju znanstvene odličnosti in kot pomembna prvina evropskega raziskovalnega prostora, ki ga krepi; poziva k nadaljnjim izboljšavam struktur in mehanizmov tega prostora in k spodbujanju njegovih instrumentov; poudarja, da je treba znatno povečati proračunski delež nepovratnih sredstev za mlade raziskovalce in ženske ter raziskovalce iz inovativnim malih in srednjih podjetij (skupine in posameznike), okrepiti dejavnosti in pobude Marie Curie in s tem okrepiti mobilnost (z uvedbo znanja kot "pete svoboščine", poklicno napredovanje in sodelovanje med visokošolskimi krogi, javnimi raziskovalnimi inštituti in industrijo ter omogočiti dostop do raziskovalne infrastrukture; poziva, naj se industrija intenzivneje vključi v doktorske in podoktorske raziskovalne programe; poziva k izvajanju potrebnih ukrepov za zagotovitev dostojnih delovnih razmer za znanstvene delavce v EU, s čimer bi postala Evropa bolj mednarodno privlačna za raziskovalce, tako da bi se zoperstavili odhajanju specialistov in dosegli odličnost v Evropi;

| 38. | poudarja, da je treba mobilnost raziskovalcev v Evropi postaviti na prvo mesto, in poziva k okrepitvi ukrepov (na primer prenosljivost pokojnin in določbe socialne varnosti, vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, ukrepi za uskladitev družinskega in poklicnega življenja in raziskovalni kuponi, ki bi sledili raziskovalcu v drugo državo članico), ki bi prispevali k mobilnosti evropskih raziskovalcev, pripomogli ustaviti beg možganov in napravili raziskovalne poklice v EU privlačnejše; poziva k uvedbi elementa mobilnosti v nepovratna sredstva Evropskega raziskovalnega sveta, kjer je mogoče; poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za poenostavitev hitrega vzajemnega priznavanja visokošolskih učnih načrtov; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba mobilnost raziskovalcev v Evropi postaviti na prvo mesto, in poziva k okrepitvi ukrepov (na primer prenosljivost pokojnin in določbe socialne varnosti, vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij, ukrepi za uskladitev družinskega in poklicnega življenja in raziskovalni kuponi, ki bi sledili raziskovalcu v drugo državo članico), ki bi prispevali k mobilnosti evropskih raziskovalcev, pripomogli ustaviti beg možganov in napravili raziskovalne poklice v EU privlačnejše; poziva k uvedbi elementa mobilnosti v nepovratna sredstva Evropskega raziskovalnega sveta, kjer je mogoče; poziva Komisijo in države članice, naj si bolj prizadevajo za poenostavitev hitrega vzajemnega priznavanja visokošolskih učnih načrtov;

| 39. | meni, da obstajajo nadaljnje možnosti za razširitev koncepta Evropskega raziskovalnega sveta na skupne in večdisciplinarne raziskovalne projekte, če bi ohranili naravo "od spodaj navzgor" in če bo glavno merilo za izbor znanstvena odličnost; |
| --- | --- |

39.

meni, da obstajajo nadaljnje možnosti za razširitev koncepta Evropskega raziskovalnega sveta na skupne in večdisciplinarne raziskovalne projekte, če bi ohranili naravo "od spodaj navzgor" in če bo glavno merilo za izbor znanstvena odličnost;

| 40. | pozdravlja vztrajen napredek proti uravnoteženi udeležbi žensk in moških v okvirnem programu; soglaša, da je treba ukrepe za povečanje sodelovanja žensk okrepiti v vsem poteku projektov in da mora Komisija poživiti svoj pristop k spodbujanju znanstvenic in se usmeriti v spodbujanje držav članic, da premostijo razlike med spoloma, še posebej z odpravljanjem specifičnih ovir za ženske; poudarja, da je treba uresničiti cilj 40-odstotne udeležbe žensk v okvirnem programu in svetovalnih odborih; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropskim inštitutom za enakost spolov oblikuje akcijski načrt na področju spolov s kazalniki in cilji po spolih in naj spremlja njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja vztrajen napredek proti uravnoteženi udeležbi žensk in moških v okvirnem programu; soglaša, da je treba ukrepe za povečanje sodelovanja žensk okrepiti v vsem poteku projektov in da mora Komisija poživiti svoj pristop k spodbujanju znanstvenic in se usmeriti v spodbujanje držav članic, da premostijo razlike med spoloma, še posebej z odpravljanjem specifičnih ovir za ženske; poudarja, da je treba uresničiti cilj 40-odstotne udeležbe žensk v okvirnem programu in svetovalnih odborih; poziva Komisijo, naj skupaj z Evropskim inštitutom za enakost spolov oblikuje akcijski načrt na področju spolov s kazalniki in cilji po spolih in naj spremlja njegovo izvajanje;

| 41. | v skladu z vključevanjem načela enakosti spolov poudarja, da moramo raziskovalcem na vseh ravneh dati možnost, da pri projektih, kjer je to mogoče, preložijo začetek prejemanja sredstev ali prekinejo projektno delo zaradi porodniškega ali očetovskega dopusta ali dopusta za nego in varstvo otroka, in jim omogočiti tudi, da pri projektih, kjer čas ne igra pomembne vloge, podaljšajo veljavnost sporazuma o financiranju na podlagi teh razlogov; poziva države članice, naj raziskovalcem zagotovijo te možnosti; |
| --- | --- |

41.

v skladu z vključevanjem načela enakosti spolov poudarja, da moramo raziskovalcem na vseh ravneh dati možnost, da pri projektih, kjer je to mogoče, preložijo začetek prejemanja sredstev ali prekinejo projektno delo zaradi porodniškega ali očetovskega dopusta ali dopusta za nego in varstvo otroka, in jim omogočiti tudi, da pri projektih, kjer čas ne igra pomembne vloge, podaljšajo veljavnost sporazuma o financiranju na podlagi teh razlogov; poziva države članice, naj raziskovalcem zagotovijo te možnosti;

| 42. | poudarja, da so za celovito izvajanje evropskega raziskovalnega prostora potrebni zakonodajni ukrepi, ki bi vsem udeležencem iz EU omogočali sodelovanje v nacionalnih programih z javnimi razpisi posameznih držav, ki bi bili odprti za vse, in s sprejetjem ukrepov za uskladitev pravil, postopkov, pogodb in meril vrednotenja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so za celovito izvajanje evropskega raziskovalnega prostora potrebni zakonodajni ukrepi, ki bi vsem udeležencem iz EU omogočali sodelovanje v nacionalnih programih z javnimi razpisi posameznih držav, ki bi bili odprti za vse, in s sprejetjem ukrepov za uskladitev pravil, postopkov, pogodb in meril vrednotenja;

Tretja raven:   trg in inovacije za skupne cilje

| 43. | ta raven bi bila namenjena razvoju in spodbujanju tržnega uveljavljanja inovativnih proizvodov in storitev ter ustvarjanju javne blaginje; pri tem ima osrednjo vlogo industrija, tudi inovativna mala in srednja podjetja, saj razvijajo nove proizvode, storitve in procese; |
| --- | --- |

43.

ta raven bi bila namenjena razvoju in spodbujanju tržnega uveljavljanja inovativnih proizvodov in storitev ter ustvarjanju javne blaginje; pri tem ima osrednjo vlogo industrija, tudi inovativna mala in srednja podjetja, saj razvijajo nove proizvode, storitve in procese;

| 44. | glede na to, da je treba spodbujati mlade, da se udeležujejo raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ter podpirati mlade podjetnike, ki prispevajo k raziskovalnim, razvojnim in inovacijskim dejavnostim ter rezultate uporabljajo za gospodarski in socialni razvoj svojih lokalnih ali regionalnih skupnosti, poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo program Erasmus za mlade podjetnike, tudi v sklopu prihodnjega večletnega finančnega okvira, in naj povečajo sredstva, namenjena temu programu; |
| --- | --- |

44.

glede na to, da je treba spodbujati mlade, da se udeležujejo raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, ter podpirati mlade podjetnike, ki prispevajo k raziskovalnim, razvojnim in inovacijskim dejavnostim ter rezultate uporabljajo za gospodarski in socialni razvoj svojih lokalnih ali regionalnih skupnosti, poziva Komisijo in države članice, naj nadaljujejo program Erasmus za mlade podjetnike, tudi v sklopu prihodnjega večletnega finančnega okvira, in naj povečajo sredstva, namenjena temu programu;

| 45. | se zaveda, da je treba udeležbi malih in srednjih podjetij nameniti posebno pozornost, da se jim na prožen in učinkovit način omogoči uporaba novih zamisli in priložnosti, saj to odpira nove poti za inovacije; poudarja, da je opredelitev malih in srednjih podjetij po sektorjih predpogoj za njihovo uspešno udeležbo v skupnem strateškem okviru; ugotavlja, da je uspeh inovacijskih dejavnosti odvisen tudi od sposobnosti in izkušenj vodstvenega osebja; |
| --- | --- |

45.

se zaveda, da je treba udeležbi malih in srednjih podjetij nameniti posebno pozornost, da se jim na prožen in učinkovit način omogoči uporaba novih zamisli in priložnosti, saj to odpira nove poti za inovacije; poudarja, da je opredelitev malih in srednjih podjetij po sektorjih predpogoj za njihovo uspešno udeležbo v skupnem strateškem okviru; ugotavlja, da je uspeh inovacijskih dejavnosti odvisen tudi od sposobnosti in izkušenj vodstvenega osebja;

| 46. | poudarja, da je treba izboljšati lokalni in evropski dostop malih in srednjih podjetij do raziskovalnih in inovacijskih storitev; meni, da so uspešni programi, na primer Eurostars, prinesli pomembne izkušnje v zvezi z izpolnjevanjem potreb inovativnih podjetij in jih je zato treba okrepiti; poziva k prizadevanjem na vseh ravneh, da bi oblikovali inovativne rešitve za konkretne potrebe javnega sektorja, in sicer s pritegnitvijo malih podjetij na razpise za zamisli, ki bi privedli do kratkoročnih razvojnih naročil; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je treba izboljšati lokalni in evropski dostop malih in srednjih podjetij do raziskovalnih in inovacijskih storitev; meni, da so uspešni programi, na primer Eurostars, prinesli pomembne izkušnje v zvezi z izpolnjevanjem potreb inovativnih podjetij in jih je zato treba okrepiti; poziva k prizadevanjem na vseh ravneh, da bi oblikovali inovativne rešitve za konkretne potrebe javnega sektorja, in sicer s pritegnitvijo malih podjetij na razpise za zamisli, ki bi privedli do kratkoročnih razvojnih naročil;

| 47. | shemo financiranja za to raven krijejo sredstva EU, zagotovljena prek Evropskega tehnološkega inštituta, sredstva v povezavi s programom za konkurenčnost in inovacije, dostop do možnosti za povečanje kreditne bonitete pri Evropskem investicijskem skladu in do posebnih posojil pri Evropski investicijski banki (predvsem za kritje projektov, vrednih do 50 milijonov EUR) ter v sodelovanju s strukturnimi skladi za podjetništvo; v financiranju inovacijske politike EU pa en člen manjka, namreč instrumenti financiranja, ki bi ustrezali posebnim potrebam malih in srednjih podjetij; je prepričan, da bi evropskemu raziskovalnemu prostoru močno koristilo oblikovanje evropskega programa za mala in srednja podjetja, ki bi bil specializirana veja Evropske investicijske banke in v celoti namenjen inovacijskim projektom malih in srednjih podjetij, seveda po ustrezni preučitvi in oceni učinka; |
| --- | --- |

47.

shemo financiranja za to raven krijejo sredstva EU, zagotovljena prek Evropskega tehnološkega inštituta, sredstva v povezavi s programom za konkurenčnost in inovacije, dostop do možnosti za povečanje kreditne bonitete pri Evropskem investicijskem skladu in do posebnih posojil pri Evropski investicijski banki (predvsem za kritje projektov, vrednih do 50 milijonov EUR) ter v sodelovanju s strukturnimi skladi za podjetništvo; v financiranju inovacijske politike EU pa en člen manjka, namreč instrumenti financiranja, ki bi ustrezali posebnim potrebam malih in srednjih podjetij; je prepričan, da bi evropskemu raziskovalnemu prostoru močno koristilo oblikovanje evropskega programa za mala in srednja podjetja, ki bi bil specializirana veja Evropske investicijske banke in v celoti namenjen inovacijskim projektom malih in srednjih podjetij, seveda po ustrezni preučitvi in oceni učinka;

| 48. | opominja, da se je Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo izkazal za uspešno prvino evropskega raziskovalnega prostora, ki ga celo krepi; poudarja, da so potrebne bolj ozko usmerjene skupnosti znanja in inovacij in posledično tudi bolj zgoščena mreža z manjšim proračunom, kar bo zaradi nižjih stopenj letnih prispevkov omogočilo večje sodelovanje malih in srednjih podjetij; meni, da lahko te manjše skupnosti ustvarijo enotno žarišče v EU, kjer se bodo srečevali znanstveniki iz vse EU, da bi bolje konkurirali na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

48.

opominja, da se je Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo izkazal za uspešno prvino evropskega raziskovalnega prostora, ki ga celo krepi; poudarja, da so potrebne bolj ozko usmerjene skupnosti znanja in inovacij in posledično tudi bolj zgoščena mreža z manjšim proračunom, kar bo zaradi nižjih stopenj letnih prispevkov omogočilo večje sodelovanje malih in srednjih podjetij; meni, da lahko te manjše skupnosti ustvarijo enotno žarišče v EU, kjer se bodo srečevali znanstveniki iz vse EU, da bi bolje konkurirali na svetovnem trgu;

| 49. | meni, da bi bilo treba za še večjo udeležbo malih in srednjih podjetij v programih razmisliti o nekaterih instrumentih financiranja in ukrepih:






  — | "mehka" posojila, ki bi jih prejemniki v primeru uspeha vrnili, vendar brez upravnih stroškov, |
| --- | --- | --- |

49.

meni, da bi bilo treba za še večjo udeležbo malih in srednjih podjetij v programih razmisliti o nekaterih instrumentih financiranja in ukrepih:

—

"mehka" posojila, ki bi jih prejemniki v primeru uspeha vrnili, vendar brez upravnih stroškov,

| — | prizadevati bi si bilo treba za celovito financiranje malih in srednjih podjetij (predvsem v zagonski fazi), ki bi zajemalo ves inovacijski ciklus, tudi dostopanje do raziskovalno-razvojnih storitev in svetovanja, |
| --- | --- |

—

prizadevati bi si bilo treba za celovito financiranje malih in srednjih podjetij (predvsem v zagonski fazi), ki bi zajemalo ves inovacijski ciklus, tudi dostopanje do raziskovalno-razvojnih storitev in svetovanja,

| — | sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja bi se moral uporabljati tako, da bi bilo mogoče manjše zneske zagotoviti prek nacionalnih posrednikov, |
| --- | --- |

—

sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja bi se moral uporabljati tako, da bi bilo mogoče manjše zneske zagotoviti prek nacionalnih posrednikov,

| — | lažje dostopanje do tveganega kapitala, |
| --- | --- |

—

lažje dostopanje do tveganega kapitala,

| — | večja udeležba malih in srednjih podjetij v določanju raziskovalnih časovnih načrtov; |
| --- | --- |

—

večja udeležba malih in srednjih podjetij v določanju raziskovalnih časovnih načrtov;

| 50. | poziva k preskušanju novih in inovativnih metod financiranja, kot so projektne obveznice in inovacijski kuponi v EU, s čimer bi podjetjem omogočili, da ta sredstva porabijo neposredno v priznanih raziskovalnih središčih; meni, da naj se za te kupone ne zahteva poročanje o stroških, ker bodo njihovo uporabo potrdili centri, kjer bodo kuponi izkoriščeni; akreditacijske centre bi bilo mogoče vzpostaviti na nacionalni ali regionalni osnovi, preverjal pa bi jih evropski organ, na primer skupno raziskovalno središče; meni, da bi moral prispevek skupnega raziskovalnega središča k inovacijam v okvirnem programu vključevati tudi okrepljeno sodelovanje z industrijo; |
| --- | --- |

50.

poziva k preskušanju novih in inovativnih metod financiranja, kot so projektne obveznice in inovacijski kuponi v EU, s čimer bi podjetjem omogočili, da ta sredstva porabijo neposredno v priznanih raziskovalnih središčih; meni, da naj se za te kupone ne zahteva poročanje o stroških, ker bodo njihovo uporabo potrdili centri, kjer bodo kuponi izkoriščeni; akreditacijske centre bi bilo mogoče vzpostaviti na nacionalni ali regionalni osnovi, preverjal pa bi jih evropski organ, na primer skupno raziskovalno središče; meni, da bi moral prispevek skupnega raziskovalnega središča k inovacijam v okvirnem programu vključevati tudi okrepljeno sodelovanje z industrijo;

| 51. | pozdravlja program EU za raziskave in inovacije v malih podjetjih (SBIR), katerega namen je prepoznavanje tehnološko usmerjenih izzivov javnega sektorja in financiranje projektov za raziskave in razvoj, da se poiščejo nove rešitve tako za stare kot tudi za novonastale težave; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja program EU za raziskave in inovacije v malih podjetjih (SBIR), katerega namen je prepoznavanje tehnološko usmerjenih izzivov javnega sektorja in financiranje projektov za raziskave in razvoj, da se poiščejo nove rešitve tako za stare kot tudi za novonastale težave;

*

* *

| 52. | meni, da ne izvirajo vse inovacije iz raziskav, pa tudi, da niso namen vseh raziskav; zato meni, da bi morala predlagana reorganizacija zajeti ves razpon inovacijskih dejavnosti, od zasnove do trga, vključno z netehnološkimi, ekološkimi in socialnimi inovacijami; meni, da bi moralo to zajemati tudi promocijo inovativnih praks (na primer inovativna predkomercialna javna naročila, nagrade za spodbudo, politike v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in pobude za vodilne trge) in omogočanje njihovega razširjanja; poudarja, da bi morali pri spoprijemanju z velikimi izzivi in oblikovanju prednostnih področij skupnega strateškega okvira upoštevati tudi standardizacijo, vendar ne kot nov ločen instrument ali dejavnost; |
| --- | --- |

52.

meni, da ne izvirajo vse inovacije iz raziskav, pa tudi, da niso namen vseh raziskav; zato meni, da bi morala predlagana reorganizacija zajeti ves razpon inovacijskih dejavnosti, od zasnove do trga, vključno z netehnološkimi, ekološkimi in socialnimi inovacijami; meni, da bi moralo to zajemati tudi promocijo inovativnih praks (na primer inovativna predkomercialna javna naročila, nagrade za spodbudo, politike v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in pobude za vodilne trge) in omogočanje njihovega razširjanja; poudarja, da bi morali pri spoprijemanju z velikimi izzivi in oblikovanju prednostnih področij skupnega strateškega okvira upoštevati tudi standardizacijo, vendar ne kot nov ločen instrument ali dejavnost;

| 53. | je seznanjen z dosedanjim uspehom programa za konkurenčnost in inovacije ter poudarja, da ga je bistveno nadaljevati in še naprej širiti, zlasti zato, da bi se okrepila inovativna mala in srednja podjetja, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

53.

je seznanjen z dosedanjim uspehom programa za konkurenčnost in inovacije ter poudarja, da ga je bistveno nadaljevati in še naprej širiti, zlasti zato, da bi se okrepila inovativna mala in srednja podjetja, ki so gonilna sila evropskega gospodarstva;

| 54. | poudarja pa, da morajo nekateri instrumenti okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost postati naravni podaljšek prihodnjega okvirnega programa ter zagotavljati neprekinjenost evropskih raziskovalnih in inovacijskih projektov; meni, da bi bilo mogoče tehnologije, razvite v projektih okvirnega programa, razširiti na inovacijske projekte, in sicer:






  — | širiti njihovo uporabo v različnih industrijskih in storitvenih sektorjih, |
| --- | --- | --- |

54.

poudarja pa, da morajo nekateri instrumenti okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost postati naravni podaljšek prihodnjega okvirnega programa ter zagotavljati neprekinjenost evropskih raziskovalnih in inovacijskih projektov; meni, da bi bilo mogoče tehnologije, razvite v projektih okvirnega programa, razširiti na inovacijske projekte, in sicer:

—

širiti njihovo uporabo v različnih industrijskih in storitvenih sektorjih,

| — | uvesti dodatne, drugačne oblike uporabe na sorodnih ali dopolnilnih področjih; |
| --- | --- |

—

uvesti dodatne, drugačne oblike uporabe na sorodnih ali dopolnilnih področjih;

| 55. | opominja, da sta izredno tekmovalna narava raziskovalnega, znanstvenega, tehnološkega in inovacijskega dela ter ohranjanje lokalne gradnje znanstvenih in inovacijskih zmogljivosti odvisna od določene stopnje podvajanja in razdrobljenosti, saj brez tega skupne raziskave ne bi bile mogoče; |
| --- | --- |

55.

opominja, da sta izredno tekmovalna narava raziskovalnega, znanstvenega, tehnološkega in inovacijskega dela ter ohranjanje lokalne gradnje znanstvenih in inovacijskih zmogljivosti odvisna od določene stopnje podvajanja in razdrobljenosti, saj brez tega skupne raziskave ne bi bile mogoče;

| 56. | poudarja, da je treba za učinkovitejše privabljanje zasebnih naložb in zagotavljanje, da bodo raziskave in razvoj čim učinkoviteje prispevali k povečanju evropske konkurenčnosti, v okvirnem programu sprejeti ustrezne ukrepe za trden in učinkovit okvir za varstvo pravic intelektualne lastnine v zgodnji fazi raziskovalnega procesa; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da je treba za učinkovitejše privabljanje zasebnih naložb in zagotavljanje, da bodo raziskave in razvoj čim učinkoviteje prispevali k povečanju evropske konkurenčnosti, v okvirnem programu sprejeti ustrezne ukrepe za trden in učinkovit okvir za varstvo pravic intelektualne lastnine v zgodnji fazi raziskovalnega procesa;

| 57. | močno spodbuja izvajanje programov za usposabljanje vseh morebitnih udeležencev, zlasti o izvajanju pravil upravljanja, in poziva Komisijo, naj razvije merila za izbiro, vrednotenje in ocenjevanje projektov, pri čemer naj upošteva tudi utrjevanje poti k odličnosti; poziva Komisijo, naj sprejme proaktiven pristop, da bi pomagala javnim organom, zlasti v manj zastopanih državah članicah, izboljšati sistem upravljanja z izvajanjem ocenjevanja in izdajanjem priporočil tem organom, da bi izboljšali vloge za financiranje in vodenje projektov; |
| --- | --- |

57.

močno spodbuja izvajanje programov za usposabljanje vseh morebitnih udeležencev, zlasti o izvajanju pravil upravljanja, in poziva Komisijo, naj razvije merila za izbiro, vrednotenje in ocenjevanje projektov, pri čemer naj upošteva tudi utrjevanje poti k odličnosti; poziva Komisijo, naj sprejme proaktiven pristop, da bi pomagala javnim organom, zlasti v manj zastopanih državah članicah, izboljšati sistem upravljanja z izvajanjem ocenjevanja in izdajanjem priporočil tem organom, da bi izboljšali vloge za financiranje in vodenje projektov;

| 58. | ponavlja, da je za poenostavitev upravljanja v evropskem financiranju raziskav potreben kvantni preskok; je prepričan, da je osrednja prvina poenostavljanja premik s sedanjega pristopa nadzora k pristopu na osnovi zaupanja in dopuščanja tveganja, kar bi še posebej koristilo malim in srednjim podjetjem; poziva k izvajanju vseh opredeljenih ukrepov poenostavljanja v novem skupnem strateškem okviru, tudi večjega dopustnega tveganja napake, s splošnim sprejemanjem običajnih računovodskih praks, uporabo (prostovoljnih) pavšalnih plačil in zneskov, poenostavljenimi postopki za oddajo vlog in sklepanje pogodb, pravil o predfinanciranju in upravičenosti stroškov, občutnim zmanjšanjem zahtev za finančno in znanstveno poročanje, skrajšanjem časa do sklenitve pogodbe na največ šest mesecev, znatno skrajšanim časom do dodelitve podpore in izplačila sredstev ter več prožnosti pri tem, kako udeleženci organizirajo in vodijo svoje projekte in izbirajo partnerje; |
| --- | --- |

58.

ponavlja, da je za poenostavitev upravljanja v evropskem financiranju raziskav potreben kvantni preskok; je prepričan, da je osrednja prvina poenostavljanja premik s sedanjega pristopa nadzora k pristopu na osnovi zaupanja in dopuščanja tveganja, kar bi še posebej koristilo malim in srednjim podjetjem; poziva k izvajanju vseh opredeljenih ukrepov poenostavljanja v novem skupnem strateškem okviru, tudi večjega dopustnega tveganja napake, s splošnim sprejemanjem običajnih računovodskih praks, uporabo (prostovoljnih) pavšalnih plačil in zneskov, poenostavljenimi postopki za oddajo vlog in sklepanje pogodb, pravil o predfinanciranju in upravičenosti stroškov, občutnim zmanjšanjem zahtev za finančno in znanstveno poročanje, skrajšanjem časa do sklenitve pogodbe na največ šest mesecev, znatno skrajšanim časom do dodelitve podpore in izplačila sredstev ter več prožnosti pri tem, kako udeleženci organizirajo in vodijo svoje projekte in izbirajo partnerje;

| 59. | je prepričan, da bi s poenostavitvijo moralo priti do zmanjšanja kombinacij stopenj financiranja in metod izračunavanja posrednih stroškov v vseh shemah financiranja, ne da bi odpravili razlikovanje med univerzami, raziskovalnimi organizacijami in industrijo; |
| --- | --- |

59.

je prepričan, da bi s poenostavitvijo moralo priti do zmanjšanja kombinacij stopenj financiranja in metod izračunavanja posrednih stroškov v vseh shemah financiranja, ne da bi odpravili razlikovanje med univerzami, raziskovalnimi organizacijami in industrijo;

| 60. | priporoča, da se določi nekaj skupnih (upravnih, finančnih in organizacijskih) pravil in načel, ki bodo enostavna za razlago in bodo veljala za vse evropske raziskovalno-razvojne in inovacijske programe in instrumente, |
| --- | --- |

60.

priporoča, da se določi nekaj skupnih (upravnih, finančnih in organizacijskih) pravil in načel, ki bodo enostavna za razlago in bodo veljala za vse evropske raziskovalno-razvojne in inovacijske programe in instrumente,

| 61. | poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do evropskih raziskovalnih programov, na primer z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke, načela en projekt – en dokument in foruma za izmenjavo dobre prakse; ob tem poudarja, da je potrebna zlahka dostopna enotna dostopna točka do svetovanja in finančne podpore za morebitne udeležence; graja premajhno preglednost in informacije o prihodnjih pozivih za zbiranje predlogov o raziskovalnih projektih, zaradi česar se raziskovalci in inštituti ne morejo ustrezno pripraviti, tako da ne morejo sodelovati; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo dostop do evropskih raziskovalnih programov, na primer z vzpostavitvijo enotne kontaktne točke, načela en projekt – en dokument in foruma za izmenjavo dobre prakse; ob tem poudarja, da je potrebna zlahka dostopna enotna dostopna točka do svetovanja in finančne podpore za morebitne udeležence; graja premajhno preglednost in informacije o prihodnjih pozivih za zbiranje predlogov o raziskovalnih projektih, zaradi česar se raziskovalci in inštituti ne morejo ustrezno pripraviti, tako da ne morejo sodelovati;

| 62. | poudarja, da je treba za usklajeno politiko ustvarjanja evropske družbe, temelječe na znanju, okrepiti povezave med izobraževanjem, raziskavami in inovacijami; poudarja, da bi moral skupni strateški okvir obravnavati in zajeti vso verigo znanja, na primer prek razvoja infrastrukture, standardizacije, programov usposabljanja in ukrepov v podporo ključnim tehnologijam; spodbuja vsakršno sodelovanje med univerzami, podjetji in raziskovalnimi inštituti ter verjame, da je njegov osrednji element prenos tehnologije; poziva, naj se zagotovijo praktični instrumenti za spodbujanje prenosa tehnologije iz raziskav v uporabo v industriji, tako v storitvenem kot proizvodnem sektorju; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba za usklajeno politiko ustvarjanja evropske družbe, temelječe na znanju, okrepiti povezave med izobraževanjem, raziskavami in inovacijami; poudarja, da bi moral skupni strateški okvir obravnavati in zajeti vso verigo znanja, na primer prek razvoja infrastrukture, standardizacije, programov usposabljanja in ukrepov v podporo ključnim tehnologijam; spodbuja vsakršno sodelovanje med univerzami, podjetji in raziskovalnimi inštituti ter verjame, da je njegov osrednji element prenos tehnologije; poziva, naj se zagotovijo praktični instrumenti za spodbujanje prenosa tehnologije iz raziskav v uporabo v industriji, tako v storitvenem kot proizvodnem sektorju;

| 63. | poziva k večji medvladni udeležbi pri ukrepih skupnega načrtovanja, kar bi okrepilo sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij po vsej Evropi; |
| --- | --- |

63.

poziva k večji medvladni udeležbi pri ukrepih skupnega načrtovanja, kar bi okrepilo sodelovanje na področju raziskav, razvoja in inovacij po vsej Evropi;

| 64. | poudarja, da so skupne tehnološke pobude in evropske tehnološke platforme pomembne, in priporoča, da se vsem javno-zasebnim partnerstvom ponudi poseben skupni okvir z jasnimi in poenostavljenimi skupnimi pogoji, tako da bo jasno ločena vloga zasebnega in javnega sektorja; poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje preglednosti in odprtega dostopa malih in srednjih podjetij in javnega raziskovalnega sektorja do tovrstnih instrumentov; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo stanja, učinka in upravičenosti sedanjih različnih oblik javno-zasebnih partnerstev, preden bi jih konsolidirali ali podpirali ustanavljanje novih, zato da bi izboljšali njihovo upravljanje in zagotovili boljšo udeleženost najraznovrstnejših zainteresiranih strani pri pripravi raziskovalnih načrtov in omogočanju dostopa za nove udeležence; je tudi prepričan, da bi morali ti instrumenti v največji meri temeljiti na javnih prednostnih ciljih (kjer bi bili najbolj dragoceni družbeni in trajnostni rezultati) in pritegovati resnično zasebne naložbe; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da so skupne tehnološke pobude in evropske tehnološke platforme pomembne, in priporoča, da se vsem javno-zasebnim partnerstvom ponudi poseben skupni okvir z jasnimi in poenostavljenimi skupnimi pogoji, tako da bo jasno ločena vloga zasebnega in javnega sektorja; poudarja, da je treba sprejeti učinkovite ukrepe za izboljšanje preglednosti in odprtega dostopa malih in srednjih podjetij in javnega raziskovalnega sektorja do tovrstnih instrumentov; poziva Komisijo, naj izvede poglobljeno analizo stanja, učinka in upravičenosti sedanjih različnih oblik javno-zasebnih partnerstev, preden bi jih konsolidirali ali podpirali ustanavljanje novih, zato da bi izboljšali njihovo upravljanje in zagotovili boljšo udeleženost najraznovrstnejših zainteresiranih strani pri pripravi raziskovalnih načrtov in omogočanju dostopa za nove udeležence; je tudi prepričan, da bi morali ti instrumenti v največji meri temeljiti na javnih prednostnih ciljih (kjer bi bili najbolj dragoceni družbeni in trajnostni rezultati) in pritegovati resnično zasebne naložbe;

| 65. | poudarja, da bi moral biti skupni strateški okvir privlačen mehanizem financiranja za akterje iz javnega in zasebnega sektorja (tudi nevladne organizacije in organizacije civilne družbe); je prepričan, da bi morali imeti vsi udeleženci, raziskovalno-razvojni in inovacijski projekti z velikim učinkom in evropske tehnološke platforme ustrezno vlogo v razpravah o določanju prednostnih nalog in dostop do raziskovalne infrastrukture; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da bi moral biti skupni strateški okvir privlačen mehanizem financiranja za akterje iz javnega in zasebnega sektorja (tudi nevladne organizacije in organizacije civilne družbe); je prepričan, da bi morali imeti vsi udeleženci, raziskovalno-razvojni in inovacijski projekti z velikim učinkom in evropske tehnološke platforme ustrezno vlogo v razpravah o določanju prednostnih nalog in dostop do raziskovalne infrastrukture;

Nekaj smernic za naslednji okvirni program

| 66. | zagovarja premik k pristopu na podlagi znanosti in poziva k odnosu na osnovi zaupanja do raziskovalcev in k večji meri sprejemanja tveganja do udeležencev v vseh fazah sistema financiranja, tudi pri vrednotenju znanosti in inovacijah; poziva k oblikovanju ustreznega modela financiranja za akademske raziskave v naslednjem okvirnem programu; |
| --- | --- |

66.

zagovarja premik k pristopu na podlagi znanosti in poziva k odnosu na osnovi zaupanja do raziskovalcev in k večji meri sprejemanja tveganja do udeležencev v vseh fazah sistema financiranja, tudi pri vrednotenju znanosti in inovacijah; poziva k oblikovanju ustreznega modela financiranja za akademske raziskave v naslednjem okvirnem programu;

| 67. | meni, da skupni strateški okvir ne bi smel biti omejen samo na inovacije, ki temeljijo na raziskavah in tehnologiji, temveč bi moral podpirati tudi druge vire inovacij; poudarja, da veliko podjetij – predvsem mala in srednja – uporablja druge vire inovacij, na primer stranke, trge, uporabnike in celo zaposlene, ter da je ta oblika inovacij pogosto bolj praktična in usmerjena k reševanju konkretnih problemov, povezanih s postopki, storitvami ali izdelki, saj predlagane rešitve pogosto prešinejo zaposlene, ki so najbližje proizvodnemu procesu, trge in stranke; meni, da bi morala EU okrepiti praktične inovacije delavcev; |
| --- | --- |

67.

meni, da skupni strateški okvir ne bi smel biti omejen samo na inovacije, ki temeljijo na raziskavah in tehnologiji, temveč bi moral podpirati tudi druge vire inovacij; poudarja, da veliko podjetij – predvsem mala in srednja – uporablja druge vire inovacij, na primer stranke, trge, uporabnike in celo zaposlene, ter da je ta oblika inovacij pogosto bolj praktična in usmerjena k reševanju konkretnih problemov, povezanih s postopki, storitvami ali izdelki, saj predlagane rešitve pogosto prešinejo zaposlene, ki so najbližje proizvodnemu procesu, trge in stranke; meni, da bi morala EU okrepiti praktične inovacije delavcev;

| 68. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prekoračeni stroški po programu Horizon 2020 revidirani; poziva Komisijo, naj analizira, kolikšen delež prekoračenih stroškov je v sedmem okvirnem programu, in naj predlaga, kako bi jih čim bolj zmanjšali; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo prekoračeni stroški po programu Horizon 2020 revidirani; poziva Komisijo, naj analizira, kolikšen delež prekoračenih stroškov je v sedmem okvirnem programu, in naj predlaga, kako bi jih čim bolj zmanjšali;

| 69. | poziva, naj raziskovalni program sodelovanja v osrčju okvirnega programa, saj krepi sinergijo ter povečuje in pospešuje vpliv in razširjanje raziskovalnih projektov s svetovno uveljavljenimi partnerji iz EU in zunaj EU; je prepričan, da bi moralo biti financiranje sodelovanja v raziskavah tematsko bolj prožno (širše zastavljeni razpisi) in imeti na voljo uporabnikom prijazno ureditev, da bi privabilo izredne znanstvenike in ustrezalo potrebam velikih konzorcijev in manjših skupin; meni, da morali zaobjeti vso inovacijsko verigo od predhodnih raziskav do obsežnih pilotnih projektov in predstavitev ter po potrebi omogočiti namenski proračun sektorjem, ki so razvili strateško vizijo za spoprijemanje z družbenimi izzivi s pomočjo dolgoročnih naložbenih ciklusov; |
| --- | --- |

69.

poziva, naj raziskovalni program sodelovanja v osrčju okvirnega programa, saj krepi sinergijo ter povečuje in pospešuje vpliv in razširjanje raziskovalnih projektov s svetovno uveljavljenimi partnerji iz EU in zunaj EU; je prepričan, da bi moralo biti financiranje sodelovanja v raziskavah tematsko bolj prožno (širše zastavljeni razpisi) in imeti na voljo uporabnikom prijazno ureditev, da bi privabilo izredne znanstvenike in ustrezalo potrebam velikih konzorcijev in manjših skupin; meni, da morali zaobjeti vso inovacijsko verigo od predhodnih raziskav do obsežnih pilotnih projektov in predstavitev ter po potrebi omogočiti namenski proračun sektorjem, ki so razvili strateško vizijo za spoprijemanje z družbenimi izzivi s pomočjo dolgoročnih naložbenih ciklusov;

| 70. | izraža pomisleke glede učinkovitosti uporabe sredstev za ustvarjanje raziskovalnih mrež odličnosti, organizacijo konferenc in prireditev ter poziva k ukrepom za okrepitev elektronskega mreženja na področju raziskav in inovacij ter k razširjanju rezultatov raziskav prek interneta; |
| --- | --- |

70.

izraža pomisleke glede učinkovitosti uporabe sredstev za ustvarjanje raziskovalnih mrež odličnosti, organizacijo konferenc in prireditev ter poziva k ukrepom za okrepitev elektronskega mreženja na področju raziskav in inovacij ter k razširjanju rezultatov raziskav prek interneta;

| 71. | dvomi, da je pogosto mogoče financirati samo en predlog iz javnega razpisa, a se tako tratijo sredstva, vložena v pripravo in vrednotenje predlogov, odlične ideje pa ostanejo brez financiranja; poziva Komisijo, naj razmisli o možnem financiranju odličnih, neizbranih predlogov prek dodatnega raziskovalnega proračuna (ki bi dopolnjeval sredstva za raziskave), kamor bi pritegnili sredstva držav članic ter regionalnih in strukturnih skladov; |
| --- | --- |

71.

dvomi, da je pogosto mogoče financirati samo en predlog iz javnega razpisa, a se tako tratijo sredstva, vložena v pripravo in vrednotenje predlogov, odlične ideje pa ostanejo brez financiranja; poziva Komisijo, naj razmisli o možnem financiranju odličnih, neizbranih predlogov prek dodatnega raziskovalnega proračuna (ki bi dopolnjeval sredstva za raziskave), kamor bi pritegnili sredstva držav članic ter regionalnih in strukturnih skladov;

| 72. | poziva h konsolidaciji večdisciplinarnih in transdisciplinarnih raziskav in k priznanju njihove socialne razsežnosti; ob tem želi spomniti, da bi bilo treba velike družbene izzive reševati tako s tehnološkim odzivanjem kakor tudi z evropskimi družboslovnimi in humanističnimi raziskavami ter socialnimi inovacijami, ki ostajajo poglavitno orodje za uspešno spoprijemanje s temi izzivi; zato je prepričan, da bi bilo treba v skupnem strateškem okviru zagotoviti neodvisno tematsko področje, ki bi zajemalo družboslovne in ekonomske znanosti in humanistiko, in ga kot večjo sestavino vključiti v vse ukrepe, ki tečejo po opredeljenih načrtih; |
| --- | --- |

72.

poziva h konsolidaciji večdisciplinarnih in transdisciplinarnih raziskav in k priznanju njihove socialne razsežnosti; ob tem želi spomniti, da bi bilo treba velike družbene izzive reševati tako s tehnološkim odzivanjem kakor tudi z evropskimi družboslovnimi in humanističnimi raziskavami ter socialnimi inovacijami, ki ostajajo poglavitno orodje za uspešno spoprijemanje s temi izzivi; zato je prepričan, da bi bilo treba v skupnem strateškem okviru zagotoviti neodvisno tematsko področje, ki bi zajemalo družboslovne in ekonomske znanosti in humanistiko, in ga kot večjo sestavino vključiti v vse ukrepe, ki tečejo po opredeljenih načrtih;

| 73. | da bi še nadalje spodbujali zanimanje in udeležbo državljanov in civilne družbe v raziskavah, poziva k nadaljevanju podprograma "Znanost v družbi" kot samostojne teme in tudi k njegovemu horizontalnemu širjenju, da bi zajel velike družbene izzive; poleg tega meni, da bi morala Komisija podpirati nadaljnji razvoj in širše razširjanje etičnih smernic ter nadaljnji razvoj instrumentov, namenjenih organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

73.

da bi še nadalje spodbujali zanimanje in udeležbo državljanov in civilne družbe v raziskavah, poziva k nadaljevanju podprograma "Znanost v družbi" kot samostojne teme in tudi k njegovemu horizontalnemu širjenju, da bi zajel velike družbene izzive; poleg tega meni, da bi morala Komisija podpirati nadaljnji razvoj in širše razširjanje etičnih smernic ter nadaljnji razvoj instrumentov, namenjenih organizacijam civilne družbe;

| 74. | poziva k preglednejšemu in bolj participativnemu določanju raziskovalnih prednostih nalog in ciljev z uravnoteženo udeležbo vseh sodelujočih, vključno z znanstveno skupnostjo, raziskovalci (tudi iz manjših raziskovalnih organizacij), javnim sektorjem, organizacijami civilne družbe ter malimi in srednjimi podjetji; poziva k ustanovitvi posebne platforme za dialog med organizacijami civilne družbe in raziskovalci ter za določitev prednostnih področij raziskav v posameznih sektorjih; meni, da bi bilo treba spodbujati tudi posebne platforme za tesnejše sodelovanje malih in srednjih podjetij in raziskovalcev; |
| --- | --- |

74.

poziva k preglednejšemu in bolj participativnemu določanju raziskovalnih prednostih nalog in ciljev z uravnoteženo udeležbo vseh sodelujočih, vključno z znanstveno skupnostjo, raziskovalci (tudi iz manjših raziskovalnih organizacij), javnim sektorjem, organizacijami civilne družbe ter malimi in srednjimi podjetji; poziva k ustanovitvi posebne platforme za dialog med organizacijami civilne družbe in raziskovalci ter za določitev prednostnih področij raziskav v posameznih sektorjih; meni, da bi bilo treba spodbujati tudi posebne platforme za tesnejše sodelovanje malih in srednjih podjetij in raziskovalcev;

| 75. | meni, da ni pomembno ocenjevanje in vrednotenje posameznih raziskovalnih programov samo z ekonomskega vidika, temveč tudi vrednotenje z družbenega in etičnega vidika ter vidika trajnosti, ki ga je treba izboljšati in širše spodbujati tako na evropski kot na nacionalni ravni; podpira pobude Komisije na tem področju, na primer razvoj načel odgovornih raziskav in inovacij, ter spodbuja njihovo nadaljnjo promocijo in uporabo; |
| --- | --- |

75.

meni, da ni pomembno ocenjevanje in vrednotenje posameznih raziskovalnih programov samo z ekonomskega vidika, temveč tudi vrednotenje z družbenega in etičnega vidika ter vidika trajnosti, ki ga je treba izboljšati in širše spodbujati tako na evropski kot na nacionalni ravni; podpira pobude Komisije na tem področju, na primer razvoj načel odgovornih raziskav in inovacij, ter spodbuja njihovo nadaljnjo promocijo in uporabo;

| 76. | poziva k ravnovesju med projekti od spodaj navzgor (skupnimi, kot je sedanja odprta shema za prihodnje in nastajajoče tehnologije) in projekti od zgoraj navzdol (veliki družbeni izzivi), pa tudi k omogočanju manjših projektov in sodelovalnih raziskav od spodaj navzgor; meni, da bi z zmanjšanjem ovir za vstop v projekte sodelovanja dosegli močnejše znanstvene zmogljivosti; je prepričan, da je treba strateške prednostne naloge kombinirati s porajajočimi se problemi; poziva Komisijo, naj pripravi študijo o najboljšem razmerju med tema vrstama projektov z vidika družbene odgovornosti in finančne izvedljivosti; poudarja, da se je treba pri določanju raziskovalnih načrtov posvetovati in sodelovati z raziskovalci, industrijo in akterji civilne družbe; |
| --- | --- |

76.

poziva k ravnovesju med projekti od spodaj navzgor (skupnimi, kot je sedanja odprta shema za prihodnje in nastajajoče tehnologije) in projekti od zgoraj navzdol (veliki družbeni izzivi), pa tudi k omogočanju manjših projektov in sodelovalnih raziskav od spodaj navzgor; meni, da bi z zmanjšanjem ovir za vstop v projekte sodelovanja dosegli močnejše znanstvene zmogljivosti; je prepričan, da je treba strateške prednostne naloge kombinirati s porajajočimi se problemi; poziva Komisijo, naj pripravi študijo o najboljšem razmerju med tema vrstama projektov z vidika družbene odgovornosti in finančne izvedljivosti; poudarja, da se je treba pri določanju raziskovalnih načrtov posvetovati in sodelovati z raziskovalci, industrijo in akterji civilne družbe;

| 77. | podpira male in srednje projekte kot težišče financiranja raziskav v prihodnje; meni, da lahko univerze in mala in srednja podjetja lažje in z manj stroški upravljajo male in srednje projekte; na ta način bodo lahko povečali dosedanjo nezadovoljivo količino vlog; |
| --- | --- |

77.

podpira male in srednje projekte kot težišče financiranja raziskav v prihodnje; meni, da lahko univerze in mala in srednja podjetja lažje in z manj stroški upravljajo male in srednje projekte; na ta način bodo lahko povečali dosedanjo nezadovoljivo količino vlog;

| 78. | meni, da se lahko v primerih, ko inovacijski modeli ne izpolnjujejo nekaterih družbenih potreb, uporabijo novi javni sistemi izdajanja dovoljenj in nagrade za spodbujanje inovacij, zato da se raziskave osredotočijo na nova področja in da se zagotovi učinkovitost javnih izdatkov; poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje pilotno pobudo za nagrade za spodbujanje v zdravstvu; |
| --- | --- |

78.

meni, da se lahko v primerih, ko inovacijski modeli ne izpolnjujejo nekaterih družbenih potreb, uporabijo novi javni sistemi izdajanja dovoljenj in nagrade za spodbujanje inovacij, zato da se raziskave osredotočijo na nova področja in da se zagotovi učinkovitost javnih izdatkov; poziva Komisijo, naj čim prej oblikuje pilotno pobudo za nagrade za spodbujanje v zdravstvu;

| 79. | poziva k usklajenemu obravnavanju celotne raziskovalne, razvojne in inovacijske verige z izvajanjem predpisov glede preglednosti in jasnim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati Komisije, ki so pristojni za financiranje raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

79.

poziva k usklajenemu obravnavanju celotne raziskovalne, razvojne in inovacijske verige z izvajanjem predpisov glede preglednosti in jasnim usklajevanjem med različnimi generalnimi direktorati Komisije, ki so pristojni za financiranje raziskav in inovacij;

| 80. | poziva, naj se po potrebi poglobi dvostransko mednarodno sodelovanje s strateškimi partnerji Evropske unije, tudi s hitro rastočimi državami, kot so države BRIK, da bi bolje reševali svetovne izzive; opominja, da bi poenostavljeni postopki in skrajšani kratki roki za odobritev vlog privabili k sodelovanju raziskovalce iz tretjih držav; poudarja, da je treba okrepiti razvoj znanstvenih zmogljivosti v sosednjih državah na podlagi boljšega usklajevanja skupnega strateškega okvira z instrumenti sosedske politike EU; je prepričan, da sta učinkovita okrepitev gradnje zmogljivosti in vzpostavitev pravičnih in obsežnih partnerstev z državami v razvoju odločilnega pomena za spodbuditev trajnostnega razvoja teh držav; |
| --- | --- |

80.

poziva, naj se po potrebi poglobi dvostransko mednarodno sodelovanje s strateškimi partnerji Evropske unije, tudi s hitro rastočimi državami, kot so države BRIK, da bi bolje reševali svetovne izzive; opominja, da bi poenostavljeni postopki in skrajšani kratki roki za odobritev vlog privabili k sodelovanju raziskovalce iz tretjih držav; poudarja, da je treba okrepiti razvoj znanstvenih zmogljivosti v sosednjih državah na podlagi boljšega usklajevanja skupnega strateškega okvira z instrumenti sosedske politike EU; je prepričan, da sta učinkovita okrepitev gradnje zmogljivosti in vzpostavitev pravičnih in obsežnih partnerstev z državami v razvoju odločilnega pomena za spodbuditev trajnostnega razvoja teh držav;

| 81. | meni, da bi se morali izogibati sodelovanju na področju raziskav z morebitno dvojno rabo s tretjimi državami, ki ne spoštujejo človekovih pravic, resolucij OZN in mednarodnega prava; |
| --- | --- |

81.

meni, da bi se morali izogibati sodelovanju na področju raziskav z morebitno dvojno rabo s tretjimi državami, ki ne spoštujejo človekovih pravic, resolucij OZN in mednarodnega prava;

*

* *

| 82. | naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

82.

naroči svojemu predsedniku, da to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0256.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0236.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0401.

(4)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 104.

(5)  B7-0343/2011.

(6)  Glej resolucijo Evropskega parlamenta z dne 21. maja 2008 o ženskah in znanosti, odstavek 2 (UL C 279 E, 19.11.2009, str. 40).

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/14

---

Torek, 27. september 2011Sistem Evropskih šol

P7_TA(2011)0402

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o sistemu Evropskih šol (2011/2036(INI))

2013/C 56 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu z naslovom "Sistem Evropskih šol v letu 2009" (KOM(2010)0595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu z naslovom "Sistem Evropskih šol v letu 2009" (KOM(2010)0595),

| — | ob upoštevanju Konvencije o statutu Evropskih šol (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o statutu Evropskih šol (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2005 o možnostih za razvoj sistema Evropskih šol (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2005 o možnostih za razvoj sistema Evropskih šol (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 723/2004 dne 22. marca 2004 o spremembi Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (3),

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je začela veljati 3. maja 2008 in jo je Evropska unija ratificirala 23. decembra 2010, ter zlasti njenega člena 24 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki je začela veljati 3. maja 2008 in jo je Evropska unija ratificirala 23. decembra 2010, ter zlasti njenega člena 24 (4),

| — | ob upoštevanju letnega poročila generalnega sekretarja Evropskih šol, predstavljenega svetu guvernerjev na sestankih 12., 13. in 14. aprila 2011 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila generalnega sekretarja Evropskih šol, predstavljenega svetu guvernerjev na sestankih 12., 13. in 14. aprila 2011 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0293/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za pravne zadeve (A7-0293/2011),

| A. | ker je v členu 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije poudarjeno, da Evropska unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost, |
| --- | --- |

A.

ker je v členu 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije poudarjeno, da Evropska unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost,

| B. | ker je v preambuli h Konvenciji o Statutu Evropskih šol iz leta 1994 navedeno, da je sistem Evropskih šol sistem posebne vrste in da predstavlja obliko sodelovanja med državami članicami ter med njimi in Evropskimi skupnostmi ter hkrati v celoti priznava odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo njihovega izobraževalnega sistema ter za njihovo kulturno in jezikovno raznolikost, |
| --- | --- |

B.

ker je v preambuli h Konvenciji o Statutu Evropskih šol iz leta 1994 navedeno, da je sistem Evropskih šol sistem posebne vrste in da predstavlja obliko sodelovanja med državami članicami ter med njimi in Evropskimi skupnostmi ter hkrati v celoti priznava odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo njihovega izobraževalnega sistema ter za njihovo kulturno in jezikovno raznolikost,

| C. | ker člen 1 konvencije dopušča, da šole obiskujejo tudi drugi otroci v mejah, ki jih določi svet guvernerjev, ki v skladu s točko II.7 poglavja XII zbirke sklepov sveta guvernerjev status kategorije I lahko dodeli "uslužbencem katere koli organizacije Skupnosti, ustanovljene z aktom institucij Skupnosti, in uslužbencem drugih organizacij, ki jih priznava svet guvernerjev", |
| --- | --- |

C.

ker člen 1 konvencije dopušča, da šole obiskujejo tudi drugi otroci v mejah, ki jih določi svet guvernerjev, ki v skladu s točko II.7 poglavja XII zbirke sklepov sveta guvernerjev status kategorije I lahko dodeli "uslužbencem katere koli organizacije Skupnosti, ustanovljene z aktom institucij Skupnosti, in uslužbencem drugih organizacij, ki jih priznava svet guvernerjev",

| D. | ker Evropske šole učencem omogočajo, da uveljavljajo svojo kulturno identiteto in pridobijo visoko raven znanja vsaj dveh jezikov, med drugim maternega jezika, katerega učenje se spodbuja od zelo zgodnje starosti, ter tako poudarjajo pomen večkulturnosti in spodbujajo vzajemno razumevanje in spoštovanje, |
| --- | --- |

D.

ker Evropske šole učencem omogočajo, da uveljavljajo svojo kulturno identiteto in pridobijo visoko raven znanja vsaj dveh jezikov, med drugim maternega jezika, katerega učenje se spodbuja od zelo zgodnje starosti, ter tako poudarjajo pomen večkulturnosti in spodbujajo vzajemno razumevanje in spoštovanje,

| E. | ker se Evropske šole ne morejo vključiti v mednarodne šole, saj ne obstajajo zato, da bi staršem ponudile možnost posebne vrste šolanja njihovih otrok, temveč je zanje značilno izobraževanje otrok v maternem jeziku in razvoj evropske razsežnosti v izobraževanju, |
| --- | --- |

E.

ker se Evropske šole ne morejo vključiti v mednarodne šole, saj ne obstajajo zato, da bi staršem ponudile možnost posebne vrste šolanja njihovih otrok, temveč je zanje značilno izobraževanje otrok v maternem jeziku in razvoj evropske razsežnosti v izobraževanju,

| F. | ker bi bilo treba izboljšati sistem delovanja Evropskih šol, ki od začetka temelji na medvladni konvenciji, in ker ga bo treba opreti na zakonsko podlago, ki bo omogočila njegovo poenostavitev ter povečanje njegove preglednosti in učinkovitosti, |
| --- | --- |

F.

ker bi bilo treba izboljšati sistem delovanja Evropskih šol, ki od začetka temelji na medvladni konvenciji, in ker ga bo treba opreti na zakonsko podlago, ki bo omogočila njegovo poenostavitev ter povečanje njegove preglednosti in učinkovitosti,

| G. | ker je aprila 2009 svet guvernerjev odobril reformo sistema Evropskih šol, |
| --- | --- |

G.

ker je aprila 2009 svet guvernerjev odobril reformo sistema Evropskih šol,

| H. | ker več kot petdesetletne izkušnje delovanja Evropskih šol kažejo, da je ta sistem s svojim izobraževalnim modelom edinstven in privlačen; ker je eden od ciljev reforme odprtje tega sistema in evropske mature za druge učence v Uniji; ker brez temeljne spremembe pravnega statusa, na katerem temelji celoten sistem, ni mogoče uspešno doseči ciljev reforme, |
| --- | --- |

H.

ker več kot petdesetletne izkušnje delovanja Evropskih šol kažejo, da je ta sistem s svojim izobraževalnim modelom edinstven in privlačen; ker je eden od ciljev reforme odprtje tega sistema in evropske mature za druge učence v Uniji; ker brez temeljne spremembe pravnega statusa, na katerem temelji celoten sistem, ni mogoče uspešno doseči ciljev reforme,

| I. | ker je Komisija leta 2009 v svojem poročilu o sistemu Evropskih šol (5) opozorila na nenehne in vse hujše sistemske težave, kot so pomanjkanje napotenih učiteljev ali zamude oziroma neizpolnitev obveznosti na področju zagotovitve ustrezne infrastrukture v šolah, kar neposredno vpliva na kakovost izobraževanja, politiko vpisa, kakovost življenja učencev, staršev in učiteljev ter finančne vidike delovanja šol, |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija leta 2009 v svojem poročilu o sistemu Evropskih šol (5) opozorila na nenehne in vse hujše sistemske težave, kot so pomanjkanje napotenih učiteljev ali zamude oziroma neizpolnitev obveznosti na področju zagotovitve ustrezne infrastrukture v šolah, kar neposredno vpliva na kakovost izobraževanja, politiko vpisa, kakovost življenja učencev, staršev in učiteljev ter finančne vidike delovanja šol,

| J. | ker se v šolah v Bruslju in Luksemburgu soočajo s pomanjkanjem šolskih stavb in infrastrukture, ki škodi kakovosti poučevanja in onemogoča odpiranje šol za druge otroke, katerih starši niso zaposleni v institucijah; ker je treba vsem učencem zagotoviti enako kakovost izobrazbe, ne glede na materni jezik, kraj šolanja ali kategorijo, |
| --- | --- |

J.

ker se v šolah v Bruslju in Luksemburgu soočajo s pomanjkanjem šolskih stavb in infrastrukture, ki škodi kakovosti poučevanja in onemogoča odpiranje šol za druge otroke, katerih starši niso zaposleni v institucijah; ker je treba vsem učencem zagotoviti enako kakovost izobrazbe, ne glede na materni jezik, kraj šolanja ali kategorijo,

| K. | ker je bil glavni cilj reforme Evropskih šol v letu 2009 odprtje teh šol za širši in bolj raznolik vpis ter hkrati zagotoviti dolgoročno vzdržnost sistema, |
| --- | --- |

K.

ker je bil glavni cilj reforme Evropskih šol v letu 2009 odprtje teh šol za širši in bolj raznolik vpis ter hkrati zagotoviti dolgoročno vzdržnost sistema,

| L. | ker bi bilo treba način poučevanja, na katerem temeljijo Evropske šole, spodbujati tudi v državah članicah, saj zagotavlja dodano vrednost, in ga vključiti v njihove učne sisteme, |
| --- | --- |

L.

ker bi bilo treba način poučevanja, na katerem temeljijo Evropske šole, spodbujati tudi v državah članicah, saj zagotavlja dodano vrednost, in ga vključiti v njihove učne sisteme,

| M. | ker je v istem učnem sistemu, ki se konča s pridobitvijo le ene diplome, to je evropskega maturitetnega spričevala, težko združiti učence iz različnih kulturnih in jezikovnih okolij, katerih nadarjenosti in sposobnosti so lahko zelo različne, in ker je zato treba predvideti ustrezno spremljanje za učence s posebnimi učnimi potrebami, |
| --- | --- |

M.

ker je v istem učnem sistemu, ki se konča s pridobitvijo le ene diplome, to je evropskega maturitetnega spričevala, težko združiti učence iz različnih kulturnih in jezikovnih okolij, katerih nadarjenosti in sposobnosti so lahko zelo različne, in ker je zato treba predvideti ustrezno spremljanje za učence s posebnimi učnimi potrebami,

| N. | ker je zato treba poleg evropskega maturitetnega spričevala predvideti uvedbo še drugačnega potrdila o dokončanju šolanja za učence, ki se usmerijo v izobraževanje za pridobitev poklica, |
| --- | --- |

N.

ker je zato treba poleg evropskega maturitetnega spričevala predvideti uvedbo še drugačnega potrdila o dokončanju šolanja za učence, ki se usmerijo v izobraževanje za pridobitev poklica,

| O. | ker je Evropski parlament v resoluciji z dne 8. septembra 2005 med drugim zahteval, da se uvede pilotni projekt za otroke s posebnimi učnimi potrebami; ker je bilo za ta namen v proračunu EU za leto 2008 dodeljenih 200 000 EUR in ker se je ta znesek nazadnje uporabil za financiranje študije o politiki in praksi glede učenja učencev s posebnimi učnimi potrebami v Evropskih šolah, |
| --- | --- |

O.

ker je Evropski parlament v resoluciji z dne 8. septembra 2005 med drugim zahteval, da se uvede pilotni projekt za otroke s posebnimi učnimi potrebami; ker je bilo za ta namen v proračunu EU za leto 2008 dodeljenih 200 000 EUR in ker se je ta znesek nazadnje uporabil za financiranje študije o politiki in praksi glede učenja učencev s posebnimi učnimi potrebami v Evropskih šolah,

| P. | ker je v členu 4 Konvencije o statutu Evropskih šol določeno, da je za spodbujanje zbliževanja učencev različnih jezikovnih oddelkov, pospeševanje medsebojnega razumevanja ter izboljšanje znanja jezikov predvidenih nekaj skupnih ur pouka v katerem koli jeziku Skupnosti za učence istih razredov, če okoliščine upravičujejo njegovo uporabo, |
| --- | --- |

P.

ker je v členu 4 Konvencije o statutu Evropskih šol določeno, da je za spodbujanje zbliževanja učencev različnih jezikovnih oddelkov, pospeševanje medsebojnega razumevanja ter izboljšanje znanja jezikov predvidenih nekaj skupnih ur pouka v katerem koli jeziku Skupnosti za učence istih razredov, če okoliščine upravičujejo njegovo uporabo,

| Q. | ker Evropske šole v skladu s členom 25 Konvencije o statutu Evropskih šol financirajo predvsem države članice s svojimi prispevki za plačila začasno premeščenih učiteljev, ki so predstavljali 21 % proračuna Evropskih šol v letu 2010, in Evropska unija z izravnalnim prispevkom, ki je namenjen kritju razlike med skupnimi odhodki šol in skupnimi drugimi prihodki in je znašal približno 58 % proračuna Evropskih šol v letu 2010; ker so Evropske šole prek sveta guvernerjev odvisne od medvladnega izvršnega organa, |
| --- | --- |

Q.

ker Evropske šole v skladu s členom 25 Konvencije o statutu Evropskih šol financirajo predvsem države članice s svojimi prispevki za plačila začasno premeščenih učiteljev, ki so predstavljali 21 % proračuna Evropskih šol v letu 2010, in Evropska unija z izravnalnim prispevkom, ki je namenjen kritju razlike med skupnimi odhodki šol in skupnimi drugimi prihodki in je znašal približno 58 % proračuna Evropskih šol v letu 2010; ker so Evropske šole prek sveta guvernerjev odvisne od medvladnega izvršnega organa,

| R. | ker je v členu 25 določeno tudi, da se lahko proračun Evropskih šol financira s finančnim prispevkom držav članic, o katerem soglasno odloča svet guvernerjev, |
| --- | --- |

R.

ker je v členu 25 določeno tudi, da se lahko proračun Evropskih šol financira s finančnim prispevkom držav članic, o katerem soglasno odloča svet guvernerjev,

| S. | ker ima gospodarska kriza posledice na financiranje Evropskih šol, zaradi česar je Komisija pozvala k reformi z namenom racionalizacije stroškov šol; ker po drugi strani ne bi smeli dovoliti, da bi to vplivalo na izobraževanje ranljivih otrok z učnimi težavami in posebnimi potrebami ali na poučevanje v maternem jeziku oziroma privedlo do krčenja poučevanja v jezikih, ki niso francoščina, nemščina in angleščina, |
| --- | --- |

S.

ker ima gospodarska kriza posledice na financiranje Evropskih šol, zaradi česar je Komisija pozvala k reformi z namenom racionalizacije stroškov šol; ker po drugi strani ne bi smeli dovoliti, da bi to vplivalo na izobraževanje ranljivih otrok z učnimi težavami in posebnimi potrebami ali na poučevanje v maternem jeziku oziroma privedlo do krčenja poučevanja v jezikih, ki niso francoščina, nemščina in angleščina,

| T. | ker po zadnjih dveh širitvah EU število učencev brez lastnega jezikovnega oddelka (SWALS) neprestano narašča in ker ti učenci zaradi tega ne bi smeli biti na noben način prikrajšani, |
| --- | --- |

T.

ker po zadnjih dveh širitvah EU število učencev brez lastnega jezikovnega oddelka (SWALS) neprestano narašča in ker ti učenci zaradi tega ne bi smeli biti na noben način prikrajšani,

| U. | ker je neposredni razlog za večje število učencev Evropskih šol kadrovska politika institucij EU po letu 2004, na podlagi katere so zaposlili osebje, mlajše od 30 let, v tem času so si ti mladi uradniki ustvarili družine in nato svoje otroke vpisali v Evropske šole; |
| --- | --- |

U.

ker je neposredni razlog za večje število učencev Evropskih šol kadrovska politika institucij EU po letu 2004, na podlagi katere so zaposlili osebje, mlajše od 30 let, v tem času so si ti mladi uradniki ustvarili družine in nato svoje otroke vpisali v Evropske šole;

| V. | ker imajo učenci brez lastnega jezikovnega oddelka pomoč pri učenju jezika jezikovnega oddelka, ki ga obiskujejo, da lahko sledijo pouku, nekaj ur tedensko pa tudi ure v maternem jeziku, ki so nujne za ohranitev vezi s svojim maternim jezikom in kulturo, |
| --- | --- |

V.

ker imajo učenci brez lastnega jezikovnega oddelka pomoč pri učenju jezika jezikovnega oddelka, ki ga obiskujejo, da lahko sledijo pouku, nekaj ur tedensko pa tudi ure v maternem jeziku, ki so nujne za ohranitev vezi s svojim maternim jezikom in kulturo,

| W. | ker je bil v letu 2004 določen poseben prispevek od plač uradnikov, namenjen Evropskim šolam, ki naj bi odražal stroške socialne politike, izboljšanja delovnih razmer in Evropskih šol, |
| --- | --- |

W.

ker je bil v letu 2004 določen poseben prispevek od plač uradnikov, namenjen Evropskim šolam, ki naj bi odražal stroške socialne politike, izboljšanja delovnih razmer in Evropskih šol,

Splošne ugotovitve

| 1. | obžaluje, ker se Evropske šole pogosto neupravičeno obravnavajo kot elitistične šole oziroma kot luksuz in ne kot nuja, saj je njihova naloga pravzaprav poučevanje v maternem jeziku za učence, ki imajo starše, od katerih se lahko zahteva, da zamenjajo kraj službovanja ali se vrnejo v svojo državo, ter razvijanje evropske razsežnosti v izobraževanju; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, ker se Evropske šole pogosto neupravičeno obravnavajo kot elitistične šole oziroma kot luksuz in ne kot nuja, saj je njihova naloga pravzaprav poučevanje v maternem jeziku za učence, ki imajo starše, od katerih se lahko zahteva, da zamenjajo kraj službovanja ali se vrnejo v svojo državo, ter razvijanje evropske razsežnosti v izobraževanju;

| 2. | opominja, da ta posebni učni sistem omogoča, da se učenci vseh predmetov (zlasti naravoslovja) učijo v svojem maternem jeziku in z usposobljenimi učitelji ali kot učenci brez lastnega jezikovnega oddelka s potrebno pomočjo pri učenju in urami za ohranjanje njihovega maternega jezika; |
| --- | --- |

2.

opominja, da ta posebni učni sistem omogoča, da se učenci vseh predmetov (zlasti naravoslovja) učijo v svojem maternem jeziku in z usposobljenimi učitelji ali kot učenci brez lastnega jezikovnega oddelka s potrebno pomočjo pri učenju in urami za ohranjanje njihovega maternega jezika;

Organizacija in širjenje sistema ter evropske mature

| 3. | meni, da ta posebni izobraževalni sistem učencem omogoča, da se vseh predmetov učijo v večkulturnem in večjezičnem okolju ter z usposobljenimi učitelji, hkrati pa ohranjajo svoj materni jezik; |
| --- | --- |

3.

meni, da ta posebni izobraževalni sistem učencem omogoča, da se vseh predmetov učijo v večkulturnem in večjezičnem okolju ter z usposobljenimi učitelji, hkrati pa ohranjajo svoj materni jezik;

| 4. | meni, da bi morale Evropske šole kot odličen izobraževalni zgled, ki temelji na preizkušeni pedagogiki, postati vzor evropskega izobraževanja, temelječega na razširjanju evropske kulture, vrednot in jezikov, ter da bi vključitev nekaterih značilnosti tega modela, kot je poudarek na znanju tujih jezikov, v nacionalne in regionalne izobraževalne sisteme olajšal poklicno mobilnost ter spodbudil večjezičnost in evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi morale Evropske šole kot odličen izobraževalni zgled, ki temelji na preizkušeni pedagogiki, postati vzor evropskega izobraževanja, temelječega na razširjanju evropske kulture, vrednot in jezikov, ter da bi vključitev nekaterih značilnosti tega modela, kot je poudarek na znanju tujih jezikov, v nacionalne in regionalne izobraževalne sisteme olajšal poklicno mobilnost ter spodbudil večjezičnost in evropsko povezovanje;

| 5. | meni, da imajo Evropske šole v svojih skupnostih pomembno vlogo; |
| --- | --- |

5.

meni, da imajo Evropske šole v svojih skupnostih pomembno vlogo;

| 6. | meni, da bi morale Evropske šole delovati tudi kot spodbujevalke večkulturnosti in večjezičnosti ter kot vzor varovanja in spodbujanja jezikov, ki se na mednarodni ravni manj uporabljajo; meni, da majhno število učencev za učenje v določenem jeziku ne bi smelo biti razlog za prenehanje poučevanja v tem jeziku, pri čemer je treba upoštevati, da je učenje v maternem jeziku temeljno načelo Evropskih šol; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morale Evropske šole delovati tudi kot spodbujevalke večkulturnosti in večjezičnosti ter kot vzor varovanja in spodbujanja jezikov, ki se na mednarodni ravni manj uporabljajo; meni, da majhno število učencev za učenje v določenem jeziku ne bi smelo biti razlog za prenehanje poučevanja v tem jeziku, pri čemer je treba upoštevati, da je učenje v maternem jeziku temeljno načelo Evropskih šol;

| 7. | opozarja na potrebo po večji združljivosti šolskega programa Evropskih šol z nacionalnimi izobraževalnimi sistemi za lažjo in hitro ponovno vključitev učencev po vrnitvi v njihove matične države; |
| --- | --- |

7.

opozarja na potrebo po večji združljivosti šolskega programa Evropskih šol z nacionalnimi izobraževalnimi sistemi za lažjo in hitro ponovno vključitev učencev po vrnitvi v njihove matične države;

| 8. | meni, da mora proračunske omejitve, ki jih morajo sprejeti Evropske šole, na drugi strani spremljati dejansko povečanje njihove samostojnosti na področju upravljanja ter virov za uresničevanje te samostojnosti, na primer tako, da se šolam omogoči, da poiščejo druge vire financiranja, v skladu s cilji, zastavljenimi v času reforme leta 2009; meni tudi, da organizacijska reforma, ki jo bo treba izvesti, ne bi smela negativno vplivati na temeljna načela Evropskih šol; |
| --- | --- |

8.

meni, da mora proračunske omejitve, ki jih morajo sprejeti Evropske šole, na drugi strani spremljati dejansko povečanje njihove samostojnosti na področju upravljanja ter virov za uresničevanje te samostojnosti, na primer tako, da se šolam omogoči, da poiščejo druge vire financiranja, v skladu s cilji, zastavljenimi v času reforme leta 2009; meni tudi, da organizacijska reforma, ki jo bo treba izvesti, ne bi smela negativno vplivati na temeljna načela Evropskih šol;

| 9. | meni, da bi bila večja proračunska samostojnost vsake ustanove lahko učinkovita rešitev za boljše upravljanje sredstev, dodeljenih Evropskim šolam; poudarja, da je to treba uresničiti izključno na podlagi ocene Komisije, da bo večja stopnja samostojnosti šolam zanesljivo koristila. |
| --- | --- |

9.

meni, da bi bila večja proračunska samostojnost vsake ustanove lahko učinkovita rešitev za boljše upravljanje sredstev, dodeljenih Evropskim šolam; poudarja, da je to treba uresničiti izključno na podlagi ocene Komisije, da bo večja stopnja samostojnosti šolam zanesljivo koristila.

| 10. | poudarja, da za Evropske šole trenutno velja pravna negotovost, ki se kaže v obliki nejasnega pravnega in jurisdikcijskega statusa aktov, ki jih sprejmejo organi šol, nezadostnih možnosti za ugovarjanje tem aktom pred nacionalnimi sodišči in pomanjkanja možnosti za dostop do Evropskega varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da za Evropske šole trenutno velja pravna negotovost, ki se kaže v obliki nejasnega pravnega in jurisdikcijskega statusa aktov, ki jih sprejmejo organi šol, nezadostnih možnosti za ugovarjanje tem aktom pred nacionalnimi sodišči in pomanjkanja možnosti za dostop do Evropskega varuha človekovih pravic;

| 11. | meni, da je sedanji medvladni pravni status Evropskih šol dosegel svoje meje in ga je treba korenito spremeniti; meni, da ga je treba spremeniti tako, da bo mogoče z ukrepi Unije podpreti, uskladiti ali dopolniti ukrepe držav članic, ne da bi pri tem nadomestili njihove pristojnosti, ter sprejeti pravno zavezujoče akte v zvezi s tem v smislu členov 2 in 6 PDEU; |
| --- | --- |

11.

meni, da je sedanji medvladni pravni status Evropskih šol dosegel svoje meje in ga je treba korenito spremeniti; meni, da ga je treba spremeniti tako, da bo mogoče z ukrepi Unije podpreti, uskladiti ali dopolniti ukrepe držav članic, ne da bi pri tem nadomestili njihove pristojnosti, ter sprejeti pravno zavezujoče akte v zvezi s tem v smislu členov 2 in 6 PDEU;

| 12. | poudarja, da morajo Evropske šole temeljiti na ustrezni pravni podlagi na področju pristojnosti Evropske unije, ter upa, da se lahko generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo, skupaj z odborom Parlamenta za kulturo in izobraževanje, ki je v skladu s Prilogo VII k Poslovniku Evropskega parlamenta pristojen za spodbujanje sistema Evropskih šol, vključi v vse razprave o tej zadevi in tudi v vse razprave o prihodnosti teh šol; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo Evropske šole temeljiti na ustrezni pravni podlagi na področju pristojnosti Evropske unije, ter upa, da se lahko generalni direktorat Komisije za izobraževanje in kulturo, skupaj z odborom Parlamenta za kulturo in izobraževanje, ki je v skladu s Prilogo VII k Poslovniku Evropskega parlamenta pristojen za spodbujanje sistema Evropskih šol, vključi v vse razprave o tej zadevi in tudi v vse razprave o prihodnosti teh šol;

| 13. | meni, da je treba Evropske šole prenesti pod okrilje Unije; meni, da bi ustrezno pravno podlago lahko zagotovil člen 165 PDEU, kjer je navedeno: "Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost" in kjer so poleg tega opredeljeni cilji delovanja Unije, ki ustrezajo ciljem Evropskih šol; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba Evropske šole prenesti pod okrilje Unije; meni, da bi ustrezno pravno podlago lahko zagotovil člen 165 PDEU, kjer je navedeno: "Unija prispeva k razvoju kakovostnega izobraževanja s spodbujanjem sodelovanja med državami članicami ter po potrebi s podpiranjem in dopolnjevanjem njihovih dejavnosti, pri čemer v celoti upošteva odgovornost držav članic za vsebino poučevanja in organizacijo izobraževalnih sistemov, pa tudi njihovo kulturno in jezikovno raznolikost" in kjer so poleg tega opredeljeni cilji delovanja Unije, ki ustrezajo ciljem Evropskih šol;

| 14. | poziva svet guvernerjev, naj bolje predvidi potrebe po infrastrukturi ter naj sprejme ukrepe, ki bodo omogočili zadovoljitev povpraševanja po šolanju v Evropskih šolah; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo razvoj šol vrste II in III; |
| --- | --- |

14.

poziva svet guvernerjev, naj bolje predvidi potrebe po infrastrukturi ter naj sprejme ukrepe, ki bodo omogočili zadovoljitev povpraševanja po šolanju v Evropskih šolah; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo razvoj šol vrste II in III;

| 15. | spodbuja države članice in regionalne vlade z zakonodajnimi pristojnostmi na področju izobraževanja, naj podprejo koncept Evropskih šol v svojih državah z organiziranjem kampanj za osveščanje o evropskem izobraževanju, s promocijo evropske mature in z ustanavljanjem pilotskih ustanov, kot predvideva cilj odprtja sistema, določen v okviru reforme iz leta 2009, in sicer da bi spodbudili dostop do evropskega načina učenja in evropske mature v različnih državah članicah; |
| --- | --- |

15.

spodbuja države članice in regionalne vlade z zakonodajnimi pristojnostmi na področju izobraževanja, naj podprejo koncept Evropskih šol v svojih državah z organiziranjem kampanj za osveščanje o evropskem izobraževanju, s promocijo evropske mature in z ustanavljanjem pilotskih ustanov, kot predvideva cilj odprtja sistema, določen v okviru reforme iz leta 2009, in sicer da bi spodbudili dostop do evropskega načina učenja in evropske mature v različnih državah članicah;

| 16. | spodbuja države članice, naj pri razvijanju šolskih programov medsebojno sodelujejo, pri čemer naj črpajo iz izobraževalnih izkušenj Evropskih šol, da bi se nacionalni sistemi in sistem Evropskih šol čim bolj približali; poudarja posebno vlogo učnih načrtov za jezike, zgodovino in zemljepis pri krepitvi skupne evropske identitete; ponovno poziva države članice, naj spodbujajo vključitev posebnih predmetov o ozadju, ciljih in delovanju Evropske unije in njenih institucij, s pomočjo katerih se bodo mladi čutili bolj povezani s procesom evropskega povezovanja, v izobraževanje na maturitetni ali enakovredni ravni; |
| --- | --- |

16.

spodbuja države članice, naj pri razvijanju šolskih programov medsebojno sodelujejo, pri čemer naj črpajo iz izobraževalnih izkušenj Evropskih šol, da bi se nacionalni sistemi in sistem Evropskih šol čim bolj približali; poudarja posebno vlogo učnih načrtov za jezike, zgodovino in zemljepis pri krepitvi skupne evropske identitete; ponovno poziva države članice, naj spodbujajo vključitev posebnih predmetov o ozadju, ciljih in delovanju Evropske unije in njenih institucij, s pomočjo katerih se bodo mladi čutili bolj povezani s procesom evropskega povezovanja, v izobraževanje na maturitetni ali enakovredni ravni;

| 17. | poziva države članice, naj nadaljujejo skupni razmislek o najboljšem načinu za uresničevanje volje po odprtju sistema; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj nadaljujejo skupni razmislek o najboljšem načinu za uresničevanje volje po odprtju sistema;

| 18. | priporoča državam članicam, naj v svojih šolskih sistemih spodbujajo nekatere zamisli iz sistema Evropskih šol, da se od najzgodnejše starosti oblikujejo evropski državljani; |
| --- | --- |

18.

priporoča državam članicam, naj v svojih šolskih sistemih spodbujajo nekatere zamisli iz sistema Evropskih šol, da se od najzgodnejše starosti oblikujejo evropski državljani;

| 19. | poziva osrednji organ za vpis, naj za vse starše, ki svojim otrokom niso zagotovili mesta na izbrani šoli, ustanovi forum za izmenjave, ki bo omogočal premestitev teh otrok na želeno šolo prek izmenjav z drugimi učenci; |
| --- | --- |

19.

poziva osrednji organ za vpis, naj za vse starše, ki svojim otrokom niso zagotovili mesta na izbrani šoli, ustanovi forum za izmenjave, ki bo omogočal premestitev teh otrok na želeno šolo prek izmenjav z drugimi učenci;

| 20. | opozarja, da se lahko maturanti Evropskih šol v skladu s členom 5 Konvencije o statutu Evropskih šol vpišejo na vse univerze v Evropski uniji z enakimi pravicami kot državljani zadevne države z enakovrednimi kvalifikacijami, ter poziva države članice, naj nadzorujejo spoštovanje teh določb, da bi bila evropska matura samodejno priznana v vseh državah članicah, s čimer bi se preprečila vsaka vrsta diskriminacije med učenci Evropskih šol in tistimi, ki imajo enakovredne nacionalne kvalifikacije; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da se lahko maturanti Evropskih šol v skladu s členom 5 Konvencije o statutu Evropskih šol vpišejo na vse univerze v Evropski uniji z enakimi pravicami kot državljani zadevne države z enakovrednimi kvalifikacijami, ter poziva države članice, naj nadzorujejo spoštovanje teh določb, da bi bila evropska matura samodejno priznana v vseh državah članicah, s čimer bi se preprečila vsaka vrsta diskriminacije med učenci Evropskih šol in tistimi, ki imajo enakovredne nacionalne kvalifikacije;

| 21. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse njihove univerze in visokošolske ustanove v zvezi s priznavanjem izobrazbe učencev Evropskih šol in učencev nacionalnih šol enake zahteve in da bodo ti učenci za svojo izobrazbo dobili enake kreditne točke ter s tem enake možnosti in priložnosti za vpis v visokošolske programe; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse njihove univerze in visokošolske ustanove v zvezi s priznavanjem izobrazbe učencev Evropskih šol in učencev nacionalnih šol enake zahteve in da bodo ti učenci za svojo izobrazbo dobili enake kreditne točke ter s tem enake možnosti in priložnosti za vpis v visokošolske programe;

| 22. | spodbuja države članice in regionalne vlade z zakonodajnimi pristojnostmi na področju izobraževanja, naj akreditirajo ustrezen delež svojih javnih šol, da bodo učencem na koncu srednje šole lahko podelile evropska maturitetna spričevala; |
| --- | --- |

22.

spodbuja države članice in regionalne vlade z zakonodajnimi pristojnostmi na področju izobraževanja, naj akreditirajo ustrezen delež svojih javnih šol, da bodo učencem na koncu srednje šole lahko podelile evropska maturitetna spričevala;

| 23. | poziva svet guvernerjev k dejavnemu razvoju Evropskih šol po zgledu najboljših šolskih sistemov na svetu, kot jih prikazujejo raziskave PISA, in spodbuja pobratenja med Evropskimi šolami in nacionalnimi šolami, s čimer bi se spodbujale izmenjave učencev in učiteljev ter bi se povečala zavest o sistemu Evropskih šol v državah članicah, podobno kot v okviru programa Comenius; |
| --- | --- |

23.

poziva svet guvernerjev k dejavnemu razvoju Evropskih šol po zgledu najboljših šolskih sistemov na svetu, kot jih prikazujejo raziskave PISA, in spodbuja pobratenja med Evropskimi šolami in nacionalnimi šolami, s čimer bi se spodbujale izmenjave učencev in učiteljev ter bi se povečala zavest o sistemu Evropskih šol v državah članicah, podobno kot v okviru programa Comenius;

Proračunski vidiki

| 24. | ugotavlja, da prihodki ostajajo enaki ali se znižujejo, zlasti zaradi zavrnitve vpisa učencev iz pogodbenih ustanov ali iz družin, ki ne delajo v institucijah Unije, zaradi pomanjkanja mest, in odločno poziva k iskanju novih rešitev ob upoštevanju dodatnih finančnih sredstev s strani mobilnih delavcev iz zasebnega sektorja in drugih mednarodnih institucij; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da prihodki ostajajo enaki ali se znižujejo, zlasti zaradi zavrnitve vpisa učencev iz pogodbenih ustanov ali iz družin, ki ne delajo v institucijah Unije, zaradi pomanjkanja mest, in odločno poziva k iskanju novih rešitev ob upoštevanju dodatnih finančnih sredstev s strani mobilnih delavcev iz zasebnega sektorja in drugih mednarodnih institucij;

| 25. | ugotavlja, da je sicer treba pri upravljanju šol razumno ravnati z denarjem, vendar poudarja, da poskusi za zmanjšanje izdatkov ne smejo ogroziti temeljnih načel, po katerih delujejo Evropske šole, kot je poučevanje v maternem jeziku z učitelji, ki so materni govorci, ne smejo vplivati na temeljne predmete šolskega programa, kot so naravoslovne vede in matematika, ter ne smejo zniževati kakovosti šolanja; poudarja, da je treba v Evropskih šolah zagotoviti enake in enakovredne učne pogoje učencem vseh jezikovnih skupnosti; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je sicer treba pri upravljanju šol razumno ravnati z denarjem, vendar poudarja, da poskusi za zmanjšanje izdatkov ne smejo ogroziti temeljnih načel, po katerih delujejo Evropske šole, kot je poučevanje v maternem jeziku z učitelji, ki so materni govorci, ne smejo vplivati na temeljne predmete šolskega programa, kot so naravoslovne vede in matematika, ter ne smejo zniževati kakovosti šolanja; poudarja, da je treba v Evropskih šolah zagotoviti enake in enakovredne učne pogoje učencem vseh jezikovnih skupnosti;

| 26. | poziva Evropsko unijo, naj določi svoj proračunski prispevek tako, da bo upoštevala ta načela in bo ustrezno poskrbljeno za učence s posebnimi učnimi potrebami ali tiste, ki se soočajo z drugimi učnimi težavami, ki terjajo posebno podporo, in naj predloži natančno razdelan prikaz sredstev, namenjenih učencem s posebnimi učnimi potrebami, da bi se ta sredstva karseda dobro izkoristila; poziva Komisijo, naj, preden odloči o kakršnih koli proračunskih spremembah, v sodelovanju s šolami in združenji staršev/učiteljev pripravi oceno učinka različnih možnosti racionalizacije sistema, pri čemer naj preuči tudi izobraževalne vidike; |
| --- | --- |

26.

poziva Evropsko unijo, naj določi svoj proračunski prispevek tako, da bo upoštevala ta načela in bo ustrezno poskrbljeno za učence s posebnimi učnimi potrebami ali tiste, ki se soočajo z drugimi učnimi težavami, ki terjajo posebno podporo, in naj predloži natančno razdelan prikaz sredstev, namenjenih učencem s posebnimi učnimi potrebami, da bi se ta sredstva karseda dobro izkoristila; poziva Komisijo, naj, preden odloči o kakršnih koli proračunskih spremembah, v sodelovanju s šolami in združenji staršev/učiteljev pripravi oceno učinka različnih možnosti racionalizacije sistema, pri čemer naj preuči tudi izobraževalne vidike;

| 27. | meni, da je treba kratkoročno spoštovati obveze Evropske unije, obenem pa upoštevati splošne razmere proračunskih omejitev na ravni Unije in držav članic; ugotavlja, da osnutek proračuna za leto 2012 predvideva 1,7-odstotno povečanje sredstev za Evropske šole, hkrati pa je morala Komisija zaradi proračunskih težav predlagati zamrznitev svojih upravnih odhodkov in 1,3-odstotno povečanje upravnih odhodkov za evropske institucije na splošno; se obvezuje, da bo skrbno preučil odobrena sredstva v zadevnih proračunskih vrsticah, da se zadosti vsem proračunskim potrebam; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba kratkoročno spoštovati obveze Evropske unije, obenem pa upoštevati splošne razmere proračunskih omejitev na ravni Unije in držav članic; ugotavlja, da osnutek proračuna za leto 2012 predvideva 1,7-odstotno povečanje sredstev za Evropske šole, hkrati pa je morala Komisija zaradi proračunskih težav predlagati zamrznitev svojih upravnih odhodkov in 1,3-odstotno povečanje upravnih odhodkov za evropske institucije na splošno; se obvezuje, da bo skrbno preučil odobrena sredstva v zadevnih proračunskih vrsticah, da se zadosti vsem proračunskim potrebam;

| 28. | poudarja, da je Unija nesorazmerno malo vpletena v Evropske šole v primerjavi s tem, koliko sredstev iz svojega proračuna jim nameni; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je Unija nesorazmerno malo vpletena v Evropske šole v primerjavi s tem, koliko sredstev iz svojega proračuna jim nameni;

| 29. | poudarja, da predlagana zmanjšanja proračunov Evropskih šol predstavljajo resno grožnjo za kakovost izobraževanja in pravilno delovanje Evropskih šol, zato nasprotuje vsakršnim zmanjšanjem proračuna; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da predlagana zmanjšanja proračunov Evropskih šol predstavljajo resno grožnjo za kakovost izobraževanja in pravilno delovanje Evropskih šol, zato nasprotuje vsakršnim zmanjšanjem proračuna;

| 30. | meni, da je veliko sistemskih težav posledica neizpolnjevanja obveznosti držav članic; opozarja, da ni pravnih jamstev za izpolnitev obveznosti držav članic iz konvencije; |
| --- | --- |

30.

meni, da je veliko sistemskih težav posledica neizpolnjevanja obveznosti držav članic; opozarja, da ni pravnih jamstev za izpolnitev obveznosti držav članic iz konvencije;

| 31. | ugotavlja, da se nekatere države čedalje bolj otepajo svojih obveznosti v zvezi z začasno premestitvijo profesorjev s pretvezo, da obstaja velika razlika med odstotkom učencev njihove narodnosti in prispevkom, ki bi ga morale nameniti v šolski proračun; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da se nekatere države čedalje bolj otepajo svojih obveznosti v zvezi z začasno premestitvijo profesorjev s pretvezo, da obstaja velika razlika med odstotkom učencev njihove narodnosti in prispevkom, ki bi ga morale nameniti v šolski proračun;

| 32. | poudarja, da mora tudi mehanizem razporejanja stroškov spodbujati pravičnejši sistem plačevanja šolnin, ki se zaračunavajo staršem, ki niso zaposleni v evropskih institucijah ali podjetjih, ki so podpisala pogodbo z Evropskimi šolami; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora tudi mehanizem razporejanja stroškov spodbujati pravičnejši sistem plačevanja šolnin, ki se zaračunavajo staršem, ki niso zaposleni v evropskih institucijah ali podjetjih, ki so podpisala pogodbo z Evropskimi šolami;

| 33. | poziva Komisijo, naj predvidi oblikovanje sistema rezervnih seznamov za zapolnitev delovnih mest, ki jih ne morejo zasesti začasno premeščeni profesorji, in tistih mest, ki jih morajo zasesti lokalno najeti predavatelji, da bi tako zagotovili pokritje potreb po učiteljih ter kakovost in kontinuiteto izobraževanja; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj predvidi oblikovanje sistema rezervnih seznamov za zapolnitev delovnih mest, ki jih ne morejo zasesti začasno premeščeni profesorji, in tistih mest, ki jih morajo zasesti lokalno najeti predavatelji, da bi tako zagotovili pokritje potreb po učiteljih ter kakovost in kontinuiteto izobraževanja;

| 34. | spodbuja ustanovitev novih jezikovnih oddelkov, takoj ko je doseženo zadostno število učencev, kar bo učencem, ki nimajo svojega jezikovnega oddelka, omogočilo učenje v njihovem maternem jeziku in preprečilo diskriminacijo glede na učence iz drugih jezikovnih oddelkov ter omejilo stroške zaradi posebnega statusa učencev brez lastnega jezikovnega oddelka; |
| --- | --- |

34.

spodbuja ustanovitev novih jezikovnih oddelkov, takoj ko je doseženo zadostno število učencev, kar bo učencem, ki nimajo svojega jezikovnega oddelka, omogočilo učenje v njihovem maternem jeziku in preprečilo diskriminacijo glede na učence iz drugih jezikovnih oddelkov ter omejilo stroške zaradi posebnega statusa učencev brez lastnega jezikovnega oddelka;

| 35. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je pomanjkanje začasno premeščenega osebja treba nadomestiti z zaposlovanjem lokalnih učiteljev, ki jih bodo plačevale šole; poziva svet guvernerjev, naj poskrbi, da bodo države članice, ki ne prispevajo osebja, plačevale ustrezne nadomestne zneske v šolski proračun; |
| --- | --- |

35.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je pomanjkanje začasno premeščenega osebja treba nadomestiti z zaposlovanjem lokalnih učiteljev, ki jih bodo plačevale šole; poziva svet guvernerjev, naj poskrbi, da bodo države članice, ki ne prispevajo osebja, plačevale ustrezne nadomestne zneske v šolski proračun;

| 36. | meni, da sedanji sistem financiranja nesorazmerno obremenjuje nekatere države članice, ki morajo prispevati osebje in šolsko infrastrukturo, ter od sveta guvernerjev zahteva, naj pregleda sistem financiranja šol in zaposlovanja profesorjev; |
| --- | --- |

36.

meni, da sedanji sistem financiranja nesorazmerno obremenjuje nekatere države članice, ki morajo prispevati osebje in šolsko infrastrukturo, ter od sveta guvernerjev zahteva, naj pregleda sistem financiranja šol in zaposlovanja profesorjev;

| 37. | ponovno poudarja, da mora imeti financiranje Evropskih šol zanesljivo in ustrezno osnovo, da bo mogoče izpolniti obveze iz konvencije in Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, zagotoviti kakovost poučevanja pa tudi enake in enakovredne pogoje poučevanja za otroke vseh jezikovnih skupnosti v Evropskih šolah; je seznanjen z nedavno peticijo združenj staršev učencev in učiteljev Evropskih šol v Bruslju, ki opozarja, da bi predlagano zmanjšanje sredstev resno ogrozilo kakovost izobraževanja in ustrezno delovanje Evropskih šol, zato nasprotuje vsakršnemu zmanjšanju proračuna; |
| --- | --- |

37.

ponovno poudarja, da mora imeti financiranje Evropskih šol zanesljivo in ustrezno osnovo, da bo mogoče izpolniti obveze iz konvencije in Kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, zagotoviti kakovost poučevanja pa tudi enake in enakovredne pogoje poučevanja za otroke vseh jezikovnih skupnosti v Evropskih šolah; je seznanjen z nedavno peticijo združenj staršev učencev in učiteljev Evropskih šol v Bruslju, ki opozarja, da bi predlagano zmanjšanje sredstev resno ogrozilo kakovost izobraževanja in ustrezno delovanje Evropskih šol, zato nasprotuje vsakršnemu zmanjšanju proračuna;

| 38. | poziva Komisijo, naj sprejme določbe za določitev odstotka za posebni prispevek za Evropske šole; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj sprejme določbe za določitev odstotka za posebni prispevek za Evropske šole;

| 39. | poudarja, da je dolgoročno pomembno zagotoviti bolj pregleden finančni prispevek Evropske unije ter narediti več za zagotavljanje odprtosti in raznolikosti šol, poleg tega pa uvesti tudi trajnosten sistem financiranja; glede tega poziva Komisijo, naj pojasni, kako je bila porabljena posebna dajatev; poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi najnovejše stanje pri izvajanju reforme iz leta 2009 ter finančne potrebe v prihodnjih letih, zlasti glede stavbne politike; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je dolgoročno pomembno zagotoviti bolj pregleden finančni prispevek Evropske unije ter narediti več za zagotavljanje odprtosti in raznolikosti šol, poleg tega pa uvesti tudi trajnosten sistem financiranja; glede tega poziva Komisijo, naj pojasni, kako je bila porabljena posebna dajatev; poziva Komisijo, naj Parlamentu predstavi najnovejše stanje pri izvajanju reforme iz leta 2009 ter finančne potrebe v prihodnjih letih, zlasti glede stavbne politike;

Pedagoški vidik

| 40. | želi, da se v skladu s členom 4 Konvencije o statutu Evropskih šol, ki spodbuja zbliževanje učencev različnih jezikovnih oddelkov in pospeševanje medsebojnega razumevanja s poučevanjem nekaterih predmetov v skupnih razredih na isti ravni, predvidi splošna uporaba tako imenovanih delovnih jezikov za poučevanje netemeljnih predmetov, ne da bi to škodovalo tistim učencem, katerih materni jezik ni delovni jezik; |
| --- | --- |

40.

želi, da se v skladu s členom 4 Konvencije o statutu Evropskih šol, ki spodbuja zbliževanje učencev različnih jezikovnih oddelkov in pospeševanje medsebojnega razumevanja s poučevanjem nekaterih predmetov v skupnih razredih na isti ravni, predvidi splošna uporaba tako imenovanih delovnih jezikov za poučevanje netemeljnih predmetov, ne da bi to škodovalo tistim učencem, katerih materni jezik ni delovni jezik;

| 41. | meni, da je poučevanje določenih predmetov v "manj razširjenih" nacionalnih jezikih, ki jih govori le majhno število državljanov EU, že samo po sebi vrednota; |
| --- | --- |

41.

meni, da je poučevanje določenih predmetov v "manj razširjenih" nacionalnih jezikih, ki jih govori le majhno število državljanov EU, že samo po sebi vrednota;

| 42. | poudarja, da je treba opraviti zunanjo oceno šolskih programov v Evropskih šolah, ki ne bi privedla do dodatnih stroškov za šole, ter da je treba izvesti reformo mature, ki sedaj poteka; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je treba opraviti zunanjo oceno šolskih programov v Evropskih šolah, ki ne bi privedla do dodatnih stroškov za šole, ter da je treba izvesti reformo mature, ki sedaj poteka;

| 43. | zahteva, da se izbor učnega osebja opravi na podlagi meril odličnosti, da se zagotovi kakovost poučevanja, usposabljanja in zamenjav v primeru odsotnosti ter da svet guvernerjev zagotovi, da strokovno znanje učnega osebja ocenijo inšpektorji; |
| --- | --- |

43.

zahteva, da se izbor učnega osebja opravi na podlagi meril odličnosti, da se zagotovi kakovost poučevanja, usposabljanja in zamenjav v primeru odsotnosti ter da svet guvernerjev zagotovi, da strokovno znanje učnega osebja ocenijo inšpektorji;

| 44. | meni, da bi bilo treba za profesorje, ki prihajajo iz različnih nacionalnih sistemov, organizirati posebne programe usposabljanja in poklicne delavnice, da bi jih, v skladu s skupnimi standardi in merili, pripravili za delo v sistemu Evropskih šol; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi bilo treba za profesorje, ki prihajajo iz različnih nacionalnih sistemov, organizirati posebne programe usposabljanja in poklicne delavnice, da bi jih, v skladu s skupnimi standardi in merili, pripravili za delo v sistemu Evropskih šol;

| 45. | ponovno poudarja, da je skrb za učence s posebnimi učnimi potrebami prednostna naloga in da morajo Evropske šole storiti vse za povečanje svoje usposobljenosti na področju izobraževanja invalidnih učencev; v zvezi s tem poziva svet guvernerjev, naj poskrbi, da bo pri izračunu velikosti razredov upoštevan koeficient, ki se uporablja za to kategorijo učencev, in zagotovi celovito vključitev takih učencev; |
| --- | --- |

45.

ponovno poudarja, da je skrb za učence s posebnimi učnimi potrebami prednostna naloga in da morajo Evropske šole storiti vse za povečanje svoje usposobljenosti na področju izobraževanja invalidnih učencev; v zvezi s tem poziva svet guvernerjev, naj poskrbi, da bo pri izračunu velikosti razredov upoštevan koeficient, ki se uporablja za to kategorijo učencev, in zagotovi celovito vključitev takih učencev;

| 46. | poziva svet guvernerjev Evropskih šol, naj začne izvajati priporočila o učencih s posebnimi učnimi potrebami, ki izhajajo iz raziskave, ki jo je leta 2009 opravila skupina švedskih strokovnjakov, in v zvezi s tem pripravi akcijski načrt; |
| --- | --- |

46.

poziva svet guvernerjev Evropskih šol, naj začne izvajati priporočila o učencih s posebnimi učnimi potrebami, ki izhajajo iz raziskave, ki jo je leta 2009 opravila skupina švedskih strokovnjakov, in v zvezi s tem pripravi akcijski načrt;

| 47. | poudarja potrebo po oblikovanju dobro delujočega sistema, ki bi invalidnim učencem pomagal med procesom vključevanja v Evropske šole (npr. pomoč posebnih profesorjev), da se zagotovi mobilnost njihovih staršev; |
| --- | --- |

47.

poudarja potrebo po oblikovanju dobro delujočega sistema, ki bi invalidnim učencem pomagal med procesom vključevanja v Evropske šole (npr. pomoč posebnih profesorjev), da se zagotovi mobilnost njihovih staršev;

| 48. | ugotavlja, da uradna 2,7-odstotna stopnja šolskega neuspeha, ki jo je sporočil svet guvernerjev, ne odraža velikih razlik med šolskimi rezultati Evropskih šol, zlasti ne neobičajno velikega šolskega neuspeha v francosko govorečih oddelkih, ki se opaža že dolga leta; poziva svet guvernerjev, naj preuči izobraževalne in finančne vzroke ter posledice te anomalije, stopnje neuspeha na splošno ter sedanje visoke stopnje ponavljanja razreda med učenci; |
| --- | --- |

48.

ugotavlja, da uradna 2,7-odstotna stopnja šolskega neuspeha, ki jo je sporočil svet guvernerjev, ne odraža velikih razlik med šolskimi rezultati Evropskih šol, zlasti ne neobičajno velikega šolskega neuspeha v francosko govorečih oddelkih, ki se opaža že dolga leta; poziva svet guvernerjev, naj preuči izobraževalne in finančne vzroke ter posledice te anomalije, stopnje neuspeha na splošno ter sedanje visoke stopnje ponavljanja razreda med učenci;

| 49. | znova poziva svet guvernerjev, naj poskusi najti druge možnosti za učence, ki ne uspejo ostati v obliki poučevanja, ki se zaključi z evropsko maturo, in poleg maturitetnega spričevala predvidi uvedbo potrdila o dokončanju šolanja za tiste učence, ki se želijo usmeriti v poklic; zagovarja stališče, da je treba za vsako novo potrdilo o dokončanju šolanja pripraviti oceno učinka ter zagotoviti, da prinaša dodatno vrednost k obstoječim okvirom kvalifikacij; |
| --- | --- |

49.

znova poziva svet guvernerjev, naj poskusi najti druge možnosti za učence, ki ne uspejo ostati v obliki poučevanja, ki se zaključi z evropsko maturo, in poleg maturitetnega spričevala predvidi uvedbo potrdila o dokončanju šolanja za tiste učence, ki se želijo usmeriti v poklic; zagovarja stališče, da je treba za vsako novo potrdilo o dokončanju šolanja pripraviti oceno učinka ter zagotoviti, da prinaša dodatno vrednost k obstoječim okvirom kvalifikacij;

| 50. | ponavlja, da mora skrb za učence s posebnimi učnimi potrebami ostati prednostna naloga, zlasti ker Evropske šole zdaj ponujajo le eno vrsto diplome in morajo torej zagotoviti čim večje spremljanje, da bi kolikor je mogoče preprečile šolski neuspeh, ki lahko postane brezizhodna ovira, če učenec zaradi jezikovnih ali drugih razlogov nima dostopa do drugih oblik šolanja v nacionalnem izobraževalnem sistemu države gostiteljice; |
| --- | --- |

50.

ponavlja, da mora skrb za učence s posebnimi učnimi potrebami ostati prednostna naloga, zlasti ker Evropske šole zdaj ponujajo le eno vrsto diplome in morajo torej zagotoviti čim večje spremljanje, da bi kolikor je mogoče preprečile šolski neuspeh, ki lahko postane brezizhodna ovira, če učenec zaradi jezikovnih ali drugih razlogov nima dostopa do drugih oblik šolanja v nacionalnem izobraževalnem sistemu države gostiteljice;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in svetu guvernerjev Evropskih šol. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in svetu guvernerjev Evropskih šol.

---

(1)  UL L 212, 17.8.1994, str. 3.

(2)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 333.

(3)  UL L 124, 27.4.2004, str. 1.

(4)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf.

(5)  KOM(2010)0595.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/22

---

Torek, 27. september 2011Prihodnja kohezijska politika Unije

P7_TA(2011)0403

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o črpanju strukturnih in kohezijskih skladov: pridobljene izkušnje za prihodnjo kohezijsko politiko Unije (2010/2305(INI))

2013/C 56 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov od 174 do 178 te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov od 174 do 178 te pogodbe,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011"Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011"Prispevek regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020" (KOM(2011)0017),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o prispevku regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (SEC(2011)0092), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije o prispevku regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (SEC(2011)0092),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. oktobra 2010"Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskega načrta za oživitev gospodarstva" (SEC(2010)1291), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 25. oktobra 2010"Kohezijska politika: odzivanje na gospodarsko krizo, pregled izvajanja ukrepov kohezijske politike, sprejetih za podporo evropskega načrta za oživitev gospodarstva" (SEC(2010)1291),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010"Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2010"Kohezijska politika: strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (KOM(2010)0110),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2010, ki spremlja sporočilo Komisije z dne 31. marca 2010"Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (SEC(2010)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 31. marca 2010, ki spremlja sporočilo Komisije z dne 31. marca 2010"Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (SEC(2010)0360),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 539/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 539/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. junija 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu glede poenostavitve nekaterih zahtev in glede nekaterih določb, povezanih s finančnim poslovodenjem (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 437/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti posegov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 397/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembah Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi z upravičenostjo naložb v energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije pri stanovanjskih objektih (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 284/2009 z dne 7. aprila 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 284/2009 z dne 7. aprila 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 85/2009 z dne 19. januarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 85/2009 z dne 19. januarja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu v zvezi z nekaterimi določbami glede finančnega upravljanja (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1081/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1784/1999 (7),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1783/1999 (8),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1828/2006 z dne 8. decembra 2006 o pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter Uredbe (ES) št. 1080/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj (9),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2006/702/ES z dne 6. oktobra 2006 o strateških smernicah Skupnosti o koheziji (10),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o strateškem poročilu Komisije za 2010 o izvajanju programov kohezijske politike, sprejetih na seji Sveta za zunanje zadeve 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o strateškem poročilu Komisije za 2010 o izvajanju programov kohezijske politike, sprejetih na seji Sveta za zunanje zadeve 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 z naslovom "Spodbujanje učinkovitega partnerstva pri upravljanju programov kohezijske politike na podlagi dobrih praks iz cikla 2007–2013" (ECO/258), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2010 z naslovom "Spodbujanje učinkovitega partnerstva pri upravljanju programov kohezijske politike na podlagi dobrih praks iz cikla 2007–2013" (ECO/258),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. in 2. decembra 2010"Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 1. in 2. decembra 2010"Kohezijska politika: Strateško poročilo o izvajanju programov 2007–2013 za leto 2010" (CdR 159/2010),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije s 23. junija 2011 o poročilu o izvajanju programov kohezijske politike 2007–2013 za leto 2010 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije s 23. junija 2011 o poročilu o izvajanju programov kohezijske politike 2007–2013 za leto 2010 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2010 o doseganju dejanske ozemeljske, socialne in gospodarske kohezije v EU – nujen pogoj za globalno konkurenčnost? (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih strategij in operativnih programov kohezijske politike (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o izvajanju Uredbe o strukturnih skladih 2007–2013: rezultati pogajanj glede nacionalnih strategij in operativnih programov kohezijske politike (13),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0287/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0287/2011),

| A. | ker absorpcijska sposobnost predstavlja obseg, v katerem lahko država članica in njene regije učinkovito porabijo finančna sredstva, dodeljena iz kohezijskega in strukturnih skladov, in ker je ta sposobnost potrebna, da se s sredstvi iz skladov EU v čim večji meri prispeva k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji; |
| --- | --- |

A.

ker absorpcijska sposobnost predstavlja obseg, v katerem lahko država članica in njene regije učinkovito porabijo finančna sredstva, dodeljena iz kohezijskega in strukturnih skladov, in ker je ta sposobnost potrebna, da se s sredstvi iz skladov EU v čim večji meri prispeva k ekonomski, socialni in teritorialni koheziji;

| B. | ker je kohezijska politika Evropske unije bistvena za spodbujanje usklajenega razvoja EU in ker kljub napredku, doseženem pri zmanjševanju neenakosti v razvoju med regijami, še vedno obstajajo velike razlike v stopnji njihovega ekonomskega, socialnega in regionalnega razvoja, |
| --- | --- |

B.

ker je kohezijska politika Evropske unije bistvena za spodbujanje usklajenega razvoja EU in ker kljub napredku, doseženem pri zmanjševanju neenakosti v razvoju med regijami, še vedno obstajajo velike razlike v stopnji njihovega ekonomskega, socialnega in regionalnega razvoja,

| C. | ker najbolj prikrajšanim regijam in mikroregijam primanjkuje potrebnih finančnih in človeških virov ter upravne podpore, da bi dobro izkoristile razpoložljiva finančna sredstva EU, |
| --- | --- |

C.

ker najbolj prikrajšanim regijam in mikroregijam primanjkuje potrebnih finančnih in človeških virov ter upravne podpore, da bi dobro izkoristile razpoložljiva finančna sredstva EU,

| D. | ker je regionalna politika EU bistveni instrument za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije, s pomočjo katere lahko EU uvaja ukrepe za zmanjšanje regionalnih razlik, podpira dejansko konvergenco in spodbuja razvoj, kakovostno zaposlitev in socialni napredek, hkrati pa je v korist manj razvitim regijam, |
| --- | --- |

D.

ker je regionalna politika EU bistveni instrument za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije, s pomočjo katere lahko EU uvaja ukrepe za zmanjšanje regionalnih razlik, podpira dejansko konvergenco in spodbuja razvoj, kakovostno zaposlitev in socialni napredek, hkrati pa je v korist manj razvitim regijam,

| E. | ker absorpcijska sposobnost ni parameter, ampak spremenljivka, in ker se med posameznimi državami članicami ter regijami in v njih zelo razlikuje, tako da so za povečanje te sposobnosti potrebne individualne rešitve; |
| --- | --- |

E.

ker absorpcijska sposobnost ni parameter, ampak spremenljivka, in ker se med posameznimi državami članicami ter regijami in v njih zelo razlikuje, tako da so za povečanje te sposobnosti potrebne individualne rešitve;

| F. | ker želja po čim večjem črpanju finančne podpore od držav članic in upravnih organov zahteva stalna prizadevanja ter vključevanje lokalne in regionalne ravni javne uprave v vse stopnje tega procesa, pa tudi ustrezno zmogljivost institucionalnih struktur ter učinkovite sisteme upravljanja in nadzora, |
| --- | --- |

F.

ker želja po čim večjem črpanju finančne podpore od držav članic in upravnih organov zahteva stalna prizadevanja ter vključevanje lokalne in regionalne ravni javne uprave v vse stopnje tega procesa, pa tudi ustrezno zmogljivost institucionalnih struktur ter učinkovite sisteme upravljanja in nadzora,

| G. | ker je upravna sposobnost, zlasti pri načrtovanju in izvajanju projektov, osrednje vprašanje absorpcijske sposobnosti in jo je treba okrepiti, pri tem pa se posebej posvetiti državam članicam v zaostanku in z nizko stopnjo črpanja; |
| --- | --- |

G.

ker je upravna sposobnost, zlasti pri načrtovanju in izvajanju projektov, osrednje vprašanje absorpcijske sposobnosti in jo je treba okrepiti, pri tem pa se posebej posvetiti državam članicam v zaostanku in z nizko stopnjo črpanja;

| H. | ker so pravila o kohezijskem in strukturnih skladih zapletena in jih je zato težko pravilno prenesti v nacionalno zakonodajo ter jih spoštovati, poleg tega pa prihaja do napak, tako da države članice in regije porabijo nesorazmerno veliko časa za obravnavo tovrstnih napak in nadzor nad njimi, zato morajo ta pravila ostati skozi čas nespremenjena, da bi spodbudili večji občutek odgovornosti; vendar pa bi bilo treba spodbujati poenostavitev izvajanja finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

H.

ker so pravila o kohezijskem in strukturnih skladih zapletena in jih je zato težko pravilno prenesti v nacionalno zakonodajo ter jih spoštovati, poleg tega pa prihaja do napak, tako da države članice in regije porabijo nesorazmerno veliko časa za obravnavo tovrstnih napak in nadzor nad njimi, zato morajo ta pravila ostati skozi čas nespremenjena, da bi spodbudili večji občutek odgovornosti; vendar pa bi bilo treba spodbujati poenostavitev izvajanja finančnih instrumentov;

| I. | ker je kljub manjšemu številu napak in manjšemu obsegu nepravilne razdelitve strukturnih sredstev treba okrepiti ukrepe držav članic, da bi zmanjšali nepravilno dodeljevanje sredstev in dobili nazaj neupravičeno izplačane zneske, |
| --- | --- |

I.

ker je kljub manjšemu številu napak in manjšemu obsegu nepravilne razdelitve strukturnih sredstev treba okrepiti ukrepe držav članic, da bi zmanjšali nepravilno dodeljevanje sredstev in dobili nazaj neupravičeno izplačane zneske,

| J. | ker imajo zlasti države članice, ki so se EU pridružile v sedanjem programskem obdobju, velike težave s črpanjem zaradi precej večjega obsega sredstev, ki so na voljo v primerjavi s predpristopnimi sredstvi, in zaradi pomanjkljivosti v upravnih strukturah pri vzpostavljanju, podpori in ocenjevanju projektov, |
| --- | --- |

J.

ker imajo zlasti države članice, ki so se EU pridružile v sedanjem programskem obdobju, velike težave s črpanjem zaradi precej večjega obsega sredstev, ki so na voljo v primerjavi s predpristopnimi sredstvi, in zaradi pomanjkljivosti v upravnih strukturah pri vzpostavljanju, podpori in ocenjevanju projektov,

| K. | ker pomanjkanje preglednosti pri stopnjah črpanja kratko- in srednjeročnih sredstev ovira absorpcijsko sposobnost in ker je na vseh stopnjah upravljanja potrebno več preglednosti; |
| --- | --- |

K.

ker pomanjkanje preglednosti pri stopnjah črpanja kratko- in srednjeročnih sredstev ovira absorpcijsko sposobnost in ker je na vseh stopnjah upravljanja potrebno več preglednosti;

| L. | ker Evropski socialni sklad zagotavlja nujno podporo politikam za trg dela in ima pomembno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti in ker je treba njegova sredstva precej povečati, |
| --- | --- |

L.

ker Evropski socialni sklad zagotavlja nujno podporo politikam za trg dela in ima pomembno vlogo pri spodbujanju socialne vključenosti in ker je treba njegova sredstva precej povečati,

| 1. | opozarja na prizadevanja za povečanje absorpcijske sposobnosti in izvrševanje proračuna za kohezijsko politiko v letu 2010 kljub omenjenim težavam ter priznava, da so posegi glede kohezijske politike v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva pozitivno vplivali na hitrejše izvajanje programov in zagotavljanje financiranja upravičencem; poziva Komisijo, naj te posege nadaljuje tudi v obdobju 2014-2020; |
| --- | --- |

1.

opozarja na prizadevanja za povečanje absorpcijske sposobnosti in izvrševanje proračuna za kohezijsko politiko v letu 2010 kljub omenjenim težavam ter priznava, da so posegi glede kohezijske politike v okviru evropskega načrta za oživitev gospodarstva pozitivno vplivali na hitrejše izvajanje programov in zagotavljanje financiranja upravičencem; poziva Komisijo, naj te posege nadaljuje tudi v obdobju 2014-2020;

| 2. | poudarja, da so glavni vzroki za težave pri črpanju naslednji dejavniki:






  — | težave pri dokončanju postopkov za ugotavljanje skladnosti, povezane z novim sistemom upravljanja in nadzora, ki se običajno pokažejo na začetku programskega obdobja; |
| --- | --- | --- |

2.

poudarja, da so glavni vzroki za težave pri črpanju naslednji dejavniki:

—

težave pri dokončanju postopkov za ugotavljanje skladnosti, povezane z novim sistemom upravljanja in nadzora, ki se običajno pokažejo na začetku programskega obdobja;

| — | svetovna gospodarska recesija, ki neposredno vpliva na obliko omejevalnih proračunskih ukrepov za javne proračune in na težave pri zagotavljanju notranjega financiranja; |
| --- | --- |

—

svetovna gospodarska recesija, ki neposredno vpliva na obliko omejevalnih proračunskih ukrepov za javne proračune in na težave pri zagotavljanju notranjega financiranja;

| — | nezadostna sredstva za sofinanciranje projektov; |
| --- | --- |

—

nezadostna sredstva za sofinanciranje projektov;

| — | zamude pri vzpostavljanju in uvajanju pravil EU in nacionalnih pravil ali ustreznih smernic ter vrzeli ali nejasnosti v pravilih; |
| --- | --- |

—

zamude pri vzpostavljanju in uvajanju pravil EU in nacionalnih pravil ali ustreznih smernic ter vrzeli ali nejasnosti v pravilih;

| — | zamude pri prevajanju smernic in pri pridobivanju pojasnil od Komisije ter nedoslednosti v smernicah Komisije; |
| --- | --- |

—

zamude pri prevajanju smernic in pri pridobivanju pojasnil od Komisije ter nedoslednosti v smernicah Komisije;

| — | prezapleteni in prestrogi nacionalni postopki ter njihove pogoste spremembe; |
| --- | --- |

—

prezapleteni in prestrogi nacionalni postopki ter njihove pogoste spremembe;

| — | potreba po ustanovitvi novih institucij za izvajanje programov, kar lahko upočasni začetek in izvajanje programov; |
| --- | --- |

—

potreba po ustanovitvi novih institucij za izvajanje programov, kar lahko upočasni začetek in izvajanje programov;

| — | nezadostna ločitev med organi v državah članicah, težave v hierarhiji med institucijami in notranje težave pri dodelitvi nalog in odgovornosti; |
| --- | --- |

—

nezadostna ločitev med organi v državah članicah, težave v hierarhiji med institucijami in notranje težave pri dodelitvi nalog in odgovornosti;

| — | nezadostna vključitev regionalne in lokalne ravni v pripravo operativnih programov; |
| --- | --- |

—

nezadostna vključitev regionalne in lokalne ravni v pripravo operativnih programov;

| — | omejeno število zaposlenih, njihova nezadostna usposobljenost na nacionalni in regionalni ravni ter težave pri ohranitvi osebja; |
| --- | --- |

—

omejeno število zaposlenih, njihova nezadostna usposobljenost na nacionalni in regionalni ravni ter težave pri ohranitvi osebja;

| — | težave pri vzpostavljanju sistemov informacijske tehnologije; |
| --- | --- |

—

težave pri vzpostavljanju sistemov informacijske tehnologije;

| — | nesorazmerje med stopnjo nadzora in velikostjo projekta; |
| --- | --- |

—

nesorazmerje med stopnjo nadzora in velikostjo projekta;

| — | nezadostne začetne priprave na izvedbo projektov in manjkajoča projektna struktura; |
| --- | --- |

—

nezadostne začetne priprave na izvedbo projektov in manjkajoča projektna struktura;

| — | politično motivirane spremembe prednostnih nalog glede naložb; |
| --- | --- |

—

politično motivirane spremembe prednostnih nalog glede naložb;

| 3. | meni, da je veliko opredeljenih problemov mogoče odpraviti, če se že na stopnji načrtovanja pritegne vse ustrezne akterje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s čimer bi bili predlogi v prihodnjih okvirnih dokumentih in operativnih programih čim bolj prilagojeni njihovim potrebam, kar bi lahko v večji meri in jasneje prispevalo k uresničevanju ciljev EU; |
| --- | --- |

3.

meni, da je veliko opredeljenih problemov mogoče odpraviti, če se že na stopnji načrtovanja pritegne vse ustrezne akterje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s čimer bi bili predlogi v prihodnjih okvirnih dokumentih in operativnih programih čim bolj prilagojeni njihovim potrebam, kar bi lahko v večji meri in jasneje prispevalo k uresničevanju ciljev EU;

| 4. | vendar poudarja, da morajo biti pravila in postopki na ravni Unije in držav članic jasnejši in prožnejši, da se nosilcem projektov olajša dostop do sredstev EU in da jih upravne službe lahko dobro upravljajo, ne da bi upravičencem povzročili velike težave; meni, da bo poenostavitev prispevala k hitremu dodeljevanju sredstev, višji stopnji črpanja, večji učinkovitosti in preglednosti, manjšemu številu napak in krajšim obdobjem izplačila; meni, da je treba doseči ravnovesje med poenostavitvijo in stabilnostjo pravil, postopkov in nadzora; ugotavlja, da je nujni pogoj za uspešno izvajanje morebitnim prijaviteljem in upravičencem zagotoviti zadostne informacije; |
| --- | --- |

4.

vendar poudarja, da morajo biti pravila in postopki na ravni Unije in držav članic jasnejši in prožnejši, da se nosilcem projektov olajša dostop do sredstev EU in da jih upravne službe lahko dobro upravljajo, ne da bi upravičencem povzročili velike težave; meni, da bo poenostavitev prispevala k hitremu dodeljevanju sredstev, višji stopnji črpanja, večji učinkovitosti in preglednosti, manjšemu številu napak in krajšim obdobjem izplačila; meni, da je treba doseči ravnovesje med poenostavitvijo in stabilnostjo pravil, postopkov in nadzora; ugotavlja, da je nujni pogoj za uspešno izvajanje morebitnim prijaviteljem in upravičencem zagotoviti zadostne informacije;

| 5. | poudarja, da lahko višje stopnje črpanja prinesejo učinkovite rezultate le ob spoštovanju regulativnega okvira Skupnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da lahko višje stopnje črpanja prinesejo učinkovite rezultate le ob spoštovanju regulativnega okvira Skupnosti;

| 6. | meni, da je treba posebno pozornost nameniti vidikom doseganja rezultatov in uresničevanja ciljev, ne da bi pri tem zanemarili nujno preverjanje vložkov; meni, da bi bilo v skladu z veljavnimi določbami o izvajanju ter o sistemih nadzora in plačila treba najti boljše ravnovesje na eni strani med pravili in postopki, potrebnimi za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov EU, ter na drugi strani usmerjanjem kohezijske politike v večji učinek in stroškovno učinkovitost; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba posebno pozornost nameniti vidikom doseganja rezultatov in uresničevanja ciljev, ne da bi pri tem zanemarili nujno preverjanje vložkov; meni, da bi bilo v skladu z veljavnimi določbami o izvajanju ter o sistemih nadzora in plačila treba najti boljše ravnovesje na eni strani med pravili in postopki, potrebnimi za zagotavljanje zakonitosti in pravilnosti odhodkov EU, ter na drugi strani usmerjanjem kohezijske politike v večji učinek in stroškovno učinkovitost;

| 7. | poziva k uskladitvi načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja kohezijske politike, da bi izboljšali svetovalno vlogo Komisije in zmanjšali upravno breme pri nadzoru in reviziji; |
| --- | --- |

7.

poziva k uskladitvi načrtovanja, spremljanja in ocenjevanja kohezijske politike, da bi izboljšali svetovalno vlogo Komisije in zmanjšali upravno breme pri nadzoru in reviziji;

| 8. | meni, da se je treba bolj osredotočiti na kaznovanje goljufij in ne formalnih nepravilnosti; podpira bolj prožen in diferenciran pristop glede na resnost ugotovljene nepravilnosti; |
| --- | --- |

8.

meni, da se je treba bolj osredotočiti na kaznovanje goljufij in ne formalnih nepravilnosti; podpira bolj prožen in diferenciran pristop glede na resnost ugotovljene nepravilnosti;

| 9. | poudarja, da bi bilo treba pri postopkih nadzora bolj upoštevati načelo sorazmernosti glede na velikost projekta ter poenostaviti zahteve o informacijah, ki jih je treba podati, ter o nadzoru pri izvajanju manjših projektov in programov; vendar opozarja, da poenostavljena pravila ne smejo negativno vplivati na preglednost in odgovornost; poziva k večji in boljši usklajenosti revizijske dejavnosti, k odpravi nepotrebnega nadzora v državah članicah z ustreznim sistemom upravljanja sredstev ter k sprejetju načela o eni reviziji v naslednjem programskem obdobju ter da bi se čim pogosteje izvajalo načelo "pogodbe o zaupanju"; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bi bilo treba pri postopkih nadzora bolj upoštevati načelo sorazmernosti glede na velikost projekta ter poenostaviti zahteve o informacijah, ki jih je treba podati, ter o nadzoru pri izvajanju manjših projektov in programov; vendar opozarja, da poenostavljena pravila ne smejo negativno vplivati na preglednost in odgovornost; poziva k večji in boljši usklajenosti revizijske dejavnosti, k odpravi nepotrebnega nadzora v državah članicah z ustreznim sistemom upravljanja sredstev ter k sprejetju načela o eni reviziji v naslednjem programskem obdobju ter da bi se čim pogosteje izvajalo načelo "pogodbe o zaupanju";

| 10. | poudarja velikanski pomen pravočasnega sprejetja večletnega finančnega okvira ter jasnih in dokončnih pravil in smernic za države članice, da bi preprečili začetne težave in zamude zaradi priprave nacionalnih predpisov ter izpolnjevanja predhodnih pogojev s strani držav članic na začetku naslednjega programskega obdobja; meni, da mora Komisija nuditi tehnično pomoč, da se zagotovi tudi dobro razumevanje teh pravil na ravni držav članic; poudarja, da je trajanje večletnega finančnega okvira glavno vprašanje kohezijske politike ter absorpcijske sposobnosti, saj prekratek večletni finančni okvir ovira tiste projekte, ki trajajo dlje in so hkrati najpomembnejši z razvojnega vidika; |
| --- | --- |

10.

poudarja velikanski pomen pravočasnega sprejetja večletnega finančnega okvira ter jasnih in dokončnih pravil in smernic za države članice, da bi preprečili začetne težave in zamude zaradi priprave nacionalnih predpisov ter izpolnjevanja predhodnih pogojev s strani držav članic na začetku naslednjega programskega obdobja; meni, da mora Komisija nuditi tehnično pomoč, da se zagotovi tudi dobro razumevanje teh pravil na ravni držav članic; poudarja, da je trajanje večletnega finančnega okvira glavno vprašanje kohezijske politike ter absorpcijske sposobnosti, saj prekratek večletni finančni okvir ovira tiste projekte, ki trajajo dlje in so hkrati najpomembnejši z razvojnega vidika;

| 11. | poziva države članice, naj zakonodajo Skupnosti hitreje prenesejo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da je treba pridobiti zadostno število usposobljenega osebja za boljše obravnavanje izzivov na terenu; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, naj zakonodajo Skupnosti hitreje prenesejo v nacionalno zakonodajo; poudarja, da je treba pridobiti zadostno število usposobljenega osebja za boljše obravnavanje izzivov na terenu;

| 12. | poudarja, da je treba v nekaterih evropskih regijah na meji z državami AKP povečati sinergije in dopolnjevanje med vsemi skladi z deljenim upravljanjem (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo) ter Evropskim razvojnim skladom, ter poudarja prednosti teh sinergij; meni, da je treba spodbujati prožnost med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim socialnim skladom, da bi lažje financirali integrirane projekte, obenem pa upoštevali posebnost in cilje vsakega sklada; poudarja, da bi uskladitev pravil in postopkov lahko privedla do poenostavitve sistemov dodeljevanja in morebitne upravičence spodbudila k sodelovanju v programih, ki jih sofinancira EU; pri tem opozarja na možnost navzkrižnega financiranja, ki doslej še ni bilo v celoti izkoriščeno; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba v nekaterih evropskih regijah na meji z državami AKP povečati sinergije in dopolnjevanje med vsemi skladi z deljenim upravljanjem (Evropski sklad za regionalni razvoj, Evropski socialni sklad, Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za ribištvo) ter Evropskim razvojnim skladom, ter poudarja prednosti teh sinergij; meni, da je treba spodbujati prožnost med Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim socialnim skladom, da bi lažje financirali integrirane projekte, obenem pa upoštevali posebnost in cilje vsakega sklada; poudarja, da bi uskladitev pravil in postopkov lahko privedla do poenostavitve sistemov dodeljevanja in morebitne upravičence spodbudila k sodelovanju v programih, ki jih sofinancira EU; pri tem opozarja na možnost navzkrižnega financiranja, ki doslej še ni bilo v celoti izkoriščeno;

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo Evropski socialni sklad danes uporabljal učinkoviteje, da bi se na vseh ravneh in v vseh državah članicah bolje odzval na sedanje socialno-ekonomske izzive zaradi finančne recesije, ter naj zagotovijo, da bo ta sklad v prihodnje pomembno in ciljno prispeval k izvajanju strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja kot prepoznaven, pregleden, učinkovit, prilagodljiv, preprost in uporabniku prijazen instrument, ki naj bi razvijal človeški kapital ter hkrati odražal posebnosti in potrebe držav članic in regij; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo Evropski socialni sklad danes uporabljal učinkoviteje, da bi se na vseh ravneh in v vseh državah članicah bolje odzval na sedanje socialno-ekonomske izzive zaradi finančne recesije, ter naj zagotovijo, da bo ta sklad v prihodnje pomembno in ciljno prispeval k izvajanju strategije Evropa 2020 na področju zaposlovanja in socialnega vključevanja kot prepoznaven, pregleden, učinkovit, prilagodljiv, preprost in uporabniku prijazen instrument, ki naj bi razvijal človeški kapital ter hkrati odražal posebnosti in potrebe držav članic in regij;

| 14. | poudarja, da je treba prizadevanja osredotočiti na omejeno število prednostnih nalog, med katerimi so najnujnejše znižanje rekordne ravni brezposelnosti na notranjem trgu, zlasti zaposlovanje mladih in žensk, da bi zagotovili, da se vseevropski projekti izvajajo učinkoviteje ter da bi dosegli čim večji učinek Evropskega socialnega sklada in izkoristili njegov potencial pri podpori strategije Evropa 2020, ob tem pa upoštevali različne razmere v državah članicah, in da je poleg tega treba okrepiti finančno neodvisnost Evropskega socialnega sklada ter spodbuditi njegovo prožnost, da bi lahko odgovorili na sedanje izzive na področju brezposelnosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba prizadevanja osredotočiti na omejeno število prednostnih nalog, med katerimi so najnujnejše znižanje rekordne ravni brezposelnosti na notranjem trgu, zlasti zaposlovanje mladih in žensk, da bi zagotovili, da se vseevropski projekti izvajajo učinkoviteje ter da bi dosegli čim večji učinek Evropskega socialnega sklada in izkoristili njegov potencial pri podpori strategije Evropa 2020, ob tem pa upoštevali različne razmere v državah članicah, in da je poleg tega treba okrepiti finančno neodvisnost Evropskega socialnega sklada ter spodbuditi njegovo prožnost, da bi lahko odgovorili na sedanje izzive na področju brezposelnosti;

| 15. | poziva države članice, naj spodbujajo in ohranjajo obsežen dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi lahko bolje prepoznale potrebe trga dela, izboljšale zaposljivost socialno zapostavljenih skupin, hkrati pa naj pri oblikovanju političnih ciljev v povezavi s kohezijsko politiko v zadostni meri upoštevajo regionalne in lokalne potrebe ter zagotovijo, da se te potrebe odražajo v ciljih Evropskega socialnega sklada; poziva, naj se posebna pozornost nameni usposabljanju in izobraževanju ljudi na manj kvalificiranih delovnih mestih, da bi izboljšali zaposljivost te skupine; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj spodbujajo in ohranjajo obsežen dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi lahko bolje prepoznale potrebe trga dela, izboljšale zaposljivost socialno zapostavljenih skupin, hkrati pa naj pri oblikovanju političnih ciljev v povezavi s kohezijsko politiko v zadostni meri upoštevajo regionalne in lokalne potrebe ter zagotovijo, da se te potrebe odražajo v ciljih Evropskega socialnega sklada; poziva, naj se posebna pozornost nameni usposabljanju in izobraževanju ljudi na manj kvalificiranih delovnih mestih, da bi izboljšali zaposljivost te skupine;

| 16. | poziva države članice, naj izboljšajo obveščenost o Evropskem socialnem skladu in dostop do njega ter naj posodobijo zmogljivosti za pripravo projektov, da bodo prispevale k ustvarjanju novih, dostojnih delovnih mest in učinkovitejšo socialno vključenost; |
| --- | --- |

16.

poziva države članice, naj izboljšajo obveščenost o Evropskem socialnem skladu in dostop do njega ter naj posodobijo zmogljivosti za pripravo projektov, da bodo prispevale k ustvarjanju novih, dostojnih delovnih mest in učinkovitejšo socialno vključenost;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj pri lokalnih in regionalnih razvojnih projektih dajejo prednost celostnemu pristopu, pri čemer naj spodbujajo razvoj lokalnih pobud za Evropski socialni sklad od spodaj navzgor in omogočijo združevanje več virov financiranja: operativnih programov, nacionalnih programov in zasebnih sredstev na ravni posameznega projekta; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj pri lokalnih in regionalnih razvojnih projektih dajejo prednost celostnemu pristopu, pri čemer naj spodbujajo razvoj lokalnih pobud za Evropski socialni sklad od spodaj navzgor in omogočijo združevanje več virov financiranja: operativnih programov, nacionalnih programov in zasebnih sredstev na ravni posameznega projekta;

| 18. | obžaluje, da je zaradi dolgotrajnih upravnih postopkov in zapletenih pravil, zlasti v nekaterih državah članicah, izvrševanje Evropskega socialnega sklada počasnejše, kot je bilo predvideno, in da to mnoge upravičence odvrača od tega, da bi zaprosili za financiranje; spodbuja usklajevanje ciljev Evropskega socialnega sklada z dejanskimi potrebami trga dela, ki zahteva naložbe v nadgradnjo poklicnega usposabljanja in ukrepe za zaščito obrtništva; |
| --- | --- |

18.

obžaluje, da je zaradi dolgotrajnih upravnih postopkov in zapletenih pravil, zlasti v nekaterih državah članicah, izvrševanje Evropskega socialnega sklada počasnejše, kot je bilo predvideno, in da to mnoge upravičence odvrača od tega, da bi zaprosili za financiranje; spodbuja usklajevanje ciljev Evropskega socialnega sklada z dejanskimi potrebami trga dela, ki zahteva naložbe v nadgradnjo poklicnega usposabljanja in ukrepe za zaščito obrtništva;

| 19. | poziva Komisijo, naj pregleda raven sofinanciranja in jo bolj prilagodi stopnji razvoja, dodani vrednosti za EU, vrstam dejavnosti in upravičencem, njihovi absorpcijski sposobnosti in možnostim za razvoj; zato poziva, naj se za kohezijsko politiko nameni zadosten proračun na ravni Unije, sedaj ko so nacionalni in lokalni prispevki omejeni zaradi nacionalnih varčevalnih proračunskih politik; obžaluje, da se ne uporabi velik del denarja, ki je na voljo v Evropskem socialnem skladu, hkrati pa ugotavlja, da so nekatere države članice na tem področju močno napredovale; zato poziva države članice, naj oblikujejo mehanizme za pomoč malim upravičencem (pretežno nevladnim organizacijam na osnovni ravni ter malim in srednjim podjetjem) pri pripravi uspešne vloge in za svetovanje tem upravičencem v obdobju izvajanja, kar bo zagotovilo učinkovitejši proces; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj pregleda raven sofinanciranja in jo bolj prilagodi stopnji razvoja, dodani vrednosti za EU, vrstam dejavnosti in upravičencem, njihovi absorpcijski sposobnosti in možnostim za razvoj; zato poziva, naj se za kohezijsko politiko nameni zadosten proračun na ravni Unije, sedaj ko so nacionalni in lokalni prispevki omejeni zaradi nacionalnih varčevalnih proračunskih politik; obžaluje, da se ne uporabi velik del denarja, ki je na voljo v Evropskem socialnem skladu, hkrati pa ugotavlja, da so nekatere države članice na tem področju močno napredovale; zato poziva države članice, naj oblikujejo mehanizme za pomoč malim upravičencem (pretežno nevladnim organizacijam na osnovni ravni ter malim in srednjim podjetjem) pri pripravi uspešne vloge in za svetovanje tem upravičencem v obdobju izvajanja, kar bo zagotovilo učinkovitejši proces;

| 20. | poziva države članice, naj v večji meri in na podlagi jasnih pravil izkoristijo možnost za vnaprejšnje plačilo upravičencem Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice, naj v večji meri in na podlagi jasnih pravil izkoristijo možnost za vnaprejšnje plačilo upravičencem Evropskega socialnega sklada;

| 21. | poudarja, da se je treba nenehno, odločno in zavzeto osredotočati na dejanske dosežke in rezultate razvojnih programov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, z boljšimi sistemi ocenjevanja, spremljanja in kazalnikov na ravni Unije, držav, regij in lokalnih skupnosti, ki morajo poleg stopnje odhodkov vključevati tudi kakovost zastavljenih politik; poziva Komisijo, naj upošteva dejavnike negotovosti, ki vplivajo na dolgoročne projekte za vrnitev na delo; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se je treba nenehno, odločno in zavzeto osredotočati na dejanske dosežke in rezultate razvojnih programov, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, z boljšimi sistemi ocenjevanja, spremljanja in kazalnikov na ravni Unije, držav, regij in lokalnih skupnosti, ki morajo poleg stopnje odhodkov vključevati tudi kakovost zastavljenih politik; poziva Komisijo, naj upošteva dejavnike negotovosti, ki vplivajo na dolgoročne projekte za vrnitev na delo;

| 22. | poudarja, kako pomembne so lahko nekatere reforme v posameznih državah članicah za povečanje absorpcijske sposobnosti, zato se morajo Komisija in zadevne države članice o njih dogovoriti pri oblikovanju pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu, tako da bodo te zavezujoč pogoj za države; zlasti opozarja na pomen decentralizacije ter krepitve moči regionalnih in lokalnih organov; |
| --- | --- |

22.

poudarja, kako pomembne so lahko nekatere reforme v posameznih državah članicah za povečanje absorpcijske sposobnosti, zato se morajo Komisija in zadevne države članice o njih dogovoriti pri oblikovanju pogodbe o razvojnem in naložbenem partnerstvu, tako da bodo te zavezujoč pogoj za države; zlasti opozarja na pomen decentralizacije ter krepitve moči regionalnih in lokalnih organov;

| 23. | meni, da bi morala biti regulativna struktura kohezijske politike pri pripravi operativnih programov prožnejša, tako da bi bolje odražala značaj in geografijo razvojnih procesov; predlaga, naj bo državam članicam in regijam omogočeno dovolj prožnosti, da bodo lahko izbrale več svojih prednostnih nalog in oblikovale primerne kombinacije politik; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi morala biti regulativna struktura kohezijske politike pri pripravi operativnih programov prožnejša, tako da bi bolje odražala značaj in geografijo razvojnih procesov; predlaga, naj bo državam članicam in regijam omogočeno dovolj prožnosti, da bodo lahko izbrale več svojih prednostnih nalog in oblikovale primerne kombinacije politik;

| 24. | poziva države članice, naj se bolj posvetijo pripravi projektov ter naj določijo projektno strukturo, da bi zmanjšali možnost prekoračitve stroškov in dosegli visoko stopnjo črpanja; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj se bolj posvetijo pripravi projektov ter naj določijo projektno strukturo, da bi zmanjšali možnost prekoračitve stroškov in dosegli visoko stopnjo črpanja;

| 25. | ugotavlja, da sta institucionalna zmogljivost javnega sektorja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter tehnična in upravna zmogljivost sodelujočih javnih organov in upravičencev osrednja dejavnika uspešnega razvoja, izvajanja in spremljanja politik, ki so potrebne za doseganje ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da sta institucionalna zmogljivost javnega sektorja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni ter tehnična in upravna zmogljivost sodelujočih javnih organov in upravičencev osrednja dejavnika uspešnega razvoja, izvajanja in spremljanja politik, ki so potrebne za doseganje ciljev strategije Evropa 2020;

| 26. | poziva države članice, naj ob podpori Komisije in v usklajevanju z lokalnimi in regionalnimi organi pozornost namenijo boljšemu upravljanju človeških virov, tako da si še bolj prizadevajo, da pritegnejo in zadržijo usposobljeno osebje za upravljanje sredstev EU, da spodbujajo njihovo kakovostno usposabljanje ter da se izogibajo zamenjavi osebja, razen če je to res potrebno in izključno namenjeno izboljšanju njihove učinkovitosti in s tem tudi absorpcijske sposobnosti; opozarja na možnosti za koriščenje sredstev iz Evropskega socialnega sklada ter tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, potrebnih za izvajanje in spremljanje programov; poudarja pomen "vsega na enem mestu" na decentralizirani ravni kot pomoč partnerjem v programu; poziva države članice, naj čim bližje državljanom odprejo "evropska okenca", ki bodo lokalnim oblastem in državljanom EU v pomoč pri pripravi vlog za Kohezijski sklad; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj ob podpori Komisije in v usklajevanju z lokalnimi in regionalnimi organi pozornost namenijo boljšemu upravljanju človeških virov, tako da si še bolj prizadevajo, da pritegnejo in zadržijo usposobljeno osebje za upravljanje sredstev EU, da spodbujajo njihovo kakovostno usposabljanje ter da se izogibajo zamenjavi osebja, razen če je to res potrebno in izključno namenjeno izboljšanju njihove učinkovitosti in s tem tudi absorpcijske sposobnosti; opozarja na možnosti za koriščenje sredstev iz Evropskega socialnega sklada ter tehnične pomoči za krepitev zmogljivosti, potrebnih za izvajanje in spremljanje programov; poudarja pomen "vsega na enem mestu" na decentralizirani ravni kot pomoč partnerjem v programu; poziva države članice, naj čim bližje državljanom odprejo "evropska okenca", ki bodo lokalnim oblastem in državljanom EU v pomoč pri pripravi vlog za Kohezijski sklad;

| 27. | ugotavlja, da je v sistemih upravljanja in nadzora ter v njihovi zmogljivosti potrebna visoka stopnja stalnosti, če želimo izkoristiti pridobljene upravne izkušnje in znanja; zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo preprečile menjavanje administrativnega osebja, ki se ukvarja z upravljanjem sredstev iz skladov; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da je v sistemih upravljanja in nadzora ter v njihovi zmogljivosti potrebna visoka stopnja stalnosti, če želimo izkoristiti pridobljene upravne izkušnje in znanja; zato poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo preprečile menjavanje administrativnega osebja, ki se ukvarja z upravljanjem sredstev iz skladov;

| 28. | poziva Komisijo, naj poveča pomoč državam članicam, pri katerih je stopnja črpanja pod povprečjem EU in kjer se kažejo pomanjkljivosti v absorpcijski sposobnosti; meni, da je treba s tako okrepljeno pomočjo in tesnim sodelovanjem nadaljevati vsaj tako dolgo, da te države članice dosežejo raven znanja, ki bo omogočala doseganje rezultatov brez posebne zunanje pomoči; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj poveča pomoč državam članicam, pri katerih je stopnja črpanja pod povprečjem EU in kjer se kažejo pomanjkljivosti v absorpcijski sposobnosti; meni, da je treba s tako okrepljeno pomočjo in tesnim sodelovanjem nadaljevati vsaj tako dolgo, da te države članice dosežejo raven znanja, ki bo omogočala doseganje rezultatov brez posebne zunanje pomoči;

| 29. | poziva države članice, naj vzpostavijo forume ali omrežja za izmenjavo med svojimi izvedbenimi strukturami, da bi razpravljali o izkušnjah in težavah ter izmenjali dobro prakso; države članice tudi poziva, naj upravičencem pomagajo pri izpolnjevanju težavnejših zahtev glede nadzora in jim nudijo podporo, zlasti s pomočjo posojil za tehnično pomoč za usposabljanje in pomoč gospodarskim in socialnim akterjem, ki bi lahko bili upravičeni do sredstev; predlaga, naj se delež sredstev, dodeljenih za operativne programe tehnične pomoči, uporabi za take ukrepe, poziva države članice, naj oblikujejo in organizirajo tečaje usposabljanja za morebitne upravičence do sredstev; |
| --- | --- |

29.

poziva države članice, naj vzpostavijo forume ali omrežja za izmenjavo med svojimi izvedbenimi strukturami, da bi razpravljali o izkušnjah in težavah ter izmenjali dobro prakso; države članice tudi poziva, naj upravičencem pomagajo pri izpolnjevanju težavnejših zahtev glede nadzora in jim nudijo podporo, zlasti s pomočjo posojil za tehnično pomoč za usposabljanje in pomoč gospodarskim in socialnim akterjem, ki bi lahko bili upravičeni do sredstev; predlaga, naj se delež sredstev, dodeljenih za operativne programe tehnične pomoči, uporabi za take ukrepe, poziva države članice, naj oblikujejo in organizirajo tečaje usposabljanja za morebitne upravičence do sredstev;

| 30. | poudarja pomen programov za medregionalno sodelovanje ter programov, kot sta INTERACT in URBACT, pri opredeljevanju in širjenju najboljše prakse ter pri usposabljanju političnih in upravnih akterjev za najboljšo uporabo sredstev; poziva, naj bo ukrepom za spodbujanje regionalnega načrtovanja in učinkovite porabe sredstev možno dodeliti sredstva iz sklopa "medregionalno sodelovanje" v okviru cilja za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen programov za medregionalno sodelovanje ter programov, kot sta INTERACT in URBACT, pri opredeljevanju in širjenju najboljše prakse ter pri usposabljanju političnih in upravnih akterjev za najboljšo uporabo sredstev; poziva, naj bo ukrepom za spodbujanje regionalnega načrtovanja in učinkovite porabe sredstev možno dodeliti sredstva iz sklopa "medregionalno sodelovanje" v okviru cilja za teritorialno sodelovanje;

| 31. | poziva Komisijo, naj vzpostavi program sodelovanja na ravni EU, ki bi temeljil na izkušnjah programa medinstitucionalnega sodelovanja, s čimer bi izboljšali sodelovanje med regijami z veliko absorpcijo in regijami z nizko absorpcijo ter omogočili širjenje dobre prakse; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj vzpostavi program sodelovanja na ravni EU, ki bi temeljil na izkušnjah programa medinstitucionalnega sodelovanja, s čimer bi izboljšali sodelovanje med regijami z veliko absorpcijo in regijami z nizko absorpcijo ter omogočili širjenje dobre prakse;

| 32. | predlaga, naj se vzpostavi internetna platforma za upravičence, lokalne in regionalne zainteresirane strani ter vladne institucije za izmenjavo najboljše prakse ter informacij o ovirah in težavah ter možnih rešitvah zanje; |
| --- | --- |

32.

predlaga, naj se vzpostavi internetna platforma za upravičence, lokalne in regionalne zainteresirane strani ter vladne institucije za izmenjavo najboljše prakse ter informacij o ovirah in težavah ter možnih rešitvah zanje;

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči uvedbo usklajenih informacijskih in komunikacijskih sistemov, pri čemer naj upošteva razlike med sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah; zato poziva k uvedbi enotnega računalniškega programa za spremljanje porabe sredstev v okviru programa za teritorialno sodelovanje; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preuči uvedbo usklajenih informacijskih in komunikacijskih sistemov, pri čemer naj upošteva razlike med sistemi upravljanja in nadzora v državah članicah; zato poziva k uvedbi enotnega računalniškega programa za spremljanje porabe sredstev v okviru programa za teritorialno sodelovanje;

| 34. | poziva Komisijo, naj uporabi informacijske in komunikacijske sisteme in razvije sistem zgodnjega opozarjanja pri črpanju sredstev ter naj pripravi vsaj letno poročilo s podatki o črpanju iz regionalnih in strukturnih skladov za vsako regijo, da bosta lahko Evropski parlament in Svet spremljala izvajanje kohezijske politike; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj uporabi informacijske in komunikacijske sisteme in razvije sistem zgodnjega opozarjanja pri črpanju sredstev ter naj pripravi vsaj letno poročilo s podatki o črpanju iz regionalnih in strukturnih skladov za vsako regijo, da bosta lahko Evropski parlament in Svet spremljala izvajanje kohezijske politike;

| 35. | poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z Evropsko investicijsko banko, zlasti pri pripravi pobud Skupnosti za večjo učinkovitost in uspešnost kohezijske politike ter za povečanje učinka strukturnih skladov, tako da zagotovi sredstva za podporo financiranja malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj dejavno sodeluje z Evropsko investicijsko banko, zlasti pri pripravi pobud Skupnosti za večjo učinkovitost in uspešnost kohezijske politike ter za povečanje učinka strukturnih skladov, tako da zagotovi sredstva za podporo financiranja malih in srednjih podjetij;

| 36. | meni, da bodo zaradi večje prilagodljivosti javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni, ki bodo pripravljena dovolj zgodaj in v skladu s strategijo Evropa 2020, prispevala k večji absorpcijski sposobnosti in reševanju težav s sofinanciranjem; priporoča državam članicam, naj pojasnijo in poenostavijo nacionalno zakonodajo, da bi bila taka partnerstva mogoča; poudarja, da je treba zagotoviti demokratični nadzor javno-zasebnih partnerstev; |
| --- | --- |

36.

meni, da bodo zaradi večje prilagodljivosti javno-zasebna partnerstva na regionalni in lokalni ravni, ki bodo pripravljena dovolj zgodaj in v skladu s strategijo Evropa 2020, prispevala k večji absorpcijski sposobnosti in reševanju težav s sofinanciranjem; priporoča državam članicam, naj pojasnijo in poenostavijo nacionalno zakonodajo, da bi bila taka partnerstva mogoča; poudarja, da je treba zagotoviti demokratični nadzor javno-zasebnih partnerstev;

| 37. | poziva Komisijo, naj preveri obstoj in preuči učinkovitost zakonodajne podlage za izvajanje projektov javno-zasebnega partnerstva in naj po potrebi državam članicam, ki niso sprejele takih zakonodajnih ukrepov, predlaga njihovo čimprejšnjo pripravo in sprejetje, kar bi omogočilo uporabo sredstev iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada za projekte javno-zasebnega partnerstva za naslednje programsko obdobje ter postopke za učinkovito izvedbo teh projektov na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj preveri obstoj in preuči učinkovitost zakonodajne podlage za izvajanje projektov javno-zasebnega partnerstva in naj po potrebi državam članicam, ki niso sprejele takih zakonodajnih ukrepov, predlaga njihovo čimprejšnjo pripravo in sprejetje, kar bi omogočilo uporabo sredstev iz strukturnih skladov in kohezijskega sklada za projekte javno-zasebnega partnerstva za naslednje programsko obdobje ter postopke za učinkovito izvedbo teh projektov na regionalni in lokalni ravni;

| 38. | poudarja, da večina malih in srednjih podjetij ter zlasti majhna in mikropodjetja samostojno nima dostopa do strukturnih skladov zaradi sedanjih upravnih in finančnih omejitev ter da potrebujejo podporo in nasvet svojih predstavniških organizacij na regionalni in lokalni ravni; meni, da je poenostavitev pravil in postopkov nujna za zagotovitev njihovega dostopa do strukturnih skladov; zahteva, naj se zakon o malih podjetjih in njegovi načeli "misliti najprej na male" in "enkrat samkrat" ter načelo sorazmernosti uporabljajo na vseh ravneh odločanja, da se določijo prednostne naložbe, postopki upravljanja, revizije in nadzora, s čimer bi zagotovili boljše črpanje sredstev; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da večina malih in srednjih podjetij ter zlasti majhna in mikropodjetja samostojno nima dostopa do strukturnih skladov zaradi sedanjih upravnih in finančnih omejitev ter da potrebujejo podporo in nasvet svojih predstavniških organizacij na regionalni in lokalni ravni; meni, da je poenostavitev pravil in postopkov nujna za zagotovitev njihovega dostopa do strukturnih skladov; zahteva, naj se zakon o malih podjetjih in njegovi načeli "misliti najprej na male" in "enkrat samkrat" ter načelo sorazmernosti uporabljajo na vseh ravneh odločanja, da se določijo prednostne naložbe, postopki upravljanja, revizije in nadzora, s čimer bi zagotovili boljše črpanje sredstev;

| 39. | poudarja pomen partnerjev, določenih v členu 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, za absorpcijsko sposobnost; poziva države članice, naj državljane, predstavnike civilne družbe, združenja in nevladne organizacije ter regionalne in lokalne organe temeljito seznanijo z možnostmi financiranja, upravičenostjo do sofinanciranja iz kohezijskega in strukturnih skladov, s pravili sofinanciranja in povračila ter kje najti razpise za zbiranje predlogov in jih pri tem podprejo, poleg tega naj spodbujajo njihovo zavezanost pri koriščenju možnosti financiranja; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomen partnerjev, določenih v členu 11 Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, za absorpcijsko sposobnost; poziva države članice, naj državljane, predstavnike civilne družbe, združenja in nevladne organizacije ter regionalne in lokalne organe temeljito seznanijo z možnostmi financiranja, upravičenostjo do sofinanciranja iz kohezijskega in strukturnih skladov, s pravili sofinanciranja in povračila ter kje najti razpise za zbiranje predlogov in jih pri tem podprejo, poleg tega naj spodbujajo njihovo zavezanost pri koriščenju možnosti financiranja;

| 40. | poudarja pozitivne učinke uporabe finančnih instrumentov Evropske investicijske banke, kot je Jessica, za širitev splošnih virov financiranja, ne da bi povečali neposredno javno financiranje; |
| --- | --- |

40.

poudarja pozitivne učinke uporabe finančnih instrumentov Evropske investicijske banke, kot je Jessica, za širitev splošnih virov financiranja, ne da bi povečali neposredno javno financiranje;

| 41. | ponavlja, da sta mehanizem upravljanja na več ravneh ter načelo partnerstva bistvena dejavnika za učinkovitost operativnih programov in veliko absorpcijsko sposobnost; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti in svojo institucionalno avtonomijo dosledno krepijo načeli partnerstva in preglednosti pri pripravi in izvajanju operativnih programov ter naj zato regionalno in lokalno raven ter civilno družbo zavezujoče, celovito in trajno od začetka vključijo v opredeljevanje in oblikovanje prednostnih nalog pri naložbah, v vse stopnje priprave operativnih programov, pa tudi v njihovo izvajanje in ocenjevanje; |
| --- | --- |

41.

ponavlja, da sta mehanizem upravljanja na več ravneh ter načelo partnerstva bistvena dejavnika za učinkovitost operativnih programov in veliko absorpcijsko sposobnost; poziva države članice, naj v skladu z načelom subsidiarnosti in svojo institucionalno avtonomijo dosledno krepijo načeli partnerstva in preglednosti pri pripravi in izvajanju operativnih programov ter naj zato regionalno in lokalno raven ter civilno družbo zavezujoče, celovito in trajno od začetka vključijo v opredeljevanje in oblikovanje prednostnih nalog pri naložbah, v vse stopnje priprave operativnih programov, pa tudi v njihovo izvajanje in ocenjevanje;

| 42. | poziva Komisijo, naj pripravi bolj odprto razpravo o ukrepih za povečanje črpanja iz kohezijskega in strukturnih skladov; pri tem bi lahko povabili Odbor regij, naj vsako leto pripravi mnenje o absorpcijski sposobnosti vseh držav članic, |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj pripravi bolj odprto razpravo o ukrepih za povečanje črpanja iz kohezijskega in strukturnih skladov; pri tem bi lahko povabili Odbor regij, naj vsako leto pripravi mnenje o absorpcijski sposobnosti vseh držav članic,

| 43. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo kohezijska politika podpirala izvajanje strategije Evropa 2020 v vseh državah članicah in tako zmanjšala razlike med regijami in mikroregijami, ustrezno upoštevala posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in spodbudila usklajen razvoj v EU, tudi z uvedbo dodatnih usmerjenih instrumentov ter ukrepov v tistih okoljih, ki ne dosegajo evropskih meril; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo kohezijska politika podpirala izvajanje strategije Evropa 2020 v vseh državah članicah in tako zmanjšala razlike med regijami in mikroregijami, ustrezno upoštevala posebne potrebe najbolj oddaljenih regij in spodbudila usklajen razvoj v EU, tudi z uvedbo dodatnih usmerjenih instrumentov ter ukrepov v tistih okoljih, ki ne dosegajo evropskih meril;

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam.

---

(1)  UL L 158, 24.6.2010, str. 1.

(2)  UL L 132, 29.5.2010, str. 1.

(3)  UL L 126, 21.5.2009, str. 3.

(4)  UL L 94, 8.4.2009, str. 10.

(5)  UL L 25, 29.1.2009, str. 1.

(6)  UL L 210, 31.7.2006, str. 25.

(7)  UL L 210, 31.7.2006, str. 12.

(8)  UL L 210, 31.7.2006, str. 1.

(9)  UL L 371, 27.12.2006, str. 1.

(10)  UL L 291, 21.10.2006, str. 11.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0283.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0473.

(13)  UL C 117E, 6.5.2010, str. 79.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/31

---

Torek, 27. september 2011Evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči

P7_TA(2011)0404

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o učinkovitejšem evropskem odzivanju na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (2011/2023(INI))

2013/C 56 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki pravi, da "Unija spodbuja sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšala učinkovitost sistemov preprečevanja naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in varstva pred njimi", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki pravi, da "Unija spodbuja sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšala učinkovitost sistemov preprečevanja naravnih nesreč ali nesreč, ki jih povzroči človek, in varstva pred njimi",

| — | ob upoštevanju člena 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 122 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (solidarnostna klavzula), ki določa, da "če je država članica žrtev terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, Unija in njene države članice delujejo skupaj v duhu solidarnosti.", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 222 Pogodbe o delovanju Evropske unije (solidarnostna klavzula), ki določa, da "če je država članica žrtev terorističnega napada, naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, Unija in njene države članice delujejo skupaj v duhu solidarnosti.",

| — | ob upoštevanju člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju smernic iz Osla iz leta 1994, ki so bile pregledane leta 2001, o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči pri nesrečah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic iz Osla iz leta 1994, ki so bile pregledane leta 2001, o uporabi tujih vojaških in civilnih obrambnih sredstev v okviru pomoči pri nesrečah,

| — | ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije podpisali 18. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega soglasja o humanitarni pomoči, ki so ga predsedniki Sveta Evropske unije, Evropskega parlamenta in Evropske komisije podpisali 18. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 26. oktobra 2010 z naslovom Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 26. oktobra 2010 z naslovom Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči (KOM(2010)0600),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 5. marca 2008 o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (KOM(2008)0130), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 5. marca 2008 o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (KOM(2008)0130),

| — | ob upoštevanju poročila Michela Barnierja z naslovom Za evropsko silo za civilno zaščito: Europe Aid, objavljenega maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Michela Barnierja z naslovom Za evropsko silo za civilno zaščito: Europe Aid, objavljenega maja 2006,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, v katerih ta pozdravlja cilje bolj predvidljivega, uspešnega, učinkovitega, usklajenega in prepoznavnega evropskega odzivanja na nesreče, ki jih je Komisija poudarila v svojem sporočilu z dne 26. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. decembra 2010, v katerih ta pozdravlja cilje bolj predvidljivega, uspešnega, učinkovitega, usklajenega in prepoznavnega evropskega odzivanja na nesreče, ki jih je Komisija poudarila v svojem sporočilu z dne 26. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta iz decembra 2007, v katerih Svet Komisijo poziva k najboljši uporabi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta iz decembra 2007, v katerih Svet Komisijo poziva k najboljši uporabi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in k nadaljnji krepitvi sodelovanja med državami članicami,

| — | ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (1) in Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2007/162/ES, Euratom z dne 5. marca 2007 o vzpostavitvi finančnega instrumenta za civilno zaščito (1) in Odločbe Sveta 2007/779/ES, Euratom z dne 8. novembra 2007 o vzpostavitvi mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite (2),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (3), z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (4), z dne 16. septembra 2009 o gozdnih požarih poleti 2009 (5), z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (6) in z dne 4. septembra 2007 o naravnih katastrofah tega poletja (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. decembra 2010 o vzpostavitvi zmogljivosti za hitro odzivanje EU (3), z dne 10. februarja 2010 o nedavnem potresu na Haitiju (4), z dne 16. septembra 2009 o gozdnih požarih poleti 2009 (5), z dne 19. junija 2008 o krepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče (6) in z dne 4. septembra 2007 o naravnih katastrofah tega poletja (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zunanje zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A7-0283/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za razvoj, Odbora za zunanje zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A7-0283/2011),

| A. | ker so Evropska unija in njene države članice izpostavljene mnogim nevarnostim, na primer: potresom in cunamijem, požarom in gozdnim požarom, poplavam in zemeljskim plazovom, industrijskim in jedrskim nesrečam, terorističnim napadom, naravnim nesrečam in velikim pandemijam; ker sta se zelo povečala število in resnost teh naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek, ki so prizadele Unijo in njene državljane, pa tudi druge države in regije po svetu, o čemer tragično priča nedavna huda katastrofa na Japonskem, ki so jo hkrati prizadeli potres, cunami in jedrska katastrofa, zaradi česar je umrlo veliko ljudi, ogromna pa je tudi gospodarska, družbena in okoljska škoda ter škoda na kulturni dediščini, ter ker ni mogoče izključiti možnosti takšnih izrednih dogodkov, katerih obsega in časa ni mogoče predvideti in v primeru katerih bi bil izredno koristen evropski odziv na nesreče, saj bi bile nacionalne zmogljivosti povsem izkoriščene, |
| --- | --- |

A.

ker so Evropska unija in njene države članice izpostavljene mnogim nevarnostim, na primer: potresom in cunamijem, požarom in gozdnim požarom, poplavam in zemeljskim plazovom, industrijskim in jedrskim nesrečam, terorističnim napadom, naravnim nesrečam in velikim pandemijam; ker sta se zelo povečala število in resnost teh naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek, ki so prizadele Unijo in njene državljane, pa tudi druge države in regije po svetu, o čemer tragično priča nedavna huda katastrofa na Japonskem, ki so jo hkrati prizadeli potres, cunami in jedrska katastrofa, zaradi česar je umrlo veliko ljudi, ogromna pa je tudi gospodarska, družbena in okoljska škoda ter škoda na kulturni dediščini, ter ker ni mogoče izključiti možnosti takšnih izrednih dogodkov, katerih obsega in časa ni mogoče predvideti in v primeru katerih bi bil izredno koristen evropski odziv na nesreče, saj bi bile nacionalne zmogljivosti povsem izkoriščene,

| B. | ker so skrajno sušne razmere in gozdni požari v Evropi pogostejši in obsežnejši, zato je treba nadalje razvijati ustrezne znanstvene raziskave, da bi izboljšali mehanizme za presojo tveganj ter sisteme preprečevanja in obvladovanja teh pojavov, |
| --- | --- |

B.

ker so skrajno sušne razmere in gozdni požari v Evropi pogostejši in obsežnejši, zato je treba nadalje razvijati ustrezne znanstvene raziskave, da bi izboljšali mehanizme za presojo tveganj ter sisteme preprečevanja in obvladovanja teh pojavov,

| C. | ker bodo stopnjujoče se podnebne spremembe in izčrpavanje naravnih virov še povečali verjetnost pogostejših in intenzivnejših naravnih nesreč, |
| --- | --- |

C.

ker bodo stopnjujoče se podnebne spremembe in izčrpavanje naravnih virov še povečali verjetnost pogostejših in intenzivnejših naravnih nesreč,

| D. | ker so v letu 2008 pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) priznale povezavo med zmanjšanjem tveganja za nesreče in podnebnimi spremembami v akcijskem načrtu z Balija, |
| --- | --- |

D.

ker so v letu 2008 pogodbenice Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) priznale povezavo med zmanjšanjem tveganja za nesreče in podnebnimi spremembami v akcijskem načrtu z Balija,

| E. | ker je bilo leta 2010 v prilagoditvenem okviru UNFCCC iz Cancuna zmanjšanje tveganja za nesreče uradno priznano kot bistvena sestavina prilagajanja podnebnim spremembam in so bile vlade pozvane, naj preučijo povezavo prilagoditvenih ukrepov s Hyoškim akcijskim načrtom, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo leta 2010 v prilagoditvenem okviru UNFCCC iz Cancuna zmanjšanje tveganja za nesreče uradno priznano kot bistvena sestavina prilagajanja podnebnim spremembam in so bile vlade pozvane, naj preučijo povezavo prilagoditvenih ukrepov s Hyoškim akcijskim načrtom,

| F. | ker so nedavne tragedije, na primer potres na Haitiju in poplave v Pakistanu, pokazale, da glavna sredstva, ki jih ima Evropska unija na voljo za odzivanje na nesreče (humanitarna pomoč in mehanizem EU na področju civilne zaščite) glede na okoliščine dobro služijo svojemu namenu, vendar je treba nujno okrepiti sodelovanje pri odzivu na nesreče, ki prizadenejo Evropsko unijo, tako znotraj kot zunaj njenih meja, ter bi lahko še povečali učinkovitost, uspešnost, skladnost in prepoznavnost njene pomoči kot celote, |
| --- | --- |

F.

ker so nedavne tragedije, na primer potres na Haitiju in poplave v Pakistanu, pokazale, da glavna sredstva, ki jih ima Evropska unija na voljo za odzivanje na nesreče (humanitarna pomoč in mehanizem EU na področju civilne zaščite) glede na okoliščine dobro služijo svojemu namenu, vendar je treba nujno okrepiti sodelovanje pri odzivu na nesreče, ki prizadenejo Evropsko unijo, tako znotraj kot zunaj njenih meja, ter bi lahko še povečali učinkovitost, uspešnost, skladnost in prepoznavnost njene pomoči kot celote,

| G. | ker so se v času številnih kriznih razmer, zlasti po cunamiju 26. decembra 2004, pokazale številne težave, saj na evropski ravni ni bilo sistematičnih predvidenih potekov dogodkov in protokolov za odzivanje na nevarnosti, prepoznavnost evropske pomoči pa je bila premajhna v primerjavi z globalnimi prizadevanji, |
| --- | --- |

G.

ker so se v času številnih kriznih razmer, zlasti po cunamiju 26. decembra 2004, pokazale številne težave, saj na evropski ravni ni bilo sistematičnih predvidenih potekov dogodkov in protokolov za odzivanje na nevarnosti, prepoznavnost evropske pomoči pa je bila premajhna v primerjavi z globalnimi prizadevanji,

| H. | ker je bilo v okviru pilotnih shem, katerih pobudnik je bil Evropski parlament, uspešno preizkušenih več ureditev, ki so vključevale vnaprej določena sredstva držav članic in sredstva, ki jih financira EU (8), |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v okviru pilotnih shem, katerih pobudnik je bil Evropski parlament, uspešno preizkušenih več ureditev, ki so vključevale vnaprej določena sredstva držav članic in sredstva, ki jih financira EU (8),

| I. | ker je Evropski parlament vztrajno pozival Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge o ustanovitvi enote EU za civilno zaščito ob popolnem upoštevanju načela subsidiarnosti in tako dopolni prizadevanja držav članic, v skladu s členom 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski parlament vztrajno pozival Komisijo, naj predstavi zakonodajne predloge o ustanovitvi enote EU za civilno zaščito ob popolnem upoštevanju načela subsidiarnosti in tako dopolni prizadevanja držav članic, v skladu s členom 196 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| J. | ker uvaja solidarnostna klavzula iz člena 222 PDEU obveznost za države članice, da si v primeru naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, na ozemlju EU medsebojno pomagajo, |
| --- | --- |

J.

ker uvaja solidarnostna klavzula iz člena 222 PDEU obveznost za države članice, da si v primeru naravne nesreče ali nesreče, ki jo je povzročil človek, na ozemlju EU medsebojno pomagajo,

| K. | ker je takojšnje usklajevanje, povezovanje in komuniciranje znotraj EU in z mednarodnimi akterji bistveno; ker sedanje evropsko usklajevanje različnih ekip na terenu, ki imajo različne strukture vodenja, neizbežno vodi v podvajanje prizadevanj in prekrivanje, ter povzroča visoke stroške, povezane s kadrovskimi viri, usklajevanjem in zagotavljanjem učinkovitosti; ker mora Evropska unija ob upoštevanju gospodarske in finančne krize razviti obrambni sistem, ki bo temeljil na izmenjavi in racionalizaciji obstoječih sredstev brez kakršnega koli povišanja skupnih stroškov, |
| --- | --- |

K.

ker je takojšnje usklajevanje, povezovanje in komuniciranje znotraj EU in z mednarodnimi akterji bistveno; ker sedanje evropsko usklajevanje različnih ekip na terenu, ki imajo različne strukture vodenja, neizbežno vodi v podvajanje prizadevanj in prekrivanje, ter povzroča visoke stroške, povezane s kadrovskimi viri, usklajevanjem in zagotavljanjem učinkovitosti; ker mora Evropska unija ob upoštevanju gospodarske in finančne krize razviti obrambni sistem, ki bo temeljil na izmenjavi in racionalizaciji obstoječih sredstev brez kakršnega koli povišanja skupnih stroškov,

| L. | ker je japonska vlada po nedavni nesreči, ki je prizadela Japonsko, Evropsko unijo pozvala, naj namesto več ekip civilne zaščite, ki jih pošiljajo različne države članice ob različnem času, za razdeljevanje pomoči iz posameznih držav članic oblikuje le eno, enotno ekipo civilne zaščite hkrati, ki naj jo usklajuje Komisija, ker je okrepitev operativnega usklajevanja ob tej nesreči omogočila izboljšanje celotne pomoči EU z vidika stroškovne učinkovitosti, skladnosti in prepoznavnosti, |
| --- | --- |

L.

ker je japonska vlada po nedavni nesreči, ki je prizadela Japonsko, Evropsko unijo pozvala, naj namesto več ekip civilne zaščite, ki jih pošiljajo različne države članice ob različnem času, za razdeljevanje pomoči iz posameznih držav članic oblikuje le eno, enotno ekipo civilne zaščite hkrati, ki naj jo usklajuje Komisija, ker je okrepitev operativnega usklajevanja ob tej nesreči omogočila izboljšanje celotne pomoči EU z vidika stroškovne učinkovitosti, skladnosti in prepoznavnosti,

| M. | ker je treba na ravni EU doseči politično skladnost ob upoštevanju institucionalnih vlog, ne da bi pri tem ovirali ali upočasnili operacije za odzivanje na nesreče, in ker bi to morali uresničiti z obstoječimi mehanizmi, brez ustvarjanja novih struktur, |
| --- | --- |

M.

ker je treba na ravni EU doseči politično skladnost ob upoštevanju institucionalnih vlog, ne da bi pri tem ovirali ali upočasnili operacije za odzivanje na nesreče, in ker bi to morali uresničiti z obstoječimi mehanizmi, brez ustvarjanja novih struktur,

| N. | ker bi bilo treba v razvojnih politikah, načrtih in programih uvesti kulturo preprečevanja nesreč in pripravljenosti nanje, da bi tako rešili nekatere osnovne vzroke nesreč, |
| --- | --- |

N.

ker bi bilo treba v razvojnih politikah, načrtih in programih uvesti kulturo preprečevanja nesreč in pripravljenosti nanje, da bi tako rešili nekatere osnovne vzroke nesreč,

| O. | ker je treba razviti dejavnost preprečevanja v realnem času na vseh operativnih stopnjah spremljanja, tudi prek uporabe satelitskih informacij, zgodnjega opozarjanja; alarmiranja in posledičnega odzivanja in pomoči prebivalcem, ki utegnejo biti ogroženi, |
| --- | --- |

O.

ker je treba razviti dejavnost preprečevanja v realnem času na vseh operativnih stopnjah spremljanja, tudi prek uporabe satelitskih informacij, zgodnjega opozarjanja; alarmiranja in posledičnega odzivanja in pomoči prebivalcem, ki utegnejo biti ogroženi,

| P. | ker EU podpira osrednjo vlogo Združenih narodov, zlasti Urada ZN za usklajevanje humanitarnih zadev, pri usklajevanju mednarodne pomoči v tretjih državah, |
| --- | --- |

P.

ker EU podpira osrednjo vlogo Združenih narodov, zlasti Urada ZN za usklajevanje humanitarnih zadev, pri usklajevanju mednarodne pomoči v tretjih državah,

| Q. | ker je enotni evropski pristop pri odzivanju na krizne razmere na vseh stopnjah njihovih življenjskih ciklov za vse nevarnosti najučinkovitejša strategija za obvladovanje nesreč; ker mora ta pristop povezati preprečevanje nesreč (vključno z blaženjem in zmanjševanjem nevarnosti), pripravljenost, odzivanje in okrevanje znotraj širšega konteksta trajnostnega razvoja; ker je pomembno vzpostaviti operativna orodja, kot je operativni načrt za preprečevanje tveganj (kar zajema referenčne postopke in orodja za načrtovanje); ker so potrebne realne naložbe EU v preprečevanje in napovedovanje nevarnosti ter ker si mora EU prizadevati za enako ambiciozen pristop na področju preprečevanja nesreč in pripravljenosti kot na področju odziva, |
| --- | --- |

Q.

ker je enotni evropski pristop pri odzivanju na krizne razmere na vseh stopnjah njihovih življenjskih ciklov za vse nevarnosti najučinkovitejša strategija za obvladovanje nesreč; ker mora ta pristop povezati preprečevanje nesreč (vključno z blaženjem in zmanjševanjem nevarnosti), pripravljenost, odzivanje in okrevanje znotraj širšega konteksta trajnostnega razvoja; ker je pomembno vzpostaviti operativna orodja, kot je operativni načrt za preprečevanje tveganj (kar zajema referenčne postopke in orodja za načrtovanje); ker so potrebne realne naložbe EU v preprečevanje in napovedovanje nevarnosti ter ker si mora EU prizadevati za enako ambiciozen pristop na področju preprečevanja nesreč in pripravljenosti kot na področju odziva,

| R. | ker uredba o ustanovitvi solidarnostnega sklada vsebuje osnovne pogoje, ki omejujejo in zavlačujejo uporabo tega sklada v nekaterih kriznih razmerah, zlasti v zvezi z zneski in vrstami upravičenih izdatkov in neprilagodljivostjo rokov in postopkov, |
| --- | --- |

R.

ker uredba o ustanovitvi solidarnostnega sklada vsebuje osnovne pogoje, ki omejujejo in zavlačujejo uporabo tega sklada v nekaterih kriznih razmerah, zlasti v zvezi z zneski in vrstami upravičenih izdatkov in neprilagodljivostjo rokov in postopkov,

| S. | ker morajo imeti reševalne ekipe v času kriznih razmer čim hitrejši dostop do natančnih informacij, da bi lahko razdelile osnovne dobrine, opremo in osnovne vire, zato so telekomunikacije pri kriznem upravljanja prvotnega pomena, |
| --- | --- |

S.

ker morajo imeti reševalne ekipe v času kriznih razmer čim hitrejši dostop do natančnih informacij, da bi lahko razdelile osnovne dobrine, opremo in osnovne vire, zato so telekomunikacije pri kriznem upravljanja prvotnega pomena,

| T. | ker utegnejo biti konvencionalne povezave in viri komunikacije v kriznih razmerah nasičene ali uničene, |
| --- | --- |

T.

ker utegnejo biti konvencionalne povezave in viri komunikacije v kriznih razmerah nasičene ali uničene,

| U. | ker so Komisija in države članice že priznale uporabnost evropske vesoljske politike in pozitivne rezultate, pridobljene s programom globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), ki ga je Evropska komisija začela izvajati za uporabo satelitskih podatkov in informacij, ter njegovo praktično uporabo v sektorju civilne zaščite, tudi prek temeljne storitve ukrepanja v nujnih primerih (Emergency Response Core Service), |
| --- | --- |

U.

ker so Komisija in države članice že priznale uporabnost evropske vesoljske politike in pozitivne rezultate, pridobljene s programom globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES), ki ga je Evropska komisija začela izvajati za uporabo satelitskih podatkov in informacij, ter njegovo praktično uporabo v sektorju civilne zaščite, tudi prek temeljne storitve ukrepanja v nujnih primerih (Emergency Response Core Service),

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči, ter njegove cilje; poudarja, da bi bilo treba predloge, zapisane v sporočilu, nadalje preučiti, da bi izpolnili pričakovanja glede okrepljenega, usklajenega, doslednega, stroškovno in drugače učinkovitega ter prepoznavnega povezanega in obsežnega evropskega odzivanja; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom Za učinkovitejše evropsko odzivanje na nesreče: vloga civilne zaščite in humanitarne pomoči, ter njegove cilje; poudarja, da bi bilo treba predloge, zapisane v sporočilu, nadalje preučiti, da bi izpolnili pričakovanja glede okrepljenega, usklajenega, doslednega, stroškovno in drugače učinkovitega ter prepoznavnega povezanega in obsežnega evropskega odzivanja;

| 2. | poudarja, da je treba racionalizirati in poenostaviti delovanje sedanjega evropskega odzivanja na nesreče in optimizirati sredstva, ki so na voljo za skupne koristi, pri tem pa spodbujati vse države članice, da k temu prispevajo in tako zagotovijo evropsko solidarnost; zato meni, da mora biti zmogljivost odzivanja EU del celovitega pristopa, ki upošteva različna tveganja; poleg tega mora poverjene vire in informacije upravljati "od spodaj navzgor": drugače povedano, pobuda bi lahko prišla od držav članic, ki bi zagotovile prostovoljne vire in strokovno znanje; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba racionalizirati in poenostaviti delovanje sedanjega evropskega odzivanja na nesreče in optimizirati sredstva, ki so na voljo za skupne koristi, pri tem pa spodbujati vse države članice, da k temu prispevajo in tako zagotovijo evropsko solidarnost; zato meni, da mora biti zmogljivost odzivanja EU del celovitega pristopa, ki upošteva različna tveganja; poleg tega mora poverjene vire in informacije upravljati "od spodaj navzgor": drugače povedano, pobuda bi lahko prišla od držav članic, ki bi zagotovile prostovoljne vire in strokovno znanje;

| 3. | poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropskih zmogljivosti odzivanja na nesreče upošteva solidarnostno klavzulo in ureditev za njeno izvajanje, ki jo je treba čim prej sprejeti, ker bo zagotovila učinkovitejši in skladnejši odziv na nesreče v Evropski uniji in zunaj nje; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pri oblikovanju evropskih zmogljivosti odzivanja na nesreče upošteva solidarnostno klavzulo in ureditev za njeno izvajanje, ki jo je treba čim prej sprejeti, ker bo zagotovila učinkovitejši in skladnejši odziv na nesreče v Evropski uniji in zunaj nje;

| 4. | ponovno poudarja, da je treba pregledati uredbo o solidarnostnem skladu, da bi prilagodili merila o upravičenosti značilnostim posamezne regije in nesreče, tudi počasi nastajajočih nesreč, kot je suša, ter omogočili bolj prilagodljivo in pravočasno ukrepanje; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da je treba pregledati uredbo o solidarnostnem skladu, da bi prilagodili merila o upravičenosti značilnostim posamezne regije in nesreče, tudi počasi nastajajočih nesreč, kot je suša, ter omogočili bolj prilagodljivo in pravočasno ukrepanje;

| 5. | poudarja, da dejavnosti priprave na nesreče, njihovega preprečevanja in odziva nanje ni mogoče razdružiti ter da je v tem smislu primerno okrepiti povezani pristop za spopadanje s katastrofami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da dejavnosti priprave na nesreče, njihovega preprečevanja in odziva nanje ni mogoče razdružiti ter da je v tem smislu primerno okrepiti povezani pristop za spopadanje s katastrofami;

| 6. | poudarja potrebo po kvalitativnem premiku od sedanjega ad hoc usklajevanja do predvidljivega in vnaprej načrtovanega sistema v okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite, temelječega na predhodno določenih sredstvih, ki so na voljo za takojšnjo uporabo v operacijah pomoči EU pri nesrečah; pa tudi na drugih sredstvih in virih, za katere države članice menijo, da jih je koristno sprostiti; poudarja, da je treba uvesti sistem za spremljanje, nadzorovanje in razvoj ukrepov EU v operacijah pomoči pri nesrečah; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po kvalitativnem premiku od sedanjega ad hoc usklajevanja do predvidljivega in vnaprej načrtovanega sistema v okviru mehanizma EU na področju civilne zaščite, temelječega na predhodno določenih sredstvih, ki so na voljo za takojšnjo uporabo v operacijah pomoči EU pri nesrečah; pa tudi na drugih sredstvih in virih, za katere države članice menijo, da jih je koristno sprostiti; poudarja, da je treba uvesti sistem za spremljanje, nadzorovanje in razvoj ukrepov EU v operacijah pomoči pri nesrečah;

| 7. | znova poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti čim prej pripravi predloge za ustanovitev enote civilne zaščite EU na podlagi mehanizma EU na področju civilne zaščite, in zagotovi možnosti, da bi Unija združila potrebne vire za takojšnje zagotavljanje civilne zaščite in nujne pomoči žrtvam; meni, da bi moralo odzivanje EU sloneti na sedanjih vlogah in zmogljivosti evropskih enot civilne zaščite ter poskrbeti za odpravo sedanjih vrzeli in ozkih grl; |
| --- | --- |

7.

znova poziva Komisijo, naj ob upoštevanju načela subsidiarnosti čim prej pripravi predloge za ustanovitev enote civilne zaščite EU na podlagi mehanizma EU na področju civilne zaščite, in zagotovi možnosti, da bi Unija združila potrebne vire za takojšnje zagotavljanje civilne zaščite in nujne pomoči žrtvam; meni, da bi moralo odzivanje EU sloneti na sedanjih vlogah in zmogljivosti evropskih enot civilne zaščite ter poskrbeti za odpravo sedanjih vrzeli in ozkih grl;

| 8. | se strinja, da bi moralo evropsko odzivanje na nesreče sloneti na evropski zmogljivosti za odzivanje prek okrepitve evropskega mehanizma na področju civilne zaščite na podlagi zmogljivosti in razpoložljivosti predhodno določenih in zato predvidljivih sredstev nujne pomoči držav članic in na evropskem središču za odzivanje v izrednih razmerah, ki sta temeljna kamna navedene strategije, kot je opisano v sporočilu z dne 26. oktobra 2010; poudarja, da bi bilo treba pri tem razvoju slediti pristopu za vse nevarnosti z vključitvijo vseh pomembnih akterjev, zlasti civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in prostovoljci, ki bi ukrepali skupaj, ter izkoristiti sinergije med različnimi obstoječimi orodji in instrumenti; |
| --- | --- |

8.

se strinja, da bi moralo evropsko odzivanje na nesreče sloneti na evropski zmogljivosti za odzivanje prek okrepitve evropskega mehanizma na področju civilne zaščite na podlagi zmogljivosti in razpoložljivosti predhodno določenih in zato predvidljivih sredstev nujne pomoči držav članic in na evropskem središču za odzivanje v izrednih razmerah, ki sta temeljna kamna navedene strategije, kot je opisano v sporočilu z dne 26. oktobra 2010; poudarja, da bi bilo treba pri tem razvoju slediti pristopu za vse nevarnosti z vključitvijo vseh pomembnih akterjev, zlasti civilne družbe, vključno z nevladnimi organizacijami in prostovoljci, ki bi ukrepali skupaj, ter izkoristiti sinergije med različnimi obstoječimi orodji in instrumenti;

| 9. | meni, da mora pristop za vse nesreče spremljati bolj prilagodljiv odziv do različnih kategorij tveganj, ki jih je treba obravnavati individualno; to pa zahteva oblikovanje decentralizirane zmogljivosti za analizo in načrtovanje potrebnih akcij glede na vrsto, verjetnost in resnost posameznih nevarnosti; |
| --- | --- |

9.

meni, da mora pristop za vse nesreče spremljati bolj prilagodljiv odziv do različnih kategorij tveganj, ki jih je treba obravnavati individualno; to pa zahteva oblikovanje decentralizirane zmogljivosti za analizo in načrtovanje potrebnih akcij glede na vrsto, verjetnost in resnost posameznih nevarnosti;

| 10. | nadalje poziva, naj se EU pri odzivanju na nesreče opre na najbolj oddaljene regije ter evropske čezmorske države in ozemlja, saj so lahko oporne točke za poenostavite logistike in predhodne postavitve virov EU na območju vseh oceanov; |
| --- | --- |

10.

nadalje poziva, naj se EU pri odzivanju na nesreče opre na najbolj oddaljene regije ter evropske čezmorske države in ozemlja, saj so lahko oporne točke za poenostavite logistike in predhodne postavitve virov EU na območju vseh oceanov;

| 11. | poziva Komisijo, naj oblikuje in Evropskemu parlamentu posreduje seznam instrumentov Skupnosti za financiranje dejavnosti preprečevanja nesreč, da bi ocenili možnost večje vključitve preprečevanja nesreč v obstoječe programe financiranja EU, v skladu z zahtevo Sveta (dokument št. 15394/09 z dne 12. novembra 2009) z naslovom Osnutek sklepov Sveta o okviru Skupnosti za preprečevanje nesreč v EU); |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj oblikuje in Evropskemu parlamentu posreduje seznam instrumentov Skupnosti za financiranje dejavnosti preprečevanja nesreč, da bi ocenili možnost večje vključitve preprečevanja nesreč v obstoječe programe financiranja EU, v skladu z zahtevo Sveta (dokument št. 15394/09 z dne 12. novembra 2009) z naslovom Osnutek sklepov Sveta o okviru Skupnosti za preprečevanje nesreč v EU);

| 12. | poudarja, da mora sistem evropskega odzivanja v primeru nesreč upoštevati načelo subsidiarnosti v zvezi z državami članicami (ki morajo imeti možnost, da uporabijo lastna sredstva, zlasti v primerih nasprotujočih si nacionalnih potreb) in Združenimi narodi, kar pomeni, da mora po eni strani upoštevati bistveno vlogo, ki jo imajo ti organi v ciklu obvladovanja nesreč, zlasti zato, ker se v mnogih državah članicah zakonodajna oblast izvaja na lokalni in regionalni ravni, ter po drugi usklajevalno vlogo, ki jo imajo Združeni narodi pri operacijah pomoči pri nesrečah, ko ukrepajo zunaj EU; ponovno poudarja, da mora ta strategija dopolnjevati strategijo Združenih narodov, po kateri je vzpostavitev evropske sestavine zmogljivosti posredovanja vidna dodana vrednost; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da mora sistem evropskega odzivanja v primeru nesreč upoštevati načelo subsidiarnosti v zvezi z državami članicami (ki morajo imeti možnost, da uporabijo lastna sredstva, zlasti v primerih nasprotujočih si nacionalnih potreb) in Združenimi narodi, kar pomeni, da mora po eni strani upoštevati bistveno vlogo, ki jo imajo ti organi v ciklu obvladovanja nesreč, zlasti zato, ker se v mnogih državah članicah zakonodajna oblast izvaja na lokalni in regionalni ravni, ter po drugi usklajevalno vlogo, ki jo imajo Združeni narodi pri operacijah pomoči pri nesrečah, ko ukrepajo zunaj EU; ponovno poudarja, da mora ta strategija dopolnjevati strategijo Združenih narodov, po kateri je vzpostavitev evropske sestavine zmogljivosti posredovanja vidna dodana vrednost;

| 13. | poudarja, da čezmejni vidik nesreč pomeni, da mora EU usklajevati sredstva in delo s tretjimi državami, nenazadnje tudi v sosedstvu, kjer to zadeva države Unije za Sredozemlje; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da čezmejni vidik nesreč pomeni, da mora EU usklajevati sredstva in delo s tretjimi državami, nenazadnje tudi v sosedstvu, kjer to zadeva države Unije za Sredozemlje;

| 14. | podpira predlog Komisije o ustanovitvi evropske zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah, vključno z ureditvijo, ki bo zagotavljala bolj predvidljivo razpolaganje s ključnimi sredstvi držav članic, med drugim z vzpostavitvijo sklada vnaprej določenih sredstev, ki bi bila na voljo v vnaprej določenem odzivnem času in se uporabljala na podlagi prostovoljne zaveze držav članic, da bodo njihova sredstva prostovoljno na voljo za evropsko posredovanje za pomoč pri nesrečah na regionalni in lokalni ravni tako znotraj kot zunaj EU; meni, da se bo s tem ter z zagotavljanjem pomoči ljudem, ki so jih prizadele naravne nesreče, na primer veliki požari, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, orkani in plimski vali, pa tudi nesreče na morju, razlitje nafte in jedrske nevarnosti, dodana vrednost posredovanja EU močno okrepila; |
| --- | --- |

14.

podpira predlog Komisije o ustanovitvi evropske zmogljivosti za odzivanje v izrednih razmerah, vključno z ureditvijo, ki bo zagotavljala bolj predvidljivo razpolaganje s ključnimi sredstvi držav članic, med drugim z vzpostavitvijo sklada vnaprej določenih sredstev, ki bi bila na voljo v vnaprej določenem odzivnem času in se uporabljala na podlagi prostovoljne zaveze držav članic, da bodo njihova sredstva prostovoljno na voljo za evropsko posredovanje za pomoč pri nesrečah na regionalni in lokalni ravni tako znotraj kot zunaj EU; meni, da se bo s tem ter z zagotavljanjem pomoči ljudem, ki so jih prizadele naravne nesreče, na primer veliki požari, poplave, potresi, vulkanski izbruhi, orkani in plimski vali, pa tudi nesreče na morju, razlitje nafte in jedrske nevarnosti, dodana vrednost posredovanja EU močno okrepila;

| 15. | poudarja, da so nekatera območja, na primer obalna, otoška in gorska, zaradi svojih zemljepisnih značilnosti še posebej ranljiva, zato poziva, naj se jim posveti posebna pozornost; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da so nekatera območja, na primer obalna, otoška in gorska, zaradi svojih zemljepisnih značilnosti še posebej ranljiva, zato poziva, naj se jim posveti posebna pozornost;

| 16. | ugotavlja, da lahko evropske regije blizu mej EU prizadenejo nesreče, ki se zgodijo v regijah tretjih držav, posredovanje pa je v tem primeru še težje; predlaga, da bi za podporo tem regijam pripravili posebne ukrepe in posebno pozornost namenili nesrečam, ki jih povzroči človek, ali industrijskim nesrečam, kjer je treba uporabiti različne strategije; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da lahko evropske regije blizu mej EU prizadenejo nesreče, ki se zgodijo v regijah tretjih držav, posredovanje pa je v tem primeru še težje; predlaga, da bi za podporo tem regijam pripravili posebne ukrepe in posebno pozornost namenili nesrečam, ki jih povzroči človek, ali industrijskim nesrečam, kjer je treba uporabiti različne strategije;

| 17. | meni, da bi bilo treba nameniti posebno pozornost požarom, za katere so potrebni usmerjeni strategije in ukrepi; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi bilo treba nameniti posebno pozornost požarom, za katere so potrebni usmerjeni strategije in ukrepi;

| 18. | se strinja, da je treba ohraniti načelo onesnaževalec plača pri odgovornosti za okoljsko škodo in stroških, nastalih z odzivom na nesreče, ki jih morajo povrniti zasebni subjekti, odgovorni za škodo; |
| --- | --- |

18.

se strinja, da je treba ohraniti načelo onesnaževalec plača pri odgovornosti za okoljsko škodo in stroških, nastalih z odzivom na nesreče, ki jih morajo povrniti zasebni subjekti, odgovorni za škodo;

Evropske zmogljivosti odzivanje na nesreče

| 19. | meni, da bo paket vnaprej določenih zmogljivosti, virov in sredstev, ki bodo prostovoljno na voljo za intervencije tako znotraj kot zunaj Unije, jedro zmogljivosti nujne pomoči EU, ki bi jo lahko dopolnili z dodatnimi ad hoc sredstvi, ki bi jih ponudile države članice; priporoča oblikovanje jasne in natančne sheme spodbud, s katero bi državam članicam omogočili, da bi prostovoljnemu paketu namenile zadostna sredstva, ne da bi se povečali skupni izdatki držav članic; |
| --- | --- |

19.

meni, da bo paket vnaprej določenih zmogljivosti, virov in sredstev, ki bodo prostovoljno na voljo za intervencije tako znotraj kot zunaj Unije, jedro zmogljivosti nujne pomoči EU, ki bi jo lahko dopolnili z dodatnimi ad hoc sredstvi, ki bi jih ponudile države članice; priporoča oblikovanje jasne in natančne sheme spodbud, s katero bi državam članicam omogočili, da bi prostovoljnemu paketu namenile zadostna sredstva, ne da bi se povečali skupni izdatki držav članic;

| 20. | poziva k uvedbi posebnih mehanizmov v okviru prihodnje enote EU za civilno zaščito, ki bodo EU omogočili, da se spoprime s primeri onesnaženosti velikega obsega, ki so jo povzročile naftne in plinske ploščadi na morju; |
| --- | --- |

20.

poziva k uvedbi posebnih mehanizmov v okviru prihodnje enote EU za civilno zaščito, ki bodo EU omogočili, da se spoprime s primeri onesnaženosti velikega obsega, ki so jo povzročile naftne in plinske ploščadi na morju;

| 21. | opozarja na osrednjo vlogo Združenih narodov pri usklajevanju prizadevanj mednarodne skupnosti za odzivanje na nesreče; |
| --- | --- |

21.

opozarja na osrednjo vlogo Združenih narodov pri usklajevanju prizadevanj mednarodne skupnosti za odzivanje na nesreče;

| 22. | poudarja, da bo močnejši odziv EU na nesreče zagotovil skladen prispevek EU k prizadevanjem za pomoč in usklajevalni vlogi pod okriljem ZN; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bo močnejši odziv EU na nesreče zagotovil skladen prispevek EU k prizadevanjem za pomoč in usklajevalni vlogi pod okriljem ZN;

| 23. | poudarja, da bi morala sredstva, ki jih namenja EU in s katerimi upravljajo države članice, še naprej dopolnjevati sredstva držav članic, ki so na voljo za operacije nujne pomoči; ugotavlja, da bi se bilo treba pri tem opirati na modele, razvite v okviru pripravljalnih ukrepov, ki so bili uspešno preizkušeni v nedavnih izrednih razmerah tako znotraj kot zunaj Evrope, kot je večnacionalni modul med baltskimi državami za odzivanje na poplave in dodatna taktična rezerva zmogljivosti za gašenje požarov iz zraka; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da bi morala sredstva, ki jih namenja EU in s katerimi upravljajo države članice, še naprej dopolnjevati sredstva držav članic, ki so na voljo za operacije nujne pomoči; ugotavlja, da bi se bilo treba pri tem opirati na modele, razvite v okviru pripravljalnih ukrepov, ki so bili uspešno preizkušeni v nedavnih izrednih razmerah tako znotraj kot zunaj Evrope, kot je večnacionalni modul med baltskimi državami za odzivanje na poplave in dodatna taktična rezerva zmogljivosti za gašenje požarov iz zraka;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo obstoječe vrzeli v zmogljivostih; meni, da bi bilo treba za premostitev teh vrzeli, če bi s tem vsa EU veliko prihranila, razmisliti o uporabi sredstev na ravni EU, pri tem pa bi se morali izogniti vsem oblikam konkurence in/ali prekrivanja z nacionalnimi sredstvi oziroma omogočiti dostop do sredstev, ki niso na voljo državam članicam, ki delujejo same, s tem pa bi ustvarili dober model za porazdelitev bremen; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo obstoječe vrzeli v zmogljivostih; meni, da bi bilo treba za premostitev teh vrzeli, če bi s tem vsa EU veliko prihranila, razmisliti o uporabi sredstev na ravni EU, pri tem pa bi se morali izogniti vsem oblikam konkurence in/ali prekrivanja z nacionalnimi sredstvi oziroma omogočiti dostop do sredstev, ki niso na voljo državam članicam, ki delujejo same, s tem pa bi ustvarili dober model za porazdelitev bremen;

| 25. | meni, da je pomembno tudi prepoznati pomanjkljivosti glede virov in natančno pojasniti, kako bi lahko EU prispevala k prizadevanjem držav članic za boljšo pripravljenost; meni, da bo učinkovitejše izkoriščanje razpoložljivih virov preprečilo povečanje finančnih in upravnih birokratskih postopkov, zlasti v lokalni in regionalni upravi; |
| --- | --- |

25.

meni, da je pomembno tudi prepoznati pomanjkljivosti glede virov in natančno pojasniti, kako bi lahko EU prispevala k prizadevanjem držav članic za boljšo pripravljenost; meni, da bo učinkovitejše izkoriščanje razpoložljivih virov preprečilo povečanje finančnih in upravnih birokratskih postopkov, zlasti v lokalni in regionalni upravi;

| 26. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za udeležbo EU v smislu zagotavljanja sredstev, zmogljivosti in usklajevanja v primeru nesreč v EU, ki neposredno prizadenejo njene državljane; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za udeležbo EU v smislu zagotavljanja sredstev, zmogljivosti in usklajevanja v primeru nesreč v EU, ki neposredno prizadenejo njene državljane;

| 27. | meni, da bi moral biti glavni poudarek na popolni in pravočasni uporabi razpoložljivih finančnih sredstev, pa tudi na poenostavitvi vseh upravnih postopkov, povezanih z njihovo sprostitvijo; meni, da je treba sprejeti tudi ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo nujna humanitarna pomoč brez odlašanja dosegla ljudi, ki so jih prizadele nesreče; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi moral biti glavni poudarek na popolni in pravočasni uporabi razpoložljivih finančnih sredstev, pa tudi na poenostavitvi vseh upravnih postopkov, povezanih z njihovo sprostitvijo; meni, da je treba sprejeti tudi ukrepe, ki bodo zagotovili, da bo nujna humanitarna pomoč brez odlašanja dosegla ljudi, ki so jih prizadele nesreče;

| 28. | meni, da so vnaprejšnje načrtovanje in priprava operacij z razvojem referenčnih predvidenih potekov dogodkov, razporejanje morebitnih razpoložljivih sredstev držav članic, ki bi se uporabila v operacijah EU za nujno pomoč ob nesrečah, ter krizno načrtovanje ključni za okrepljeno odzivanje EU na nesreče in bistveni za hitro pomoč in takojšnje ustrezno odzivanje na posamezne izredne razmere; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo te ukrepe nemudoma izvajati, ne da bi posegale v druge ukrepe; nazadnje Komisijo poziva, naj opravi študijo izvedljivosti o uporabnosti vzpostavitve referenčnih evropskih laboratorijev za boj proti bioterorizmu in identificiranje žrtev, zanje nameni finančna sredstva iz evropskega proračuna za raziskave ter jih podeli oznako; |
| --- | --- |

28.

meni, da so vnaprejšnje načrtovanje in priprava operacij z razvojem referenčnih predvidenih potekov dogodkov, razporejanje morebitnih razpoložljivih sredstev držav članic, ki bi se uporabila v operacijah EU za nujno pomoč ob nesrečah, ter krizno načrtovanje ključni za okrepljeno odzivanje EU na nesreče in bistveni za hitro pomoč in takojšnje ustrezno odzivanje na posamezne izredne razmere; poziva Komisijo in države članice, naj začnejo te ukrepe nemudoma izvajati, ne da bi posegale v druge ukrepe; nazadnje Komisijo poziva, naj opravi študijo izvedljivosti o uporabnosti vzpostavitve referenčnih evropskih laboratorijev za boj proti bioterorizmu in identificiranje žrtev, zanje nameni finančna sredstva iz evropskega proračuna za raziskave ter jih podeli oznako;

| 29. | zlasti poziva k ustreznemu načrtovanju posebnih načrtov ukrepanja kot odziv na izredne razmere, ki so posledica nesreč, ki jih je povzročil človek, in so povezane z razlitjem nafte, jedrskimi napravami ali vključujejo nevarne snovi tako na kopnem kot na morju; |
| --- | --- |

29.

zlasti poziva k ustreznemu načrtovanju posebnih načrtov ukrepanja kot odziv na izredne razmere, ki so posledica nesreč, ki jih je povzročil človek, in so povezane z razlitjem nafte, jedrskimi napravami ali vključujejo nevarne snovi tako na kopnem kot na morju;

Evropsko središče za odzivanje v izrednih razmerah

| 30. | pozdravlja odločitev Komisije, da združi center za spremljanje in informiranje (MIC) ter krizni center za humanitarno pomoč generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO) ter ustanovi središče za odzivanje v kriznih razmerah, ki bo delovalo vsak dan 24 ur na dan, kot stičišče za načrtovanje in operativno usklajevanje, kar je korak v pravo smer, ter poziva, da se to izvaja tudi v sodelovanju z državami članicami v realnem času pri dejavnostih na področju spremljanja, zgodnjega opozarjanja in alarmiranja ob upoštevanju načela subsidiarnosti; poziva Komisijo, naj to središče okrepi, da bo delovalo kot osrednja vez za hitro in učinkovito usklajevanje vseh razpoložljivih evropskih pomoči in finančnih prispevkov za humanitarno pomoč; poudarja, da bi moralo delovati kot enotna vstopna točka za zahteve po pomoči v zvezi z vsemi vrstami naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek, kar bi omogočilo usklajeno odzivanje EU; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja odločitev Komisije, da združi center za spremljanje in informiranje (MIC) ter krizni center za humanitarno pomoč generalnega direktorata za humanitarno pomoč in civilno zaščito (ECHO) ter ustanovi središče za odzivanje v kriznih razmerah, ki bo delovalo vsak dan 24 ur na dan, kot stičišče za načrtovanje in operativno usklajevanje, kar je korak v pravo smer, ter poziva, da se to izvaja tudi v sodelovanju z državami članicami v realnem času pri dejavnostih na področju spremljanja, zgodnjega opozarjanja in alarmiranja ob upoštevanju načela subsidiarnosti; poziva Komisijo, naj to središče okrepi, da bo delovalo kot osrednja vez za hitro in učinkovito usklajevanje vseh razpoložljivih evropskih pomoči in finančnih prispevkov za humanitarno pomoč; poudarja, da bi moralo delovati kot enotna vstopna točka za zahteve po pomoči v zvezi z vsemi vrstami naravnih nesreč in nesreč, ki jih je povzročil človek, kar bi omogočilo usklajeno odzivanje EU;

| 31. | poziva k učinkoviti združitvi kriznega centra ECHO in centra MIC z zagotovitvijo ustreznega financiranja; |
| --- | --- |

31.

poziva k učinkoviti združitvi kriznega centra ECHO in centra MIC z zagotovitvijo ustreznega financiranja;

| 32. | poziva Komisijo, naj novo evropsko središče za odzivanje v izrednih razmerah aktivno vključi v orodji Skupnosti EFFIS in EFFICS za zaščito gozdov pred požari; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj novo evropsko središče za odzivanje v izrednih razmerah aktivno vključi v orodji Skupnosti EFFIS in EFFICS za zaščito gozdov pred požari;

| 33. | poziva Komisijo, naj uskladi ukrepe v primeru izrednih razmer, pri čemer naj poenostavi in kar najbolj izboljša obstoječe univerzalne storitve ter številko za klic v sili 112; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj uskladi ukrepe v primeru izrednih razmer, pri čemer naj poenostavi in kar najbolj izboljša obstoječe univerzalne storitve ter številko za klic v sili 112;

| 34. | vztraja, naj središče za odzivanje v izrednih razmerah in države članice hitro sprejmejo odločitev o uporabi sredstev iz paketa sredstev, da bi zagotovili predvidljivo, takojšnjo in učinkovito pomoč žrtvam ter preprečili zamude, podvajanje in prekrivanje; |
| --- | --- |

34.

vztraja, naj središče za odzivanje v izrednih razmerah in države članice hitro sprejmejo odločitev o uporabi sredstev iz paketa sredstev, da bi zagotovili predvidljivo, takojšnjo in učinkovito pomoč žrtvam ter preprečili zamude, podvajanje in prekrivanje;

| 35. | meni, da bi bilo treba opredeliti in umestiti ključna obstoječa sredstva, ki bi jih lahko dale države članice na voljo za odzivanje EU na te izredne razmere; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi bilo treba opredeliti in umestiti ključna obstoječa sredstva, ki bi jih lahko dale države članice na voljo za odzivanje EU na te izredne razmere;

| 36. | poziva k jasnosti in skladnosti ukrepanja EU ob upoštevanju institucionalnih vlog Evropske komisije ter visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko ter evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ki bi morala misliti vsak na svoje pristojnosti in spoštovati omejitve svojih pooblastil; zato poziva Komisijo in ESZD, naj pripravita ustrezen delovni program in pregledna pravila, da bi, kjer je to mogoče, zagotovila tesno sodelovanje in usklajevanje vprašanj, povezanih z odzivanjem EU na nesreče, na podlagi obstoječih mehanizmov brez upočasnitve operacij pomoči; poudarja potrebo po prilagodljivem, enostavnem in hitrem usklajevanju med službami, in to le zadevnimi, ki bi se morale odzvati v kratkem času in se ogibati prekomernim birokratskim postopkom; poudarja, da je treba zagotavljati humanitarno pomoč ne glede na vse politične pomisleke, hkrati pa se držati mednarodno sprejetih humanitarnih načel; |
| --- | --- |

36.

poziva k jasnosti in skladnosti ukrepanja EU ob upoštevanju institucionalnih vlog Evropske komisije ter visoke predstavnice za zunanje zadeve in varnostno politiko ter evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), ki bi morala misliti vsak na svoje pristojnosti in spoštovati omejitve svojih pooblastil; zato poziva Komisijo in ESZD, naj pripravita ustrezen delovni program in pregledna pravila, da bi, kjer je to mogoče, zagotovila tesno sodelovanje in usklajevanje vprašanj, povezanih z odzivanjem EU na nesreče, na podlagi obstoječih mehanizmov brez upočasnitve operacij pomoči; poudarja potrebo po prilagodljivem, enostavnem in hitrem usklajevanju med službami, in to le zadevnimi, ki bi se morale odzvati v kratkem času in se ogibati prekomernim birokratskim postopkom; poudarja, da je treba zagotavljati humanitarno pomoč ne glede na vse politične pomisleke, hkrati pa se držati mednarodno sprejetih humanitarnih načel;

| 37. | poudarja, da se je povečala nevarnost nesreč, katerih vzrok so gozdni požari, zlasti zaradi podnebnih sprememb, ki spodbujajo nastajanje "velikih požarov"; poziva Komisijo, naj v okviru novega evropskega središča za odzivanje v izrednih razmerah ustanovi posebno službo za obvladovanje teh nevarnostmi; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da se je povečala nevarnost nesreč, katerih vzrok so gozdni požari, zlasti zaradi podnebnih sprememb, ki spodbujajo nastajanje "velikih požarov"; poziva Komisijo, naj v okviru novega evropskega središča za odzivanje v izrednih razmerah ustanovi posebno službo za obvladovanje teh nevarnostmi;

| 38. | poudarja, da uporaba vojaških sredstev s civilnim nadzorom kot zadnje sredstvo in v skladu s smernicami iz Osla pogosto pomembno prispeva k odzivanju na nesreče, zlasti z zagotavljanjem specializiranih sredstev, strateškega mostu ter težke industrije; poudarja tudi, da bi bilo treba povečati usklajevanje uporabe vseh razpoložljivih zmogljivosti – civilnih in vojaških – ter sredstev držav članic za krizno upravljanje, da bi se izognili dragemu podvajanju; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da uporaba vojaških sredstev s civilnim nadzorom kot zadnje sredstvo in v skladu s smernicami iz Osla pogosto pomembno prispeva k odzivanju na nesreče, zlasti z zagotavljanjem specializiranih sredstev, strateškega mostu ter težke industrije; poudarja tudi, da bi bilo treba povečati usklajevanje uporabe vseh razpoložljivih zmogljivosti – civilnih in vojaških – ter sredstev držav članic za krizno upravljanje, da bi se izognili dragemu podvajanju;

Logistika, prevoz in telekomunikacije

| 39. | priznava, da je lahko uporaba vojaških sredstev (transport, logistika, varnost) v podporo humanitarnih akcij bistvena, zlasti v primeru naravnih nesreč velikega obsega; poudarja, da mora biti uporaba vojaških sredstev v skladu s priporočili Združenih narodov omejena na zelo redke primere in le kot zadnje sredstvo; |
| --- | --- |

39.

priznava, da je lahko uporaba vojaških sredstev (transport, logistika, varnost) v podporo humanitarnih akcij bistvena, zlasti v primeru naravnih nesreč velikega obsega; poudarja, da mora biti uporaba vojaških sredstev v skladu s priporočili Združenih narodov omejena na zelo redke primere in le kot zadnje sredstvo;

| 40. | poziva k skupnim učinkovitim logističnim ureditvam, zlasti k uporabi skupin za tehnično pomoč in podporo (Technical Assistance and Support Teams – TAST), ki bi lahko podpirale delavce in skupine EU ali držav članic na terenu, zlasti v primerih onesposobljene lokalne infrastrukture; |
| --- | --- |

40.

poziva k skupnim učinkovitim logističnim ureditvam, zlasti k uporabi skupin za tehnično pomoč in podporo (Technical Assistance and Support Teams – TAST), ki bi lahko podpirale delavce in skupine EU ali držav članic na terenu, zlasti v primerih onesposobljene lokalne infrastrukture;

| 41. | poziva k mobiliziranju ekip za zagotavljanje tehnične pomoči in podpore v primeru nesreč, pri čemer so potrebna priporočila o tem, kako lahko te ekipe nudijo učinkovitejšo pomoč prizadetim v nesrečah; |
| --- | --- |

41.

poziva k mobiliziranju ekip za zagotavljanje tehnične pomoči in podpore v primeru nesreč, pri čemer so potrebna priporočila o tem, kako lahko te ekipe nudijo učinkovitejšo pomoč prizadetim v nesrečah;

| 42. | zaradi kar največje učinkovitosti in dobre uporabe obstoječih zmogljivosti predlaga, naj države članice med seboj izmenjujejo konzularne vire, da bi izboljšale hitrost in kakovost evropskega odzivanja na svetovni ravni z optimizacijo obstoječih sredstev; zato priporoča izvedbo ocene konzularnih zmogljivosti posameznih držav članic, da bi opredelili sredstva, ki jih ima Evropska unija v tem času na voljo po svetu; |
| --- | --- |

42.

zaradi kar največje učinkovitosti in dobre uporabe obstoječih zmogljivosti predlaga, naj države članice med seboj izmenjujejo konzularne vire, da bi izboljšale hitrost in kakovost evropskega odzivanja na svetovni ravni z optimizacijo obstoječih sredstev; zato priporoča izvedbo ocene konzularnih zmogljivosti posameznih držav članic, da bi opredelili sredstva, ki jih ima Evropska unija v tem času na voljo po svetu;

| 43. | ob upoštevanju obstoječih sistemov zagotavljanja pomoči, ki jih usklajujejo Združeni narodi, poziva k boljšemu, okrepljenemu, stroškovno učinkovitejšemu in usklajenemu prevozu vseh vrst pomoči na kraje nesreče, zlasti z racionaliziranimi poenostavljenimi postopki, večjo stopnjo sofinanciranja in uvedbo novih načinov za dostop do dodatnih prevoznih zmogljivosti, po možnosti na podlagi okvirnih pogodb; |
| --- | --- |

43.

ob upoštevanju obstoječih sistemov zagotavljanja pomoči, ki jih usklajujejo Združeni narodi, poziva k boljšemu, okrepljenemu, stroškovno učinkovitejšemu in usklajenemu prevozu vseh vrst pomoči na kraje nesreče, zlasti z racionaliziranimi poenostavljenimi postopki, večjo stopnjo sofinanciranja in uvedbo novih načinov za dostop do dodatnih prevoznih zmogljivosti, po možnosti na podlagi okvirnih pogodb;

| 44. | opozarja na obstoječa orodja za spremljanje in preprečevanje (zlasti naprave za opazovanje na terenu), na primer tista, ki jih omogoča program Evropske unije za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) ali programe INSPIRE ali GALILEO, ki bi lahko spremljali potencialno nevarna območja in se tako učinkoviteje pripravili za zagotavljanje nujne pomoči žrtvam; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi se EU dodelila zmogljivost namenske in zaščitene telekomunikacije ter celovite rešitve za krizno upravljanje, ki obsegajo tako preprečevanje kot obnavljanje; poziva Komisijo, naj čim bolje uporabi sedanje in prihodnje rešitve in zmogljivosti telekomunikacijskih satelitov, da bi spodbudila razvoj storitev za državljane na področju javnega zdravja ter storitev v sili, in sicer v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi (zasebnimi operaterji, panogo); |
| --- | --- |

44.

opozarja na obstoječa orodja za spremljanje in preprečevanje (zlasti naprave za opazovanje na terenu), na primer tista, ki jih omogoča program Evropske unije za globalno spremljanje okolja in varnosti (GMES) ali programe INSPIRE ali GALILEO, ki bi lahko spremljali potencialno nevarna območja in se tako učinkoviteje pripravili za zagotavljanje nujne pomoči žrtvam; poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi se EU dodelila zmogljivost namenske in zaščitene telekomunikacije ter celovite rešitve za krizno upravljanje, ki obsegajo tako preprečevanje kot obnavljanje; poziva Komisijo, naj čim bolje uporabi sedanje in prihodnje rešitve in zmogljivosti telekomunikacijskih satelitov, da bi spodbudila razvoj storitev za državljane na področju javnega zdravja ter storitev v sili, in sicer v sodelovanju z Evropsko vesoljsko agencijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi (zasebnimi operaterji, panogo);

| 45. | poziva Komisijo, naj razvije komunikacijsko in obveščevalno mrežo, zlasti s preučitvijo možnosti uporabe telekomunikacijskih zmogljivosti, tudi satelitskih, da bi ekipam humanitarne pomoči omogočili dostop do hitrega in natančnega informiranja ter učinkovito razdelitev osnovnih življenjskih potrebščin in nujne opreme za obnovo družbe po nesrečah; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj razvije komunikacijsko in obveščevalno mrežo, zlasti s preučitvijo možnosti uporabe telekomunikacijskih zmogljivosti, tudi satelitskih, da bi ekipam humanitarne pomoči omogočili dostop do hitrega in natančnega informiranja ter učinkovito razdelitev osnovnih življenjskih potrebščin in nujne opreme za obnovo družbe po nesrečah;

Komuniciranje, prepoznavnost, usposabljanje, raziskave

| 46. | poziva k celoviti komunikacijski strategiji, ki bo obsegala vse institucije EU, države članice, socialne partnerje in civilno družbo ter s katero se bo izboljšala splošna prepoznavnost in preglednost evropskih ukrepov v državah prejemnicah ter med evropskimi državljani, hkrati pa bo zagotovila, da pomoč v primeru nesreče ni nikoli podrejena trgovinskim, političnim in strateškim vprašanjem; meni, da si mora ta strategija prizadevati za poenostavitev in poenotenje metod ter sredstev komuniciranja; zato predlaga denimo uvedbo skupnega kodeksa oblačenja in kratice v povezavi z nacionalnimi oznakami za celotno evropsko osebje ter imenovanje skupne osebe, ki bo pristojna za stike z javnostjo pri obveščanju o odzivanju na izredne razmere; poziva h komunikacijski strategiji, da se zagotovi jasno razlikovanje med humanitarno pomočjo in vojaškimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

46.

poziva k celoviti komunikacijski strategiji, ki bo obsegala vse institucije EU, države članice, socialne partnerje in civilno družbo ter s katero se bo izboljšala splošna prepoznavnost in preglednost evropskih ukrepov v državah prejemnicah ter med evropskimi državljani, hkrati pa bo zagotovila, da pomoč v primeru nesreče ni nikoli podrejena trgovinskim, političnim in strateškim vprašanjem; meni, da si mora ta strategija prizadevati za poenostavitev in poenotenje metod ter sredstev komuniciranja; zato predlaga denimo uvedbo skupnega kodeksa oblačenja in kratice v povezavi z nacionalnimi oznakami za celotno evropsko osebje ter imenovanje skupne osebe, ki bo pristojna za stike z javnostjo pri obveščanju o odzivanju na izredne razmere; poziva h komunikacijski strategiji, da se zagotovi jasno razlikovanje med humanitarno pomočjo in vojaškimi dejavnostmi;

| 47. | poudarja, da so informacije drugi pomembni sestavni del politike učinkovitega preprečevanja nesreč in odziva nanje na vseh ravneh ter da spreminjanje predvidenega poteka tveganj zahteva stalno posodabljanje znanja, zanesljive in primerljive podatke o pogostosti pojavljanja, nevarnosti nesreč in z njimi povezanih posledic in analitičnih orodij; zato poziva k usklajenim ukrepom, večji dostopnosti in sistematičnemu razširjanju tehničnih in znanstvenih informacij ter strokovnega znanja in izkušenj ter izmenjavi zgledov najboljše prakse, vključno s študijami in udejanjanjem naučenega, na primer izkušenj, pridobljenih prek preteklih projektov v okviru pobude Komisije INTERREG; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da so informacije drugi pomembni sestavni del politike učinkovitega preprečevanja nesreč in odziva nanje na vseh ravneh ter da spreminjanje predvidenega poteka tveganj zahteva stalno posodabljanje znanja, zanesljive in primerljive podatke o pogostosti pojavljanja, nevarnosti nesreč in z njimi povezanih posledic in analitičnih orodij; zato poziva k usklajenim ukrepom, večji dostopnosti in sistematičnemu razširjanju tehničnih in znanstvenih informacij ter strokovnega znanja in izkušenj ter izmenjavi zgledov najboljše prakse, vključno s študijami in udejanjanjem naučenega, na primer izkušenj, pridobljenih prek preteklih projektov v okviru pobude Komisije INTERREG;

| 48. | poudarja, da je treba povečati poznavanje o postopkih, ki morajo biti sprejeti v primeru nesreč, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti usposabljanju mladih že v času šolanja; poziva Komisijo, naj s vključevanjem šol in posebnih organizacij prostovoljcev, kulturo predvidevanja, preprečevanja in odpornosti, ki je nujni pogoj za optimiziranje dejavnosti civilne zaščite; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba povečati poznavanje o postopkih, ki morajo biti sprejeti v primeru nesreč, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti usposabljanju mladih že v času šolanja; poziva Komisijo, naj s vključevanjem šol in posebnih organizacij prostovoljcev, kulturo predvidevanja, preprečevanja in odpornosti, ki je nujni pogoj za optimiziranje dejavnosti civilne zaščite;

| 49. | opozarja na osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov, ki so ob nesrečah, zlasti čezmejnih, v prvih vrstah in katerih delovanje lahko med državljani poveča prepoznavnost EU; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice pritegnile regionalne in lokalne organe že v zgodnjih fazah odzivanja na nesreče, da bodo nadgradile večravenski model upravljanja, ki se uporablja v kohezijski politiki, s komunikacijsko strategijo "zmagam – zmagaš" za vse akterje, ki so vključeni v odzivni mehanizem; |
| --- | --- |

49.

opozarja na osrednjo vlogo regionalnih in lokalnih organov, ki so ob nesrečah, zlasti čezmejnih, v prvih vrstah in katerih delovanje lahko med državljani poveča prepoznavnost EU; zato poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice pritegnile regionalne in lokalne organe že v zgodnjih fazah odzivanja na nesreče, da bodo nadgradile večravenski model upravljanja, ki se uporablja v kohezijski politiki, s komunikacijsko strategijo "zmagam – zmagaš" za vse akterje, ki so vključeni v odzivni mehanizem;

| 50. | poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo jasen sistem obveščanja in preprečevanja za vse evropske državljane v času njihovega potovanja tako v EU kot zunaj držav članic; zato predlaga, da se v evropskih potnih listih navede številka za klic v sili 112 z jasno navedbo dostopnosti te številke po vsej EU, tako da jo lahko uporabijo potniki v EU, pa tudi navedba člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da ima "vsak državljan Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljan je, nima predstavništva, pravico do zaščite diplomatskih ali konzularnih organov katere koli države članice (...)", ki jo lahko uporabijo potniki držav nečlanic; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo jasen sistem obveščanja in preprečevanja za vse evropske državljane v času njihovega potovanja tako v EU kot zunaj držav članic; zato predlaga, da se v evropskih potnih listih navede številka za klic v sili 112 z jasno navedbo dostopnosti te številke po vsej EU, tako da jo lahko uporabijo potniki v EU, pa tudi navedba člena 23 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki določa, da ima "vsak državljan Unije na ozemlju tretje države, v kateri država članica, katere državljan je, nima predstavništva, pravico do zaščite diplomatskih ali konzularnih organov katere koli države članice (...)", ki jo lahko uporabijo potniki držav nečlanic;

| 51. | poziva k boljši seznanitvi evropskih državljanov in državljanov tretjih držav, ki se nahajajo v EU, s poznavanjem evropske telefonske številke 112, zlasti prek pisnih in avdiovizualnih medijev ter javnih plakatnih mest, da bi jo lahko vsi avtomatsko uporabili za obveščanje o nesrečah, ki se pripetijo na ozemlju Skupnosti; |
| --- | --- |

51.

poziva k boljši seznanitvi evropskih državljanov in državljanov tretjih držav, ki se nahajajo v EU, s poznavanjem evropske telefonske številke 112, zlasti prek pisnih in avdiovizualnih medijev ter javnih plakatnih mest, da bi jo lahko vsi avtomatsko uporabili za obveščanje o nesrečah, ki se pripetijo na ozemlju Skupnosti;

| 52. | meni, da bi enotno usposabljanje osebja in strokovnjakov na področju odzivanja na nesreče (skupni del usposabljanja in specifični moduli) omogočilo oblikovanje enotnega evropskega znanja, delovnih metod in postopkov za odzivanje; v tem okviru priporoča, da civilne in vojaške logistične enote skupaj vadijo odziv na nesreče; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi enotno usposabljanje osebja in strokovnjakov na področju odzivanja na nesreče (skupni del usposabljanja in specifični moduli) omogočilo oblikovanje enotnega evropskega znanja, delovnih metod in postopkov za odzivanje; v tem okviru priporoča, da civilne in vojaške logistične enote skupaj vadijo odziv na nesreče;

Odziv na nesreče, pripravljenost in preprečevanje

| 53. | ugotavlja, da je preprečevanje nesreč pogosto bolj stroškovno učinkovito kot pa njihovo odpravljanje; zato poudarja, da je treba nujno dopolniti politiko za krepitev odzivanja Evropske unije na izredne razmere z okrepitvijo politike napovedovanja in preprečevanja nevarnosti EU in držav članic ter spodbuja Komisijo, naj pripravi obsežno ter inovativno strategijo EU za zmanjšanje tveganja nesreče; poziva, da se namenijo zadostna sredstva za zgodnje ugotavljanje možnih nesreč in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revizija strukturnih skladov in solidarnostnega sklada prispevala k pospešitvi razvoja politik in vlaganj na tem področju; poleg tega poziva k okrepljenemu izobraževanju o preprečevanju nesreč, naložbam v preprečevanje nesreč in podnebnih sprememb, ustrezni zakonodaji o gospodarjenju z vodo ter učinkovitem obvladovanju tveganj, pa tudi k pazljivemu spremljanju izvajanja direktive o poplavah na regionalni in lokalni ravni; v zvezi s tem poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi osrednjo vlogo pri preprečevanju nesreč z izvajanjem strategij za preprečevanje tveganj na teritorialni ravni, vključno s skupnim posredovanjem, v katerega so vključene ekipe iz različnih držav; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da je preprečevanje nesreč pogosto bolj stroškovno učinkovito kot pa njihovo odpravljanje; zato poudarja, da je treba nujno dopolniti politiko za krepitev odzivanja Evropske unije na izredne razmere z okrepitvijo politike napovedovanja in preprečevanja nevarnosti EU in držav članic ter spodbuja Komisijo, naj pripravi obsežno ter inovativno strategijo EU za zmanjšanje tveganja nesreče; poziva, da se namenijo zadostna sredstva za zgodnje ugotavljanje možnih nesreč in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo revizija strukturnih skladov in solidarnostnega sklada prispevala k pospešitvi razvoja politik in vlaganj na tem področju; poleg tega poziva k okrepljenemu izobraževanju o preprečevanju nesreč, naložbam v preprečevanje nesreč in podnebnih sprememb, ustrezni zakonodaji o gospodarjenju z vodo ter učinkovitem obvladovanju tveganj, pa tudi k pazljivemu spremljanju izvajanja direktive o poplavah na regionalni in lokalni ravni; v zvezi s tem poudarja, da imajo regionalni in lokalni organi osrednjo vlogo pri preprečevanju nesreč z izvajanjem strategij za preprečevanje tveganj na teritorialni ravni, vključno s skupnim posredovanjem, v katerega so vključene ekipe iz različnih držav;

| 54. | glede na medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov in dezertifikacije ponovno izraža mnenje, da bi morala Komisija pripraviti predlog, podoben direktivi o poplavah, s čimer bi spodbudila sprejetje politike EU o pomanjkanju vode, suši in prilagajanju podnebnim spremembam; zato tudi ponovno poudarja, da je treba ustanoviti evropski observatorij za suše, ki bi bil pristojen za preučevanje, blaženje in spremljanje posledic suš; |
| --- | --- |

54.

glede na medsebojno povezanost suš, gozdnih požarov in dezertifikacije ponovno izraža mnenje, da bi morala Komisija pripraviti predlog, podoben direktivi o poplavah, s čimer bi spodbudila sprejetje politike EU o pomanjkanju vode, suši in prilagajanju podnebnim spremembam; zato tudi ponovno poudarja, da je treba ustanoviti evropski observatorij za suše, ki bi bil pristojen za preučevanje, blaženje in spremljanje posledic suš;

| 55. | ponovno poziva Komisijo, naj sprejme direktivo o preprečevanju in gašenju požarov, ki bi morala zajemati redno zbiranje podatkov, pripravo zemljevidov in, opredelitev ogroženih območij, pripravo načrtov upravljanja požarne ogroženosti, opredelitev dodeljenih sredstev in razpoložljivih kapacitet s strani držav članic, usklajevanje posameznih upravnih enot, minimalne zahteve za osebje, pristojno za usposabljanje, ter vzpostavitev okoljske odgovornosti in ustreznih kazni; |
| --- | --- |

55.

ponovno poziva Komisijo, naj sprejme direktivo o preprečevanju in gašenju požarov, ki bi morala zajemati redno zbiranje podatkov, pripravo zemljevidov in, opredelitev ogroženih območij, pripravo načrtov upravljanja požarne ogroženosti, opredelitev dodeljenih sredstev in razpoložljivih kapacitet s strani držav članic, usklajevanje posameznih upravnih enot, minimalne zahteve za osebje, pristojno za usposabljanje, ter vzpostavitev okoljske odgovornosti in ustreznih kazni;

| 56. | meni, da je bistvenega pomena nadalje preučiti možnosti, ki so na voljo v zvezi z evropskim teritorialnim ciljem; ob tem meni, da bi bilo lahko evropsko združenje za teritorialno sodelovanje pomembno sredstvo za nadaljnjo okrepitev čeznacionalnega, čezmejnega in medregionalnega sodelovanja, celo z državami, ki niso članice EU; razvoj medregionalnega in čezmejnega sodelovanja razume kot dokaz, da prav regije ogromno prispevajo k hitri pomoči na področju civilne zaščite; meni, da to plodno sodelovanje upravičuje tudi skupni cilj, da bi morali oblikovati karto ogroženosti in oceniti morebitne nevarnosti, EU pa lahko na tem področju dragoceno ter vidno prispeva s še učinkovitejšim sodelovanjem in boljšim usklajevanjem; |
| --- | --- |

56.

meni, da je bistvenega pomena nadalje preučiti možnosti, ki so na voljo v zvezi z evropskim teritorialnim ciljem; ob tem meni, da bi bilo lahko evropsko združenje za teritorialno sodelovanje pomembno sredstvo za nadaljnjo okrepitev čeznacionalnega, čezmejnega in medregionalnega sodelovanja, celo z državami, ki niso članice EU; razvoj medregionalnega in čezmejnega sodelovanja razume kot dokaz, da prav regije ogromno prispevajo k hitri pomoči na področju civilne zaščite; meni, da to plodno sodelovanje upravičuje tudi skupni cilj, da bi morali oblikovati karto ogroženosti in oceniti morebitne nevarnosti, EU pa lahko na tem področju dragoceno ter vidno prispeva s še učinkovitejšim sodelovanjem in boljšim usklajevanjem;

| 57. | želi opomniti, da bi bilo v evropskem letu prostovoljstva simbolično in koristno podpreti države, ki želijo spodbuditi tovrstne dejavnosti in organizacije; |
| --- | --- |

57.

želi opomniti, da bi bilo v evropskem letu prostovoljstva simbolično in koristno podpreti države, ki želijo spodbuditi tovrstne dejavnosti in organizacije;

| 58. | poziva Komisijo, naj v ta namen čim prej predloži ambiciozno oblikovane zakonodajne predloge, najkasneje pa do konca leta 2011; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj v ta namen čim prej predloži ambiciozno oblikovane zakonodajne predloge, najkasneje pa do konca leta 2011;

*

* *

| 59. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

59.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 71, 10.3.2007, str. 9.

(2)  UL L 314, 1.12.2007, str. 9.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0465.

(4)  UL C 341 E, 16.12.2010, str. 5.

(5)  UL C 224 E, 19.8.2010, str. 1.

(6)  UL C 286 E, 27.11.2009, str. 15.

(7)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 55.

(8)  Zlasti pilotni projekt za okrepitev sodelovanja med državami članicami pri boju proti gozdnim požarom (2008) in pripravljalni ukrep za zmogljivost za hitro odzivanje EU (2008–2010).

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/41

---

Torek, 27. september 2011Turizem v Evropi

P7_TA(2011)0407

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (2010/2206(INI))

2013/C 56 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Osnovne usmeritve za trajnost evropskega turizma (KOM(2003)0716), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Osnovne usmeritve za trajnost evropskega turizma (KOM(2003)0716),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljena turistična politika EU: na poti k močnejšemu partnerstvu za evropski turizem (KOM(2006)0134), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Obnovljena turistična politika EU: na poti k močnejšemu partnerstvu za evropski turizem (KOM(2006)0134),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Program za trajnostni in konkurenčni evropski turizem (KOM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Program za trajnostni in konkurenčni evropski turizem (KOM(2007)0621),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (KOM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike (KOM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropa 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki turizma (KOM(2010)0117), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski statistiki turizma (KOM(2010)0117),

| — | ob upoštevanju madridske deklaracije „Za model družbeno odgovornega turizma“, ki je bila sprejeta na neuradnem srečanju ministrov 15. aprila 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju madridske deklaracije „Za model družbeno odgovornega turizma“, ki je bila sprejeta na neuradnem srečanju ministrov 15. aprila 2010,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. oktobra 2010 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (14944/10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. oktobra 2010 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (14944/10),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija: nov okvir evropske turistične politike“ (CoR 342/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija: nov okvir evropske turistične politike“ (CoR 342/2010),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta 86/666/EGS z dne 22. decembra 1986 o protipožarni zaščiti v obstoječih hotelih (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta 86/666/EGS z dne 22. decembra 1986 o protipožarni zaščiti v obstoječih hotelih (1),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/47/ES z dne 5. maja 2009 o spremembah Direktive Sveta 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2009/47/ES z dne 5. maja 2009 o spremembah Direktive Sveta 2006/112/ES v zvezi z uporabo nižjih stopenj davka na dodano vrednost (4),

| — | ob upoštevanju Odločbe Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje turističnim nastanitvenim storitvam (2009/578/ES) (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe Komisije z dne 9. julija 2009 o določitvi okoljskih meril za podeljevanje znaka Skupnosti za okolje turističnim nastanitvenim storitvam (2009/578/ES) (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2005 o novih načrtih in izzivih za trajnostni evropski turizem (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. septembra 2005 o novih načrtih in izzivih za trajnostni evropski turizem (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 (8) o obnovljeni turistični politiki: Na poti k močnejšemu partnerstvu za evropski turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 (8) o obnovljeni turistični politiki: Na poti k močnejšemu partnerstvu za evropski turizem,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o regionalnih razvojnih vidikih vpliva turizma na obalne regije (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2008 o regionalnih razvojnih vidikih vpliva turizma na obalne regije (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2011 o praktičnih vidikih v zvezi z revizijo instrumentov EU za podporo financiranju malih in srednjih podjetij v naslednjem programskem obdobju (10),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7–0265/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem in mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7–0265/2011),

| A. | ker turistični sektor proizvaja 10 % BDP in zaposluje 12 % vse delovne sile, s čimer je tretja najpomembnejša socialno-gospodarska dejavnost v EU; ker ga sestavljajo mikro-, majhna in srednja podjetja ter je glavni vir za nekatere regije EU, npr. otoke, ima ključno vlogo za gospodarski razvoj ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo EU ter za dosego ciljev strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

A.

ker turistični sektor proizvaja 10 % BDP in zaposluje 12 % vse delovne sile, s čimer je tretja najpomembnejša socialno-gospodarska dejavnost v EU; ker ga sestavljajo mikro-, majhna in srednja podjetja ter je glavni vir za nekatere regije EU, npr. otoke, ima ključno vlogo za gospodarski razvoj ter ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo EU ter za dosego ciljev strategije Evropa 2020,

| B. | ker turizem tudi prispeva k človeški bogatitvi, izmenjavi, blaginji, dobremu počutju, kulturi in socialni koheziji; ker bi se zato morali osredotočiti na kvalitativni pristop, |
| --- | --- |

B.

ker turizem tudi prispeva k človeški bogatitvi, izmenjavi, blaginji, dobremu počutju, kulturi in socialni koheziji; ker bi se zato morali osredotočiti na kvalitativni pristop,

| C. | ker je Evropska unija prva svetovna turistična destinacija glede na mednarodne prihode in ker je treba okrepiti ta primat z odzivanjem na vse večjo svetovno konkurenco in povpraševanje, ki se neprestano spreminja, ter na potrebo po zagotavljanju večje in dolgoročnejše trajnosti, |
| --- | --- |

C.

ker je Evropska unija prva svetovna turistična destinacija glede na mednarodne prihode in ker je treba okrepiti ta primat z odzivanjem na vse večjo svetovno konkurenco in povpraševanje, ki se neprestano spreminja, ter na potrebo po zagotavljanju večje in dolgoročnejše trajnosti,

| D. | ker se turizem v Evropi sooča s številnimi izzivi: svetovno gospodarsko krizo, konkurenčnostjo drugih destinacij zunaj EU in raznolikostjo turističnih znamenitosti, ki so na voljo, učinki podnebnih sprememb in sezonskih nihanj v turistični dejavnosti, demografskimi spremembami v Evropi, vse večjim vplivom informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter številnimi nepredvidenimi dogodki, ki občasno prizadenejo to panogo, |
| --- | --- |

D.

ker se turizem v Evropi sooča s številnimi izzivi: svetovno gospodarsko krizo, konkurenčnostjo drugih destinacij zunaj EU in raznolikostjo turističnih znamenitosti, ki so na voljo, učinki podnebnih sprememb in sezonskih nihanj v turistični dejavnosti, demografskimi spremembami v Evropi, vse večjim vplivom informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter številnimi nepredvidenimi dogodki, ki občasno prizadenejo to panogo,

| E. | ker turizem ob spoštovanju razlik prispeva k promociji Evrope in njene kulturne in jezikovne dediščine, k uveljavljanju skupnih vrednot ter krepitvi evropske identitete, pripadnosti in državljanstva; ker ima razvoj turizma ključno vlogo pri krepitvi regionalne razsežnosti v EU, |
| --- | --- |

E.

ker turizem ob spoštovanju razlik prispeva k promociji Evrope in njene kulturne in jezikovne dediščine, k uveljavljanju skupnih vrednot ter krepitvi evropske identitete, pripadnosti in državljanstva; ker ima razvoj turizma ključno vlogo pri krepitvi regionalne razsežnosti v EU,

| F. | ker raznolikost, večplastnost in večkulturnost Evrope omogočajo največjo možno rast katere koli oblike tematskega turizma, razvoj in spodbujanje oblik raznolikega turizma pa je lahko edini učinkovit odgovor na izkrivljanja, težave in poslabšanje, h katerim vodi model zakonsko neurejenega in neraznolikega množičnega turizma, |
| --- | --- |

F.

ker raznolikost, večplastnost in večkulturnost Evrope omogočajo največjo možno rast katere koli oblike tematskega turizma, razvoj in spodbujanje oblik raznolikega turizma pa je lahko edini učinkovit odgovor na izkrivljanja, težave in poslabšanje, h katerim vodi model zakonsko neurejenega in neraznolikega množičnega turizma,

| G. | ker je z Lizbonsko pogodbo (člen 195) turizem postal posebna pristojnost EU, ki lahko podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s spodbujanjem vzpostavitve ugodnega okolja za razvoj podjetij iz tega sektorja in pospeševanjem sodelovanja med državami članicami, vendar ob izključevanju kakršnega koli usklajevanja zakonskih in regulativnih določb držav članic, |
| --- | --- |

G.

ker je z Lizbonsko pogodbo (člen 195) turizem postal posebna pristojnost EU, ki lahko podpira in dopolnjuje dejavnosti držav članic s spodbujanjem vzpostavitve ugodnega okolja za razvoj podjetij iz tega sektorja in pospeševanjem sodelovanja med državami članicami, vendar ob izključevanju kakršnega koli usklajevanja zakonskih in regulativnih določb držav članic,

| H. | ker je treba na podlagi te nove pristojnosti izoblikovati celostno evropsko strategijo z jasnimi in ambicioznimi cilji ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti, |
| --- | --- |

H.

ker je treba na podlagi te nove pristojnosti izoblikovati celostno evropsko strategijo z jasnimi in ambicioznimi cilji ob polnem spoštovanju načela subsidiarnosti,

| I. | ker za zagotovitev učinkovitosti in prepoznavnosti novih pristojnosti in prihodnje turistične politike EU, ki ju zahtevajo evropski državljani in naši obiskovalci, ne bosta potrebna samo strategija in akcijski načrt, ampak tudi ustrezni viri v okviru finančnega programa EU za obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

I.

ker za zagotovitev učinkovitosti in prepoznavnosti novih pristojnosti in prihodnje turistične politike EU, ki ju zahtevajo evropski državljani in naši obiskovalci, ne bosta potrebna samo strategija in akcijski načrt, ampak tudi ustrezni viri v okviru finančnega programa EU za obdobje 2014–2020,

| J. | ker so gospodarstva najbolj oddaljenih regij in nekaterih otoških regij EU zaradi svoje velike oddaljenosti in izoliranosti skoraj v celoti odvisna od zračnega prometa, kar poziva k sprejetju ukrepov, prilagojenih njihovi odvisnosti od te vrste prometa, |
| --- | --- |

J.

ker so gospodarstva najbolj oddaljenih regij in nekaterih otoških regij EU zaradi svoje velike oddaljenosti in izoliranosti skoraj v celoti odvisna od zračnega prometa, kar poziva k sprejetju ukrepov, prilagojenih njihovi odvisnosti od te vrste prometa,

| 1. | pozdravlja politično strategijo Komisije, ki določa 21 ukrepov za ponovno oživitev sektorja; meni, da besedilo (skupaj z načrtom za izvajanje) predstavlja konkretno izhodišče za razvoj evropske politike za konkurenčen, moderen, visokokakovosten, trajnosten in vsem dostopen turizem; poziva Komisijo, naj v zvezi z načrtom izvajanja čim prej določi natančne časovne razporede za izvajanje ukrepov in uresničitev ciljev; poziva države članice k sodelovanju, in sicer naj skupaj s pristojnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi organi predložijo programe za posamezne ukrepe; poziva Komisijo, naj se osredotoči predvsem na inovativne prednostne naloge, ki prinašajo evropsko dodano vrednost; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja politično strategijo Komisije, ki določa 21 ukrepov za ponovno oživitev sektorja; meni, da besedilo (skupaj z načrtom za izvajanje) predstavlja konkretno izhodišče za razvoj evropske politike za konkurenčen, moderen, visokokakovosten, trajnosten in vsem dostopen turizem; poziva Komisijo, naj v zvezi z načrtom izvajanja čim prej določi natančne časovne razporede za izvajanje ukrepov in uresničitev ciljev; poziva države članice k sodelovanju, in sicer naj skupaj s pristojnimi nacionalnimi, regionalnimi ali lokalnimi organi predložijo programe za posamezne ukrepe; poziva Komisijo, naj se osredotoči predvsem na inovativne prednostne naloge, ki prinašajo evropsko dodano vrednost;

| 2. | meni, da mora evropska strategija za turizem temeljiti predvsem na svežnju posebnih ukrepov, namenjenih izključno turističnemu sektorju, zaradi njegove medsektorske narave pa mora biti tudi usklajena s politikami povezanih sektorjev, da bi tako oblikovali sistem, ki učinkovito spodbuja turizem; poleg tega meni, da je treba natančno oceniti, kako na turizem vplivajo ukrepi iz drugih sektorjev, in poziva k celostnemu pristopu, ki bo razvijal sinergije med različnimi sektorskimi politikami in med različnimi finančnimi instrumenti; |
| --- | --- |

2.

meni, da mora evropska strategija za turizem temeljiti predvsem na svežnju posebnih ukrepov, namenjenih izključno turističnemu sektorju, zaradi njegove medsektorske narave pa mora biti tudi usklajena s politikami povezanih sektorjev, da bi tako oblikovali sistem, ki učinkovito spodbuja turizem; poleg tega meni, da je treba natančno oceniti, kako na turizem vplivajo ukrepi iz drugih sektorjev, in poziva k celostnemu pristopu, ki bo razvijal sinergije med različnimi sektorskimi politikami in med različnimi finančnimi instrumenti;

| 3. | obžaluje pomanjkanje usklajenosti znotraj Komisije na področju turistične politike; meni, da je bistvenega pomena, da Komisija poskrbi za usklajevalen in vključujoč pristop s strani zadevnih generalnih direktoratov; |
| --- | --- |

3.

obžaluje pomanjkanje usklajenosti znotraj Komisije na področju turistične politike; meni, da je bistvenega pomena, da Komisija poskrbi za usklajevalen in vključujoč pristop s strani zadevnih generalnih direktoratov;

| 4. | poudarja, da je potrebno tesno sodelovanje med evropskimi, mednarodnimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter med vsemi institucijami in nosilci dejavnosti v sektorju, da bi se tako odzvali na presečna vprašanja, povezana s turizmom, ob hkratnem spoštovanju načela subsidiarnosti; opozarja na neposredno pristojnost na področju turizma, ki jo imajo mnoge evropske regije in občine, ter torej na njihov osrednji položaj pri izvajanju projektov in konkretnih dejavnosti; upa tudi, da bodo v okviru strategije Evropa 2020 regije in občine tesneje sodelovale med seboj in prevzele trajnostno, neposredno in učinkovito vlogo pri razvoju nove turistične politike; meni, da bi s posebnimi programskimi instrumenti, kot so strategije za makroregije, za omenjeno obdobje lahko okrepili regionalni in medregionalni turizem ter povečali privlačnost in razpoznavnost evropskih regij in občin; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je potrebno tesno sodelovanje med evropskimi, mednarodnimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi ter med vsemi institucijami in nosilci dejavnosti v sektorju, da bi se tako odzvali na presečna vprašanja, povezana s turizmom, ob hkratnem spoštovanju načela subsidiarnosti; opozarja na neposredno pristojnost na področju turizma, ki jo imajo mnoge evropske regije in občine, ter torej na njihov osrednji položaj pri izvajanju projektov in konkretnih dejavnosti; upa tudi, da bodo v okviru strategije Evropa 2020 regije in občine tesneje sodelovale med seboj in prevzele trajnostno, neposredno in učinkovito vlogo pri razvoju nove turistične politike; meni, da bi s posebnimi programskimi instrumenti, kot so strategije za makroregije, za omenjeno obdobje lahko okrepili regionalni in medregionalni turizem ter povečali privlačnost in razpoznavnost evropskih regij in občin;

| 5. | poziva Komisijo, naj preuči uvedbo dveh novih načel turizma: „medregionalnost“ in „dopolnjevanje“, za spodbujanje skupnega načrtovanja in sodelovanja turističnih storitev na določenem geografskem območju, t.j. bodisi med sosednjimi regijami, ki pripadajo različnim državam članicam, ali na določeni tematski ravni med regijami, ki jih povezujejo skupni elementi; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj preuči uvedbo dveh novih načel turizma: „medregionalnost“ in „dopolnjevanje“, za spodbujanje skupnega načrtovanja in sodelovanja turističnih storitev na določenem geografskem območju, t.j. bodisi med sosednjimi regijami, ki pripadajo različnim državam članicam, ali na določeni tematski ravni med regijami, ki jih povezujejo skupni elementi;

Konkurenčen, moderen in kakovosten turizem

| 6. | meni, da mora biti turizem obvezen sestavni del evropske industrijske in inovacijske politike, ter še enkrat poudarja, da je ponovna oživitev turizma v mnogih državah članicah bistven strateški cilj za zaposlovanje; v zvezi s tem poudarja pomen mikro-, malih in srednjih podjetij (MSP), ki prispevajo inovacije od spodaj navzgor, skrbijo za stabilnost v sektorju ter zagotavljajo kakovost, raznolikost in pristnost regij, v katerih so ukoreninjena; poziva Komisijo, naj ta pristop v evropskih turističnih storitvah močneje spodbuja; |
| --- | --- |

6.

meni, da mora biti turizem obvezen sestavni del evropske industrijske in inovacijske politike, ter še enkrat poudarja, da je ponovna oživitev turizma v mnogih državah članicah bistven strateški cilj za zaposlovanje; v zvezi s tem poudarja pomen mikro-, malih in srednjih podjetij (MSP), ki prispevajo inovacije od spodaj navzgor, skrbijo za stabilnost v sektorju ter zagotavljajo kakovost, raznolikost in pristnost regij, v katerih so ukoreninjena; poziva Komisijo, naj ta pristop v evropskih turističnih storitvah močneje spodbuja;

| 7. | poziva Komisijo, naj vsako lete zbere in objavi dobre prakse v turizmu; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj vsako lete zbere in objavi dobre prakse v turizmu;

| 8. | se strinja s predlogom Komisije, da je z državami članicami, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nacionalnimi turističnimi agencijami treba razviti evropsko blagovno znamko, da se v svetu promovira Evropo kot enotno turistično destinacijo; zato poziva Komisijo, naj sproži oglaševalske kampanje v sodelovanju z državami članicami in pristojnimi turističnimi agencijami; poudarja, da bi morale vse promocijske pobude upoštevati in poudariti evropsko ozemeljsko raznolikost, hkrati pa ne bi smele dajati prednosti nekaterim destinacijam; meni tudi, da bi različne regije, mesta in lokalni organi kljub evropski blagovni znamki morali ohraniti možnost, da svojo podobo svobodno oglašujejo; |
| --- | --- |

8.

se strinja s predlogom Komisije, da je z državami članicami, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter nacionalnimi turističnimi agencijami treba razviti evropsko blagovno znamko, da se v svetu promovira Evropo kot enotno turistično destinacijo; zato poziva Komisijo, naj sproži oglaševalske kampanje v sodelovanju z državami članicami in pristojnimi turističnimi agencijami; poudarja, da bi morale vse promocijske pobude upoštevati in poudariti evropsko ozemeljsko raznolikost, hkrati pa ne bi smele dajati prednosti nekaterim destinacijam; meni tudi, da bi različne regije, mesta in lokalni organi kljub evropski blagovni znamki morali ohraniti možnost, da svojo podobo svobodno oglašujejo;

| 9. | pozdravlja pobudo o znaku evropske dediščine kot sredstvu za ovrednotenje nekaterih krajev, ki so pomembni za zgodovino evropske integracije; vztraja, da je to pobudo treba uskladiti s kraji, uvrščeni na seznam svetovne kulturne dediščine Unesca, in drugimi zgodovinskimi potmi; meni, da je potrebno usklajevanje z drugimi primerljivimi pobudami, kot je nagrada Europa Nostra, da bi se izognili prekrivanju; poziva Komisijo, naj države članice opozori, da bodo morali biti kraji, ki bodo prejeli znak evropske dediščine, vedno odprti in dostopni, za kar bo morda celo treba predvideti minimalno število zaposlenih; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pobudo o znaku evropske dediščine kot sredstvu za ovrednotenje nekaterih krajev, ki so pomembni za zgodovino evropske integracije; vztraja, da je to pobudo treba uskladiti s kraji, uvrščeni na seznam svetovne kulturne dediščine Unesca, in drugimi zgodovinskimi potmi; meni, da je potrebno usklajevanje z drugimi primerljivimi pobudami, kot je nagrada Europa Nostra, da bi se izognili prekrivanju; poziva Komisijo, naj države članice opozori, da bodo morali biti kraji, ki bodo prejeli znak evropske dediščine, vedno odprti in dostopni, za kar bo morda celo treba predvideti minimalno število zaposlenih;

| 10. | poziva Komisijo, naj podpre vključitev ljudskih tradicij držav članic na seznam svetovne kulturne dediščine, vključno s kulinaričnimi tradicijami, da se ohranijo za prihodnje rodove ter da se oblikuje evropska strategija za promocijo ljudskih tradicij na evropski in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj podpre vključitev ljudskih tradicij držav članic na seznam svetovne kulturne dediščine, vključno s kulinaričnimi tradicijami, da se ohranijo za prihodnje rodove ter da se oblikuje evropska strategija za promocijo ljudskih tradicij na evropski in mednarodni ravni;

| 11. | poziva Komisijo, naj oceni vpliv programa Evropske prestolnice kulture na turizem in Parlamentu poroča, ali bi bilo treba za naložbe v trajne in trajnostne procese in partnerstva pregledati pristop k upravljanju, dogovore o financiranju ter postopke vključevanja kulturnih organov in združenj; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj oceni vpliv programa Evropske prestolnice kulture na turizem in Parlamentu poroča, ali bi bilo treba za naložbe v trajne in trajnostne procese in partnerstva pregledati pristop k upravljanju, dogovore o financiranju ter postopke vključevanja kulturnih organov in združenj;

| 12. | poudarja pomen sodelovanja z državami, ki niso članice EU, na primer s partnerstvi ali sklepanjem mednarodnih sporazumov o zračnem prevozu, zlasti z državami BRIK (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska), ki predstavljajo večmilijonski trg potencialnih turistov; v zvezi s tem poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za povečanje prepoznavnosti, kakovosti, konkurenčnosti in raznolikosti evropske turistične industrije, in poziva k razvoju skupnih evropskih trženjskih dejavnosti ter kombinirane turistične ponudbe, da bi privabili obiskovalce iz teh novih izvornih trgov; |
| --- | --- |

12.

poudarja pomen sodelovanja z državami, ki niso članice EU, na primer s partnerstvi ali sklepanjem mednarodnih sporazumov o zračnem prevozu, zlasti z državami BRIK (Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska), ki predstavljajo večmilijonski trg potencialnih turistov; v zvezi s tem poudarja, da si je treba še naprej prizadevati za povečanje prepoznavnosti, kakovosti, konkurenčnosti in raznolikosti evropske turistične industrije, in poziva k razvoju skupnih evropskih trženjskih dejavnosti ter kombinirane turistične ponudbe, da bi privabili obiskovalce iz teh novih izvornih trgov;

| 13. | meni, da je ob upoštevanju pravice in dolžnosti EU, da nadzoruje vstop prek svojih meja, primerno, da evropske institucije in države članice v okviru skupne vizumske politike razvijejo dolgoročno strategijo za uskladitev in poenostavitev postopkov za izdajo vizumov, razmisliti pa je treba tudi o možnosti ustanovitve skupnih konzularnih pisarn ali centrov na ravni EU, ki bodo zagotovili pravočasno izvajanje vizumskih postopkov in omogočili znižanje upravnih stroškov; v ta namen poziva Komisijo, naj kot nadaljevanje poti, ki jo je utrla ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), prouči možnost uporabe uradov delegacij EU po svetu za izdajanje turističnih vizumov v sodelovanju z nacionalnimi veleposlaništvi držav članic, pa tudi dodatne načine za poenostavitev izdaje turističnih vizumov, na primer skupinskega turističnega vizuma za organizirane skupine in lažji dostop za poslovne potnike; |
| --- | --- |

13.

meni, da je ob upoštevanju pravice in dolžnosti EU, da nadzoruje vstop prek svojih meja, primerno, da evropske institucije in države članice v okviru skupne vizumske politike razvijejo dolgoročno strategijo za uskladitev in poenostavitev postopkov za izdajo vizumov, razmisliti pa je treba tudi o možnosti ustanovitve skupnih konzularnih pisarn ali centrov na ravni EU, ki bodo zagotovili pravočasno izvajanje vizumskih postopkov in omogočili znižanje upravnih stroškov; v ta namen poziva Komisijo, naj kot nadaljevanje poti, ki jo je utrla ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD), prouči možnost uporabe uradov delegacij EU po svetu za izdajanje turističnih vizumov v sodelovanju z nacionalnimi veleposlaništvi držav članic, pa tudi dodatne načine za poenostavitev izdaje turističnih vizumov, na primer skupinskega turističnega vizuma za organizirane skupine in lažji dostop za poslovne potnike;

| 14. | zahteva, naj države članice v primeru izrednih razmer, ki predstavljajo tveganje za turista v tujini, v tesnem sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje razmislijo o oblikovanju enotnega postopka za izdajo sporočila z odsvetovanjem potovanja ter tako ustvarijo enotni evropski kodeks nevarnosti s stopnjo „odsvetovanja“, v najhujših primerih pa dopustijo možnost pomoči Skupnosti v mejah razpoložljivosti evropskih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

14.

zahteva, naj države članice v primeru izrednih razmer, ki predstavljajo tveganje za turista v tujini, v tesnem sodelovanju z Evropsko službo za zunanje delovanje razmislijo o oblikovanju enotnega postopka za izdajo sporočila z odsvetovanjem potovanja ter tako ustvarijo enotni evropski kodeks nevarnosti s stopnjo „odsvetovanja“, v najhujših primerih pa dopustijo možnost pomoči Skupnosti v mejah razpoložljivosti evropskih finančnih sredstev;

| 15. | poziva Komisijo, naj na podlagi nedavnih izrednih razmer, kot je izbruh vulkana, oblikuje zaključke in pripravi posebne scenarije za obvladovanje kriz EU, da usklajevanje in enotno delovanje, kar zadeva informacije in potrebne ukrepe, postaneta pravilo v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj na podlagi nedavnih izrednih razmer, kot je izbruh vulkana, oblikuje zaključke in pripravi posebne scenarije za obvladovanje kriz EU, da usklajevanje in enotno delovanje, kar zadeva informacije in potrebne ukrepe, postaneta pravilo v vseh državah članicah;

| 16. | poudarja, da je treba spodbujati inovacije in tehnološki razvoj mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij, da bosta trgovanje s proizvodi in promocija destinacij postala učinkovitejša; poziva Komisijo, naj oblikuje platformo „IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) in turizem“ ter do konca leta 2011 začne temu namenjen pilotni projekt za spodbujanje sodelovanja mikro-, malih in srednjih podjetij v digitalni dobavni verigi po zgledu izkušenj v drugih sektorjih, na primer tekstilnem, prometnem, logističnem in v avtomobilski industriji; poziva k oblikovanju pobud za spodbujanje e-trgovine v panogi in odstranjevanje preostalih ovir za njen razvoj na notranjem trgu; poziva države članice, naj poleg tega razvijejo visokohitrostne internetne povezave po celotnem svojem ozemlju, da omogočijo razvoj naprednih storitev in interoperabilnost operaterjev; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba spodbujati inovacije in tehnološki razvoj mikropodjetij ter malih in srednjih podjetij, da bosta trgovanje s proizvodi in promocija destinacij postala učinkovitejša; poziva Komisijo, naj oblikuje platformo „IKT (informacijske in komunikacijske tehnologije) in turizem“ ter do konca leta 2011 začne temu namenjen pilotni projekt za spodbujanje sodelovanja mikro-, malih in srednjih podjetij v digitalni dobavni verigi po zgledu izkušenj v drugih sektorjih, na primer tekstilnem, prometnem, logističnem in v avtomobilski industriji; poziva k oblikovanju pobud za spodbujanje e-trgovine v panogi in odstranjevanje preostalih ovir za njen razvoj na notranjem trgu; poziva države članice, naj poleg tega razvijejo visokohitrostne internetne povezave po celotnem svojem ozemlju, da omogočijo razvoj naprednih storitev in interoperabilnost operaterjev;

| 17. | poziva k spodbujanju in podpiranju podjetniškega duha v tej panogi, s posebnim poudarkom na ženskah in mladih, ter k olajšanju dostopa MSP in samozaposlenih do financiranja, zlasti do mikroposojil; |
| --- | --- |

17.

poziva k spodbujanju in podpiranju podjetniškega duha v tej panogi, s posebnim poudarkom na ženskah in mladih, ter k olajšanju dostopa MSP in samozaposlenih do financiranja, zlasti do mikroposojil;

| 18. | poziva Komisijo, naj ustvari možnosti za ustanovitev posebnega inovacijskega inkubatorja za podjetja v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj ustvari možnosti za ustanovitev posebnega inovacijskega inkubatorja za podjetja v turističnem sektorju;

| 19. | meni, da bosta bolj usklajen pristop k raziskavam in razvoju ter spodbujanje inovativnih proizvodov in storitev zelo pripomogla k trajnosti turističnega sektorja; poudarja, da je razvoj turistične panoge neposredno povezan s spodbujanjem energijske učinkovitosti in obnovljivih tehnologij; |
| --- | --- |

19.

meni, da bosta bolj usklajen pristop k raziskavam in razvoju ter spodbujanje inovativnih proizvodov in storitev zelo pripomogla k trajnosti turističnega sektorja; poudarja, da je razvoj turistične panoge neposredno povezan s spodbujanjem energijske učinkovitosti in obnovljivih tehnologij;

| 20. | poziva Komisijo, naj ustanovi virtualni center za spremljanje turizma, ki ne bo povezoval le raziskovalnih ustanov, ampak tudi podjetja in javne organe, da bi pospešili raziskave trga z uporabo sistemov za analizo konkurenčnosti, ob zagotavljanju v prihodnost usmerjenih informacij o razvoju ponudbe in povpraševanja podjetjem in javnim upravam ter ob ustvarjanju pogojev za boljši strateški položaj podjetij in javnega sektorja; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj ustanovi virtualni center za spremljanje turizma, ki ne bo povezoval le raziskovalnih ustanov, ampak tudi podjetja in javne organe, da bi pospešili raziskave trga z uporabo sistemov za analizo konkurenčnosti, ob zagotavljanju v prihodnost usmerjenih informacij o razvoju ponudbe in povpraševanja podjetjem in javnim upravam ter ob ustvarjanju pogojev za boljši strateški položaj podjetij in javnega sektorja;

| 21. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in nacionalnimi akterji v sektorju oceni, kakšne inovativne ukrepe lahko sprejmejo za promocijo ad hoc evropskih počitniških paketov med večjimi zgodovinskimi, kulturnimi in športnimi dogodki, ki jih bodo gostile nekatere države članice v naslednjih letih, na primer olimpijske igre, svetovne razstave in druge, z namenom promovirati destinacijo Evropa z vso njeno raznolikostjo; meni, da bi bilo treba različne evropske in mednarodne dogodke promovirati skupaj z obstoječo lokalno turistično ponudbo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in nacionalnimi akterji v sektorju oceni, kakšne inovativne ukrepe lahko sprejmejo za promocijo ad hoc evropskih počitniških paketov med večjimi zgodovinskimi, kulturnimi in športnimi dogodki, ki jih bodo gostile nekatere države članice v naslednjih letih, na primer olimpijske igre, svetovne razstave in druge, z namenom promovirati destinacijo Evropa z vso njeno raznolikostjo; meni, da bi bilo treba različne evropske in mednarodne dogodke promovirati skupaj z obstoječo lokalno turistično ponudbo;

| 22. | meni, da je treba razviti potencial spletnega portala www.visiteurope.com Evropske komisije za turizem, da se kar najbolje izkoristi njegova uporabnost in popoln dostop (teksti v vseh uradnih jezikih EU ter v največjih ne-EU jezikih, posebej v jezikih držav BRIK, uporaba dostopnih formatov za slabovidne in informacije v znakovnem jeziku za gluhe ter uporaba vseh tehnoloških aplikacij) ter omogoči, da postane dejanska evropska turistična platforma z lahkim dostopom do nacionalnih, regionalnih in lokalnih turističnih portalov v vseh državah članicah; poleg tega meni, da bi portal moral prispevati k večji prepoznavnosti sistema evropskega znaka turistične kakovosti ter najboljših praks in pobud, kakršne so Calypso, NECSTouR in EDEN, turiste pa bi moral obveščati tudi o njihovih pravicah v različnih okoliščinah; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba razviti potencial spletnega portala www.visiteurope.com Evropske komisije za turizem, da se kar najbolje izkoristi njegova uporabnost in popoln dostop (teksti v vseh uradnih jezikih EU ter v največjih ne-EU jezikih, posebej v jezikih držav BRIK, uporaba dostopnih formatov za slabovidne in informacije v znakovnem jeziku za gluhe ter uporaba vseh tehnoloških aplikacij) ter omogoči, da postane dejanska evropska turistična platforma z lahkim dostopom do nacionalnih, regionalnih in lokalnih turističnih portalov v vseh državah članicah; poleg tega meni, da bi portal moral prispevati k večji prepoznavnosti sistema evropskega znaka turistične kakovosti ter najboljših praks in pobud, kakršne so Calypso, NECSTouR in EDEN, turiste pa bi moral obveščati tudi o njihovih pravicah v različnih okoliščinah;

| 23. | poziva Komisijo, naj z državami članicami oceni možnosti za oblikovanje evropske turistične kartice, da bi turiste iz držav članic ali tretjih držav, ki potujejo po Evropi, spodbujali k zvestobi s pomočjo informacij, vključno s seznamom pravic, popustov in namenskih storitev; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj z državami članicami oceni možnosti za oblikovanje evropske turistične kartice, da bi turiste iz držav članic ali tretjih držav, ki potujejo po Evropi, spodbujali k zvestobi s pomočjo informacij, vključno s seznamom pravic, popustov in namenskih storitev;

| 24. | meni, da Evropska unija temelji na kulturni in jezikovni raznolikosti in da je zato dostop do turističnih znamenitosti pomembno spodbujati tako, da se obiskovalcem zagotovi orodja, ki slednjim obisk olajšajo ter jim pomagajo pri razumevanju, kot so avdiovodniki ali brošure z razlagami v vsaj dveh uradnih jezikih EU, še zlasti če obiskane znamenitosti prejemajo strukturna sredstva; |
| --- | --- |

24.

meni, da Evropska unija temelji na kulturni in jezikovni raznolikosti in da je zato dostop do turističnih znamenitosti pomembno spodbujati tako, da se obiskovalcem zagotovi orodja, ki slednjim obisk olajšajo ter jim pomagajo pri razumevanju, kot so avdiovodniki ali brošure z razlagami v vsaj dveh uradnih jezikih EU, še zlasti če obiskane znamenitosti prejemajo strukturna sredstva;

| 25. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi v turizmu oceni izvedljivost evropskega znaka turistične kakovosti ter opredeli najnižja skupna kakovostna merila; meni, da mora to storiti z uskladitvijo najboljših izkušenj, ki so jih že pridobile nekatere države članice in sektorska združenja, ter ustvariti krovni znak kakovosti, ki bo dopolnjeval nacionalne znake kakovosti in bo priznan na osnovi prostovoljne odločitve („opt-in“); |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z zainteresiranimi stranmi v turizmu oceni izvedljivost evropskega znaka turistične kakovosti ter opredeli najnižja skupna kakovostna merila; meni, da mora to storiti z uskladitvijo najboljših izkušenj, ki so jih že pridobile nekatere države članice in sektorska združenja, ter ustvariti krovni znak kakovosti, ki bo dopolnjeval nacionalne znake kakovosti in bo priznan na osnovi prostovoljne odločitve („opt-in“);

| 26. | meni, da se je treba izogniti kopičenju znakov kakovosti in omejiti njihovo število, da se izognemo zmedi med potrošniki in prevelikim obremenitvam za podjetja ter da bodo bolj prepoznavni; poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost obstoječih znakov glede njihove zanesljivosti, preglednosti in spremljanja skladnosti; poleg tega poziva Komisijo, države članice in zainteresirane strani, naj promovirajo obstoječe instrumente in najboljše prakse ter naj izdelajo dolgoročno oceno možnosti, da se v prihodnosti evropski znak kakovosti in znak za okolje, namenjen turističnim nastanitvenim storitvam, postopno združita v enotni znak, pri čemer mora biti trajnost obvezno merilo kakovosti; |
| --- | --- |

26.

meni, da se je treba izogniti kopičenju znakov kakovosti in omejiti njihovo število, da se izognemo zmedi med potrošniki in prevelikim obremenitvam za podjetja ter da bodo bolj prepoznavni; poziva Komisijo, naj oceni učinkovitost obstoječih znakov glede njihove zanesljivosti, preglednosti in spremljanja skladnosti; poleg tega poziva Komisijo, države članice in zainteresirane strani, naj promovirajo obstoječe instrumente in najboljše prakse ter naj izdelajo dolgoročno oceno možnosti, da se v prihodnosti evropski znak kakovosti in znak za okolje, namenjen turističnim nastanitvenim storitvam, postopno združita v enotni znak, pri čemer mora biti trajnost obvezno merilo kakovosti;

| 27. | poziva Komisijo, naj predlaga specifično pobudo za postopno uskladitev sistemov za klasifikacijo nastanitvenih zmogljivosti (hotelov, penzionov, zasebnih sob itd.) s pomočjo določitve najnižjih skupnih kakovostnih meril, pri tem pa naj izhaja iz pozitivnih izkušenj sektorskih združenj (npr. združenja Hotelstars Union) in predstavnikov sektorja; poudarja, da bi postopno usklajevanje lahko povečalo prepoznavnost Evrope kot turistične destinacije, obenem pa turistom zagotovilo boljše informacije; poziva evropsko gostinsko-turistično panogo, naj:






  — | nadaljuje svoja prizadevanja za postopno uskladitev klasifikacije hotelov, pri tem pa upošteva merila dostopnosti; |
| --- | --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj predlaga specifično pobudo za postopno uskladitev sistemov za klasifikacijo nastanitvenih zmogljivosti (hotelov, penzionov, zasebnih sob itd.) s pomočjo določitve najnižjih skupnih kakovostnih meril, pri tem pa naj izhaja iz pozitivnih izkušenj sektorskih združenj (npr. združenja Hotelstars Union) in predstavnikov sektorja; poudarja, da bi postopno usklajevanje lahko povečalo prepoznavnost Evrope kot turistične destinacije, obenem pa turistom zagotovilo boljše informacije; poziva evropsko gostinsko-turistično panogo, naj:

—

nadaljuje svoja prizadevanja za postopno uskladitev klasifikacije hotelov, pri tem pa upošteva merila dostopnosti;

| — | sodeluje z institucijami in jih redno obvešča o doseženem napredku; |
| --- | --- |

—

sodeluje z institucijami in jih redno obvešča o doseženem napredku;

| 28. | poudarja, da je treba pozornost nameniti varnosti v različnih oblikah nastanitev, zlasti protipožarnim standardom in varnostnim ukrepom za zaščito pred ogljikovim monoksidom; zato meni, da je treba spodbujati pristop k metodi MBS (Management, Building and System), obenem pa upoštevati veljavne nacionalne zakone v skladu s priporočili Sveta iz leta 1986 ali sprejeti alternativne regulativne ukrepe, če samoregulacija ni uspešna; poudarja tudi pomembno vlogo izobraževanja hotelskega osebja o načrtovanju za primer izrednih razmer in upravljanju požarne varnosti ter poudarja potrebo po sistematičnem zbiranju podatkov o varnosti nastanitev; poudarja, da je vedno treba misliti na potrebe invalidnih oseb ter oseb z omejeno mobilnostjo, vključno z usposabljanjem za upoštevanje potreb invalidnih oseb pri preprečevanju požara in varnosti nastanitev; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da je treba pozornost nameniti varnosti v različnih oblikah nastanitev, zlasti protipožarnim standardom in varnostnim ukrepom za zaščito pred ogljikovim monoksidom; zato meni, da je treba spodbujati pristop k metodi MBS (Management, Building and System), obenem pa upoštevati veljavne nacionalne zakone v skladu s priporočili Sveta iz leta 1986 ali sprejeti alternativne regulativne ukrepe, če samoregulacija ni uspešna; poudarja tudi pomembno vlogo izobraževanja hotelskega osebja o načrtovanju za primer izrednih razmer in upravljanju požarne varnosti ter poudarja potrebo po sistematičnem zbiranju podatkov o varnosti nastanitev; poudarja, da je vedno treba misliti na potrebe invalidnih oseb ter oseb z omejeno mobilnostjo, vključno z usposabljanjem za upoštevanje potreb invalidnih oseb pri preprečevanju požara in varnosti nastanitev;

| 29. | meni, da bi Komisija v sodelovanju s sektorsko industrijo in socialnimi partnerji morala pripraviti pregled obstoječega poklicnega usposabljanja (Tourism Skill Competence Framework) kot izhodiščno točko za praktičen odziv na povpraševanje in ponudbo trga dela v turističnem sektorju v Evropi; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi Komisija v sodelovanju s sektorsko industrijo in socialnimi partnerji morala pripraviti pregled obstoječega poklicnega usposabljanja (Tourism Skill Competence Framework) kot izhodiščno točko za praktičen odziv na povpraševanje in ponudbo trga dela v turističnem sektorju v Evropi;

| 30. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja mobilnost, izkoristi in spodbuja vseživljenjsko učenje, sisteme poklicnega usposabljanja in univerzitetnega izobraževanja ter vajeništev v turističnem sektorju, da se ohrani tesen stik z raziskovalnim in podjetniškim svetom, poleg tega pa naj temo inovacij v turizmu v 8. okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj močneje izpostavi; meni, da so programi Skupnosti, kot so Erasmus za mlade podjetnike in Leonardo da Vinci edinstvena priložnost za poklicno usposabljanje in krepitev kariernih možnosti, zato jih je treba dodatno razvijati in spodbujati ob upoštevanju možnosti za spremembo teh programov, da bodo poučevali o najboljših praksah glede, med drugim, kakovosti sprejema, dostopnosti in trajnostnosti; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami spodbuja mobilnost, izkoristi in spodbuja vseživljenjsko učenje, sisteme poklicnega usposabljanja in univerzitetnega izobraževanja ter vajeništev v turističnem sektorju, da se ohrani tesen stik z raziskovalnim in podjetniškim svetom, poleg tega pa naj temo inovacij v turizmu v 8. okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj močneje izpostavi; meni, da so programi Skupnosti, kot so Erasmus za mlade podjetnike in Leonardo da Vinci edinstvena priložnost za poklicno usposabljanje in krepitev kariernih možnosti, zato jih je treba dodatno razvijati in spodbujati ob upoštevanju možnosti za spremembo teh programov, da bodo poučevali o najboljših praksah glede, med drugim, kakovosti sprejema, dostopnosti in trajnostnosti;

| 31. | odločno poziva Komisijo, naj natančneje spremlja izvajanje direktive o storitvah, kar zadeva turizem, v državah članicah; |
| --- | --- |

31.

odločno poziva Komisijo, naj natančneje spremlja izvajanje direktive o storitvah, kar zadeva turizem, v državah članicah;

| 32. | zahteva, da se izboljša vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij v turistični panogi s strani držav članic, da lahko tisti, ki že delajo v panogi, ter tisti, ki to želijo, najdejo najboljše zaposlitvene priložnosti ter da se spodbudi mobilnost delavcev v panogi; meni, da bi s tem prispevali k reševanju problematike sezonske narave dela v tej panogi, kakor tudi problema dela na črno; |
| --- | --- |

32.

zahteva, da se izboljša vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij v turistični panogi s strani držav članic, da lahko tisti, ki že delajo v panogi, ter tisti, ki to želijo, najdejo najboljše zaposlitvene priložnosti ter da se spodbudi mobilnost delavcev v panogi; meni, da bi s tem prispevali k reševanju problematike sezonske narave dela v tej panogi, kakor tudi problema dela na črno;

| 33. | opozarja na tesno povezanost med turizmom in prometom ter poziva Komisijo in države članice, naj si zelo prizadevajo za modernizacijo nacionalne, regionalne in čezmejne infrastrukture različnih načinov prevoza in se zlasti osredotočijo na napredek ter pravičasno izvajanje projektov vseevropskega prometnega omrežja in uresničitev enotnega evropskega neba, da bi bilo upravljanje zračnega prometa bolj učinkovito; meni, da je treba spodbujati somodalnost in sprejeti ustrezne ukrepe za upravljanje turističnih tokov, zlasti viškov sezone in nepričakovanih okoliščin; |
| --- | --- |

33.

opozarja na tesno povezanost med turizmom in prometom ter poziva Komisijo in države članice, naj si zelo prizadevajo za modernizacijo nacionalne, regionalne in čezmejne infrastrukture različnih načinov prevoza in se zlasti osredotočijo na napredek ter pravičasno izvajanje projektov vseevropskega prometnega omrežja in uresničitev enotnega evropskega neba, da bi bilo upravljanje zračnega prometa bolj učinkovito; meni, da je treba spodbujati somodalnost in sprejeti ustrezne ukrepe za upravljanje turističnih tokov, zlasti viškov sezone in nepričakovanih okoliščin;

| 34. | poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, na primer kombinacije javnega prevoza, železnice, kolesarjenja in hoje; poziva Komisijo, naj med drugim olajša in podpira, tudi v okviru vseevropskih prometnih omrežij, razvoj povezav z otoki, podeželskimi in gorskimi območji, najbolj oddaljenimi regijami ter na splošno z manj dostopnimi destinacijami; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj spodbuja uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, na primer kombinacije javnega prevoza, železnice, kolesarjenja in hoje; poziva Komisijo, naj med drugim olajša in podpira, tudi v okviru vseevropskih prometnih omrežij, razvoj povezav z otoki, podeželskimi in gorskimi območji, najbolj oddaljenimi regijami ter na splošno z manj dostopnimi destinacijami;

| 35. | poudarja, da je treba spodbujati povezano elektronsko prodajo vozovnic za različna prevozna sredstva, kar bo okrepilo intermodalnost sistema, olajšalo mednarodna potovanja med državami članicami, zagotavljalo svobodo gibanja in odpravilo ovire prostemu gibanju in vzpostavitvi notranjega trga; meni, da se je treba v okviru razvojnega procesa osredotočiti na posebne zahteve za dostop invalidnih oseb; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba spodbujati povezano elektronsko prodajo vozovnic za različna prevozna sredstva, kar bo okrepilo intermodalnost sistema, olajšalo mednarodna potovanja med državami članicami, zagotavljalo svobodo gibanja in odpravilo ovire prostemu gibanju in vzpostavitvi notranjega trga; meni, da se je treba v okviru razvojnega procesa osredotočiti na posebne zahteve za dostop invalidnih oseb;

| 36. | pozdravlja evropsko zakonodajo o pravicah potnikov, zlasti tistih z omejeno mobilnostjo, ter poziva Komisijo, naj v kratkem predloži ambiciozen in dosleden zakonodajni okvir z nizom skupnih pravil za vse vrste prevoza, dopolnjen s posebnimi pravili, ki bodo upoštevala posebnosti vsakega med njimi; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja evropsko zakonodajo o pravicah potnikov, zlasti tistih z omejeno mobilnostjo, ter poziva Komisijo, naj v kratkem predloži ambiciozen in dosleden zakonodajni okvir z nizom skupnih pravil za vse vrste prevoza, dopolnjen s posebnimi pravili, ki bodo upoštevala posebnosti vsakega med njimi;

| 37. | poziva Komisijo, naj oceni izvedljivost listine pravic in odgovornosti turistov, ki bo vključevala načela glede dostopnosti, zagotavljanja informacij, preglednega oblikovanja cen, nadomestil itd.; poziva države članice, naj vzpostavijo neodvisen arbitražni sistem, da si bodo potrošniki tudi dejansko lahko zagotovili spoštovanje teh pravic; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj oceni izvedljivost listine pravic in odgovornosti turistov, ki bo vključevala načela glede dostopnosti, zagotavljanja informacij, preglednega oblikovanja cen, nadomestil itd.; poziva države članice, naj vzpostavijo neodvisen arbitražni sistem, da si bodo potrošniki tudi dejansko lahko zagotovili spoštovanje teh pravic;

Trajnosten in raznolik turizem

| 38. | poudarja, da mora turistična politika dosledno vključevati trajnostni razvoj: pri izpolnjevanju družbenih, gospodarskih in okoljskih potreb sedanjih generacij se ne sme pozabiti na interese prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da mora turistična politika dosledno vključevati trajnostni razvoj: pri izpolnjevanju družbenih, gospodarskih in okoljskih potreb sedanjih generacij se ne sme pozabiti na interese prihodnjih generacij;

| 39. | pozdravlja pripravljenost Komisije za spodbujanje raznolikosti turistične ponudbe, kar bi pomagalo odpraviti učinke sezonskosti; zlasti poudarja pomen že začetega sodelovanja s Svetom Evrope za spodbujanje kulturnega, zgodovinskega, verskega, okoljskega in krajinskega turizma prek tematskih turističnih poti, ki poudarjajo vrednost kulturnih in zgodovinskih korenin naše celine ter prispevajo k razvoju vsem dostopnega in trajnostnega alternativnega turizma; meni, da je v povezavi s številnimi turističnimi potmi treba spodbujati uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, tudi kolesarjenje in jadranje; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja pripravljenost Komisije za spodbujanje raznolikosti turistične ponudbe, kar bi pomagalo odpraviti učinke sezonskosti; zlasti poudarja pomen že začetega sodelovanja s Svetom Evrope za spodbujanje kulturnega, zgodovinskega, verskega, okoljskega in krajinskega turizma prek tematskih turističnih poti, ki poudarjajo vrednost kulturnih in zgodovinskih korenin naše celine ter prispevajo k razvoju vsem dostopnega in trajnostnega alternativnega turizma; meni, da je v povezavi s številnimi turističnimi potmi treba spodbujati uporabo trajnostnih prevoznih sredstev, tudi kolesarjenje in jadranje;

| 40. | meni, da je povezovanje tradicionalnega turističnega sektorja s tem, kar lahko z vidika proizvodov in storitev ter materialnih in nematerialnih dobrin ponudi določeno ozemlje, bistvenega pomena za razlikovanje evropskega turizma od turizma drugih držav ali celin; |
| --- | --- |

40.

meni, da je povezovanje tradicionalnega turističnega sektorja s tem, kar lahko z vidika proizvodov in storitev ter materialnih in nematerialnih dobrin ponudi določeno ozemlje, bistvenega pomena za razlikovanje evropskega turizma od turizma drugih držav ali celin;

| 41. | meni, da morata Komisija in Svet Evrope v tesnem sodelovanju z državami članicami in regionalnimi organi še naprej, tudi s finančnimi sredstvi, podpirati razvoj novih in ohranjevanje obstoječih evropskih poti, vključno s tistimi na otokih ter v obalnih, gorskih in najbolj oddaljenih regijah; meni, da bi te poti morale poudarjati evropsko identiteto s promocijo in povezovanjem simbolnih krajev, kot so katedrale, gradovi, univerze, arheološka najdišča in industrijski objekti, ter simbolnih osebnosti ali pobudnikov Evrope; odločno poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za varovanje evropske dediščine in premoženja za prihodnje generacije; |
| --- | --- |

41.

meni, da morata Komisija in Svet Evrope v tesnem sodelovanju z državami članicami in regionalnimi organi še naprej, tudi s finančnimi sredstvi, podpirati razvoj novih in ohranjevanje obstoječih evropskih poti, vključno s tistimi na otokih ter v obalnih, gorskih in najbolj oddaljenih regijah; meni, da bi te poti morale poudarjati evropsko identiteto s promocijo in povezovanjem simbolnih krajev, kot so katedrale, gradovi, univerze, arheološka najdišča in industrijski objekti, ter simbolnih osebnosti ali pobudnikov Evrope; odločno poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo vse ustrezne ukrepe za varovanje evropske dediščine in premoženja za prihodnje generacije;

| 42. | poziva Komisijo, naj spodbuja mreženje in sodelovanje med regijami EU, da se povežejo obstoječe regionalne, nacionalne in evropske kolesarske poti ter da se v EU okrepi trajnosten, energetsko učinkovit in okolju prijazen kolesarski turizem; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj spodbuja mreženje in sodelovanje med regijami EU, da se povežejo obstoječe regionalne, nacionalne in evropske kolesarske poti ter da se v EU okrepi trajnosten, energetsko učinkovit in okolju prijazen kolesarski turizem;

| 43. | poudarja pomen mrež, kot sta NECSTouR in EDEN, za izmenjavo dobrih praks med evropskimi regijami ter promocijo trajnostnih destinacij; poudarja, da je v tesnem sodelovanju s skupino za trajnostni turizem ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi treba vzpostaviti sistem skupnih kazalcev za trajnostno upravljanje destinacij; |
| --- | --- |

43.

poudarja pomen mrež, kot sta NECSTouR in EDEN, za izmenjavo dobrih praks med evropskimi regijami ter promocijo trajnostnih destinacij; poudarja, da je v tesnem sodelovanju s skupino za trajnostni turizem ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi treba vzpostaviti sistem skupnih kazalcev za trajnostno upravljanje destinacij;

| 44. | meni, da bi morala Komisija glede na zgodovino evropske celine aktivneje promovirati industrijsko dediščino Evrope, ki ima še nezadostno priznan potencial; poudarja, da bi razvoj industrijske dediščine Evrope kot pomembne kulturne znamenitosti lahko koristil sekundarnim destinacijam ter bi z ohranjanjem, preoblikovanjem in obnovitvijo industrijskih območij pripomogel k doseganju trajnejšega, raznolikega in enakomerneje razširjenega turističnega sektorja v Evropi; |
| --- | --- |

44.

meni, da bi morala Komisija glede na zgodovino evropske celine aktivneje promovirati industrijsko dediščino Evrope, ki ima še nezadostno priznan potencial; poudarja, da bi razvoj industrijske dediščine Evrope kot pomembne kulturne znamenitosti lahko koristil sekundarnim destinacijam ter bi z ohranjanjem, preoblikovanjem in obnovitvijo industrijskih območij pripomogel k doseganju trajnejšega, raznolikega in enakomerneje razširjenega turističnega sektorja v Evropi;

| 45. | meni, da je treba ustrezno podpreti podeželski in kmečki turizem, saj sta področji, ki izboljšujeta kakovost življenja, omogočata raznolikost gospodarske dejavnosti in virov dohodkov na podeželju, ustvarjata delovna mesta in ohranjata ljudi na teh območjih ter s tem preprečujeta upadanje poseljenosti in vzpostavljata neposredno povezavo s promocijo tradicionalnih, ekoloških in naravnih proizvodov; meni, da je zato na teh območjih treba zagotoviti neoviran dostop do prometnega omrežja ter do interneta in infrastrukture informacijske tehnologije; meni, da bo to pripomoglo k dosegi cilja spodbujanja novih oblik turizma, podaljšanja turističnih sezon in prerazporeditve turističnih dejavnosti med območji z visoko koncentracijo turizma in tistimi z velikim, a ne dovolj izkoriščenim turističnim potencialom; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba ustrezno podpreti podeželski in kmečki turizem, saj sta področji, ki izboljšujeta kakovost življenja, omogočata raznolikost gospodarske dejavnosti in virov dohodkov na podeželju, ustvarjata delovna mesta in ohranjata ljudi na teh območjih ter s tem preprečujeta upadanje poseljenosti in vzpostavljata neposredno povezavo s promocijo tradicionalnih, ekoloških in naravnih proizvodov; meni, da je zato na teh območjih treba zagotoviti neoviran dostop do prometnega omrežja ter do interneta in infrastrukture informacijske tehnologije; meni, da bo to pripomoglo k dosegi cilja spodbujanja novih oblik turizma, podaljšanja turističnih sezon in prerazporeditve turističnih dejavnosti med območji z visoko koncentracijo turizma in tistimi z velikim, a ne dovolj izkoriščenim turističnim potencialom;

| 46. | meni, da je treba izboljšati sposobnost kmetov za trženje in njihov dostop do lokalnih trgov, kar bi gostinskemu sektorju omogočilo lažji nakup lokalnih proizvodov, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba izboljšati sposobnost kmetov za trženje in njihov dostop do lokalnih trgov, kar bi gostinskemu sektorju omogočilo lažji nakup lokalnih proizvodov, ki jih potrebujejo;

| 47. | meni, da turizem v naravi prispeva k trajnostnemu razvoju panoge; meni, da je treba posebno pozornost nameniti naravnim znamenitostim in zaščitenim območjem, da bodo bolj dostopna za turiste, tudi z ustvarjanjem čeznacionalnih poti ter ob spoštovanju okoljske dediščine in lokalne biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

47.

meni, da turizem v naravi prispeva k trajnostnemu razvoju panoge; meni, da je treba posebno pozornost nameniti naravnim znamenitostim in zaščitenim območjem, da bodo bolj dostopna za turiste, tudi z ustvarjanjem čeznacionalnih poti ter ob spoštovanju okoljske dediščine in lokalne biotske raznovrstnosti;

| 48. | poudarja, da lahko razvoj novih celinskih plovnih poti pripomore k trajnostnemu razvoju kulturnega turizma, turizma v naravi in rekreacijskega turizma; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da lahko razvoj novih celinskih plovnih poti pripomore k trajnostnemu razvoju kulturnega turizma, turizma v naravi in rekreacijskega turizma;

| 49. | opozarja na vse večjo priljubljenost potovanj, povezanih s kulturo, izobraževanjem, mladino in športom, ter zato poziva države članice, lokalne in regionalne organe, naj podpirajo te oblike turizma tako, da bodo bolj prožni in naj se prilagajajo novim skupinam potrošnikov, ki jih prinašajo demografske spremembe, da bi se upoštevale nove oblike turizma, prilagojene izraženim pričakovanjem potrošnikov; opozarja, da ima šport pomembno vlogo pri spodbujanju turizma, saj gledalci in sodelujoči potujejo na športne dogodke, ter poziva k oblikovanju namenskih politik, ki bi spodbujale in podpirale športni turizem; |
| --- | --- |

49.

opozarja na vse večjo priljubljenost potovanj, povezanih s kulturo, izobraževanjem, mladino in športom, ter zato poziva države članice, lokalne in regionalne organe, naj podpirajo te oblike turizma tako, da bodo bolj prožni in naj se prilagajajo novim skupinam potrošnikov, ki jih prinašajo demografske spremembe, da bi se upoštevale nove oblike turizma, prilagojene izraženim pričakovanjem potrošnikov; opozarja, da ima šport pomembno vlogo pri spodbujanju turizma, saj gledalci in sodelujoči potujejo na športne dogodke, ter poziva k oblikovanju namenskih politik, ki bi spodbujale in podpirale športni turizem;

| 50. | poziva Komisijo, naj spodbuja horizontalno dejavnost Unije v zvezi z vplivom turizma na okolje ter naj posebno pozornost nameni evropski biotski raznovrstnosti, ravnanju z odpadki, varčevanju z energijo in vodo ter rabi zemlje in naravnih virov, da bo posredovala koristne informacije in material za ozaveščanje javnosti in zmanjšala vpliv turizma na okolje; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj spodbuja horizontalno dejavnost Unije v zvezi z vplivom turizma na okolje ter naj posebno pozornost nameni evropski biotski raznovrstnosti, ravnanju z odpadki, varčevanju z energijo in vodo ter rabi zemlje in naravnih virov, da bo posredovala koristne informacije in material za ozaveščanje javnosti in zmanjšala vpliv turizma na okolje;

| 51. | pozdravlja prostovoljna panožna prizadevanja za razumevanje in zmanjšanje učinka turizma na okolje in destinacije, kot je inovativni program Travelife Sustainability System, delno financiran s strani EU, ki potrošnikom pomaga sprejemati trajnostne odločitve, panogi pa razumeti in upravljati svoje učinke v dobavni verigi; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja prostovoljna panožna prizadevanja za razumevanje in zmanjšanje učinka turizma na okolje in destinacije, kot je inovativni program Travelife Sustainability System, delno financiran s strani EU, ki potrošnikom pomaga sprejemati trajnostne odločitve, panogi pa razumeti in upravljati svoje učinke v dobavni verigi;

| 52. | spodbuja Komisijo, naj podpira inovativne pobude MSP v turizmu ter s spodbujanjem ekoturizma varuje in izboljša bogastvo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

52.

spodbuja Komisijo, naj podpira inovativne pobude MSP v turizmu ter s spodbujanjem ekoturizma varuje in izboljša bogastvo biotske raznovrstnosti;

| 53. | poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve evropskega dneva odgovornega in trajnostnega turizma z organiziranjem informativnih srečanj za spodbujanje oblik vzdržnega turizma in odgovornega vedenja turistov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj preuči možnost določitve evropskega dneva odgovornega in trajnostnega turizma z organiziranjem informativnih srečanj za spodbujanje oblik vzdržnega turizma in odgovornega vedenja turistov v vseh državah članicah;

| 54. | poudarja velik vpliv podnebnih sprememb na evropska turistična območja, zlasti najranljivejša, predvsem obalna območja, otoke in gorske regije; meni, da je treba pripraviti strategije za preprečevanje in odpravo podnebnih sprememb, med drugim s spodbujanjem inovacij in večje raznolikosti pri turističnih storitvah, izboljšanjem preprečevanja naravnih nesreč, prilagajanjem infrastrukture, predvidevanjem učinka pomanjkanja vode in ohranjanjem trajnosti favne, flore in krajine prizadetih področij; |
| --- | --- |

54.

poudarja velik vpliv podnebnih sprememb na evropska turistična območja, zlasti najranljivejša, predvsem obalna območja, otoke in gorske regije; meni, da je treba pripraviti strategije za preprečevanje in odpravo podnebnih sprememb, med drugim s spodbujanjem inovacij in večje raznolikosti pri turističnih storitvah, izboljšanjem preprečevanja naravnih nesreč, prilagajanjem infrastrukture, predvidevanjem učinka pomanjkanja vode in ohranjanjem trajnosti favne, flore in krajine prizadetih področij;

| 55. | ugotavlja, da so obmorske regije glavna turistična destinacija v Evropi in da je zato treba posvetiti primerno pozornost načinom prostorskega načrtovanja na obmorskih območjih, nevarnostim obsežne urbanizacije ter potrebi po ohranitvi kakovosti in trajnosti obmorskih območij in njihove dediščine, pa tudi infrastrukture turističnih storitev; poudarja, da je v okviru obmorske, otočne in pomorske turistične strategije treba vložiti ustrezna sredstva, da se evropske obale zaščitijo pred erozijo, da se zaščitijo okoljska in živalska dediščina ter se izboljša kakovost voda, da bi se razvil trajnosten in kakovosten kopališki in potapljaški turizem; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije za razvoj strategije za trajnostni obalni in pomorski turizem ter poziva k razvoju podobnih posebnih strategij za otoke, gorske regije in druga ranljiva območja; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da so obmorske regije glavna turistična destinacija v Evropi in da je zato treba posvetiti primerno pozornost načinom prostorskega načrtovanja na obmorskih območjih, nevarnostim obsežne urbanizacije ter potrebi po ohranitvi kakovosti in trajnosti obmorskih območij in njihove dediščine, pa tudi infrastrukture turističnih storitev; poudarja, da je v okviru obmorske, otočne in pomorske turistične strategije treba vložiti ustrezna sredstva, da se evropske obale zaščitijo pred erozijo, da se zaščitijo okoljska in živalska dediščina ter se izboljša kakovost voda, da bi se razvil trajnosten in kakovosten kopališki in potapljaški turizem; v zvezi s tem pozdravlja pobudo Komisije za razvoj strategije za trajnostni obalni in pomorski turizem ter poziva k razvoju podobnih posebnih strategij za otoke, gorske regije in druga ranljiva območja;

| 56. | poudarja pomen kopališkega turizma kot posebnosti nekaterih evropskih obmorskih regij; poziva Komisijo, naj preuči, ali Direktiva 2006/123/ES negativno vpliva na MSP v tem sektorju, in po potrebi predlaga ukrepe za olajšanje tega vpliva in zagotovitev, da se bodo upoštevale posebnosti te profesionalne kategorije pri uporabi direktive; poleg tega poziva države članice, naj ob sodelovanju ustreznih oblasti preučijo uvedbo izravnalnih ukrepov za ublažitev škode, ki so jo utrpeli nosilci turistične dejavnosti zaradi uvedbe nove zakonodaje in posledičnih izgub pridobljenih pravic, kar ima za posledico izgube, povezane z neamortiziranimi naložbami v prenovo struktur ali v zagotavljanje skladnosti s predhodno veljavno zakonodajo; meni, da so ti ukrepi potrebni za zavarovanje naložb nosilcev dejavnosti in izboljšanje kakovosti storitev za goste; |
| --- | --- |

56.

poudarja pomen kopališkega turizma kot posebnosti nekaterih evropskih obmorskih regij; poziva Komisijo, naj preuči, ali Direktiva 2006/123/ES negativno vpliva na MSP v tem sektorju, in po potrebi predlaga ukrepe za olajšanje tega vpliva in zagotovitev, da se bodo upoštevale posebnosti te profesionalne kategorije pri uporabi direktive; poleg tega poziva države članice, naj ob sodelovanju ustreznih oblasti preučijo uvedbo izravnalnih ukrepov za ublažitev škode, ki so jo utrpeli nosilci turistične dejavnosti zaradi uvedbe nove zakonodaje in posledičnih izgub pridobljenih pravic, kar ima za posledico izgube, povezane z neamortiziranimi naložbami v prenovo struktur ali v zagotavljanje skladnosti s predhodno veljavno zakonodajo; meni, da so ti ukrepi potrebni za zavarovanje naložb nosilcev dejavnosti in izboljšanje kakovosti storitev za goste;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj v okviru celostne pomorske politike podprejo razvoj pristaniške infrastrukture, z namenom tako prilagoditi pristaniške terminale potrebam oseb z omejeno mobilnostjo kot za povezavo z drugimi transportnimi sredstvi in turističnimi storitvami v zaledju, kar je bistvenega pomena za pomorske potniške prevoze ter navtični in križarski turizem; v zvezi s tem poziva tudi države članice, naj odpravijo omejitve, kjer še obstajajo; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj v okviru celostne pomorske politike podprejo razvoj pristaniške infrastrukture, z namenom tako prilagoditi pristaniške terminale potrebam oseb z omejeno mobilnostjo kot za povezavo z drugimi transportnimi sredstvi in turističnimi storitvami v zaledju, kar je bistvenega pomena za pomorske potniške prevoze ter navtični in križarski turizem; v zvezi s tem poziva tudi države članice, naj odpravijo omejitve, kjer še obstajajo;

| 58. | je seznanjen z dejstvom, da bodo demografska gibanja v Evropi privedla do stalne rasti zdravstvenega turizma, zlasti termalnega; ker na področju termalnega turizma obstajajo različni predpisi, poziva Komisijo, naj preuči možnost predložitve enotnega zakonodajnega predloga o termalnem turizmu, da bi temu sektorju dali bolj skladno in urejeno strukturo ter tako spodbudili njegovo konkurenčnost in odslej določili, da so podjetja termalnega sektorja, ki delujejo v državah članicah, kot izvajalci zdravstvenih storitev izključena iz področja uporabe Direktive 2006/123/ES; poudarja ustreznost novih zakonov o čezmejnem zdravstvenem varstvu in meni, da je za njihovo popolnoma zadovoljivo izvajanje treba strogo upoštevati merila in pogoje, ki jih predpisuje nov zakonodajni okvir; |
| --- | --- |

58.

je seznanjen z dejstvom, da bodo demografska gibanja v Evropi privedla do stalne rasti zdravstvenega turizma, zlasti termalnega; ker na področju termalnega turizma obstajajo različni predpisi, poziva Komisijo, naj preuči možnost predložitve enotnega zakonodajnega predloga o termalnem turizmu, da bi temu sektorju dali bolj skladno in urejeno strukturo ter tako spodbudili njegovo konkurenčnost in odslej določili, da so podjetja termalnega sektorja, ki delujejo v državah članicah, kot izvajalci zdravstvenih storitev izključena iz področja uporabe Direktive 2006/123/ES; poudarja ustreznost novih zakonov o čezmejnem zdravstvenem varstvu in meni, da je za njihovo popolnoma zadovoljivo izvajanje treba strogo upoštevati merila in pogoje, ki jih predpisuje nov zakonodajni okvir;

| 59. | poudarja gospodarski pomen „nakupovalnega turizma“; poudarja, da je ta oblika turizma za veliko število turistov eden od glavnih razlogov za dopustovanje v EU, kjer so doma številna vodilna podjetja in blagovne znamke iz sektorja luksuznih izdelkov na svetu; ugotavlja, da se EU kljub hitri rasti tega sektorja sooča z močno konkurenco, ki jo predstavljajo druge mednarodne turistične destinacije, ki ponujajo, na primer, možnosti brezcarinskega nakupovanja ali povrnitve davka na dodano vrednost; zato priporoča pripravo novih ukrepov in storitev v sodelovanju s sektorjem luksuznih izdelkov in strokovnjaki za turizem, ki bodo EU omogočili, da bo ohranila svojo privlačnost in konkurenčnost; |
| --- | --- |

59.

poudarja gospodarski pomen „nakupovalnega turizma“; poudarja, da je ta oblika turizma za veliko število turistov eden od glavnih razlogov za dopustovanje v EU, kjer so doma številna vodilna podjetja in blagovne znamke iz sektorja luksuznih izdelkov na svetu; ugotavlja, da se EU kljub hitri rasti tega sektorja sooča z močno konkurenco, ki jo predstavljajo druge mednarodne turistične destinacije, ki ponujajo, na primer, možnosti brezcarinskega nakupovanja ali povrnitve davka na dodano vrednost; zato priporoča pripravo novih ukrepov in storitev v sodelovanju s sektorjem luksuznih izdelkov in strokovnjaki za turizem, ki bodo EU omogočili, da bo ohranila svojo privlačnost in konkurenčnost;

| 60. | poudarja potrebo po spodbujanju evropskega poslovnega turizma v EU in svetu glede na gospodarski pomen, ki ga ima za nekatere kraje v Evropi in številne storitve, povezane s prirejanjem in organizacijo sejmov, razstav, konferenc in drugih poslovnih dogodkov (hoteli in gostinstvo, trgovine, prevoz, komunikacije, agencije za upravljanje dogodkov itd.); |
| --- | --- |

60.

poudarja potrebo po spodbujanju evropskega poslovnega turizma v EU in svetu glede na gospodarski pomen, ki ga ima za nekatere kraje v Evropi in številne storitve, povezane s prirejanjem in organizacijo sejmov, razstav, konferenc in drugih poslovnih dogodkov (hoteli in gostinstvo, trgovine, prevoz, komunikacije, agencije za upravljanje dogodkov itd.);

| 61. | opozarja, da si je nujno treba postaviti cilj o etično odgovornem turizmu; pozdravlja vsebino etičnega kodeksa Svetovne turistične organizacije ter upa, da ga bodo Komisija in države članice čim prej sprejele; zato se veseli predloga Komisije, da bo nacionalno jurisdikcijo držav članic razširila na spolno zlorabo mladoletnikov v tujini ter tako dejansko kaznovala spolni turizem; |
| --- | --- |

61.

opozarja, da si je nujno treba postaviti cilj o etično odgovornem turizmu; pozdravlja vsebino etičnega kodeksa Svetovne turistične organizacije ter upa, da ga bodo Komisija in države članice čim prej sprejele; zato se veseli predloga Komisije, da bo nacionalno jurisdikcijo držav članic razširila na spolno zlorabo mladoletnikov v tujini ter tako dejansko kaznovala spolni turizem;

Turizem za vsakogar

| 62. | poudarja, da lahko značilna sezonska narava turizma povzroči negotovost glede delovnih mest in pogojev; v zvezi s tem poziva k razvoju posebne politike, ki bi pomagala sezonskim delavcem in bi vključevala predvsem ukrepe za podaljšanje turističnih sezon s povečanjem raznolikosti turističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da lahko značilna sezonska narava turizma povzroči negotovost glede delovnih mest in pogojev; v zvezi s tem poziva k razvoju posebne politike, ki bi pomagala sezonskim delavcem in bi vključevala predvsem ukrepe za podaljšanje turističnih sezon s povečanjem raznolikosti turističnih dejavnosti;

| 63. | poziva Komisijo, naj pripravi načrt za spodbujanje turizma, ki bo vse manj odvisen od sezon; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj gradi na dosedanjih pozitivnih rezultatih pripravljalnega ukrepa Calypso, ter Komisijo in države članice vabi, naj z ukrepom nadaljujejo, s čimer prikrajšanim osebam, kot so starejši, invalidi, mladi in družine z nizkimi dohodki, omogoči lažji dostop do počitnic, zlasti izven sezone in pri potovanjih izven nacionalnih meja; v zvezi s tem poziva k nadaljnjemu načrtovanju dostopnosti v fizičnem smislu, ustreznih storitev in zanesljivih informacij ter njihovi vključitvi v turistično ponudbo; meni, da lahko kot zgled temu služijo številne obstoječe dobre prakse, ki poudarjajo enostavno dostopnost in krepitev moči; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj pripravi načrt za spodbujanje turizma, ki bo vse manj odvisen od sezon; v zvezi s tem spodbuja Komisijo, naj gradi na dosedanjih pozitivnih rezultatih pripravljalnega ukrepa Calypso, ter Komisijo in države članice vabi, naj z ukrepom nadaljujejo, s čimer prikrajšanim osebam, kot so starejši, invalidi, mladi in družine z nizkimi dohodki, omogoči lažji dostop do počitnic, zlasti izven sezone in pri potovanjih izven nacionalnih meja; v zvezi s tem poziva k nadaljnjemu načrtovanju dostopnosti v fizičnem smislu, ustreznih storitev in zanesljivih informacij ter njihovi vključitvi v turistično ponudbo; meni, da lahko kot zgled temu služijo številne obstoječe dobre prakse, ki poudarjajo enostavno dostopnost in krepitev moči;

| 64. | poudarja, da je v okviru nove evropske strategije o invalidnosti treba zagotavljati dostop invalidnim osebam ne samo do prevoznih sredstev, ampak tudi do nastanitvenih zmogljivosti, gostinskih obratov, informacij, dostopnih za vse, ter na splošno do turističnih storitev; poudarja, da je zato treba zagotoviti jasne informacije o sprejetih ukrepih; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo dostop za vse zagotovljen za vse proizvode in storitve, povezane s turizmom; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je v okviru nove evropske strategije o invalidnosti treba zagotavljati dostop invalidnim osebam ne samo do prevoznih sredstev, ampak tudi do nastanitvenih zmogljivosti, gostinskih obratov, informacij, dostopnih za vse, ter na splošno do turističnih storitev; poudarja, da je zato treba zagotoviti jasne informacije o sprejetih ukrepih; poziva Komisijo, naj poskrbi, da bo dostop za vse zagotovljen za vse proizvode in storitve, povezane s turizmom;

| 65. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izvajanje programov obnove, ohranjanja in varstva kulturno, zgodovinsko in okoljsko pomembnih krajev, da bi se lahko bolj izkoristili za turistične namene; poziva mlade prostovoljce, naj v letu 2011, evropskem letu prostovoljstva, pa tudi v naslednjih letih, sodelujejo v teh programih; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo izvajanje programov obnove, ohranjanja in varstva kulturno, zgodovinsko in okoljsko pomembnih krajev, da bi se lahko bolj izkoristili za turistične namene; poziva mlade prostovoljce, naj v letu 2011, evropskem letu prostovoljstva, pa tudi v naslednjih letih, sodelujejo v teh programih;

| 66. | poziva Komisijo, naj spodbuja tudi takoimenovani turizem obiskovanja prijateljev in sorodnikov kot pomemben način izboljšanja vključevanja v evropsko kulturo; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj spodbuja tudi takoimenovani turizem obiskovanja prijateljev in sorodnikov kot pomemben način izboljšanja vključevanja v evropsko kulturo;

Turizem in sredstva

| 67. | poziva Komisijo, naj uskladi finančne instrumente in razširi njihovo koristnost ter seznanja z instrumenti za krepitev konkurenčnosti turizma, ki že obstajajo v različnih generalnih direktoratih, ter naj preveri njihovo ustrezno uporabo, zlasti sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za ribištvo; meni, da je zaradi proračunskih omejitev ustvarjanje sinergije med raznimi obstoječimi finančnimi instrumenti, ki morajo biti prilagojeni spremembam v turizmu in pri uporabnikih, pa tudi raznolikosti s turizmom povezanih dejavnosti in potrebam lokalnega razvoja, bistvenega pomena; poleg tega zahteva, naj Komisija razvije jasne smernice za finančno podporo, ki je na razpolago za projekte, povezane s turizmom, in vzpostavi lahko dostopno podatkovno zbirko, ki bi jo uporabljali vsi generalni direktorati, za ozaveščanje in informiranje o turističnih projektih, ki jih sofinancira EU; |
| --- | --- |

67.

poziva Komisijo, naj uskladi finančne instrumente in razširi njihovo koristnost ter seznanja z instrumenti za krepitev konkurenčnosti turizma, ki že obstajajo v različnih generalnih direktoratih, ter naj preveri njihovo ustrezno uporabo, zlasti sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za ribištvo; meni, da je zaradi proračunskih omejitev ustvarjanje sinergije med raznimi obstoječimi finančnimi instrumenti, ki morajo biti prilagojeni spremembam v turizmu in pri uporabnikih, pa tudi raznolikosti s turizmom povezanih dejavnosti in potrebam lokalnega razvoja, bistvenega pomena; poleg tega zahteva, naj Komisija razvije jasne smernice za finančno podporo, ki je na razpolago za projekte, povezane s turizmom, in vzpostavi lahko dostopno podatkovno zbirko, ki bi jo uporabljali vsi generalni direktorati, za ozaveščanje in informiranje o turističnih projektih, ki jih sofinancira EU;

| 68. | poudarja, da bi turizem moral tudi v prihodnje igrati pomembno vlogo v kohezijski politiki v okviru finančne perspektive 2014–2020; poziva, naj se med prednostne naloge naslednje finančne perspektive in uredb o strukturnih skladih vključi oživitev turističnih območij, ki so začela nazadovati, da se zagotovi njihova konkurenčnost in trajnost; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi turizem moral tudi v prihodnje igrati pomembno vlogo v kohezijski politiki v okviru finančne perspektive 2014–2020; poziva, naj se med prednostne naloge naslednje finančne perspektive in uredb o strukturnih skladih vključi oživitev turističnih območij, ki so začela nazadovati, da se zagotovi njihova konkurenčnost in trajnost;

| 69. | spodbuja države članice in lokalne organe, naj izkoristijo možnosti, ki jih nudi poklicno usposabljanje v okviru Evropskega socialnega sklada in drugih instrumentov Unije ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih instrumentov; meni, da je zelo pomembno povečati zavest držav članic in organov o objavi razpisov na področju turizma na podlagi prednostih nalog, ki jih predvidevajo strukturni skladi; |
| --- | --- |

69.

spodbuja države članice in lokalne organe, naj izkoristijo možnosti, ki jih nudi poklicno usposabljanje v okviru Evropskega socialnega sklada in drugih instrumentov Unije ter nacionalnih, regionalnih in lokalnih instrumentov; meni, da je zelo pomembno povečati zavest držav članic in organov o objavi razpisov na področju turizma na podlagi prednostih nalog, ki jih predvidevajo strukturni skladi;

| 70. | poziva, naj se v okviru finančne perspektive za obdobje 2014–2020 oblikuje specifičen turistični program, ki naj posebno pozornost nameni mikro-, malim in srednjim podjetjem in naj spodbuja partnerstvo med podjetji ter javno-zasebna partnerstva za vseevropske projekte v turističnem sektorju, hkrati pa spodbuja mala in srednja podjetja, naj vlagajo v ta sektor; |
| --- | --- |

70.

poziva, naj se v okviru finančne perspektive za obdobje 2014–2020 oblikuje specifičen turistični program, ki naj posebno pozornost nameni mikro-, malim in srednjim podjetjem in naj spodbuja partnerstvo med podjetji ter javno-zasebna partnerstva za vseevropske projekte v turističnem sektorju, hkrati pa spodbuja mala in srednja podjetja, naj vlagajo v ta sektor;

| 71. | meni, da je po letu 2011 treba zagotoviti stalno podporo pilotnim projektom v turističnem sektorju ter morebiti oceniti nove, ki naj prispevajo k izvajanju nove strategije; |
| --- | --- |

71.

meni, da je po letu 2011 treba zagotoviti stalno podporo pilotnim projektom v turističnem sektorju ter morebiti oceniti nove, ki naj prispevajo k izvajanju nove strategije;

Druge zadeve, pomembne za turistični sektor

| 72. | opozarja, da podjetja v turistični dejavnosti za dolgoročno načrtovanje struktur ponudbe in povpraševanja potrebujejo primerljive in kakovostne statistične podatke; zato poziva Komisijo, naj v okviru svojih možnosti zagotovi, da so ti podatki na voljo za celotno Evropo; obžaluje, da ni uradnih statističnih podatkov o podeželskem in kmečkem turizmu in da vse razpoložljive informacije temeljijo na ocenah; pozdravlja razmišljanje o ukrepih za utrditev socialno-gospodarske baze znanja na področju turizma, pri čemer mora biti jasno, da se je treba v kar največji meri izogniti nalaganju dodatnih finančnih in administrativnih bremen; |
| --- | --- |

72.

opozarja, da podjetja v turistični dejavnosti za dolgoročno načrtovanje struktur ponudbe in povpraševanja potrebujejo primerljive in kakovostne statistične podatke; zato poziva Komisijo, naj v okviru svojih možnosti zagotovi, da so ti podatki na voljo za celotno Evropo; obžaluje, da ni uradnih statističnih podatkov o podeželskem in kmečkem turizmu in da vse razpoložljive informacije temeljijo na ocenah; pozdravlja razmišljanje o ukrepih za utrditev socialno-gospodarske baze znanja na področju turizma, pri čemer mora biti jasno, da se je treba v kar največji meri izogniti nalaganju dodatnih finančnih in administrativnih bremen;

| 73. | poziva Komisijo, naj do septembra 2011 predloži zakonodajni predlog za revizijo Direktive 90/314/EGS o paketnih potovanjih, ki naj potrošnikom in podjetjem v sektorju tako v običajnih kot tudi v izrednih okoliščinah, ki jih povzročijo na primer določeni podnebni in naravni pojavi ali politični nemiri, zagotovi jasnen zakonodajni okvir; poudarja, da je celotna ideja paketnega potovanja že davno zastarela, in poziva Komisijo, naj med revizijo poskrbi za to, da bo za vse stranke, ki ponujajo turistične storitve, veljala enaka zakonodaja; poudarja, da bi glavna dejavnika pri tem morala biti kakovost storitve za potrošnika in poštena konkurenca; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj do septembra 2011 predloži zakonodajni predlog za revizijo Direktive 90/314/EGS o paketnih potovanjih, ki naj potrošnikom in podjetjem v sektorju tako v običajnih kot tudi v izrednih okoliščinah, ki jih povzročijo na primer določeni podnebni in naravni pojavi ali politični nemiri, zagotovi jasnen zakonodajni okvir; poudarja, da je celotna ideja paketnega potovanja že davno zastarela, in poziva Komisijo, naj med revizijo poskrbi za to, da bo za vse stranke, ki ponujajo turistične storitve, veljala enaka zakonodaja; poudarja, da bi glavna dejavnika pri tem morala biti kakovost storitve za potrošnika in poštena konkurenca;

| 74. | opozarja na možnost postopne uskladitve znižane stopnje DDV na turizem med državami članicami kot pogoj za pregledno konkurenco med turističnimi podjetji v EU ter do tretjih držav; se zato strinja z razpravo, ki se je začela po objavi zelene knjige o prihodnosti DDV; |
| --- | --- |

74.

opozarja na možnost postopne uskladitve znižane stopnje DDV na turizem med državami članicami kot pogoj za pregledno konkurenco med turističnimi podjetji v EU ter do tretjih držav; se zato strinja z razpravo, ki se je začela po objavi zelene knjige o prihodnosti DDV;

| 75. | poziva države članice, naj se zavedajo škodljivih učinkov vse večje težnje, da se turistom, ki potujejo v EU ali znotraj držav članic, zaračunavajo višje takse, kot so, na primer, dajatev za gorivo, pristojbine za varnost, letališke pristojbine, mestne takse in pristaniške pristojbine, zlasti izven sezone; poudarja, da bo treba, če bo dodatni turistični davek veljal, ustrezno objaviti informacije o njem, da bi se dvignila raven ozaveščenosti turistov in nosilcev dejavnosti; |
| --- | --- |

75.

poziva države članice, naj se zavedajo škodljivih učinkov vse večje težnje, da se turistom, ki potujejo v EU ali znotraj držav članic, zaračunavajo višje takse, kot so, na primer, dajatev za gorivo, pristojbine za varnost, letališke pristojbine, mestne takse in pristaniške pristojbine, zlasti izven sezone; poudarja, da bo treba, če bo dodatni turistični davek veljal, ustrezno objaviti informacije o njem, da bi se dvignila raven ozaveščenosti turistov in nosilcev dejavnosti;

| 76. | poziva Svet EU, naj pospeši sprejetje predloga direktive o modernizaciji posebne sheme DDV (TOMS) ter naj predvidi vnos mehanizma „opt-in“, ki bo lahko izničil izkrivljeno konkurenčnost med kategorijami nosilcev dejavnosti v sektorju, saj ima neenotno sprejemanje predpisov na nacionalni ravni hude posledice; |
| --- | --- |

76.

poziva Svet EU, naj pospeši sprejetje predloga direktive o modernizaciji posebne sheme DDV (TOMS) ter naj predvidi vnos mehanizma „opt-in“, ki bo lahko izničil izkrivljeno konkurenčnost med kategorijami nosilcev dejavnosti v sektorju, saj ima neenotno sprejemanje predpisov na nacionalni ravni hude posledice;

| 77. | poudarja potrebo po dejavni konkurenčni politiki, ki bo spremljala morebitne trende koncentracije v tej panogi ali zlorabe prevladujočega položaja; |
| --- | --- |

77.

poudarja potrebo po dejavni konkurenčni politiki, ki bo spremljala morebitne trende koncentracije v tej panogi ali zlorabe prevladujočega položaja;

| 78. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predloži celostno strategijo za turizem, ki bo skladna s sedanjo strategijo in njenim načrtom za izvajanje ter ju bo dopolnjevala; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predloži celostno strategijo za turizem, ki bo skladna s sedanjo strategijo in njenim načrtom za izvajanje ter ju bo dopolnjevala;

| 79. | meni, da je na ravni Evropskega parlamenta treba ustanoviti posebno delovno skupino za turizem, ki bo natančno nadzorovala izvajanje ukrepov, ki jih predlaga Komisija, ter priporočil Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

79.

meni, da je na ravni Evropskega parlamenta treba ustanoviti posebno delovno skupino za turizem, ki bo natančno nadzorovala izvajanje ukrepov, ki jih predlaga Komisija, ter priporočil Evropskega parlamenta;

*

* *

| 80. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

80.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 384, 31.12.1986, str. 60.

(2)  UL L 158, 23.6.1990, str. 59.

(3)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(4)  UL L 116, 9.5.2009, str. 18.

(5)  UL L 198, 30.7.2009, str. 57.

(6)  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

(7)  UL C 193 E, 17.8.2006, str. 325.

(8)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 184.

(9)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 1.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0057.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/54

---

Torek, 27. september 2011Varnost v cestnem prometu v Evropi

P7_TA(2011)0408

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o varnosti v cestnem prometu v Evropi v obdobju 2011-2020 (2010/2235(INI))

2013/C 56 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu" (KOM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Trajnostno naravnana prihodnost prometa: usmeritev k integriranemu, tehnološko naprednemu in uporabnikom prijaznemu prometnemu sistemu" (KOM(2009)0279),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije "Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu" (KOM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (KOM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (KOM(2010)0389),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. in 3. decembra 2010 k sporočilu Komisije "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (16951/10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 2. in 3. decembra 2010 k sporočilu Komisije "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu: usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011-2020" (16951/10),

| — | ob upoštevanju študije Komisije (1) o oceni tretjega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije (1) o oceni tretjega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij "Usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020" (CdR 296/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij "Usmeritve politike na področju varnosti v cestnem prometu v obdobju 2011–2020" (CdR 296/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega sveta "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu (CESE 539/2011)", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega sveta "Evropski prostor varnosti v cestnem prometu (CESE 539/2011)",

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 10. maja 2010 o izboljšanju varnosti v cestnem prometu v svetu (64/255), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov z dne 10. maja 2010 o izboljšanju varnosti v cestnem prometu v svetu (64/255),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2005 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu: razpolovitev števila prometnih nesreč v Evropski uniji do leta 2010: deljena odgovornost (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o varnosti v cestnem prometu: sistem "eCall" za vse (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. aprila 2006 o varnosti v cestnem prometu: sistem "eCall" za vse (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. januarja 2007 o Evropskem akcijskem programu za varnost v cestnem prometu – vmesni pregled (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za inteligentne prometne sisteme (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. aprila 2009 o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o kaznih, določenih za resne kršitve socialnih predpisov v cestnem prometu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o kaznih, določenih za resne kršitve socialnih predpisov v cestnem prometu (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2010 o trajnostno naravnani prihodnosti prometa (8),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0264/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A7-0264/2011),

| A. | ker je v Evropski uniji v letu 2009 v nesrečah v cestnem prometu življenje izgubilo več kot 35 000 ljudi, 1 500 000 pa je utrpelo poškodbe, |
| --- | --- |

A.

ker je v Evropski uniji v letu 2009 v nesrečah v cestnem prometu življenje izgubilo več kot 35 000 ljudi, 1 500 000 pa je utrpelo poškodbe,

| B. | ker je s statističnega vidika treba k vsaki nesreči s smrtnim izidom prišteti še štiri nesreče, ki povzročijo trajno invalidnost, 10 nesreč, ki povzročijo hude poškodbe, in 40 nesreč z lažjimi poškodbami, |
| --- | --- |

B.

ker je s statističnega vidika treba k vsaki nesreči s smrtnim izidom prišteti še štiri nesreče, ki povzročijo trajno invalidnost, 10 nesreč, ki povzročijo hude poškodbe, in 40 nesreč z lažjimi poškodbami,

| C. | ker letni družbeni stroški nesreč v cestnem prometu po ocenah znašajo 130 milijard EUR, |
| --- | --- |

C.

ker letni družbeni stroški nesreč v cestnem prometu po ocenah znašajo 130 milijard EUR,

| D. | ker do konca leta 2010 ni bil uresničen cilj za razpolovitev števila smrtnih žrtev v cestnem prometu, zastavljen v tretjem akcijskem programu, čeprav se je občutno zmanjšalo število smrtnih žrtev v prometu v EU, |
| --- | --- |

D.

ker do konca leta 2010 ni bil uresničen cilj za razpolovitev števila smrtnih žrtev v cestnem prometu, zastavljen v tretjem akcijskem programu, čeprav se je občutno zmanjšalo število smrtnih žrtev v prometu v EU,

| E. | ker je družba v EU še vedno razmeroma neobčutljiva za nesreče v cestnem prometu in ker nesreče vsako leto zahtevajo toliko žrtev kot strmoglavljenje 250 srednje velikih potniških letal, |
| --- | --- |

E.

ker je družba v EU še vedno razmeroma neobčutljiva za nesreče v cestnem prometu in ker nesreče vsako leto zahtevajo toliko žrtev kot strmoglavljenje 250 srednje velikih potniških letal,

| F. | ker si je po eni strani treba vedno bolj prizadevati za dodatno zmanjšanje števila žrtev prometnih nesreč, po drugi strani pa je treba zagotoviti, da ob zmanjšanju skupnega števila žrtev ne bi prišlo do upada zanimanja za to področje, |
| --- | --- |

F.

ker si je po eni strani treba vedno bolj prizadevati za dodatno zmanjšanje števila žrtev prometnih nesreč, po drugi strani pa je treba zagotoviti, da ob zmanjšanju skupnega števila žrtev ne bi prišlo do upada zanimanja za to področje,

| G. | ker je celotna družba odgovorna za varnost v cestnem prometu, |
| --- | --- |

G.

ker je celotna družba odgovorna za varnost v cestnem prometu,

| H. | ker je bilo v celoti izvedenih komaj 27,5 % ukrepov, predvidenih v tretjem akcijskem programu, in ker so potemtakem potrebni bistveno bolj ambiciozni cilji in ukrepi za večjo varnost v cestnem prometu, kot jih je doslej predlagala Komisija, |
| --- | --- |

H.

ker je bilo v celoti izvedenih komaj 27,5 % ukrepov, predvidenih v tretjem akcijskem programu, in ker so potemtakem potrebni bistveno bolj ambiciozni cilji in ukrepi za večjo varnost v cestnem prometu, kot jih je doslej predlagala Komisija,

| I. | ker zakonodajni okvir za uredbe in direktive na podlagi znanstvenih podatkov še ni v celoti izkoriščen in ker lahko izvajanje evropske zakonodaje pripomore k reševanju življenj, |
| --- | --- |

I.

ker zakonodajni okvir za uredbe in direktive na podlagi znanstvenih podatkov še ni v celoti izkoriščen in ker lahko izvajanje evropske zakonodaje pripomore k reševanju življenj,

| J. | ker so bili že sprejeti številni zakonodajni ukrepi za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, kot je Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture, in ki bodo začeli veljati v naslednjih nekaj letih, |
| --- | --- |

J.

ker so bili že sprejeti številni zakonodajni ukrepi za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, kot je Direktiva 2008/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture, in ki bodo začeli veljati v naslednjih nekaj letih,

| K. | ker Komisiji pred iztekom tretjega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu ni uspelo predložiti osnutka novega akcijskega programa, |
| --- | --- |

K.

ker Komisiji pred iztekom tretjega akcijskega programa za varnost v cestnem prometu ni uspelo predložiti osnutka novega akcijskega programa,

| L. | ker je verjetnost za nesrečo s smrtnim izidom v cestnem prometu glede na kilometre pri pešcih 9-krat višja kot pri potnikih v osebnem avtomobilu, pri kolesarjih 7-krat višja in pri motoristih 18-krat višja, |
| --- | --- |

L.

ker je verjetnost za nesrečo s smrtnim izidom v cestnem prometu glede na kilometre pri pešcih 9-krat višja kot pri potnikih v osebnem avtomobilu, pri kolesarjih 7-krat višja in pri motoristih 18-krat višja,

| M. | ker se 55 % nesreč s smrtnim izidom zgodi na podeželskih cestah, 36 % na mestnih območjih in 6 % na avtocestah, |
| --- | --- |

M.

ker se 55 % nesreč s smrtnim izidom zgodi na podeželskih cestah, 36 % na mestnih območjih in 6 % na avtocestah,

| N. | ker predstavljajo prometne nesreče ob upoštevanju vsakodnevnih potovanj na delo in z dela 60 % vseh delovnih nesreč s smrtnim izidom, |
| --- | --- |

N.

ker predstavljajo prometne nesreče ob upoštevanju vsakodnevnih potovanj na delo in z dela 60 % vseh delovnih nesreč s smrtnim izidom,

| O. | ker se je število smrtnih žrtev na cestah stalno zmanjševalo, vendar pa število nesreč s smrtnim izidom med motoristi ostaja na enaki ravni, marsikje pa celo narašča, |
| --- | --- |

O.

ker se je število smrtnih žrtev na cestah stalno zmanjševalo, vendar pa število nesreč s smrtnim izidom med motoristi ostaja na enaki ravni, marsikje pa celo narašča,

| P. | ker je javni potniški promet veliko varnejši kot promet z osebnimi vozili, |
| --- | --- |

P.

ker je javni potniški promet veliko varnejši kot promet z osebnimi vozili,

| Q. | ker je mrtvi kot pri tovornjakih smrtno nevaren za kolesarje in pešce, |
| --- | --- |

Q.

ker je mrtvi kot pri tovornjakih smrtno nevaren za kolesarje in pešce,

| R. | ker se Evropska unija sooča z demografskimi spremembami in je treba zlasti upoštevati potrebe starejših po mobilnosti, |
| --- | --- |

R.

ker se Evropska unija sooča z demografskimi spremembami in je treba zlasti upoštevati potrebe starejših po mobilnosti,

| S. | ker novi tehnološki razvoj, na primer uvedba hibridnih vozil in motorjev na električni pogon, prinaša nove izzive za reševalce, |
| --- | --- |

S.

ker novi tehnološki razvoj, na primer uvedba hibridnih vozil in motorjev na električni pogon, prinaša nove izzive za reševalce,

| T. | ker mora biti izvajanje ukrepov usklajeno na evropski ravni in ravni držav članic ter regionalni in lokalni ravni, |
| --- | --- |

T.

ker mora biti izvajanje ukrepov usklajeno na evropski ravni in ravni držav članic ter regionalni in lokalni ravni,

| U. | ker Direktiva 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture zahteva, da se preverjanje varnosti v cestnem prometu in inšpekcijski pregledi izvajajo kot del rednega vzdrževanja cest, ta direktiva pa se uporablja le za cestno infrastrukturo vseevropskega omrežja (TEN-T), zaradi česar stanje na številnih državnih in lokalnih cestah ostaja neregulirano, |
| --- | --- |

U.

ker Direktiva 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture zahteva, da se preverjanje varnosti v cestnem prometu in inšpekcijski pregledi izvajajo kot del rednega vzdrževanja cest, ta direktiva pa se uporablja le za cestno infrastrukturo vseevropskega omrežja (TEN-T), zaradi česar stanje na številnih državnih in lokalnih cestah ostaja neregulirano,

| V. | ker predstavljajo redni inšpekcijski pregledi vseh evropskih cest, ki jih izvajajo pristojni organi, bistveni element pri preprečevanju morebitnih nevarnosti za udeležence v prometu, |
| --- | --- |

V.

ker predstavljajo redni inšpekcijski pregledi vseh evropskih cest, ki jih izvajajo pristojni organi, bistveni element pri preprečevanju morebitnih nevarnosti za udeležence v prometu,

| W. | ker so razpoložljivi podatki o vzrokih za nesreče in poškodbe bistvenega pomena za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, kot med drugim dokazujejo tudi projekti VERONICA, |
| --- | --- |

W.

ker so razpoložljivi podatki o vzrokih za nesreče in poškodbe bistvenega pomena za izboljšanje varnosti v cestnem prometu, kot med drugim dokazujejo tudi projekti VERONICA,

Osnova

| 1. | pozdravlja obravnavano sporočilo Komisije, vendar jo poziva, naj predloge do konca leta 2011 preoblikuje v celovit akcijski program, ki bo vseboval natančen seznam ukrepov z jasnimi časovnimi razporedi za njihovo izvajanje, instrumente spremljanja za redni nadzor učinkovitosti ukrepov ter določbo o vmesni oceni; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja obravnavano sporočilo Komisije, vendar jo poziva, naj predloge do konca leta 2011 preoblikuje v celovit akcijski program, ki bo vseboval natančen seznam ukrepov z jasnimi časovnimi razporedi za njihovo izvajanje, instrumente spremljanja za redni nadzor učinkovitosti ukrepov ter določbo o vmesni oceni;

| 2. | odobrava mnenje Komisije, da je za večjo varnost v cestnem prometu nujen povezan, dosleden in celovit pristop, in poziva, da je treba vprašanja varnosti v cestnem prometu vključiti v vsa zadevna področja politik, kot so izobraževalna, zdravstvena, okoljska in socialna politika ter policijsko in pravosodno sodelovanje; |
| --- | --- |

2.

odobrava mnenje Komisije, da je za večjo varnost v cestnem prometu nujen povezan, dosleden in celovit pristop, in poziva, da je treba vprašanja varnosti v cestnem prometu vključiti v vsa zadevna področja politik, kot so izobraževalna, zdravstvena, okoljska in socialna politika ter policijsko in pravosodno sodelovanje;

| 3. | poziva Komisijo, naj izboljša okvirne pogoje za varnejši in okolju prijaznejši prevoz, kot so hoja, kolo, avtobusni ali železniški prevoz, da bi spodbudili njihovo uporabo; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj izboljša okvirne pogoje za varnejši in okolju prijaznejši prevoz, kot so hoja, kolo, avtobusni ali železniški prevoz, da bi spodbudili njihovo uporabo;

| 4. | predlaga, naj se do leta 2014 prednostno imenuje koordinator EU za varnost v cestnem prometu, vključen v Evropsko komisijo, ki naj:






  — | kot priznana oseba na področju varnosti v cestnem prometu s svojimi izkušnjami, strokovnim znanjem in sposobnostmi promovira sedanje projekte na področju varnosti v cestnem prometu ter daje pobude za nove, inovativne projekte; |
| --- | --- | --- |

4.

predlaga, naj se do leta 2014 prednostno imenuje koordinator EU za varnost v cestnem prometu, vključen v Evropsko komisijo, ki naj:

—

kot priznana oseba na področju varnosti v cestnem prometu s svojimi izkušnjami, strokovnim znanjem in sposobnostmi promovira sedanje projekte na področju varnosti v cestnem prometu ter daje pobude za nove, inovativne projekte;

| — | usklajuje ukrepe za varnost v cestnem prometu v okviru Komisije in med državami članicami; |
| --- | --- |

—

usklajuje ukrepe za varnost v cestnem prometu v okviru Komisije in med državami članicami;

| — | na visoki politični ravni pospešuje pripravo, izvajanje in uveljavljanje učinkovitih in celovitih politik varnosti v cestnem prometu v skladu s cilji EU; |
| --- | --- |

—

na visoki politični ravni pospešuje pripravo, izvajanje in uveljavljanje učinkovitih in celovitih politik varnosti v cestnem prometu v skladu s cilji EU;

| — | nadzoruje posebne projekte, kot so usklajevanje kazalnikov, podatkov in v čim večji meri nacionalnih projektov za varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

—

nadzoruje posebne projekte, kot so usklajevanje kazalnikov, podatkov in v čim večji meri nacionalnih projektov za varnost v cestnem prometu;

| — | spodbuja izmenjavo najboljše prakse in izvajanje določb o varnosti v cestnem prometu v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

—

spodbuja izmenjavo najboljše prakse in izvajanje določb o varnosti v cestnem prometu v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, državami članicami ter njihovimi regionalnimi in lokalnimi organi;

| — | posreduje med ustreznimi političnimi in akademskimi ravnmi, da se omogoči večdisciplinaren pristop; |
| --- | --- |

—

posreduje med ustreznimi političnimi in akademskimi ravnmi, da se omogoči večdisciplinaren pristop;

| 5. | poziva Komisijo, naj vzpostavi forum za sodelovanje, kjer bi lahko tožilci, organi kazenskega pregona, združenja za pomoč žrtvam in centri za nadzor varnosti v cestnem prometu izmenjevali informacije o najboljših praksah in tesneje sodelovali za boljše izvajanje zakonodaje o varnosti v cestnem prometu tako na nacionalni kot tudi na nadnacionalni ravni; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj vzpostavi forum za sodelovanje, kjer bi lahko tožilci, organi kazenskega pregona, združenja za pomoč žrtvam in centri za nadzor varnosti v cestnem prometu izmenjevali informacije o najboljših praksah in tesneje sodelovali za boljše izvajanje zakonodaje o varnosti v cestnem prometu tako na nacionalni kot tudi na nadnacionalni ravni;

| 6. | poudarja, da se je treba zlasti osredotočiti na dosledno izvajanje in učinkovitejše izvrševanje že sprejete zakonodaje in ukrepov, pri čemer opozarja, da na ravni EU še niso bile izkoriščene vse možnosti za zakonodajne ukrepe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se je treba zlasti osredotočiti na dosledno izvajanje in učinkovitejše izvrševanje že sprejete zakonodaje in ukrepov, pri čemer opozarja, da na ravni EU še niso bile izkoriščene vse možnosti za zakonodajne ukrepe;

| 7. | obžaluje, da se je proračun EU za ukrepe na področju varnosti v cestnem prometu v zadnjih letih znatno zmanjšal, in poziva Komisijo, naj ta trend obrne; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da se je proračun EU za ukrepe na področju varnosti v cestnem prometu v zadnjih letih znatno zmanjšal, in poziva Komisijo, naj ta trend obrne;

| 8. | v celoti podpira cilj, da se do leta 2020 prepolovi število vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU glede na leto 2010, in zato poziva k določitvi jasnih in merljivih ciljev za to obdobje, da se v cestnem prometu zlasti zmanjša število:






  — | smrtnih žrtev prometnih nesreč med otroki, mlajšimi od 14 let, za 60 %, |
| --- | --- | --- |

8.

v celoti podpira cilj, da se do leta 2020 prepolovi število vseh smrtnih žrtev v cestnem prometu v EU glede na leto 2010, in zato poziva k določitvi jasnih in merljivih ciljev za to obdobje, da se v cestnem prometu zlasti zmanjša število:

—

smrtnih žrtev prometnih nesreč med otroki, mlajšimi od 14 let, za 60 %,

| — | smrtnih žrtev prometnih nesreč s trčenjem med pešci in kolesarji za 50 %, |
| --- | --- |

—

smrtnih žrtev prometnih nesreč s trčenjem med pešci in kolesarji za 50 %,

| — | oseb s hudimi telesnimi poškodbami za 40 %, in sicer na podlagi enotne opredelitve EU, ki jo je treba hitro oblikovati; |
| --- | --- |

—

oseb s hudimi telesnimi poškodbami za 40 %, in sicer na podlagi enotne opredelitve EU, ki jo je treba hitro oblikovati;

Etični vidiki

| 9. | poudarja, da ima vsak državljan EU pravico do individualne uporabe cest in varnosti v cestnem prometu, poleg tega pa je v prvi vrsti tudi sam s svojim vedenjem dolžan prispevati k tej varnosti; meni, da imajo javni organi in EU moralno in politično odgovornost za sprejemanje ukrepov in dejavnosti za reševanje tega družbenega problema; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da ima vsak državljan EU pravico do individualne uporabe cest in varnosti v cestnem prometu, poleg tega pa je v prvi vrsti tudi sam s svojim vedenjem dolžan prispevati k tej varnosti; meni, da imajo javni organi in EU moralno in politično odgovornost za sprejemanje ukrepov in dejavnosti za reševanje tega družbenega problema;

| 10. | poudarja svoje mnenje, da je nujna celovita in dolgoročna strategija, ki bo presegla časovni načrt obravnavanega sporočila in katere cilj bo preprečiti vse smrtne žrtve v cestnem prometu ("prihodnost brez žrtev"); se zaveda, da to ni uresničljivo brez izčrpne uporabe tehnologije v cestnih vozilih in razvoja ustreznih omrežij za inteligentne prometne sisteme; poziva Komisijo, naj oblikuje osrednje elemente take strategije in jih predloži v naslednjih treh letih; |
| --- | --- |

10.

poudarja svoje mnenje, da je nujna celovita in dolgoročna strategija, ki bo presegla časovni načrt obravnavanega sporočila in katere cilj bo preprečiti vse smrtne žrtve v cestnem prometu ("prihodnost brez žrtev"); se zaveda, da to ni uresničljivo brez izčrpne uporabe tehnologije v cestnih vozilih in razvoja ustreznih omrežij za inteligentne prometne sisteme; poziva Komisijo, naj oblikuje osrednje elemente take strategije in jih predloži v naslednjih treh letih;

| 11. | vztraja, da bi se spoštovanje življenja in človeka moralo odražati v skupnem kulturnem in etičnem procesu, v okviru katerega bi se cestam namenoma pripisala vloga človeške skupnosti; |
| --- | --- |

11.

vztraja, da bi se spoštovanje življenja in človeka moralo odražati v skupnem kulturnem in etičnem procesu, v okviru katerega bi se cestam namenoma pripisala vloga človeške skupnosti;

| 12. | uradno poziva Komisijo in države članice, naj tretjo nedeljo v novembru razglasijo za svetovni dan spomina na žrtve prometnih nesreč, kot sta to že storili Organizacija združenih narodov in Svetovna zdravstvena organizacija, da bi povečali ozaveščenost javnosti glede tega vprašanja; |
| --- | --- |

12.

uradno poziva Komisijo in države članice, naj tretjo nedeljo v novembru razglasijo za svetovni dan spomina na žrtve prometnih nesreč, kot sta to že storili Organizacija združenih narodov in Svetovna zdravstvena organizacija, da bi povečali ozaveščenost javnosti glede tega vprašanja;

Preizkušene prakse in izvajanje nacionalnih načrtov

| 13. | poziva Komisijo, naj bolj spodbuja izmenjavo znanja in preizkušenih praks med državami članicami, da jih bo mogoče v večji meri vključiti v nacionalne, regionalne in lokalne načrte za varnost v cestnem prometu, kar bo omogočilo vzpostavitev dejavnosti na čim trdnejši metodološki podlagi in prispevalo k vzpostavitvi evropskega prostora varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj bolj spodbuja izmenjavo znanja in preizkušenih praks med državami članicami, da jih bo mogoče v večji meri vključiti v nacionalne, regionalne in lokalne načrte za varnost v cestnem prometu, kar bo omogočilo vzpostavitev dejavnosti na čim trdnejši metodološki podlagi in prispevalo k vzpostavitvi evropskega prostora varnosti v cestnem prometu;

| 14. | poziva Komisijo, naj oceni Evropsko listino o varnosti v prometu in spodbudi oblikovanje podobnih listin na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj oceni Evropsko listino o varnosti v prometu in spodbudi oblikovanje podobnih listin na regionalni in lokalni ravni;

| 15. | poudarja, da jasni in merljivi cilji dodatno spodbujajo izboljšanje varnosti v cestnem prometu in so bistveni elementi za primerjavo napredka med državami članicami ter za spremljanje in oceno ukrepov za varnost v prometu; meni, da je treba poskusiti količinsko ovrednotiti prispevek posameznih držav članic pri doseganju ciljev do leta 2020; meni, da je treba ta prispevek uporabiti kot vodilo pri določanju prednostnih nalog za nacionalne politike o varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da jasni in merljivi cilji dodatno spodbujajo izboljšanje varnosti v cestnem prometu in so bistveni elementi za primerjavo napredka med državami članicami ter za spremljanje in oceno ukrepov za varnost v prometu; meni, da je treba poskusiti količinsko ovrednotiti prispevek posameznih držav članic pri doseganju ciljev do leta 2020; meni, da je treba ta prispevek uporabiti kot vodilo pri določanju prednostnih nalog za nacionalne politike o varnosti v cestnem prometu;

| 16. | podpira Komisijo v njenih prizadevanjih, da države članice oblikujejo nacionalne načrte za varnost v cestnem prometu; poziva, da morata biti priprava in objava teh načrtov na podlagi usklajenih skupnih smernic obvezni; vendar poudarja, da je treba državam članicam prepustiti dovolj manevrskega prostora, da bodo lahko posamezne ukrepe, programe in cilje prilagodile nacionalnim razmeram; |
| --- | --- |

16.

podpira Komisijo v njenih prizadevanjih, da države članice oblikujejo nacionalne načrte za varnost v cestnem prometu; poziva, da morata biti priprava in objava teh načrtov na podlagi usklajenih skupnih smernic obvezni; vendar poudarja, da je treba državam članicam prepustiti dovolj manevrskega prostora, da bodo lahko posamezne ukrepe, programe in cilje prilagodile nacionalnim razmeram;

| 17. | poziva Komisijo, naj nemudoma določi posebno leto varnega gospodarskega cestnega prometa; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj nemudoma določi posebno leto varnega gospodarskega cestnega prometa;

| 18. | poziva Komisijo, naj pripravi priročnik najboljših praks o zdravstveni pomoči poškodovancem na kraju prometne nesreče, da bi zagotovili hitrejšo in učinkovitejšo zdravstveno pomoč, ki je bistvenega pomena za preživetje najhuje poškodovanih oseb; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj pripravi priročnik najboljših praks o zdravstveni pomoči poškodovancem na kraju prometne nesreče, da bi zagotovili hitrejšo in učinkovitejšo zdravstveno pomoč, ki je bistvenega pomena za preživetje najhuje poškodovanih oseb;

| 19. | poziva Komisijo, naj skupaj s socialnimi partnerji pripravi strategijo za zmanjšanje števila nesreč med delavci na poti na delo in domov; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo podjetja k pripravi načrtov za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj stori vse v njeni moči, da bi zagotovila možnost izdajanja spričeval v okviru Evropske listine o varnosti v cestnem prometu tistim podjetjem, ki bodo uvedla načrte za varnost v cestnem prometu za svoje delavce; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj skupaj s socialnimi partnerji pripravi strategijo za zmanjšanje števila nesreč med delavci na poti na delo in domov; poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo podjetja k pripravi načrtov za varnost v cestnem prometu; poziva Komisijo, naj stori vse v njeni moči, da bi zagotovila možnost izdajanja spričeval v okviru Evropske listine o varnosti v cestnem prometu tistim podjetjem, ki bodo uvedla načrte za varnost v cestnem prometu za svoje delavce;

Izboljšanje kazalnikov in podatkov

| 20. | meni, da so kakovostni in primerljivi podatki, ki zajemajo vse udeležence v cestnem prometu, tudi kolesarje in pešce, bistvena podlaga za uspešno politiko na področju varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

20.

meni, da so kakovostni in primerljivi podatki, ki zajemajo vse udeležence v cestnem prometu, tudi kolesarje in pešce, bistvena podlaga za uspešno politiko na področju varnosti v cestnem prometu;

| 21. | poziva Komisijo, naj pripravi študijo o ekonomskih in socialnih učinkih smrti in poškodb zaradi prometnih nesreč za družbo v državah članicah EU; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pripravi študijo o ekonomskih in socialnih učinkih smrti in poškodb zaradi prometnih nesreč za družbo v državah članicah EU;

| 22. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 kot del projekta SafetyNet začne uporabljati dodatne usklajene kazalnike, s katerimi bo mogoče izboljšati spremljanje in smiselno primerjati napredek posameznih držav članic; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2013 kot del projekta SafetyNet začne uporabljati dodatne usklajene kazalnike, s katerimi bo mogoče izboljšati spremljanje in smiselno primerjati napredek posameznih držav članic;

| 23. | poziva Komisijo, naj do leta 2012 pripravi predlog za izboljšanje podatkov o vzrokih za nesreče in poškodbe, pa tudi anonimnih podatkov o obsegu poškodb in njihovih končnih posledicah; poleg tega poziva k podrobnim večdisciplinarnim raziskavam nesreč, ki naj se s podporo Evropske unije izvedejo na reprezentativnih prometnih področjih v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj do leta 2012 pripravi predlog za izboljšanje podatkov o vzrokih za nesreče in poškodbe, pa tudi anonimnih podatkov o obsegu poškodb in njihovih končnih posledicah; poleg tega poziva k podrobnim večdisciplinarnim raziskavam nesreč, ki naj se s podporo Evropske unije izvedejo na reprezentativnih prometnih področjih v vseh državah članicah;

| 24. | poziva Komisijo, naj v dveh letih pripravi opredelitve izrazov "življenjsko nevarne poškodbe", "težje" in "lažje poškodbe", da bo mogoče primerjati ukrepe in njihove rezultate v državah članicah; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj v dveh letih pripravi opredelitve izrazov "življenjsko nevarne poškodbe", "težje" in "lažje poškodbe", da bo mogoče primerjati ukrepe in njihove rezultate v državah članicah;

| 25. | poziva k ustanovitvi pravega nadzornega urada EU za cestni promet, katerega naloga bo pripraviti povzetek obstoječih pobud za zbiranje podatkov, pripraviti predlog za izboljšanje izmenjave podatkov ter zbirati podatke iz obstoječih zbirk ter znanje, pridobljeno pri projektih EU, kot so SafetyNet, VERONICA in DaCoTa, ter poskrbeti, da bodo javno dostopni, razumljivi in se jih bo vsako leto posodabljalo; |
| --- | --- |

25.

poziva k ustanovitvi pravega nadzornega urada EU za cestni promet, katerega naloga bo pripraviti povzetek obstoječih pobud za zbiranje podatkov, pripraviti predlog za izboljšanje izmenjave podatkov ter zbirati podatke iz obstoječih zbirk ter znanje, pridobljeno pri projektih EU, kot so SafetyNet, VERONICA in DaCoTa, ter poskrbeti, da bodo javno dostopni, razumljivi in se jih bo vsako leto posodabljalo;

| 26. | poziva države članice, naj spoštujejo veljavne zahteve za posredovanje podatkov in dosežejo dejanski napredek na področju izmenjave podatkov v primeru čezmejnih cestnoprometnih prekrškov; poziva države članice, naj uskladijo sisteme za zbiranje podatkov z uporabo programske opreme za prenos občutljivih podatkov v realnem času, ki naj bi bila uvedena leta 2014; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj spoštujejo veljavne zahteve za posredovanje podatkov in dosežejo dejanski napredek na področju izmenjave podatkov v primeru čezmejnih cestnoprometnih prekrškov; poziva države članice, naj uskladijo sisteme za zbiranje podatkov z uporabo programske opreme za prenos občutljivih podatkov v realnem času, ki naj bi bila uvedena leta 2014;

Področja ukrepanja

Izboljšanje usposabljanja in vedenja udeležencev v cestnem prometu

| 27. | poudarja, da je prometna varnost v veliki meri odvisna od previdnosti, obzirnosti do drugih in medsebojnega spoštovanja ter upoštevanja veljavnih prometnih predpisov, kar je neposredno povezano s potrebo po sistematičnem izboljševanju kakovosti usposabljanja v avtošolah in s kakovostjo postopka za izdajo vozniških dovoljenj; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je prometna varnost v veliki meri odvisna od previdnosti, obzirnosti do drugih in medsebojnega spoštovanja ter upoštevanja veljavnih prometnih predpisov, kar je neposredno povezano s potrebo po sistematičnem izboljševanju kakovosti usposabljanja v avtošolah in s kakovostjo postopka za izdajo vozniških dovoljenj;

| 28. | meni, da bi moral imeti koncept vseživljenjskega učenja v okviru cestnega prometa pomembnejšo vlogo, zato podpira dejavnosti centrov varne vožnje, ki predstavljajo učinkovito obliko sistematičnega usposabljanja voznikov na vseh poklicnih in prostočasnih področjih; meni, da bi bilo treba programe prometne vzgoje in usposabljanja udeležencev v cestnem prometu začeti že zelo zgodaj v družini in v šoli, vanje pa bi bilo treba uvrstiti kolesarjenje, pešačenje in uporabo javnega prometa; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi moral imeti koncept vseživljenjskega učenja v okviru cestnega prometa pomembnejšo vlogo, zato podpira dejavnosti centrov varne vožnje, ki predstavljajo učinkovito obliko sistematičnega usposabljanja voznikov na vseh poklicnih in prostočasnih področjih; meni, da bi bilo treba programe prometne vzgoje in usposabljanja udeležencev v cestnem prometu začeti že zelo zgodaj v družini in v šoli, vanje pa bi bilo treba uvrstiti kolesarjenje, pešačenje in uporabo javnega prometa;

| 29. | poziva k ukrepom za izboljšanje usposabljanja novih voznikov, kot je vožnja s spremstvom od 17. leta ali uvedba večstopenjskega modela za pridobitev vozniškega dovoljenja, ki vsebuje praktično usposabljanje tudi po opravljeni izpitni vožnji; poleg tega poziva k uvedbi obveznega usposabljanja o varnosti v cestnem prometu za mlade in nove udeležence v cestnem prometu, da bodo pridobili praktične izkušnje pri spopadanju z različnimi nevarnimi situacijami; |
| --- | --- |

29.

poziva k ukrepom za izboljšanje usposabljanja novih voznikov, kot je vožnja s spremstvom od 17. leta ali uvedba večstopenjskega modela za pridobitev vozniškega dovoljenja, ki vsebuje praktično usposabljanje tudi po opravljeni izpitni vožnji; poleg tega poziva k uvedbi obveznega usposabljanja o varnosti v cestnem prometu za mlade in nove udeležence v cestnem prometu, da bodo pridobili praktične izkušnje pri spopadanju z različnimi nevarnimi situacijami;

| 30. | poziva, da bi morali pri učenju vožnje kot enega glavnih sestavnih delov pri usposabljanju novih voznikov, s katerim je mogoče doseči in izboljšati varnost v cestnem prometu, večjo pozornost nameniti najpomembnejšim vzrokom smrti in hudih poškodb v cestnem prometu, kot so prevelika hitrost, vožnja po vplivom alkohola, mamil ali nekaterih zdravil, ki vplivajo na sposobnost za vožnjo, neuporaba varnostnih pasov ali druge varnostne opreme, kot so npr. čelade za dvokolesna vozila, uporaba mobilnih naprav med vožnjo ter utrujenost; |
| --- | --- |

30.

poziva, da bi morali pri učenju vožnje kot enega glavnih sestavnih delov pri usposabljanju novih voznikov, s katerim je mogoče doseči in izboljšati varnost v cestnem prometu, večjo pozornost nameniti najpomembnejšim vzrokom smrti in hudih poškodb v cestnem prometu, kot so prevelika hitrost, vožnja po vplivom alkohola, mamil ali nekaterih zdravil, ki vplivajo na sposobnost za vožnjo, neuporaba varnostnih pasov ali druge varnostne opreme, kot so npr. čelade za dvokolesna vozila, uporaba mobilnih naprav med vožnjo ter utrujenost;

| 31. | je prepričan, da je potrebno boljše izobraževanje novih voznikov o pomenu pnevmatik za varnost v cestnem prometu in upoštevanju osnovnih pravil za ustrezno vzdrževanje in uporabo pnevmatik; zato poziva države članice k ustreznemu in pravočasnemu izvajanju direktive o vozniških dovoljenjih in njenih določb o obvezni vključitvi poznavanja pnevmatik ter osnovnega vzdrževanja avtomobila nasploh v preizkus o znanju vožnje; |
| --- | --- |

31.

je prepričan, da je potrebno boljše izobraževanje novih voznikov o pomenu pnevmatik za varnost v cestnem prometu in upoštevanju osnovnih pravil za ustrezno vzdrževanje in uporabo pnevmatik; zato poziva države članice k ustreznemu in pravočasnemu izvajanju direktive o vozniških dovoljenjih in njenih določb o obvezni vključitvi poznavanja pnevmatik ter osnovnega vzdrževanja avtomobila nasploh v preizkus o znanju vožnje;

| 32. | meni, da bi med učnimi urami vožnje morali več pozornosti nameniti pojavu dvokolesnikov na motorni pogon in njihovi vidljivosti; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi med učnimi urami vožnje morali več pozornosti nameniti pojavu dvokolesnikov na motorni pogon in njihovi vidljivosti;

| 33. | poziva, naj se pri usposabljanju voznikov in izvajanju vozniških izpitov večjo pozornost nameni zavarovanju tovora pri prevozu z osebnimi vozili; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se pri usposabljanju voznikov in izvajanju vozniških izpitov večjo pozornost nameni zavarovanju tovora pri prevozu z osebnimi vozili;

| 34. | poziva k obveznim obnovitvenim tečajem prve pomoči, ki bi se jih vsakih 10 let udeleževali vsi imetniki vozniškega dovoljenja; |
| --- | --- |

34.

poziva k obveznim obnovitvenim tečajem prve pomoči, ki bi se jih vsakih 10 let udeleževali vsi imetniki vozniškega dovoljenja;

| 35. | spodbuja države članice, naj uvedejo posebne sisteme kazenskih točk za najnevarnejše prometne prekrške, ki najučinkoviteje dopolnjujejo denarne kazni; |
| --- | --- |

35.

spodbuja države članice, naj uvedejo posebne sisteme kazenskih točk za najnevarnejše prometne prekrške, ki najučinkoviteje dopolnjujejo denarne kazni;

| 36. | predlaga vgradnjo alkoholnih ključavnic v vozila udeležencev v prometu, ki so bili že več kot enkrat obsojeni zaradi vožnje pod vplivom alkohola, kot ukrep za njihovo ponovno vključevanje; |
| --- | --- |

36.

predlaga vgradnjo alkoholnih ključavnic v vozila udeležencev v prometu, ki so bili že več kot enkrat obsojeni zaradi vožnje pod vplivom alkohola, kot ukrep za njihovo ponovno vključevanje;

| 37. | poziva k obveznemu pregledu vida na vsakih 10 let za vse voznike kategorij A in B ter na vsakih 5 let za voznike, starejše od 65 let; poziva države članice, naj na podlagi statističnih podatkov o nesrečah za posamezne starostne skupine uvedejo obvezne zdravstvene preglede za voznike določene starosti, da bi opredelili njihovo fizično, umsko in psihično sposobnost za nadaljnjo vožnjo; |
| --- | --- |

37.

poziva k obveznemu pregledu vida na vsakih 10 let za vse voznike kategorij A in B ter na vsakih 5 let za voznike, starejše od 65 let; poziva države članice, naj na podlagi statističnih podatkov o nesrečah za posamezne starostne skupine uvedejo obvezne zdravstvene preglede za voznike določene starosti, da bi opredelili njihovo fizično, umsko in psihično sposobnost za nadaljnjo vožnjo;

| 38. | poziva Komisijo, naj vsaka tri leta pripravi kampanje EU za varnost v cestnem prometu na določene teme in naj za te kampanje sistematično uporablja vse komunikacijske poti, ki so nastale z izvajanjem Evropske listine o varnosti v cestnem prometu; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo, naj vsaka tri leta pripravi kampanje EU za varnost v cestnem prometu na določene teme in naj za te kampanje sistematično uporablja vse komunikacijske poti, ki so nastale z izvajanjem Evropske listine o varnosti v cestnem prometu;

| 39. | poziva Komisijo, naj v okviru varnosti v cestnem prometu ukrepa glede števila smrtnih žrtev na nivojskih prehodih, kjer so nesreče pogosto posledica neustreznega vedenja udeležencev v cestnem prometu, kot so preveliko tveganje, pomanjkanje pozornosti in nerazumevanje prometnih znakov; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj v okviru varnosti v cestnem prometu ukrepa glede števila smrtnih žrtev na nivojskih prehodih, kjer so nesreče pogosto posledica neustreznega vedenja udeležencev v cestnem prometu, kot so preveliko tveganje, pomanjkanje pozornosti in nerazumevanje prometnih znakov;

Usklajevanje in izvajanje cestnoprometnih predpisov

| 40. | poziva k odločnim prizadevanjem za uskladitev oznak in pravil v cestnem prometu do leta 2013; poudarja, da je treba prometne znake ohranjati v dobrem stanju, da bodo jasno vidni, in jih pravočasno nadomestiti, če je to potrebno zaradi spremenjenih razmer; |
| --- | --- |

40.

poziva k odločnim prizadevanjem za uskladitev oznak in pravil v cestnem prometu do leta 2013; poudarja, da je treba prometne znake ohranjati v dobrem stanju, da bodo jasno vidni, in jih pravočasno nadomestiti, če je to potrebno zaradi spremenjenih razmer;

| 41. | poziva Komisijo, naj čim prej sprejme specifikacije inteligentnega prometnega sistema za prednostne ukrepe za varnost in zaščito v cestnem prometu, kot izhaja iz točk od (b) do (f) člena 3 Direktive 2010/40/EU o inteligentnih prometnih sistemih; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj čim prej sprejme specifikacije inteligentnega prometnega sistema za prednostne ukrepe za varnost in zaščito v cestnem prometu, kot izhaja iz točk od (b) do (f) člena 3 Direktive 2010/40/EU o inteligentnih prometnih sistemih;

| 42. | meni, da je izvajanje veljavnih predpisov osrednji steber politike EU za varnost v cestnem prometu; poziva k boljši izmenjavi podatkov med državami članicami o prekrških zoper prometne predpise v posameznih državah članicah in k pregonu tovrstnih storilcev v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, ter v zvezi s tem poziva države članice, naj določijo letne nacionalne cilje za nadzor prekoračitve hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola ali drog ter uporabo varnostnih pasov in čelad, in naj odločno ukrepajo, da se bo tak nadzor izvajal; |
| --- | --- |

42.

meni, da je izvajanje veljavnih predpisov osrednji steber politike EU za varnost v cestnem prometu; poziva k boljši izmenjavi podatkov med državami članicami o prekrških zoper prometne predpise v posameznih državah članicah in k pregonu tovrstnih storilcev v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo, ter v zvezi s tem poziva države članice, naj določijo letne nacionalne cilje za nadzor prekoračitve hitrosti, vožnjo pod vplivom alkohola ali drog ter uporabo varnostnih pasov in čelad, in naj odločno ukrepajo, da se bo tak nadzor izvajal;

| 43. | izpostavlja pomembno vlogo evropske mreže prometnih policij TISPOL pri izmenjavi preizkušenih praks za izvajanje prometnih predpisov; |
| --- | --- |

43.

izpostavlja pomembno vlogo evropske mreže prometnih policij TISPOL pri izmenjavi preizkušenih praks za izvajanje prometnih predpisov;

| 44. | poudarja, da je za izvajanje socialnih predpisov v cestnem prometu (Uredba (ES) št. 561/2006 in Uredba (EGS) št. 3821/85) potreben usklajen in učinkovit pristop k nadzoru, ki je izjemno pomemben za varnost v cestnem prometu; zato ponovno poziva Komisijo, naj se odzove na zahteve, ki jih je Parlament predstavil v svoji resoluciji z dne 18. maja 2010 o kaznih, določenih za resne kršitve socialnih predpisov v cestnem prometu; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da je za izvajanje socialnih predpisov v cestnem prometu (Uredba (ES) št. 561/2006 in Uredba (EGS) št. 3821/85) potreben usklajen in učinkovit pristop k nadzoru, ki je izjemno pomemben za varnost v cestnem prometu; zato ponovno poziva Komisijo, naj se odzove na zahteve, ki jih je Parlament predstavil v svoji resoluciji z dne 18. maja 2010 o kaznih, določenih za resne kršitve socialnih predpisov v cestnem prometu;

| 45. | poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo o času vožnje in počitka, da bi voznikom tovornjakov na dolge razdalje omogočila, da svoj tedenski počitek preživijo doma, če to ne bo ogrozilo ciljev Evropske unije na področju varnosti v cestnem prometu; meni, da bi morali v celotni Evropski uniji uskladiti omejitve glede gibanja tovornega prometa; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj pregleda zakonodajo o času vožnje in počitka, da bi voznikom tovornjakov na dolge razdalje omogočila, da svoj tedenski počitek preživijo doma, če to ne bo ogrozilo ciljev Evropske unije na področju varnosti v cestnem prometu; meni, da bi morali v celotni Evropski uniji uskladiti omejitve glede gibanja tovornega prometa;

| 46. | pozdravlja sprejetje direktive o čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih s cestno varnostjo, ki predstavlja nadaljnji korak k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z jasno dodano vrednostjo na ravni EU; z zanimanjem pričakuje poročilo Komisije o izvajanju te direktive ter nove zakonodajne predloge za izboljšanje čezmejnega izvrševanja, ki bodo zajemali vse države članice; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja sprejetje direktive o čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih s cestno varnostjo, ki predstavlja nadaljnji korak k izboljšanju varnosti v cestnem prometu z jasno dodano vrednostjo na ravni EU; z zanimanjem pričakuje poročilo Komisije o izvajanju te direktive ter nove zakonodajne predloge za izboljšanje čezmejnega izvrševanja, ki bodo zajemali vse države članice;

| 47. | poziva Komisijo, naj kot prvi korak podpre oblikovanje tehnik za prijetje voznikov pod vplivom drog in zdravil, ki vplivajo na njihovo sposobnost za vožnjo, kot drugi korak pa naj predlaga zakonodajo EU za prepoved vožnje pod vplivom drog ali teh zdravil z učinkovitim izvajanjem; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj kot prvi korak podpre oblikovanje tehnik za prijetje voznikov pod vplivom drog in zdravil, ki vplivajo na njihovo sposobnost za vožnjo, kot drugi korak pa naj predlaga zakonodajo EU za prepoved vožnje pod vplivom drog ali teh zdravil z učinkovitim izvajanjem;

| 48. | poziva k uskladitvi meje za vsebnost alkohola v krvi v celotni EU; priporoča mejo 0 ‰ z nizko, znanstveno utemeljeno stopnjo tolerance za meritve pri neizkušenih voznikih prvi dve leti in ter ves čas za poklicne voznike; |
| --- | --- |

48.

poziva k uskladitvi meje za vsebnost alkohola v krvi v celotni EU; priporoča mejo 0 ‰ z nizko, znanstveno utemeljeno stopnjo tolerance za meritve pri neizkušenih voznikih prvi dve leti in ter ves čas za poklicne voznike;

| 49. | poziva k uvedbi nadzornih sistemov, s katerimi bo mogoče sistematično ugotavljati tudi prekoračitve hitrosti motoristov in jih kaznovati; |
| --- | --- |

49.

poziva k uvedbi nadzornih sistemov, s katerimi bo mogoče sistematično ugotavljati tudi prekoračitve hitrosti motoristov in jih kaznovati;

| 50. | poziva k vseevropski prepovedi proizvodnje, uvoza in distribucije sistemov, ki voznike opozarjajo na kontrole prometa (npr. naprave za opozarjanje na radarje in za motenje laserjev ali navigacijski sistemi, ki samodejno opozarjajo na kontrole prometa); |
| --- | --- |

50.

poziva k vseevropski prepovedi proizvodnje, uvoza in distribucije sistemov, ki voznike opozarjajo na kontrole prometa (npr. naprave za opozarjanje na radarje in za motenje laserjev ali navigacijski sistemi, ki samodejno opozarjajo na kontrole prometa);

| 51. | poziva, naj se na ravni celotne EU uvede prepoved pisanja, pošiljanja in branja sporočil SMS, elektronske pošte ali brskanja po spletu med vožnjo motornega vozila, kar bi morale države članice izvajati z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije; |
| --- | --- |

51.

poziva, naj se na ravni celotne EU uvede prepoved pisanja, pošiljanja in branja sporočil SMS, elektronske pošte ali brskanja po spletu med vožnjo motornega vozila, kar bi morale države članice izvajati z uporabo najboljše razpoložljive tehnologije;

| 52. | poziva Komisijo, naj v dveh letih pripravi zakonodajni predlog za usklajen pristop pri uporabi zimskih pnevmatik za osebna vozila, avtobuse in tovornjake v regijah EU, pri čemer je treba upoštevati ustrezne vremenske razmere v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj v dveh letih pripravi zakonodajni predlog za usklajen pristop pri uporabi zimskih pnevmatik za osebna vozila, avtobuse in tovornjake v regijah EU, pri čemer je treba upoštevati ustrezne vremenske razmere v vsaki državi članici;

| 53. | pričakuje, da bo Komisija do leta 2015 pregledala izvajanje tretje direktive o vozniških dovoljenjih in jo uskladila s spreminjajočimi se razmerami, ter poziva, da je med drugim treba ustrezno upoštevati dejstvo, da zasebna raba vozil kategorije M1, katerih skupna masa presega 3,5 tone – predvsem avtodomov – dejansko ni več mogoča; poziva k temu, da bi bilo usposabljanje za vožnjo avtodomov, katerih skupna masa le malce presega 3,5 tone, mogoče ne le za osebe z vozniškim dovoljenjem za kategorijo C, ki ga imajo vozniki gospodarskih vozil, ampak tudi za osebe z vozniškim dovoljenjem za kategorijo B, ki ga imajo zasebni udeleženci v prometu; |
| --- | --- |

53.

pričakuje, da bo Komisija do leta 2015 pregledala izvajanje tretje direktive o vozniških dovoljenjih in jo uskladila s spreminjajočimi se razmerami, ter poziva, da je med drugim treba ustrezno upoštevati dejstvo, da zasebna raba vozil kategorije M1, katerih skupna masa presega 3,5 tone – predvsem avtodomov – dejansko ni več mogoča; poziva k temu, da bi bilo usposabljanje za vožnjo avtodomov, katerih skupna masa le malce presega 3,5 tone, mogoče ne le za osebe z vozniškim dovoljenjem za kategorijo C, ki ga imajo vozniki gospodarskih vozil, ampak tudi za osebe z vozniškim dovoljenjem za kategorijo B, ki ga imajo zasebni udeleženci v prometu;

| 54. | odločno priporoča, naj odgovorni organi omejijo hitrost na 30 km/h v naseljih in na vseh enopasovnih cestah na mestnih območjih, ki nimajo ločene kolesarske steze, da bi učinkoviteje zaščitili šibkejše udeležence v prometu; |
| --- | --- |

54.

odločno priporoča, naj odgovorni organi omejijo hitrost na 30 km/h v naseljih in na vseh enopasovnih cestah na mestnih območjih, ki nimajo ločene kolesarske steze, da bi učinkoviteje zaščitili šibkejše udeležence v prometu;

Vzpostavljanje varnejše infrastrukture v cestnem prometu

| 55. | odločno podpira predlog Komisije, da bi načelno zagotovili finančno podporo EU za infrastrukturne projekte, ki so v skladu z direktivami EU o varnosti v cestnem prometu in varnosti tunelov, tudi za gradnjo cest nižje kategorije; v tem okviru poziva, naj se prizadevanja na obmejnih območjih osredotočijo predvsem na zmanjšanje števila zelo nevarnih odsekov, nevarnih točk in nivojskih prehodov; |
| --- | --- |

55.

odločno podpira predlog Komisije, da bi načelno zagotovili finančno podporo EU za infrastrukturne projekte, ki so v skladu z direktivami EU o varnosti v cestnem prometu in varnosti tunelov, tudi za gradnjo cest nižje kategorije; v tem okviru poziva, naj se prizadevanja na obmejnih območjih osredotočijo predvsem na zmanjšanje števila zelo nevarnih odsekov, nevarnih točk in nivojskih prehodov;

| 56. | ponovno poudarja, da dobro ohranjena cestna infrastruktura prispeva k zmanjšanju števila smrtnih žrtev in poškodb med udeleženci v cestnem prometu; poziva države članice, naj ohranjajo in razvijajo svojo cestno infrastrukturo z rednim vzdrževanjem in inovativnimi metodami, kot so inteligentne cestne oznake, ki kažejo varnostno razdaljo in smer vožnje, ter pasivno varnost cestne infrastrukture; poudarja, da je treba spoštovati standarde za označevanje, zlasti pri delu na cesti, saj so bistvenega pomena za večjo varnost v cestnem prometu; |
| --- | --- |

56.

ponovno poudarja, da dobro ohranjena cestna infrastruktura prispeva k zmanjšanju števila smrtnih žrtev in poškodb med udeleženci v cestnem prometu; poziva države članice, naj ohranjajo in razvijajo svojo cestno infrastrukturo z rednim vzdrževanjem in inovativnimi metodami, kot so inteligentne cestne oznake, ki kažejo varnostno razdaljo in smer vožnje, ter pasivno varnost cestne infrastrukture; poudarja, da je treba spoštovati standarde za označevanje, zlasti pri delu na cesti, saj so bistvenega pomena za večjo varnost v cestnem prometu;

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj namenijo večjo pozornost zasnovi cest, podprejo izvajanje stroškovno učinkovitih ukrepov, ki so že na voljo, in spodbujajo raziskave, ki bodo snovalcem politik omogočile boljše razumevanje, kakšen naj bo razvoj cestne infrastrukture, ki je potreben za boljšo varnost v cestnem prometu, ter upoštevajo posebne potrebe starajočega se prebivalstva in šibkejših udeležencev v prometu; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo in države članice, naj namenijo večjo pozornost zasnovi cest, podprejo izvajanje stroškovno učinkovitih ukrepov, ki so že na voljo, in spodbujajo raziskave, ki bodo snovalcem politik omogočile boljše razumevanje, kakšen naj bo razvoj cestne infrastrukture, ki je potreben za boljšo varnost v cestnem prometu, ter upoštevajo posebne potrebe starajočega se prebivalstva in šibkejših udeležencev v prometu;

| 58. | pozdravlja dejstvo, da Komisija namenja pozornost najšibkejšim udeležencem v prometu (vozniki dvokolesnikov, pešci, itd.), pri katerih je število prometnih nesreč še vedno previsoko; poziva države članice, Komisijo in industrijo, naj pri zasnovi cestne infrastrukture in opreme upoštevajo potrebe tovrstnih udeležencev v prometu, da bodo zgrajene ceste varne za vse udeležence; poziva, da je treba v okviru načrtovanja in vzdrževanja cest v večji meri upoštevati infrastrukturne ukrepe za zaščito kolesarjev in pešcev, npr. ukrepe za ločevanje prometa, razširitev mreže kolesarskih stez in ureditev neoviranega dostopa ter prehodov za pešce; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja dejstvo, da Komisija namenja pozornost najšibkejšim udeležencem v prometu (vozniki dvokolesnikov, pešci, itd.), pri katerih je število prometnih nesreč še vedno previsoko; poziva države članice, Komisijo in industrijo, naj pri zasnovi cestne infrastrukture in opreme upoštevajo potrebe tovrstnih udeležencev v prometu, da bodo zgrajene ceste varne za vse udeležence; poziva, da je treba v okviru načrtovanja in vzdrževanja cest v večji meri upoštevati infrastrukturne ukrepe za zaščito kolesarjev in pešcev, npr. ukrepe za ločevanje prometa, razširitev mreže kolesarskih stez in ureditev neoviranega dostopa ter prehodov za pešce;

| 59. | poziva Komisijo, naj zagotovi večjo varnost na območjih z deli na cesti ter v ta namen oblikuje na evropski ravni čim bolj standardizirane smernice za načrtovanje in opremljanje teh območij, tako da se voznikom ne bo treba v vsaki posamezni državi soočati z novimi in neznanimi okoliščinami; poziva k oblikovanju smernic, ki morajo vsebovati ustrezno označevanje, odstranjevanje prvotnih oznak na cestah, uporabo zaščitnih ograj in pregrad, označevanje poteka voznega pasu z opozorilnimi svetili ali znaki in oznakami za ovinke, pri čemer se je treba izogibati zelo ostrim ovinkom in zagotoviti varnost v nočnem času; |
| --- | --- |

59.

poziva Komisijo, naj zagotovi večjo varnost na območjih z deli na cesti ter v ta namen oblikuje na evropski ravni čim bolj standardizirane smernice za načrtovanje in opremljanje teh območij, tako da se voznikom ne bo treba v vsaki posamezni državi soočati z novimi in neznanimi okoliščinami; poziva k oblikovanju smernic, ki morajo vsebovati ustrezno označevanje, odstranjevanje prvotnih oznak na cestah, uporabo zaščitnih ograj in pregrad, označevanje poteka voznega pasu z opozorilnimi svetili ali znaki in oznakami za ovinke, pri čemer se je treba izogibati zelo ostrim ovinkom in zagotoviti varnost v nočnem času;

| 60. | poudarja, da so potrebne ustrezne cestne površine, ki povečujejo odpornost proti zdrsavanju, izboljšujejo lastnosti v različnih podnebnih in vremenskih razmerah ter vidljivost in ki zahtevajo malo vzdrževanja ter tako povečujejo varnost infrastrukture za udeležence; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da so potrebne ustrezne cestne površine, ki povečujejo odpornost proti zdrsavanju, izboljšujejo lastnosti v različnih podnebnih in vremenskih razmerah ter vidljivost in ki zahtevajo malo vzdrževanja ter tako povečujejo varnost infrastrukture za udeležence;

| 61. | poziva k široki uporabi znakov, ki kažejo hitrost vozila v posameznem trenutku, in k prizadevanjem za večjo vidljivost in razumljivost teh znakov, pri čemer se je treba izogibati kombiniranju znakov, ki jih je težko razumeti; |
| --- | --- |

61.

poziva k široki uporabi znakov, ki kažejo hitrost vozila v posameznem trenutku, in k prizadevanjem za večjo vidljivost in razumljivost teh znakov, pri čemer se je treba izogibati kombiniranju znakov, ki jih je težko razumeti;

| 62. | poudarja, da je treba z vidika varnosti v cestnem prometu zagotoviti tudi izboljšanje nacionalne cestne infrastrukture, ki ni vključena v omrežje TEN-T, predvsem v tistih regijah EU, ki imajo infrastrukturo slabe kakovosti in nizko raven prometne varnosti; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je treba z vidika varnosti v cestnem prometu zagotoviti tudi izboljšanje nacionalne cestne infrastrukture, ki ni vključena v omrežje TEN-T, predvsem v tistih regijah EU, ki imajo infrastrukturo slabe kakovosti in nizko raven prometne varnosti;

| 63. | poziva Komisijo, naj opredeli, države članice pa, naj izvajajo ustrezne ukrepe za preprečevanje nesreč na lokalnih cestah, na podeželju in v predorih ter za zmanjšanje škode, ki jo povzročijo; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj opredeli, države članice pa, naj izvajajo ustrezne ukrepe za preprečevanje nesreč na lokalnih cestah, na podeželju in v predorih ter za zmanjšanje škode, ki jo povzročijo;

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj svoje nacionalne, regionalne in lokalne organe pozovejo k taki zasnovi cest, ki ne predstavlja nevarnosti za dvokolesnike na motorni pogon; opozarja, da so običajne obcestne zaščitne ograje na evropskih cestah smrtno nevarne za motoriste, in poziva države članice, naj hitro ukrepajo (vključno z zamenjavo obstoječih zaščitnih ograj) in na nevarnih cestnih odsekih ojačajo spodnji in zgornji pas zaščitne ograje ter uporabijo tudi druge možne sisteme zaščitnih ograj, ki so skladni s standardom EN 1317, da bi zmanjšali posledice prometnih nesreč za vse udeležence v prometu; opozarja na nevarnost, ki jo za motoriste predstavljajo termakadamske zaplate, kjer je oprijem veliko slabši kot na običajnih asfaltnih cestiščih; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo in države članice, naj svoje nacionalne, regionalne in lokalne organe pozovejo k taki zasnovi cest, ki ne predstavlja nevarnosti za dvokolesnike na motorni pogon; opozarja, da so običajne obcestne zaščitne ograje na evropskih cestah smrtno nevarne za motoriste, in poziva države članice, naj hitro ukrepajo (vključno z zamenjavo obstoječih zaščitnih ograj) in na nevarnih cestnih odsekih ojačajo spodnji in zgornji pas zaščitne ograje ter uporabijo tudi druge možne sisteme zaščitnih ograj, ki so skladni s standardom EN 1317, da bi zmanjšali posledice prometnih nesreč za vse udeležence v prometu; opozarja na nevarnost, ki jo za motoriste predstavljajo termakadamske zaplate, kjer je oprijem veliko slabši kot na običajnih asfaltnih cestiščih;

| 65. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje smernic za spodbujanje najboljših praks pri ukrepih za umirjanje prometa, ki temeljijo na fizičnih in optičnih inovacijah, med drugim tudi z izvajanjem raziskovalnih in razvojnih projektov za umirjanje prometa, ki jih sofinancira EU, da bi zmanjšali število nesreč, obremenjenost s hrupom in onesnaženost zraka; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za oblikovanje smernic za spodbujanje najboljših praks pri ukrepih za umirjanje prometa, ki temeljijo na fizičnih in optičnih inovacijah, med drugim tudi z izvajanjem raziskovalnih in razvojnih projektov za umirjanje prometa, ki jih sofinancira EU, da bi zmanjšali število nesreč, obremenjenost s hrupom in onesnaženost zraka;

| 66. | poziva države članice, naj pripravijo in redno posodabljajo zemljevide najnevarnejših "nevarnih točk" v svojih cestnih omrežjih, ki bi morali biti na voljo javnosti in dostopni prek navigacijskih sistemov v avtomobilih; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice, naj pripravijo in redno posodabljajo zemljevide najnevarnejših "nevarnih točk" v svojih cestnih omrežjih, ki bi morali biti na voljo javnosti in dostopni prek navigacijskih sistemov v avtomobilih;

| 67. | meni, da sta koncepta "samopojasnjujočih se cest" in "odpuščajočega cestnega roba" bistvenega pomena za politiko varnosti v cestnem prometu in ju je treba zato spodbujati s sredstvi EU in stalno izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

67.

meni, da sta koncepta "samopojasnjujočih se cest" in "odpuščajočega cestnega roba" bistvenega pomena za politiko varnosti v cestnem prometu in ju je treba zato spodbujati s sredstvi EU in stalno izmenjavo najboljših praks;

| 68. | poziva države članice, naj pri gradnji in popravljanju cest predvidijo izdelavo grobega opozorilnega robnega pasu; |
| --- | --- |

68.

poziva države članice, naj pri gradnji in popravljanju cest predvidijo izdelavo grobega opozorilnega robnega pasu;

| 69. | opozarja na posebne nevarnosti nivojskih prehodov in poziva države članice, naj pri izgradnji ali obnovi takšnih prehodov predvidijo izvennivojske prehode ali namestijo zaščitne ograje po celotni širini prehoda na cestah nižje kategorije; |
| --- | --- |

69.

opozarja na posebne nevarnosti nivojskih prehodov in poziva države članice, naj pri izgradnji ali obnovi takšnih prehodov predvidijo izvennivojske prehode ali namestijo zaščitne ograje po celotni širini prehoda na cestah nižje kategorije;

| 70. | opozarja na Direktivo 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture in na potrebo po zadostnem številu varnih parkirišč ob avtocestah; poudarja, da je pomembno upoštevati čas vožnje in počitka ter uvesti usklajen režim kazni, in poziva Komisijo in države članice, naj poklicnim voznikom težkih tovornih vozil zagotovijo dovolj (količinsko merilo) varnih parkirišč, ki bodo ustrezala minimalnim socialnim standardom ter bodo zagotavljala storitve za vzdrževanje in pomoč na cesti (kakovostno merilo); poziva k temu, da je treba taka parkirišča zagotoviti v fazi načrtovanja cestne infrastrukture ali njenega posodabljanja in da morajo biti stroški izgradnje upravičeni do sofinanciranja iz programov Skupnosti (na primer iz programa TEN-T); |
| --- | --- |

70.

opozarja na Direktivo 2008/96/ES o izboljšanju varnosti cestne infrastrukture in na potrebo po zadostnem številu varnih parkirišč ob avtocestah; poudarja, da je pomembno upoštevati čas vožnje in počitka ter uvesti usklajen režim kazni, in poziva Komisijo in države članice, naj poklicnim voznikom težkih tovornih vozil zagotovijo dovolj (količinsko merilo) varnih parkirišč, ki bodo ustrezala minimalnim socialnim standardom ter bodo zagotavljala storitve za vzdrževanje in pomoč na cesti (kakovostno merilo); poziva k temu, da je treba taka parkirišča zagotoviti v fazi načrtovanja cestne infrastrukture ali njenega posodabljanja in da morajo biti stroški izgradnje upravičeni do sofinanciranja iz programov Skupnosti (na primer iz programa TEN-T);

| 71. | poziva k prepovedi prehitevanja tovornjakov na nevarnih odsekih avtocest; |
| --- | --- |

71.

poziva k prepovedi prehitevanja tovornjakov na nevarnih odsekih avtocest;

| 72. | poziva države članice in upravljavce cest, naj zagotovijo ustrezno zasnovane objekte za izboljšanje varnosti, ki so dobro opremljeni s prometnimi znaki in dobro osvetljeni, kar je še posebej prijazno za udeležence v prometu, kot so motoristi in kolesarji; |
| --- | --- |

72.

poziva države članice in upravljavce cest, naj zagotovijo ustrezno zasnovane objekte za izboljšanje varnosti, ki so dobro opremljeni s prometnimi znaki in dobro osvetljeni, kar je še posebej prijazno za udeležence v prometu, kot so motoristi in kolesarji;

Varnejša vozila v prometu

| 73. | predlaga obvezno uporabo alkoholnih ključavnic z nizko, znanstveno utemeljeno stopnjo tolerance pri meritvah za vsa nova vozila za komercialen prevoz potnikov in blaga; poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi predlog direktive za namestitev alkoholnih ključavnic skupaj z ustreznimi specifikacijami za njihovo tehnično izvedbo; |
| --- | --- |

73.

predlaga obvezno uporabo alkoholnih ključavnic z nizko, znanstveno utemeljeno stopnjo tolerance pri meritvah za vsa nova vozila za komercialen prevoz potnikov in blaga; poziva Komisijo, naj do leta 2013 pripravi predlog direktive za namestitev alkoholnih ključavnic skupaj z ustreznimi specifikacijami za njihovo tehnično izvedbo;

| 74. | poziva Komisijo, naj se še naprej posveča izboljšanju pasivne varnosti vozil, na primer z najsodobnejšimi sistemi za obvladovanje trkov, predvsem pa izboljšanju združljivosti med večjimi in manjšimi avtomobili ter med težkimi tovornimi vozili in avtomobili ali lahkimi tovornimi vozili; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zmanjšanje resnosti trkov s šibkejšimi udeleženci v prometu; poziva Komisijo, naj predlaga pregled zakonodaje EU na področju naprav za preprečevanje podleta od spredaj in določi optimalno sposobnost absorpcije energije ter višino teh naprav, da bodo te naprave nudile učinkovito zaščito voznikov avtomobilov ob trčenju; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj se še naprej posveča izboljšanju pasivne varnosti vozil, na primer z najsodobnejšimi sistemi za obvladovanje trkov, predvsem pa izboljšanju združljivosti med večjimi in manjšimi avtomobili ter med težkimi tovornimi vozili in avtomobili ali lahkimi tovornimi vozili; poziva k nadaljnjim prizadevanjem za zmanjšanje resnosti trkov s šibkejšimi udeleženci v prometu; poziva Komisijo, naj predlaga pregled zakonodaje EU na področju naprav za preprečevanje podleta od spredaj in določi optimalno sposobnost absorpcije energije ter višino teh naprav, da bodo te naprave nudile učinkovito zaščito voznikov avtomobilov ob trčenju;

| 75. | poziva Komisijo, naj v dveh letih predloži poročilo, v kolikšni meri izboljšanje varnosti potnikov v vozilu z okrepljenimi stebri A, B in C zmanjšuje vsestransko vidljivost za voznika in ali to vpliva na varnost šibkejših udeležencev v prometu; |
| --- | --- |

75.

poziva Komisijo, naj v dveh letih predloži poročilo, v kolikšni meri izboljšanje varnosti potnikov v vozilu z okrepljenimi stebri A, B in C zmanjšuje vsestransko vidljivost za voznika in ali to vpliva na varnost šibkejših udeležencev v prometu;

| 76. | poziva Komisijo, naj v dveh letih predloži poročilo o varnostnih vidikih elektromobilnosti, ki bo vključevalo tudi t.i. e-kolesa ali kolesa s pomožnim elektromotorjem; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj v dveh letih predloži poročilo o varnostnih vidikih elektromobilnosti, ki bo vključevalo tudi t.i. e-kolesa ali kolesa s pomožnim elektromotorjem;

| 77. | poziva Komisijo, naj do leta 2013 predloži predlog, s katerim bo zagotovila, da bo vsako novo vozilo serijsko opremljeno z izboljšanim sistemom opozarjanja na nepripetost varnostnega pasu na sprednjih in zadnjih sedežih, ki bo oddajal tako zvočna kot tudi vizualna opozorila; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj do leta 2013 predloži predlog, s katerim bo zagotovila, da bo vsako novo vozilo serijsko opremljeno z izboljšanim sistemom opozarjanja na nepripetost varnostnega pasu na sprednjih in zadnjih sedežih, ki bo oddajal tako zvočna kot tudi vizualna opozorila;

| 78. | poziva Komisijo, naj oceni koristnost nameščanja sistemov, ki voznike opozarjajo na utrujenost, in naj, če je to primerno, predlaga njihovo obvezno uporabo; |
| --- | --- |

78.

poziva Komisijo, naj oceni koristnost nameščanja sistemov, ki voznike opozarjajo na utrujenost, in naj, če je to primerno, predlaga njihovo obvezno uporabo;

| 79. | poziva proizvajalce vozil, naj pri razvoju avtomobilov na električni pogon in drugih novih pogonskih tehnologij posebno pozornost namenijo zlasti učinkoviti zaščiti potnikov v vozilu, reševalcev in osebju reševalnih služb pred novimi viri nevarnosti v primeru nesreč; |
| --- | --- |

79.

poziva proizvajalce vozil, naj pri razvoju avtomobilov na električni pogon in drugih novih pogonskih tehnologij posebno pozornost namenijo zlasti učinkoviti zaščiti potnikov v vozilu, reševalcev in osebju reševalnih služb pred novimi viri nevarnosti v primeru nesreč;

| 80. | poziva države članice, naj učinkovito in temeljito nadzorujejo uvoz dodatne opreme, sestavnih in rezervnih delov za motorna vozila in dvokolesa, da se zagotovi, da ustrezajo strogim evropskim standardom za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

80.

poziva države članice, naj učinkovito in temeljito nadzorujejo uvoz dodatne opreme, sestavnih in rezervnih delov za motorna vozila in dvokolesa, da se zagotovi, da ustrezajo strogim evropskim standardom za varstvo potrošnikov;

| 81. | poziva Komisijo, naj podrobno preuči morebitno povezavo med izboljšano varnostno tehnologijo vozil in manjšim zavedanjem voznikov o tveganjih ter naj Parlamentu v dveh letih predloži poročilo o tem vprašanju; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisijo, naj podrobno preuči morebitno povezavo med izboljšano varnostno tehnologijo vozil in manjšim zavedanjem voznikov o tveganjih ter naj Parlamentu v dveh letih predloži poročilo o tem vprašanju;

| 82. | poziva Komisijo, naj vzpostavi enotni evropski prostor za redne tehnične preglede vseh cestnih motornih vozil in njihovih elektronskih varnostnih sistemov; pričakuje, da bodo podlago za takšne preglede predstavljali najstrožji in enotni standardi; pričakuje, da bodo neodvisni inšpekcijski organi, certificirani na podlagi usklajenih standardov, odgovorni za izvajanje pregledov in izdajanje potrdil o opravljenem tehničnem pregledu; pričakuje, da bo zagotovljeno vzajemno priznavanje takšnih potrdil o opravljenem tehničnem pregledu; |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj vzpostavi enotni evropski prostor za redne tehnične preglede vseh cestnih motornih vozil in njihovih elektronskih varnostnih sistemov; pričakuje, da bodo podlago za takšne preglede predstavljali najstrožji in enotni standardi; pričakuje, da bodo neodvisni inšpekcijski organi, certificirani na podlagi usklajenih standardov, odgovorni za izvajanje pregledov in izdajanje potrdil o opravljenem tehničnem pregledu; pričakuje, da bo zagotovljeno vzajemno priznavanje takšnih potrdil o opravljenem tehničnem pregledu;

| 83. | poziva Komisijo, naj v dveh letih opredeli skupne standarde za tehnični nadzor vozil po hudih nesrečah; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj v dveh letih opredeli skupne standarde za tehnični nadzor vozil po hudih nesrečah;

| 84. | poziva Komisijo, naj za preprečevanje trkov avtomobilov spodbuja višje standarde za varnost vozil, kot je uporaba tehnologije v vozilih; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo inteligentni prometni sistemi pri zmanjšanju števila prometnih nesreč s smrtnim izidom in ponovno poudarja ekološki potencial pametnih avtomobilov in pametnih cest, pa tudi pilotnih projektov raziskav in razvoja za naprave V2V (med vozili) in V2R (med vozilom in cesto); hkrati poziva Komisijo in države članice, naj se na uporabo inteligentnih prometnih sistemov ne osredotočajo le na cestah, vključenih v vseevropsko omrežje (TEN); |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo, naj za preprečevanje trkov avtomobilov spodbuja višje standarde za varnost vozil, kot je uporaba tehnologije v vozilih; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo inteligentni prometni sistemi pri zmanjšanju števila prometnih nesreč s smrtnim izidom in ponovno poudarja ekološki potencial pametnih avtomobilov in pametnih cest, pa tudi pilotnih projektov raziskav in razvoja za naprave V2V (med vozili) in V2R (med vozilom in cesto); hkrati poziva Komisijo in države članice, naj se na uporabo inteligentnih prometnih sistemov ne osredotočajo le na cestah, vključenih v vseevropsko omrežje (TEN);

| 85. | poziva Komisijo, naj oblikuje skupne standarde za pnevmatike vozil, predvsem za profil in tlak pnevmatik, in uvede ustrezne preglede; podpira vključitev pregleda pnevmatik v redne tehnične preglede vozil; podpira učinkovitejše izvrševanje predpisov o pnevmatikah prek pogostejšega nadzora na cestah; poziva Komisijo, naj predlaga specifikacije za sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah, da bi zagotovila ustrezno uporabo pnevmatik, kar bo koristilo tako varnosti v cestnem prometu kot okolju; |
| --- | --- |

85.

poziva Komisijo, naj oblikuje skupne standarde za pnevmatike vozil, predvsem za profil in tlak pnevmatik, in uvede ustrezne preglede; podpira vključitev pregleda pnevmatik v redne tehnične preglede vozil; podpira učinkovitejše izvrševanje predpisov o pnevmatikah prek pogostejšega nadzora na cestah; poziva Komisijo, naj predlaga specifikacije za sisteme za nadzor tlaka v pnevmatikah, da bi zagotovila ustrezno uporabo pnevmatik, kar bo koristilo tako varnosti v cestnem prometu kot okolju;

Uporaba napredne tehnologije za vozila, infrastrukturo in reševalne službe

| 86. | poziva, naj se na primer s pomočjo inteligentnih prometnih sistemov udeležencem v cestnem prometu zagotovi, da so jim pred začetkom vožnje in med njo na voljo podrobne najnovejše prometne informacije, informacije o nevarnih ali neobičajnih cestnih odsekih ter o veljavnih prometnih predpisih v posamezni državi članici (na primer o omejitvi hitrosti oziroma najvišji dovoljeni koncentraciji alkohola v krvi); pričakuje, da se bo v celoti izkoristil potencial evropskega satelitskega sistema Galileo na tem področju; |
| --- | --- |

86.

poziva, naj se na primer s pomočjo inteligentnih prometnih sistemov udeležencem v cestnem prometu zagotovi, da so jim pred začetkom vožnje in med njo na voljo podrobne najnovejše prometne informacije, informacije o nevarnih ali neobičajnih cestnih odsekih ter o veljavnih prometnih predpisih v posamezni državi članici (na primer o omejitvi hitrosti oziroma najvišji dovoljeni koncentraciji alkohola v krvi); pričakuje, da se bo v celoti izkoristil potencial evropskega satelitskega sistema Galileo na tem področju;

| 87. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predloži zakonodajni predlog skupaj s časovnim razporedom in podrobnim postopkom odobritve, s katerim bi postopno uvedli celovite sisteme za beleženje nesreč s standardizirano napravo za odčitavanje, ki bi beležila podatke pred in med nesrečo ter po njej (beleženje podatkov o dogodkih), najprej pri najetih vozilih, kasneje pa tudi pri gospodarskih in osebnih vozilih, s tem v zvezi poudarja, da je treba zaščititi osebne podatke posameznikov in jih uporabiti izključno za namene preiskave nesreč; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2012 predloži zakonodajni predlog skupaj s časovnim razporedom in podrobnim postopkom odobritve, s katerim bi postopno uvedli celovite sisteme za beleženje nesreč s standardizirano napravo za odčitavanje, ki bi beležila podatke pred in med nesrečo ter po njej (beleženje podatkov o dogodkih), najprej pri najetih vozilih, kasneje pa tudi pri gospodarskih in osebnih vozilih, s tem v zvezi poudarja, da je treba zaščititi osebne podatke posameznikov in jih uporabiti izključno za namene preiskave nesreč;

| 88. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog za opremljanje vozil z inteligentnimi sistemi za uravnavanje hitrosti, ki bo vključeval časovni razpored, podroben postopek odobritve in opis za to potrebne cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog za opremljanje vozil z inteligentnimi sistemi za uravnavanje hitrosti, ki bo vključeval časovni razpored, podroben postopek odobritve in opis za to potrebne cestne infrastrukture;

| 89. | poziva Komisijo, naj podpre ukrepe, ki potrošnike pri nakupu vozil spodbujajo k uporabi inovativnih tehnologij za varnost vozil, pri čemer mnoge od teh tehnologij zaenkrat še niso obvezne, vendar je njihova uporaba pokazala znatne koristi na področju varnosti; poziva zavarovalnice, naj pokažejo večjo raven pripravljenosti in ponudijo ugodnejša zavarovanja za voznike, katerih vozila so opremljena z varnostnimi sistemi, ki dokazano preprečujejo nesreče ali zmanjšujejo škodo, ki jo te povzročijo; |
| --- | --- |

89.

poziva Komisijo, naj podpre ukrepe, ki potrošnike pri nakupu vozil spodbujajo k uporabi inovativnih tehnologij za varnost vozil, pri čemer mnoge od teh tehnologij zaenkrat še niso obvezne, vendar je njihova uporaba pokazala znatne koristi na področju varnosti; poziva zavarovalnice, naj pokažejo večjo raven pripravljenosti in ponudijo ugodnejša zavarovanja za voznike, katerih vozila so opremljena z varnostnimi sistemi, ki dokazano preprečujejo nesreče ali zmanjšujejo škodo, ki jo te povzročijo;

| 90. | poziva Komisijo, naj opravi raziskavo o novih tehnologijah, ki lahko pripomorejo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, kot so inovativni (prilagodljivi) sistemi žarometov; |
| --- | --- |

90.

poziva Komisijo, naj opravi raziskavo o novih tehnologijah, ki lahko pripomorejo k izboljšanju varnosti v cestnem prometu, kot so inovativni (prilagodljivi) sistemi žarometov;

| 91. | poziva Komisijo, naj pospeši ocenjevanje in revizijo Direktive 2007/38/ES; poziva k upoštevanju tehnološkega razvoja, tako da se vsi tovornjaki opremijo s posebnimi vzvratnimi ogledali, napravami s kamerami in zasloni ali drugo tehnično opremo, ki odpravlja mrtvi kot, predvsem da bi preprečili nesreče s kolesarji in pešci, ki se znajdejo v voznikovem mrtvem kotu; |
| --- | --- |

91.

poziva Komisijo, naj pospeši ocenjevanje in revizijo Direktive 2007/38/ES; poziva k upoštevanju tehnološkega razvoja, tako da se vsi tovornjaki opremijo s posebnimi vzvratnimi ogledali, napravami s kamerami in zasloni ali drugo tehnično opremo, ki odpravlja mrtvi kot, predvsem da bi preprečili nesreče s kolesarji in pešci, ki se znajdejo v voznikovem mrtvem kotu;

| 92. | pozdravlja namero Komisije, da bo posebno pozornost namenila varnosti motoristov; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja namero Komisije, da bo posebno pozornost namenila varnosti motoristov;

| 93. | meni, da postopna obvezna uvedba zavornih naprav za preprečevanje blokiranja koles za vsa nova motorna kolesa predstavlja pomemben ukrep, ki lahko znatno zmanjša število hudih prometnih nesreč z motornimi kolesi; |
| --- | --- |

93.

meni, da postopna obvezna uvedba zavornih naprav za preprečevanje blokiranja koles za vsa nova motorna kolesa predstavlja pomemben ukrep, ki lahko znatno zmanjša število hudih prometnih nesreč z motornimi kolesi;

| 94. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bodo zahteve za gospodarska vozila v večji meri skladne s tehničnimi pogoji, npr. glede utrujenosti in naprav, ki opozarjajo na zmanjšano pozornost; |
| --- | --- |

94.

poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe, s katerimi bodo zagotovile, da bodo zahteve za gospodarska vozila v večji meri skladne s tehničnimi pogoji, npr. glede utrujenosti in naprav, ki opozarjajo na zmanjšano pozornost;

| 95. | priporoča, naj se s klimatskimi napravami opremijo vse novejše vrste težkih tovornih vozil, starejše vrste pa glede na tehnično izvedljivost; meni, da bi morali ti sistemi delovati tudi, ko je motor ugasnjen, da bi vozniku zagotovili primeren počitek; poziva Evropsko komisijo, naj pojasni izraz "ustrezno ležišče" iz člena 8(8) Uredbe (ES) št. 561/2006; |
| --- | --- |

95.

priporoča, naj se s klimatskimi napravami opremijo vse novejše vrste težkih tovornih vozil, starejše vrste pa glede na tehnično izvedljivost; meni, da bi morali ti sistemi delovati tudi, ko je motor ugasnjen, da bi vozniku zagotovili primeren počitek; poziva Evropsko komisijo, naj pojasni izraz "ustrezno ležišče" iz člena 8(8) Uredbe (ES) št. 561/2006;

| 96. | pozdravlja napovedi Komisije, da namerava pospešiti uvedbo sistema eCall, in jo poziva, naj v naslednjih letih preizkusi razširitev njegove uporabe tudi na motorna kolesa, težka tovorna vozila in avtobuse, s posebnim poudarkom na posebnih potrebah invalidov, in naj po potrebi pripravi ustrezne predloge; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja napovedi Komisije, da namerava pospešiti uvedbo sistema eCall, in jo poziva, naj v naslednjih letih preizkusi razširitev njegove uporabe tudi na motorna kolesa, težka tovorna vozila in avtobuse, s posebnim poudarkom na posebnih potrebah invalidov, in naj po potrebi pripravi ustrezne predloge;

| 97. | poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za podporo in zaščito osebja reševalnih služb v primeru nesreč, kot je na primer možnost določanja ali pridobivanja podatkov na kraju samem o vrsti motorja posameznega vozila, pasivni varnostni opremi, kot so zračne blazine, ali uporabi posebnih materialov, pa tudi vseh ostalih tehničnih podatkov za reševanje o posameznem modelu avtomobila, da bi tako pospešili reševalno akcijo; |
| --- | --- |

97.

poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe za podporo in zaščito osebja reševalnih služb v primeru nesreč, kot je na primer možnost določanja ali pridobivanja podatkov na kraju samem o vrsti motorja posameznega vozila, pasivni varnostni opremi, kot so zračne blazine, ali uporabi posebnih materialov, pa tudi vseh ostalih tehničnih podatkov za reševanje o posameznem modelu avtomobila, da bi tako pospešili reševalno akcijo;

Varstvo šibkejših udeležencev v prometu

| 98. | poziva, da je treba v večji meri upoštevati varstvo šibkejših udeležencev v prometu, kot so motoristi, pešci, cestni delavci, kolesarji, otroci, starejši in invalidi, kar mora biti sestavni del varstva v prometu, na primer z uporabo inovativnih tehnologij pri vozilih in infrastrukturi; poziva, naj se več pozornosti nameni potrebam starejših in oseb z zmanjšano mobilnostjo kot udeležencev v cestnem prometu; s tem v zvezi poziva države članice, naj razvijejo programe, ki bodo preprečevali tveganje za nesreče zaradi starosti in s katerimi bodo starejši lahko ostali dejavni udeleženci v prometu; priporoča uporabo zaščitnih ograj z gladkimi površinami in uvedbo posebnih voznih pasov za šibkejše udeležence v prometu; |
| --- | --- |

98.

poziva, da je treba v večji meri upoštevati varstvo šibkejših udeležencev v prometu, kot so motoristi, pešci, cestni delavci, kolesarji, otroci, starejši in invalidi, kar mora biti sestavni del varstva v prometu, na primer z uporabo inovativnih tehnologij pri vozilih in infrastrukturi; poziva, naj se več pozornosti nameni potrebam starejših in oseb z zmanjšano mobilnostjo kot udeležencev v cestnem prometu; s tem v zvezi poziva države članice, naj razvijejo programe, ki bodo preprečevali tveganje za nesreče zaradi starosti in s katerimi bodo starejši lahko ostali dejavni udeleženci v prometu; priporoča uporabo zaščitnih ograj z gladkimi površinami in uvedbo posebnih voznih pasov za šibkejše udeležence v prometu;

| 99. | poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj spodbujajo programe "varnih šolskih poti", s čimer bi povečali varnost otrok; navaja, da je treba poleg omejitve hitrosti in uvedbe šolske prometne policije zagotoviti tudi ustreznost vozil, ki se uporabljajo kot šolski avtobusi, in strokovno znanje voznikov; |
| --- | --- |

99.

poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj spodbujajo programe "varnih šolskih poti", s čimer bi povečali varnost otrok; navaja, da je treba poleg omejitve hitrosti in uvedbe šolske prometne policije zagotoviti tudi ustreznost vozil, ki se uporabljajo kot šolski avtobusi, in strokovno znanje voznikov;

| 100. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kolesarjenje in hojo kot samostojni vrsti prevoza in kot sestavni del vseh prometnih sistemov; |
| --- | --- |

100.

poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo kolesarjenje in hojo kot samostojni vrsti prevoza in kot sestavni del vseh prometnih sistemov;

| 101. | poziva države članice:






  — | naj uvedejo obvezno uporabo opozorilnih jopičev za vse potnike v vozilu; |
| --- | --- | --- |

101.

poziva države članice:

—

naj uvedejo obvezno uporabo opozorilnih jopičev za vse potnike v vozilu;

| — | naj spodbujajo kolesarje, naj zlasti ponoči zunaj strnjenih naselij uporabljajo varnostne čelade in nosijo opozorilne jopiče ali podobna oblačila, da bi bili bolj vidni; |
| --- | --- |

—

naj spodbujajo kolesarje, naj zlasti ponoči zunaj strnjenih naselij uporabljajo varnostne čelade in nosijo opozorilne jopiče ali podobna oblačila, da bi bili bolj vidni;

| 102. | poziva Komisijo, naj predloži predlog, v katerem bo določila minimalne zahteve glede luči in odsevnih naprav, ki jih bodo morali izpolnjevati proizvajalci koles; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisijo, naj predloži predlog, v katerem bo določila minimalne zahteve glede luči in odsevnih naprav, ki jih bodo morali izpolnjevati proizvajalci koles;

| 103. | priporoča, da se za varnost otrok, starih do treh let, uporabljajo otroški sedeži, obrnjeni v nasprotno smer vožnje; |
| --- | --- |

103.

priporoča, da se za varnost otrok, starih do treh let, uporabljajo otroški sedeži, obrnjeni v nasprotno smer vožnje;

*

* *

| 104. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

104.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo pošlje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Priprava akcijskega programa za varnost v cestnem prometu v Evropi za obdobje 2011–2020.

(2)  UL C 227 E, 21.9.2006, str. 609.

(3)  UL C 296 E, 6.12.2006, str. 268.

(4)  UL C 244 E, 18.10.2007, str. 220.

(5)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 50.

(6)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 43.

(7)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 58.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0260.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/67

---

Torek, 27. september 2011Infrastruktura jezov v državah v razvoju

P7_TA(2011)0409

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o financiranju krepitve infrastrukture jezov v državah v razvoju (2010/2270(INI))

2013/C 56 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o energetski strategiji Svetovne banke za države v razvoju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o energetski strategiji Svetovne banke za države v razvoju (1),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnem razvoju za leto 2010: razvoj in podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnem razvoju za leto 2010: razvoj in podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za okolje in Svetovne meteorološke organizacije iz leta 2011 z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona. Program Združenih narodov za okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za okolje in Svetovne meteorološke organizacije iz leta 2011 z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona. Program Združenih narodov za okolje,

| — | ob upoštevanju tretjega poročila Združenih narodov o svetovnem razvoju voda za leto 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega poročila Združenih narodov o svetovnem razvoju voda za leto 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2008 z naslovom Dostop do energije v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za razvoj in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2008 z naslovom Dostop do energije v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne meteorološke organizacije o projektu Jezovi in razvoj iz leta 2007 z naslovom Jezovi in razvoj: ustrezne prakse za izboljšano sprejemanje odločitev. Zbirka ustreznih praks za izboljšano sprejemanje odločitev o jezovih in njihovih alternativah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne meteorološke organizacije o projektu Jezovi in razvoj iz leta 2007 z naslovom Jezovi in razvoj: ustrezne prakse za izboljšano sprejemanje odločitev. Zbirka ustreznih praks za izboljšano sprejemanje odločitev o jezovih in njihovih alternativah,

| — | ob upoštevanju končnega poročila svetovne komisije za jezove z naslovom Jezovi in razvoj: nov okvir za sprejemanje odločitev z dne 16. novembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila svetovne komisije za jezove z naslovom Jezovi in razvoj: nov okvir za sprejemanje odločitev z dne 16. novembra 2000,

| — | ob upoštevanju poročila Programa ZN za okolje z dne 8. novembra 2010 z naslovom Visokogorski ledeniki in podnebne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa ZN za okolje z dne 8. novembra 2010 z naslovom Visokogorski ledeniki in podnebne spremembe,

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje iz leta 2008 o ranljivosti sladkih voda zaradi okoljskih sprememb (Ogrožena pitna voda: Južna Azija. Ocena o ranljivosti virov pitne vode zaradi spremembe podnebja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje iz leta 2008 o ranljivosti sladkih voda zaradi okoljskih sprememb (Ogrožena pitna voda: Južna Azija. Ocena o ranljivosti virov pitne vode zaradi spremembe podnebja,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A7-0213/2011),

| A. | ker je po trenutnih ocenah po vsem svetu več kot 50 000 velikih, 100 000 manjših in 1 milijon malih jezov, |
| --- | --- |

A.

ker je po trenutnih ocenah po vsem svetu več kot 50 000 velikih, 100 000 manjših in 1 milijon malih jezov,

| B. | ker je po mednarodnih standardih kot velik jez opredeljen jez, višji od 15 metrov, ter na splošno kot mali jez, nižji od 15 metrov, |
| --- | --- |

B.

ker je po mednarodnih standardih kot velik jez opredeljen jez, višji od 15 metrov, ter na splošno kot mali jez, nižji od 15 metrov,

| C. | ker je bilo v Aziji od leta 1999 do leta 2001 zgrajenih 589 velikih jezov in ker se od leta 2006 načrtuje ali pa že poteka gradnja 270 jezov v višini 60 metrov ali več, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo v Aziji od leta 1999 do leta 2001 zgrajenih 589 velikih jezov in ker se od leta 2006 načrtuje ali pa že poteka gradnja 270 jezov v višini 60 metrov ali več,

| D. | ker je bilo dovoljenje za gradnjo tretjega največjega jezu na svetu Belo Monte v Braziliji izdano kljub resnim okoljskim vprašanjem, saj bo zaradi jezu poplavljenih 500 kvadratnih kilometrov, kar bo povzročilo resno škodo na neprecenljivem amazonskem ekosistemu in biotski raznolikosti, zaradi jezu pa bo razseljenih 50 000 ljudi, večinoma avtohtonega prebivalstva, |
| --- | --- |

D.

ker je bilo dovoljenje za gradnjo tretjega največjega jezu na svetu Belo Monte v Braziliji izdano kljub resnim okoljskim vprašanjem, saj bo zaradi jezu poplavljenih 500 kvadratnih kilometrov, kar bo povzročilo resno škodo na neprecenljivem amazonskem ekosistemu in biotski raznolikosti, zaradi jezu pa bo razseljenih 50 000 ljudi, večinoma avtohtonega prebivalstva,

| E. | ker Evropska investicijska banka sodeluje pri številnih projektih velikih jezov, tudi v Aziji (npr. v državah, kot sta Laos in Pakistan), |
| --- | --- |

E.

ker Evropska investicijska banka sodeluje pri številnih projektih velikih jezov, tudi v Aziji (npr. v državah, kot sta Laos in Pakistan),

| F. | ker je voda bistvena za kmetijstvo, le 5 % obdelanih površin v Afriki je namakanih, izkorišča se manj kot 10 % potenciala vodne energije in ima le 58 % Afričanov dostop do varne pitne vode, |
| --- | --- |

F.

ker je voda bistvena za kmetijstvo, le 5 % obdelanih površin v Afriki je namakanih, izkorišča se manj kot 10 % potenciala vodne energije in ima le 58 % Afričanov dostop do varne pitne vode,

| G. | ker je slabo upravljanje vodnih virov v Afriki pripeljalo do prekomerne erozije tal, višjih stroškov čiščenja vode, hitrega zamuljenja zbiralnikov, gospodarskega upada in motenj pri preskrbi z vodo, |
| --- | --- |

G.

ker je slabo upravljanje vodnih virov v Afriki pripeljalo do prekomerne erozije tal, višjih stroškov čiščenja vode, hitrega zamuljenja zbiralnikov, gospodarskega upada in motenj pri preskrbi z vodo,

| H. | ker predstavljajo projekti za velike hidroelektrarne 25 % predlaganih dobropisov za zmanjšanje emisij v mehanizmu čistega razvoja, |
| --- | --- |

H.

ker predstavljajo projekti za velike hidroelektrarne 25 % predlaganih dobropisov za zmanjšanje emisij v mehanizmu čistega razvoja,

| I. | ker je razvoj decentralizirane vodne infrastrukture predpogoj za varno preskrbo z vodo v Afriki in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja; ker so za zanesljivo preskrbo z vodo v sušnih obdobjih in za zadržanje odvečnih količin vode ob poplavah potrebni dovolj veliki umetni zbiralniki vode; ker je v Afriki povprečna količina vode v zbiralnikih na prebivalca približno 200 kubičnih metrov letno, kar je veliko manj kot v državah v razvoju v drugih regijah, |
| --- | --- |

I.

ker je razvoj decentralizirane vodne infrastrukture predpogoj za varno preskrbo z vodo v Afriki in uresničitev razvojnih ciljev tisočletja; ker so za zanesljivo preskrbo z vodo v sušnih obdobjih in za zadržanje odvečnih količin vode ob poplavah potrebni dovolj veliki umetni zbiralniki vode; ker je v Afriki povprečna količina vode v zbiralnikih na prebivalca približno 200 kubičnih metrov letno, kar je veliko manj kot v državah v razvoju v drugih regijah,

| J. | ker se je od leta 2007 do leta 2008 podpora za trgovinsko infrastrukturo močno povečala (za 75 %), in ker je kljub močnem nihanju zavez na tem v letu 2008 dosegla skoraj 5 milijard EUR, kar je rekordni znesek, |
| --- | --- |

J.

ker se je od leta 2007 do leta 2008 podpora za trgovinsko infrastrukturo močno povečala (za 75 %), in ker je kljub močnem nihanju zavez na tem v letu 2008 dosegla skoraj 5 milijard EUR, kar je rekordni znesek,

| K. | ker je Svetovna banka največja zunanja podpornica na področju voda, saj vlaga 20 milijard USD v z vodo povezane projekte, ki se izvajajo v več kot 100 državah, |
| --- | --- |

K.

ker je Svetovna banka največja zunanja podpornica na področju voda, saj vlaga 20 milijard USD v z vodo povezane projekte, ki se izvajajo v več kot 100 državah,

| L. | ker jezovi, ki bistveno spremenijo reke in uporabo naravnih virov, zelo vplivajo na človeške skupnosti, rečne in močvirne ekosisteme ter biotsko raznovrstnost, |
| --- | --- |

L.

ker jezovi, ki bistveno spremenijo reke in uporabo naravnih virov, zelo vplivajo na človeške skupnosti, rečne in močvirne ekosisteme ter biotsko raznovrstnost,

| M. | ker se v poročilu Svetovne komisije za jezove z dne 16. novembra 2000 ugotavlja, da veliki jezovi ne proizvedejo toliko električne energije, ne zagotovijo toliko vode ali obvladajo toliko škode zaradi poplav, kot je bilo predvideno, da pa imajo velik družbeni vpliv in vpliv na okolje ter da so bila prizadevanja za ublažitev teh vplivov v veliki meri neuspešna, |
| --- | --- |

M.

ker se v poročilu Svetovne komisije za jezove z dne 16. novembra 2000 ugotavlja, da veliki jezovi ne proizvedejo toliko električne energije, ne zagotovijo toliko vode ali obvladajo toliko škode zaradi poplav, kot je bilo predvideno, da pa imajo velik družbeni vpliv in vpliv na okolje ter da so bila prizadevanja za ublažitev teh vplivov v veliki meri neuspešna,

| N. | ker jezovi zbiralniki zaradi gnijoče vegetacije sproščajo toplogredne pline, tudi metan, |
| --- | --- |

N.

ker jezovi zbiralniki zaradi gnijoče vegetacije sproščajo toplogredne pline, tudi metan,

| O. | ker bo po ocenah OZN do leta 2050 dve milijardi ljudi v nevarnosti hude škode zaradi poplav, |
| --- | --- |

O.

ker bo po ocenah OZN do leta 2050 dve milijardi ljudi v nevarnosti hude škode zaradi poplav,

| P. | ker Svetovna komisija za jezove ocenjuje, da je bilo zaradi jezov po svetu razseljenih od 40 do 80 milijonov ljudi, |
| --- | --- |

P.

ker Svetovna komisija za jezove ocenjuje, da je bilo zaradi jezov po svetu razseljenih od 40 do 80 milijonov ljudi,

| Q. | ker Svetovna komisija za jezove ugotavlja, da so veliki jezovi v številnih primerih povzročili precejšnjo in nepopravljivo izgubo vrst in ekosistemov; in ker so razumevanje, zaščita in ponovna vzpostavitev ekosistemov na ravni porečij nujni za spodbujanje uravnoteženega človekovega razvoja in dobrobiti vseh vrst, |
| --- | --- |

Q.

ker Svetovna komisija za jezove ugotavlja, da so veliki jezovi v številnih primerih povzročili precejšnjo in nepopravljivo izgubo vrst in ekosistemov; in ker so razumevanje, zaščita in ponovna vzpostavitev ekosistemov na ravni porečij nujni za spodbujanje uravnoteženega človekovega razvoja in dobrobiti vseh vrst,

| 1. | meni, da se na splošno v preteklem stoletju nobena druga naravna nesreča ni izkazala kot bolj uničujočo za premoženje ali zahtevala več človeških življenj kakor poplave, kljub temu, da je bilo za obvladovanje poplav namenjeno na milijarde dolarjev; |
| --- | --- |

1.

meni, da se na splošno v preteklem stoletju nobena druga naravna nesreča ni izkazala kot bolj uničujočo za premoženje ali zahtevala več človeških življenj kakor poplave, kljub temu, da je bilo za obvladovanje poplav namenjeno na milijarde dolarjev;

| 2. | poudarja, da je voda redek naravni vir, zato je treba razmisliti o pravičnosti pri njeni razporeditvi; zato poudarja, da je ponovni premislek o upravljanju sladkovodnih virov ob upoštevanju podnebnih sprememb nedvomno najpomembnejši izziv, s katerim se sooča svet; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je voda redek naravni vir, zato je treba razmisliti o pravičnosti pri njeni razporeditvi; zato poudarja, da je ponovni premislek o upravljanju sladkovodnih virov ob upoštevanju podnebnih sprememb nedvomno najpomembnejši izziv, s katerim se sooča svet;

| 3. | poudarja, da je v drugi polovici 20. stoletja prišlo do zabeleženega porasta pogostosti hudih poplav in da bodo poplave v prihodnjih desetletjih poglavitno vprašanje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je v drugi polovici 20. stoletja prišlo do zabeleženega porasta pogostosti hudih poplav in da bodo poplave v prihodnjih desetletjih poglavitno vprašanje;

| 4. | ugotavlja, da so najmanj razvite države zaradi pomanjkanja sistemov zgodnjega opozarjanja najbolj ranljive za posledice poplav; podpira priporočila Programa ZN za okolje za spoprijemanje s poplavami, v skladu s katerimi je treba boljše upravljanje zemljišč kombinirati z boljšimi metodami zbiranja vode, ki bodo temeljile na tradicionalnem in sodobnih znanstvenih spoznanjih; zagovarja sanacijo in obnovitev kritičnih ekosistemov, od gozdov do mokrišč, ki lahko izboljšajo preskrbo z vodo in delujejo kot blažitev izjemnih podnebnih pojavov, na primer poplav; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so najmanj razvite države zaradi pomanjkanja sistemov zgodnjega opozarjanja najbolj ranljive za posledice poplav; podpira priporočila Programa ZN za okolje za spoprijemanje s poplavami, v skladu s katerimi je treba boljše upravljanje zemljišč kombinirati z boljšimi metodami zbiranja vode, ki bodo temeljile na tradicionalnem in sodobnih znanstvenih spoznanjih; zagovarja sanacijo in obnovitev kritičnih ekosistemov, od gozdov do mokrišč, ki lahko izboljšajo preskrbo z vodo in delujejo kot blažitev izjemnih podnebnih pojavov, na primer poplav;

| 5. | poudarja, da bo globalno segrevanje vplivalo na vzorce padavin, na ledenike in led, s tem pa predstavljalo vse večji izziv za zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bo globalno segrevanje vplivalo na vzorce padavin, na ledenike in led, s tem pa predstavljalo vse večji izziv za zanesljivo preskrbo s hrano;

| 6. | nadalje ugotavlja, da so zaradi pospešenega taljenja ledenikov, ki prevladuje v Himalaji in Andih, gorske regije v čedalje večji nevarnosti poplav in plazov; vendar poudarja, da taljenje ledenikov ni edini dejavnik, ki vpliva na vodne tokove v Himalaji, temveč so odločilni tudi čas in intenzivnost monsunskega deževja ter drugih padavin in zlasti načinov uporabe zemljišč, kot so krčenje gozdov, prekomerna popasenost, kmetijski sistemi in vzorci poseljenosti; zlasti poudarja, da krčenje gozdov pogosto poveča količino in hitrost pretoka vode v večje kanale, hkrati pa so poplave zaradi popuščanja ledeniških pregrad velikokrat hujše zaradi netrajnostnih praks uporabe zemljišč; |
| --- | --- |

6.

nadalje ugotavlja, da so zaradi pospešenega taljenja ledenikov, ki prevladuje v Himalaji in Andih, gorske regije v čedalje večji nevarnosti poplav in plazov; vendar poudarja, da taljenje ledenikov ni edini dejavnik, ki vpliva na vodne tokove v Himalaji, temveč so odločilni tudi čas in intenzivnost monsunskega deževja ter drugih padavin in zlasti načinov uporabe zemljišč, kot so krčenje gozdov, prekomerna popasenost, kmetijski sistemi in vzorci poseljenosti; zlasti poudarja, da krčenje gozdov pogosto poveča količino in hitrost pretoka vode v večje kanale, hkrati pa so poplave zaradi popuščanja ledeniških pregrad velikokrat hujše zaradi netrajnostnih praks uporabe zemljišč;

| 7. | meni, da je nujno sprejeti večdimenzionalno strategijo glede poplav v regijah, ki so kritično poplavno ogrožene zaradi nestabilnih ledeniških jezer, razmere pa še zaostrujejo učinki podnebnega segrevanja na vzorce padavin in nalaganje črnega ogljika, za katere je dokazano, da pospešujejo umik ledenikov; zato obžaluje skrajno pomanjkanje ukrepov za preprečevanje poplav v številnih najmanj razvitih državah; vendar svari, da se ne gre zanašati na to, da bodo veliki jezovi kos škodi zaradi poplav, zlasti ob upoštevanju podnebnih sprememb, zaradi katerih bodo izjemni padavinski pojavi najbrž povečali moč in pogostost hudourniških poplav, s tem pa se bodo pojavili pomisleki o varnosti jezov; |
| --- | --- |

7.

meni, da je nujno sprejeti večdimenzionalno strategijo glede poplav v regijah, ki so kritično poplavno ogrožene zaradi nestabilnih ledeniških jezer, razmere pa še zaostrujejo učinki podnebnega segrevanja na vzorce padavin in nalaganje črnega ogljika, za katere je dokazano, da pospešujejo umik ledenikov; zato obžaluje skrajno pomanjkanje ukrepov za preprečevanje poplav v številnih najmanj razvitih državah; vendar svari, da se ne gre zanašati na to, da bodo veliki jezovi kos škodi zaradi poplav, zlasti ob upoštevanju podnebnih sprememb, zaradi katerih bodo izjemni padavinski pojavi najbrž povečali moč in pogostost hudourniških poplav, s tem pa se bodo pojavili pomisleki o varnosti jezov;

| 8. | poudarja, da je treba gradnjo jezov oceniti glede na njegov vpliv na rečni tok, pravice dostopa do rečnih virov in ali bodo zaradi jeza poplavljene obstoječe naselbine, ogrožena kultura lokalnih skupnosti in njihovi viri preživljanja oziroma osiromašeni ali poslabšani okoljski viri; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba gradnjo jezov oceniti glede na njegov vpliv na rečni tok, pravice dostopa do rečnih virov in ali bodo zaradi jeza poplavljene obstoječe naselbine, ogrožena kultura lokalnih skupnosti in njihovi viri preživljanja oziroma osiromašeni ali poslabšani okoljski viri;

| 9. | poudarja, da Svetovna komisija za jezove v svojem poročilu z dne 16. novembra 2000 z naslovom Jezovi in razvoj: nov okvir za odločanje ugotavlja, da je gospodarska donosnost projektov velikih jezov težko opredeljiva ter da se okoljski in socialni stroški za velike jezove le malo upoštevajo z gospodarskega vidika; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da Svetovna komisija za jezove v svojem poročilu z dne 16. novembra 2000 z naslovom Jezovi in razvoj: nov okvir za odločanje ugotavlja, da je gospodarska donosnost projektov velikih jezov težko opredeljiva ter da se okoljski in socialni stroški za velike jezove le malo upoštevajo z gospodarskega vidika;

| 10. | poudarja, da umik ledenikov povzroča hitro širitev naravnih ledeniških jezer do točke, ko obstaja nevarnost, da ledeniške pregrade popustijo in jezera poplavijo; pozdravlja dejstvo, da Svetovni sklad za zmanjševanje nesreč in obnovo v sodelovanju s programom Združenih narodov za zmanjševanje naravnih nesreč prednostno obravnava vprašanje ledeniških poplav v svojem programu za južno Azijo; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da umik ledenikov povzroča hitro širitev naravnih ledeniških jezer do točke, ko obstaja nevarnost, da ledeniške pregrade popustijo in jezera poplavijo; pozdravlja dejstvo, da Svetovni sklad za zmanjševanje nesreč in obnovo v sodelovanju s programom Združenih narodov za zmanjševanje naravnih nesreč prednostno obravnava vprašanje ledeniških poplav v svojem programu za južno Azijo;

| 11. | opozarja na tragično nesrečo leta 1941, ko je bilo perujsko mesto Huaraz uničeno zaradi padca ledeniške pregrade, pri čemer je umrlo 4 500 ljudi; |
| --- | --- |

11.

opozarja na tragično nesrečo leta 1941, ko je bilo perujsko mesto Huaraz uničeno zaradi padca ledeniške pregrade, pri čemer je umrlo 4 500 ljudi;

| 12. | opozarja, da poplave v najmanj razvitih državah ne ogrožajo le življenja ampak tudi razvoj tamkajšnjih območij; opozarja, da je ledeniška poplava, do katere je prišlo leta 1985 in ki je izvirala iz ledeniškega jezera v nepalski regiji Kumbu Himal, uničila skoraj dokončani projekt hidroelektrarne v kraju Namče; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da poplave v najmanj razvitih državah ne ogrožajo le življenja ampak tudi razvoj tamkajšnjih območij; opozarja, da je ledeniška poplava, do katere je prišlo leta 1985 in ki je izvirala iz ledeniškega jezera v nepalski regiji Kumbu Himal, uničila skoraj dokončani projekt hidroelektrarne v kraju Namče;

| 13. | poudarja, da je Mednarodno središče za integrirani razvoj gorstva (ICIMOD) samo v Hindukušu-Himalaji opredelilo več kot 8 000 ledeniških jezer, med njimi pa jih je 203 zaradi narave njihovega položaja in nestabilnost njihove naravne pregrade (morene) opredelil kot potencialno nevarne; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je Mednarodno središče za integrirani razvoj gorstva (ICIMOD) samo v Hindukušu-Himalaji opredelilo več kot 8 000 ledeniških jezer, med njimi pa jih je 203 zaradi narave njihovega položaja in nestabilnost njihove naravne pregrade (morene) opredelil kot potencialno nevarne;

| 14. | poudarja, da je po ocenah v Južni Aziji 1,3 milijarde ljudi odvisno od desetih opredeljenih trajnih rečnih sistemov, ki se napajajo iz dežja in vode iz talečega se snega ter himalajskih ledenikov; poziva EU, naj prednostno obravnava to regijo, da bi preprečila prihodnje humanitarne katastrofe, ki bi jih povzročilo povečanje z vodo povezanih tveganj; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je po ocenah v Južni Aziji 1,3 milijarde ljudi odvisno od desetih opredeljenih trajnih rečnih sistemov, ki se napajajo iz dežja in vode iz talečega se snega ter himalajskih ledenikov; poziva EU, naj prednostno obravnava to regijo, da bi preprečila prihodnje humanitarne katastrofe, ki bi jih povzročilo povečanje z vodo povezanih tveganj;

| 15. | nadalje poudarja, da območja v spodnjem toku v najmanj razvitih državah uspevajo zaradi naravnih virov porečij in da so med najrodovitnejšimi kmetijskimi območij na svetu; opozarja, da Kitajska in Indija hitro gospodarsko napredujeta tudi zaradi njunega skupnega statusa vodilnih svetovnih proizvajalk riža, večina njune proizvodnje pa prihaja iz porečij rek Ganges, Jangce in Rumene reke, ki so vse v nevarnosti ledeniških poplav; |
| --- | --- |

15.

nadalje poudarja, da območja v spodnjem toku v najmanj razvitih državah uspevajo zaradi naravnih virov porečij in da so med najrodovitnejšimi kmetijskimi območij na svetu; opozarja, da Kitajska in Indija hitro gospodarsko napredujeta tudi zaradi njunega skupnega statusa vodilnih svetovnih proizvajalk riža, večina njune proizvodnje pa prihaja iz porečij rek Ganges, Jangce in Rumene reke, ki so vse v nevarnosti ledeniških poplav;

| 16. | ugotavlja, da je uravnoteženo vlaganje v ukrepe za upravljanje s povpraševanjem, zemljo ter metodami zajemanja in shranjevanja vode nujno za povečanje trajnostne in učinkovite rabe vode, za blaženje učinkov ponavljajočih se poplav in suš ter za doseganje osnovne varne preskrbe z vodo kot izhodišča za gospodarsko rast v Afriki; poziva, naj se prednost posveti naložbam, ki se osredotočajo na rast, zmanjšujejo revščino na podeželju, izboljšujejo odpornost ter prilagajanje na podnebne spremembe in spodbujajo sodelovanje v mednarodnih porečjih; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da je uravnoteženo vlaganje v ukrepe za upravljanje s povpraševanjem, zemljo ter metodami zajemanja in shranjevanja vode nujno za povečanje trajnostne in učinkovite rabe vode, za blaženje učinkov ponavljajočih se poplav in suš ter za doseganje osnovne varne preskrbe z vodo kot izhodišča za gospodarsko rast v Afriki; poziva, naj se prednost posveti naložbam, ki se osredotočajo na rast, zmanjšujejo revščino na podeželju, izboljšujejo odpornost ter prilagajanje na podnebne spremembe in spodbujajo sodelovanje v mednarodnih porečjih;

| 17. | ugotavlja, da ni znanih metod za okrepitev naravnih ledeniških jezer, vendar ugotavlja tudi, da poročilo Programa ZN za okolje o visokogorskih ledenikih in podnebnih spremembah (2010) navaja druge metode za blažitev posledic ledeniških poplav – uporabo sifonov in izgradnjo odprtih kanalov ter predorov, ki bi znižali gladino vode v ledeniških jezerih, ter usmerjanje pretoka vode v lokalni rečni sistem, da bi se vodni rezervoar uporabil kot vir; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da ni znanih metod za okrepitev naravnih ledeniških jezer, vendar ugotavlja tudi, da poročilo Programa ZN za okolje o visokogorskih ledenikih in podnebnih spremembah (2010) navaja druge metode za blažitev posledic ledeniških poplav – uporabo sifonov in izgradnjo odprtih kanalov ter predorov, ki bi znižali gladino vode v ledeniških jezerih, ter usmerjanje pretoka vode v lokalni rečni sistem, da bi se vodni rezervoar uporabil kot vir;

| 18. | meni, da se bodo gospodarstva v vzponu spopadla z nenadnim preobratom v svojem razvoju in hitro rastočim problemom prehranske varnosti, če kmetijska območja z visokim donosom ne bodo zaščitena pred posledicami poplav; opozarja, da bo pričakovano taljenje himalajskih ledenikov najprej za dve do tri desetletja povečalo rečne tokove, dolgoročno pa se bodo ti precej zmanjšali; zato meni, da je nujno razviti prilagoditvene in blažitvene strategije za spopadanje s sušami v prihodnosti; |
| --- | --- |

18.

meni, da se bodo gospodarstva v vzponu spopadla z nenadnim preobratom v svojem razvoju in hitro rastočim problemom prehranske varnosti, če kmetijska območja z visokim donosom ne bodo zaščitena pred posledicami poplav; opozarja, da bo pričakovano taljenje himalajskih ledenikov najprej za dve do tri desetletja povečalo rečne tokove, dolgoročno pa se bodo ti precej zmanjšali; zato meni, da je nujno razviti prilagoditvene in blažitvene strategije za spopadanje s sušami v prihodnosti;

| 19. | meni, da bo treba vlagati v gradnjo zmogljivosti, saj lahko dobro delujoče institucije za upravljanje vode zagotovijo trajen donos iz naložb v učinkovito rabo vode in optimizirajo dodeljevanje in rabo vode v številnih gospodarskih sektorjih ter prek upravnih in političnih meja; |
| --- | --- |

19.

meni, da bo treba vlagati v gradnjo zmogljivosti, saj lahko dobro delujoče institucije za upravljanje vode zagotovijo trajen donos iz naložb v učinkovito rabo vode in optimizirajo dodeljevanje in rabo vode v številnih gospodarskih sektorjih ter prek upravnih in političnih meja;

| 20. | odločno podpira priporočila Svetovne komisije za jezove, po katerih je treba prednost posvetiti ukrepom za optimizacijo učinkovitosti obstoječe infrastrukture pred gradnjo novih projektov; za obstoječe jezove je treba občasno opraviti participativne preglede, v katerih se bodo ocenili vprašanje njihove varnosti in možnosti za njihovo opustitev; |
| --- | --- |

20.

odločno podpira priporočila Svetovne komisije za jezove, po katerih je treba prednost posvetiti ukrepom za optimizacijo učinkovitosti obstoječe infrastrukture pred gradnjo novih projektov; za obstoječe jezove je treba občasno opraviti participativne preglede, v katerih se bodo ocenili vprašanje njihove varnosti in možnosti za njihovo opustitev;

| 21. | poudarja, da se bo brez podrobnih aktualnih informacij o zaradi vode ogroženih območjih izvajanje sistema zgodnjega opozarjanja, spremljanje ledeniških jezer in uvajanje praktičnih ukrepov za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo blažitev v gorskih regijah izkazalo za nepremagljiv izziv; podpira pobudo lokalnih univerz Himalayan University Consortium (Himalajski univerzitetni konzorcij) za sodelovanje pri nadaljnjih znanstvenih študijah na tem področju; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se bo brez podrobnih aktualnih informacij o zaradi vode ogroženih območjih izvajanje sistema zgodnjega opozarjanja, spremljanje ledeniških jezer in uvajanje praktičnih ukrepov za prilagoditev na podnebne spremembe in njihovo blažitev v gorskih regijah izkazalo za nepremagljiv izziv; podpira pobudo lokalnih univerz Himalayan University Consortium (Himalajski univerzitetni konzorcij) za sodelovanje pri nadaljnjih znanstvenih študijah na tem področju;

| 22. | ugotavlja, da je večina jezov načrtovana na podlagi preteklih podatkov o rečnih tokovih, pri čemer se predvideva, da bodo vzorci tokov ostali enaki kot v preteklosti; poudarja, da so podnebne spremembe povzročile velike negotovosti glede osnovnih parametrov, ki zadevajo projekte jezov (saj pri podnebnih spremembah ne gre zgolj za povprečne vrednosti, temveč tudi za izjemne); poudarja tudi, da bodo podnebne spremembe v prihodnosti verjetno še povečale problem sedimentacije, ki se nabira za temi jezovi in zaradi katere nižje ležeče nižine ne dobijo hranil, nujnih za rodovitnost zemlje; |
| --- | --- |

22.

ugotavlja, da je večina jezov načrtovana na podlagi preteklih podatkov o rečnih tokovih, pri čemer se predvideva, da bodo vzorci tokov ostali enaki kot v preteklosti; poudarja, da so podnebne spremembe povzročile velike negotovosti glede osnovnih parametrov, ki zadevajo projekte jezov (saj pri podnebnih spremembah ne gre zgolj za povprečne vrednosti, temveč tudi za izjemne); poudarja tudi, da bodo podnebne spremembe v prihodnosti verjetno še povečale problem sedimentacije, ki se nabira za temi jezovi in zaradi katere nižje ležeče nižine ne dobijo hranil, nujnih za rodovitnost zemlje;

| 23. | poudarja, da je obsežna infrastruktura, ki je bistvena za spodbujanje političnih ciljev EU o trajnostnem razvoju ter zanesljivejši preskrbi s hrano v skladu z razvojnimi cilji tisočletja, čedalje bolj ogrožena zaradi posledic poplav in da jo je treba varovati; priporoča, naj agencije za financiranje (agencije za dvostransko pomoč, večstranske razvojne banke, agencije za izvozna posojila, Evropska investicijska banka) zagotovijo, da bo vsaka vrsta jezu, za katero se odobri financiranje, rezultat dogovorjenega postopka razvrstitve alternativ v zvezi z namakanjem, zbiranjem vode in vodno energijo, ter da bo spoštovala smernice za jezove Svetovne komisije; poudarja nadalje, da je za hidroelektrarne posebej visoko tveganje hudourniških poplav in plazov; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da je obsežna infrastruktura, ki je bistvena za spodbujanje političnih ciljev EU o trajnostnem razvoju ter zanesljivejši preskrbi s hrano v skladu z razvojnimi cilji tisočletja, čedalje bolj ogrožena zaradi posledic poplav in da jo je treba varovati; priporoča, naj agencije za financiranje (agencije za dvostransko pomoč, večstranske razvojne banke, agencije za izvozna posojila, Evropska investicijska banka) zagotovijo, da bo vsaka vrsta jezu, za katero se odobri financiranje, rezultat dogovorjenega postopka razvrstitve alternativ v zvezi z namakanjem, zbiranjem vode in vodno energijo, ter da bo spoštovala smernice za jezove Svetovne komisije; poudarja nadalje, da je za hidroelektrarne posebej visoko tveganje hudourniških poplav in plazov;

| 24. | poudarja, da lahko majhni vodni zbiralniki povečajo odpornost na podnebne spremembe s stroškovno učinkovito preskrbo z vodo, kar bi ublažilo posledice suš in izboljšalo zanesljivost preskrbe s hrano s povečanjem kmetijske proizvodnje; poudarja, da majhni zbiralniki vključujejo zbiralnike zunaj toka, mreže večnamenskih majhnih zbiralnikov in zbiralnike podtalnice; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da lahko majhni vodni zbiralniki povečajo odpornost na podnebne spremembe s stroškovno učinkovito preskrbo z vodo, kar bi ublažilo posledice suš in izboljšalo zanesljivost preskrbe s hrano s povečanjem kmetijske proizvodnje; poudarja, da majhni zbiralniki vključujejo zbiralnike zunaj toka, mreže večnamenskih majhnih zbiralnikov in zbiralnike podtalnice;

| 25. | poudarja, da ni veliko dokazov za to, da so veliki jezovi edina, najboljša ali optimalna rešitev za vprašanje električne energije, saj ni nujno, da je zaradi njih dostop do električne energije za revne in ranljive segmente družbe boljši; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da ni veliko dokazov za to, da so veliki jezovi edina, najboljša ali optimalna rešitev za vprašanje električne energije, saj ni nujno, da je zaradi njih dostop do električne energije za revne in ranljive segmente družbe boljši;

| 26. | ponovno opozarja na obveznosti iz skladnosti politike za razvoj; poudarja tudi, da bi bilo treba večjo pozornost posvetiti vplivu jezov na prebivalstvo v spodnjem toku reke, za katero bi gradnja jezov lahko pomenila bistvene spremembe, kot je denimo manjša zanesljivost preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

26.

ponovno opozarja na obveznosti iz skladnosti politike za razvoj; poudarja tudi, da bi bilo treba večjo pozornost posvetiti vplivu jezov na prebivalstvo v spodnjem toku reke, za katero bi gradnja jezov lahko pomenila bistvene spremembe, kot je denimo manjša zanesljivost preskrbe s hrano;

| 27. | spodbuja ustanove za financiranje in EU, naj financirajo gradnjo zmogljivosti in usposabljanje za boljše upravljanje z zemljo ter za boljše metode zbiranja vode in upravljanja z njo, ki upoštevajo znanstveno, tehnološko in posodobljeno staro znanje, kot so tradicionalni namakalni sistemi, kakor opisuje poročilo Programa ZN za okolje z naslovom Visokogorski ledeniki in podnebne spremembe; meni, da mora vse financiranje EU spodbujati politične cilje EU, kar zadeva trajnostni razvoj in zanesljivost preskrbe s hrano, v skladu z razvojnimi cilji tisočletja; |
| --- | --- |

27.

spodbuja ustanove za financiranje in EU, naj financirajo gradnjo zmogljivosti in usposabljanje za boljše upravljanje z zemljo ter za boljše metode zbiranja vode in upravljanja z njo, ki upoštevajo znanstveno, tehnološko in posodobljeno staro znanje, kot so tradicionalni namakalni sistemi, kakor opisuje poročilo Programa ZN za okolje z naslovom Visokogorski ledeniki in podnebne spremembe; meni, da mora vse financiranje EU spodbujati politične cilje EU, kar zadeva trajnostni razvoj in zanesljivost preskrbe s hrano, v skladu z razvojnimi cilji tisočletja;

| 28. | poudarja, da gradnja in krepitev jezov v najmanj razvitih državah ne zadostujeta za zaščito ranljivih območij in poziva k usklajenim prizadevanjem za obravnavanje vzroka problema in ne zgolj simptomov, tako da se prepreči nepotrebna poraba denarja davkoplačevalcev EU; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da gradnja in krepitev jezov v najmanj razvitih državah ne zadostujeta za zaščito ranljivih območij in poziva k usklajenim prizadevanjem za obravnavanje vzroka problema in ne zgolj simptomov, tako da se prepreči nepotrebna poraba denarja davkoplačevalcev EU;

| 29. | poziva EU, naj se pri spopadanju s temeljnimi vzroki pogostejših in hujših poplav dodatno zaveže za zmanjšanje toplogrednih plinov, da se doseže cilj omejitve podnebnih sprememb na 2 °C nad predindustrijsko ravnjo; |
| --- | --- |

29.

poziva EU, naj se pri spopadanju s temeljnimi vzroki pogostejših in hujših poplav dodatno zaveže za zmanjšanje toplogrednih plinov, da se doseže cilj omejitve podnebnih sprememb na 2 °C nad predindustrijsko ravnjo;

| 30. | spodbuja EU, naj obsežno izvršuje in spodbuja ukrepe za zmanjšanje emisij v zvezi s črnim ogljikom, kot so denimo pridobivanje metana iz premoga, pridobivanje in prevoz nafte in plina, zajemanje metana pri ravnanju z odpadki in uporaba peči s čistim izgorevanjem pri kuhanju v gospodinjstvu, kar bo prispevalo v boju proti podnebnim spremembam in k zmanjševanju umikanja ledenikov; |
| --- | --- |

30.

spodbuja EU, naj obsežno izvršuje in spodbuja ukrepe za zmanjšanje emisij v zvezi s črnim ogljikom, kot so denimo pridobivanje metana iz premoga, pridobivanje in prevoz nafte in plina, zajemanje metana pri ravnanju z odpadki in uporaba peči s čistim izgorevanjem pri kuhanju v gospodinjstvu, kar bo prispevalo v boju proti podnebnim spremembam in k zmanjševanju umikanja ledenikov;

| 31. | ponovno poudarja, da so majhni jezovi na hidroelektrarnah bolj trajnostni in ekonomični od velikih hidroelektrarn; zlasti poudarja, da so decentralizirane, manjše opcije (mikro hidroelektrarne, domači sistemi na sončno energijo, sistemi na vetrno energijo in biomaso), ki temeljijo na lokalnih obnovljivih virih, ustreznejši na podeželskih območjih, ki so daleč od centraliziranih mrež za preskrbo; |
| --- | --- |

31.

ponovno poudarja, da so majhni jezovi na hidroelektrarnah bolj trajnostni in ekonomični od velikih hidroelektrarn; zlasti poudarja, da so decentralizirane, manjše opcije (mikro hidroelektrarne, domači sistemi na sončno energijo, sistemi na vetrno energijo in biomaso), ki temeljijo na lokalnih obnovljivih virih, ustreznejši na podeželskih območjih, ki so daleč od centraliziranih mrež za preskrbo;

| 32. | poudarja, da črni ogljik skupaj z ogljikovim dioksidom ostaja najpogostejši vzrok za umik ledenikov; zlasti poudarja, da sta črni ogljik in ozon v spodnji plasti atmosfere škodljiva zračna onesnaževalca, ki škodita zdravju, zmanjšujeta pričakovano življenjsko dobo in pospešujeta topljenje snega in ledu po svetu, vključno na Arktiki, v Himalaji in v drugih poledenelih in zasneženih regijah; poudarja tudi, da je ozon največji onesnaževalec, odgovoren za zmanjšanje pridelka, in da zato ogroža zanesljivost preskrbe s hrano; poudarja, da je metan pomemben predhodna sestavina za tvorbo ozona in da zmanjševanje emisij metana zmanjšuje tudi tvorjenje ozona; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da črni ogljik skupaj z ogljikovim dioksidom ostaja najpogostejši vzrok za umik ledenikov; zlasti poudarja, da sta črni ogljik in ozon v spodnji plasti atmosfere škodljiva zračna onesnaževalca, ki škodita zdravju, zmanjšujeta pričakovano življenjsko dobo in pospešujeta topljenje snega in ledu po svetu, vključno na Arktiki, v Himalaji in v drugih poledenelih in zasneženih regijah; poudarja tudi, da je ozon največji onesnaževalec, odgovoren za zmanjšanje pridelka, in da zato ogroža zanesljivost preskrbe s hrano; poudarja, da je metan pomemben predhodna sestavina za tvorbo ozona in da zmanjševanje emisij metana zmanjšuje tudi tvorjenje ozona;

| 33. | poziva k takojšnjem ukrepanju za zmanjšanje emisij črnega ogljika in metana kot prvemu ukrepu za ustavljanje taljenja ledenikov, zlasti prek spodbujanja raziskav in vlaganj v tehnologijo za zmanjšanje emisij onesnaževalcev; priporoča, da bi lahko glede na kratko atmosfersko življenjsko dobo črnega ogljika in metana s kombiniranimi strategijami za hitro ukrepanje bistveno in hitro zmanjšali grožnjo ledeniških poplav; |
| --- | --- |

33.

poziva k takojšnjem ukrepanju za zmanjšanje emisij črnega ogljika in metana kot prvemu ukrepu za ustavljanje taljenja ledenikov, zlasti prek spodbujanja raziskav in vlaganj v tehnologijo za zmanjšanje emisij onesnaževalcev; priporoča, da bi lahko glede na kratko atmosfersko življenjsko dobo črnega ogljika in metana s kombiniranimi strategijami za hitro ukrepanje bistveno in hitro zmanjšali grožnjo ledeniških poplav;

| 34. | poziva EU, naj spodbuja obstoječe tehnologije, ki znatno zmanjšujejo emisije črnega ogljika; poudarja, da je treba podpirati in spodbujati zakonsko prepoved taktike sekanja in požiganja gozdov, da je treba izvajati strogo in redno testiranje emisij vozil, omejiti sežiganje biomase ter spremljati letne emisije elektrarn; poziva EU, naj v dialogu z državami v razvoju spodbuja 16 ukrepov, ki zmanjšujejo emisije črnega ogljika in metana in ki so predstavljeni v poročilu Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, da bi se povečala kakovost zraka in da bi se dosegle kratkoročne podnebne izboljšave ter naj si na podlagi dela v okviru konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja prizadeva za razširitev obstoječih regionalnih sporazumov za preprečevanje onesnaženja zraka; |
| --- | --- |

34.

poziva EU, naj spodbuja obstoječe tehnologije, ki znatno zmanjšujejo emisije črnega ogljika; poudarja, da je treba podpirati in spodbujati zakonsko prepoved taktike sekanja in požiganja gozdov, da je treba izvajati strogo in redno testiranje emisij vozil, omejiti sežiganje biomase ter spremljati letne emisije elektrarn; poziva EU, naj v dialogu z državami v razvoju spodbuja 16 ukrepov, ki zmanjšujejo emisije črnega ogljika in metana in ki so predstavljeni v poročilu Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, da bi se povečala kakovost zraka in da bi se dosegle kratkoročne podnebne izboljšave ter naj si na podlagi dela v okviru konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja prizadeva za razširitev obstoječih regionalnih sporazumov za preprečevanje onesnaženja zraka;

| 35. | poziva EU, naj spodbudi vzpostavitev sistema zgodnjega opozarjanja za poplave, plazove in cunamije (po možnosti v okviru ZN) in naj zagotovi, da te informacije dosežejo oddaljena območja in najbolj ranljive segmente prebivalstva v državah v razvoju; |
| --- | --- |

35.

poziva EU, naj spodbudi vzpostavitev sistema zgodnjega opozarjanja za poplave, plazove in cunamije (po možnosti v okviru ZN) in naj zagotovi, da te informacije dosežejo oddaljena območja in najbolj ranljive segmente prebivalstva v državah v razvoju;

| 36. | poudarja, da je treba za zgled s pogajanji, ki potekajo, vključiti črni ogljik v revizijo göteburškega protokola konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja in poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s poročilom Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, in sicer z izdelavo globalnega akcijskega načrta za zmanjšanje emisij neobstojnih dejavnikov, ki vplivajo na podnebje; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba za zgled s pogajanji, ki potekajo, vključiti črni ogljik v revizijo göteburškega protokola konvencije o onesnaževanju zraka na velike razdalje prek meja in poudarja, da je treba sprejeti nadaljnje ukrepe v zvezi s poročilom Programa ZN za okolje z naslovom Celovita ocena črnega ogljika in troposferskega ozona, in sicer z izdelavo globalnega akcijskega načrta za zmanjšanje emisij neobstojnih dejavnikov, ki vplivajo na podnebje;

| 37. | glede na čezmejno naravo ledeniških poplav poziva EU, naj spodbuja meddržavni dialog z namenom oblikovanja politik, ki bodo obravnavale naravne nesreče, ter naj spodbuja ustrezne naložbe za zaščito držav v regijah Hindukuš-Himalaje pred poplavami; poziva, naj se prizna, da gre za težavo, s katero se sooča več držav, ne le ena, zato poziva k večstranskemu pristopu pri njenem reševanju; |
| --- | --- |

37.

glede na čezmejno naravo ledeniških poplav poziva EU, naj spodbuja meddržavni dialog z namenom oblikovanja politik, ki bodo obravnavale naravne nesreče, ter naj spodbuja ustrezne naložbe za zaščito držav v regijah Hindukuš-Himalaje pred poplavami; poziva, naj se prizna, da gre za težavo, s katero se sooča več držav, ne le ena, zato poziva k večstranskemu pristopu pri njenem reševanju;

| 38. | priporoča, naj se nujno ustanovi čezmejna agencija pod pokroviteljstvom Združenih narodov, katere izrecne naloge bi bile izmenjava razpoložljivih podatkov, reševanje problemov in vzrokov čezmejnih z vodo povezanih tveganj in predlaganje ustreznih ukrepov za prilagajanje in blažitev posledic; poudarja, da bi brez take agencije na čelu težave pri kritičnih pogajanjih o preprečevanju poplav in blažitvi njihovih posledic lahko bile med državami v konfliktu nepremagljive; poudarja, da so ledeniške regije, ki so pogosto vir poplav, strateško pomembne točke, ki razmejujejo narode, zato so lahko zadevne strani zadržane pri širjenju ključnih informacij; |
| --- | --- |

38.

priporoča, naj se nujno ustanovi čezmejna agencija pod pokroviteljstvom Združenih narodov, katere izrecne naloge bi bile izmenjava razpoložljivih podatkov, reševanje problemov in vzrokov čezmejnih z vodo povezanih tveganj in predlaganje ustreznih ukrepov za prilagajanje in blažitev posledic; poudarja, da bi brez take agencije na čelu težave pri kritičnih pogajanjih o preprečevanju poplav in blažitvi njihovih posledic lahko bile med državami v konfliktu nepremagljive; poudarja, da so ledeniške regije, ki so pogosto vir poplav, strateško pomembne točke, ki razmejujejo narode, zato so lahko zadevne strani zadržane pri širjenju ključnih informacij;

| 39. | poudarja, da projekti gradnje jezov vplivajo na mednarodno varnost; poudarja, da so ti vplivi lahko negativni, ker povzročijo čezmejne konflikte, socialne nemire in škodo na okolju; vendar opozarja, da je preskrba z energijo in vodo vprašanje, ki ima pozitivni učinek, saj med sosednjimi državami ali regijami spodbuja dialog; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da projekti gradnje jezov vplivajo na mednarodno varnost; poudarja, da so ti vplivi lahko negativni, ker povzročijo čezmejne konflikte, socialne nemire in škodo na okolju; vendar opozarja, da je preskrba z energijo in vodo vprašanje, ki ima pozitivni učinek, saj med sosednjimi državami ali regijami spodbuja dialog;

| 40. | poudarja, da je treba vsako načrtovanje jezov oceniti v skladu s petimi vrednotami: pravičnost, učinkovitost, udeležba pri postopkih odločanja, trajnost in odgovornost; prav tako poziva, naj se pri postopku sprejemanja odločitev o jezovih v celoti upošteva načelo človekovih pravic; zlasti opozarja, da je treba tam, kjer projekti vplivajo na avtohtone prebivalce in plemenska ljudstva, take postopke voditi ob njihovem predhodnem prostovoljnem in informiranem soglasju; poziva k celoviti oceni vplivov, v kateri bodo polno upoštevani okoljski in socialni stroški projektov gradnje jezov, ki jih je treba izvajati pregledno, s sodelovanjem javnosti še pred soglasjem k gradnji katerega koli projekta jezu; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba vsako načrtovanje jezov oceniti v skladu s petimi vrednotami: pravičnost, učinkovitost, udeležba pri postopkih odločanja, trajnost in odgovornost; prav tako poziva, naj se pri postopku sprejemanja odločitev o jezovih v celoti upošteva načelo človekovih pravic; zlasti opozarja, da je treba tam, kjer projekti vplivajo na avtohtone prebivalce in plemenska ljudstva, take postopke voditi ob njihovem predhodnem prostovoljnem in informiranem soglasju; poziva k celoviti oceni vplivov, v kateri bodo polno upoštevani okoljski in socialni stroški projektov gradnje jezov, ki jih je treba izvajati pregledno, s sodelovanjem javnosti še pred soglasjem k gradnji katerega koli projekta jezu;

| 41. | izraža zaskrbljenost, ker je Svetovna banka vložila več kot 100 milijard USD v gradnjo jezov, večinoma za velike projekte hidroelektrarn, usmerjenih v izvoz energije, ki so povzročili razselitev od 40 do 80 milijonov ljudi, izgubo možnosti preživetja, škodo na ekosistemih in veliko breme dolgov v državah v razvoju; |
| --- | --- |

41.

izraža zaskrbljenost, ker je Svetovna banka vložila več kot 100 milijard USD v gradnjo jezov, večinoma za velike projekte hidroelektrarn, usmerjenih v izvoz energije, ki so povzročili razselitev od 40 do 80 milijonov ljudi, izgubo možnosti preživetja, škodo na ekosistemih in veliko breme dolgov v državah v razvoju;

| 42. | poudarja, da ljudje, razseljeni zaradi gradnje jezov, ne bi smeli dobiti zgolj finančnega nadomestila, temveč bi jim bilo treba zagotoviti tudi možnost dolgoročnega zagotavljanja preživetja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da ljudje, razseljeni zaradi gradnje jezov, ne bi smeli dobiti zgolj finančnega nadomestila, temveč bi jim bilo treba zagotoviti tudi možnost dolgoročnega zagotavljanja preživetja;

| 43. | poziva k celoviti, pregledni in vključujoči oceni vseh možnosti za zmanjšanje posledic poplav in pokritje potreb po vodi in energiji, pri tem pa je treba dati prednost rešitvam, ki temeljijo na ekosistemu, obstoječi sistemi pa morajo postati učinkovitejši in bolj trajnostni; |
| --- | --- |

43.

poziva k celoviti, pregledni in vključujoči oceni vseh možnosti za zmanjšanje posledic poplav in pokritje potreb po vodi in energiji, pri tem pa je treba dati prednost rešitvam, ki temeljijo na ekosistemu, obstoječi sistemi pa morajo postati učinkovitejši in bolj trajnostni;

| 44. | poziva EU, naj vodi politiko „mehkega“ upravljanja; priznava, da poplavne razmere niso statične in da je zato potreben prožen pristop; poziva k izboljšanju napovedovanja poplav, zagotavljanju odpornosti posameznih objektov pred poplavami ter k razvoju sistemov protipoplavnih zadrževalnikov in odvajanja poplavne vode; |
| --- | --- |

44.

poziva EU, naj vodi politiko „mehkega“ upravljanja; priznava, da poplavne razmere niso statične in da je zato potreben prožen pristop; poziva k izboljšanju napovedovanja poplav, zagotavljanju odpornosti posameznih objektov pred poplavami ter k razvoju sistemov protipoplavnih zadrževalnikov in odvajanja poplavne vode;

| 45. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

45.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0067.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/75

---

Torek, 27. september 2011Pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano

P7_TA(2011)0410

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o okviru politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (2010/2100(INI))

2013/C 56 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju obveznosti, zapisanih v Mednarodnem paktu Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki so ga podpisale vse države Evropske unije, zlasti njegovega člena 11 o pravici do hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obveznosti, zapisanih v Mednarodnem paktu Združenih narodov o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, ki so ga podpisale vse države Evropske unije, zlasti njegovega člena 11 o pravici do hrane,

| — | ob upoštevanju cilja s vrhunskega srečanja o hrani leta 1996 (Rimska deklaracija), da se do leta 2015 prepolovi število prebivalcev, ki trpijo lakoto; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja s vrhunskega srečanja o hrani leta 1996 (Rimska deklaracija), da se do leta 2015 prepolovi število prebivalcev, ki trpijo lakoto;

| — | ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so bili sprejeti na vrhu tisočletja OZN septembra 2000, zlasti razvojnega cilja tisočletja št. 1 o načelu izkoreninjenja skrajne revščine in lakote, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja, ki so bili sprejeti na vrhu tisočletja OZN septembra 2000, zlasti razvojnega cilja tisočletja št. 1 o načelu izkoreninjenja skrajne revščine in lakote,

| — | ob upoštevanju posebne seje Sveta Organizacije združenih narodov za človekove pravice 22. maja 2008 v Ženevi na temo "Negativni vpliv zaostrovanja svetovne prehranske krize, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebne seje Sveta Organizacije združenih narodov za človekove pravice 22. maja 2008 v Ženevi na temo "Negativni vpliv zaostrovanja svetovne prehranske krize, ki jo med drugim povzroča strma rast cen, na udejanjanje pravice do hrane",

| — | ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije o humanitarni pomoči Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje o humanitarni pomoči, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije o humanitarni pomoči Evropske unije z naslovom Evropsko soglasje o humanitarni pomoči,

| — | ob upoštevanju konvencije o pomoči v hrani, podpisane 13. aprila 1999 v Londonu, katere cilj je prispevati k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni in izboljšati sposobnost mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in druge prehranske potrebe v državah v razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije o pomoči v hrani, podpisane 13. aprila 1999 v Londonu, katere cilj je prispevati k zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni in izboljšati sposobnost mednarodne skupnosti za odzivanje na izredne razmere na področju hrane in druge prehranske potrebe v državah v razvoju,

| — | ob upoštevanju izjave, sprejete na vrhunskem srečanju o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2009, in Prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje lastništva zemlje in drugih naravnih virov, ki jo je pripravila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave, sprejete na vrhunskem srečanju o zanesljivi preskrbi s hrano leta 2009, in Prostovoljnih smernic za odgovorno upravljanje lastništva zemlje in drugih naravnih virov, ki jo je pripravila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo,

| — | ob upoštevanju Prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v podporo postopni uresničitvi pravice do ustrezne hrane v okviru prehranske varnosti na nacionalni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Prostovoljnih smernic Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo v podporo postopni uresničitvi pravice do ustrezne hrane v okviru prehranske varnosti na nacionalni ravni,

| — | ob upoštevanju medinstitucionalnega poročila za skupino G20 o nestanovitnosti cen hrane z naslovom Nestanovitnost cen hrane na kmetijskih trgih: odziv politike, ki je bilo predloženo francoskemu predsedstvu skupine G20 2. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju medinstitucionalnega poročila za skupino G20 o nestanovitnosti cen hrane z naslovom Nestanovitnost cen hrane na kmetijskih trgih: odziv politike, ki je bilo predloženo francoskemu predsedstvu skupine G20 2. junija 2011,

| — | ob upoštevanju "smernic zemljiške politike EU" iz novembra 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju "smernic zemljiške politike EU" iz novembra 2004,

| — | ob upoštevanju skupne publikacije Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o obetih za kmetijstvo 2011-2020, objavljene dne 17. junija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne publikacije Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo ter Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o obetih za kmetijstvo 2011-2020, objavljene dne 17. junija 2011,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Maputa o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano, podpisane leta 2003, v kateri so se afriške vlade zavezale, da bodo kmetijstvu namenile vsaj 10 % svojih letnih nacionalnih proračunov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Maputa o kmetijstvu in zanesljivi preskrbi s hrano, podpisane leta 2003, v kateri so se afriške vlade zavezale, da bodo kmetijstvu namenile vsaj 10 % svojih letnih nacionalnih proračunov,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnem razvoju za leto 2008: Kmetijstvo za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne banke o svetovnem razvoju za leto 2008: Kmetijstvo za razvoj,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Skupna kmetijska politika proti letu 2020,

| — | ob upoštevanju najnovejšega polletnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o obetih na področju hrane (junij 2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju najnovejšega polletnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o obetih na področju hrane (junij 2011),

| — | ob upoštevanju poročila o mednarodni oceni agronomske stroke, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki je bilo objavljeno 15. aprila 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o mednarodni oceni agronomske stroke, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki je bilo objavljeno 15. aprila 2008,

| — | ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivi preskrbi s hrano v svetu, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave o zanesljivi preskrbi s hrano v svetu, sprejete 10. julija 2009 v L'Aquili,

| — | ob upoštevanju pobude OZN o socialnem pragu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude OZN o socialnem pragu,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu iz leta 1982,

| — | ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1337/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o ustanovitvi instrumenta za hitro odzivanje na hitro naraščajoče cene hrane v državah v razvoju (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (KOM(2010)0127), sprejetega dne 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Okvir politike EU za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano (KOM(2010)0127), sprejetega dne 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Humanitarna pomoč v hrani (KOM(2010)0126), sprejetega 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z naslovom Humanitarna pomoč v hrani (KOM(2010)0126), sprejetega 31. marca 2010, in sklepov Sveta, sprejetih 10. maja 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (2), resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (3) kot tudi resolucije z dne 17. februarja 2011 o rastočih cenah hrane (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2007 o rasti cen živil in krme (2), resolucije z dne 22. maja 2008 o rasti cen živil v EU in državah v razvoju (3) kot tudi resolucije z dne 17. februarja 2011 o rastočih cenah hrane (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. novembra 2007 o pospeševanju afriškega kmetijstva – predlog za razvoj kmetijstva in varnost preskrbe s hrano v Afriki (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o skupni kmetijski politiki in zanesljivi preskrbi s hrano na svetovni ravni (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o varnosti preskrbe s hrano (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (ODA+) (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o usklajenosti politik EU za razvoj in novi zasnovi uradne razvojne pomoči plus (ODA+) (8),

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o zanesljivi preskrbi s hrano, sprejete dne 4. decembra 2010 v Kinšasi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o zanesljivi preskrbi s hrano, sprejete dne 4. decembra 2010 v Kinšasi (9),

| — | ob upoštevanju osmih priporočil za skupino G20, ki jih je 29. januarja 2011 objavil posebni poročevalec Organizacije Združenih narodov o pravici do hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmih priporočil za skupino G20, ki jih je 29. januarja 2011 objavil posebni poročevalec Organizacije Združenih narodov o pravici do hrane,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom Agroekologija in pravica do hrane, ki ga je pripravil posebni poročevalec ZN o pravici do hrane in je bilo predstavljeno v Svetu ZN za človekove pravice 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom Agroekologija in pravica do hrane, ki ga je pripravil posebni poročevalec ZN o pravici do hrane in je bilo predstavljeno v Svetu ZN za človekove pravice 8. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0284/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj ter mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0284/2011),

| A. | ker je po ocenah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) število ljudi na svetu, ki trpijo zaradi lakote, leta 2010 doseglo 925 milijonov; ker znaša v svetovnem merilu delež otrok s prenizko telesno težo, mlajših od pet let, 26 % in ker je moč več kot tretjino smrti otrok, mlajših od pet let, pripisati podhranjenosti; ker bo le polovica vseh držav v razvoju (62 od 118) uresničila razvojni cilj tisočletja, ker so svetovna gospodarska kriza in rast cen hrane in goriva poslabšali razmere na področju hrane v številnih državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah, ter tako deloma izničili napredek pri zmanjševanju revščine, dosežen v zadnjem desetletju, |
| --- | --- |

A.

ker je po ocenah Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) število ljudi na svetu, ki trpijo zaradi lakote, leta 2010 doseglo 925 milijonov; ker znaša v svetovnem merilu delež otrok s prenizko telesno težo, mlajših od pet let, 26 % in ker je moč več kot tretjino smrti otrok, mlajših od pet let, pripisati podhranjenosti; ker bo le polovica vseh držav v razvoju (62 od 118) uresničila razvojni cilj tisočletja, ker so svetovna gospodarska kriza in rast cen hrane in goriva poslabšali razmere na področju hrane v številnih državah v razvoju, zlasti v najmanj razvitih državah, ter tako deloma izničili napredek pri zmanjševanju revščine, dosežen v zadnjem desetletju,

| B. | ker sta lakota in podhranjenost poglavitna vzroka za umrljivost ljudi in največji grožnji svetovnemu miru in varnosti, |
| --- | --- |

B.

ker sta lakota in podhranjenost poglavitna vzroka za umrljivost ljudi in največji grožnji svetovnemu miru in varnosti,

| C. | ker je iz zadnjega indeksa cen hrane, ki ga je januarja 2011 objavila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), razvidno, da od avgusta 2010 tako kot v zadnjih desetih letih cene hrane rastejo iz meseca v mesec, danes pa so višje kot na vrhuncu cen hrane leta 2008; ker nestanovitnost cen dobrin močno vpliva na države z nizkimi prihodki ter na najrevnejše, najranljivejše in najbolj marginalizirane skupine prebivalstva v državah v razvoju, |
| --- | --- |

C.

ker je iz zadnjega indeksa cen hrane, ki ga je januarja 2011 objavila Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), razvidno, da od avgusta 2010 tako kot v zadnjih desetih letih cene hrane rastejo iz meseca v mesec, danes pa so višje kot na vrhuncu cen hrane leta 2008; ker nestanovitnost cen dobrin močno vpliva na države z nizkimi prihodki ter na najrevnejše, najranljivejše in najbolj marginalizirane skupine prebivalstva v državah v razvoju,

| D. | ker se bo svetovno povpraševanje po kmetijskih proizvodih do leta 2050 predvidoma povečalo za 70 %, pridelovati pa bo treba z manj vode, manj pesticidi, manj razpoložljive kmetijske zemlje in po trajnostnih ekoloških kmetijskih pridelovalnih metodah, svetovno prebivalstvo pa se bo do takrat predvidoma povečalo na 9 milijard; ker zanesljivo preskrbo s hrano še dodatno ogrožajo špekulacije z dobrinami, degradacija tal, pomanjkanje vode, podnebne spremembe, pridobivanje zemljišč po svetu, negotovost pri lastništvu posesti, zlasti za najrevnejše in najranljivejše skupine prebivalstva, svetovni monopoli na področju semen, povpraševanje po agrogorivih in politike na področju energije, |
| --- | --- |

D.

ker se bo svetovno povpraševanje po kmetijskih proizvodih do leta 2050 predvidoma povečalo za 70 %, pridelovati pa bo treba z manj vode, manj pesticidi, manj razpoložljive kmetijske zemlje in po trajnostnih ekoloških kmetijskih pridelovalnih metodah, svetovno prebivalstvo pa se bo do takrat predvidoma povečalo na 9 milijard; ker zanesljivo preskrbo s hrano še dodatno ogrožajo špekulacije z dobrinami, degradacija tal, pomanjkanje vode, podnebne spremembe, pridobivanje zemljišč po svetu, negotovost pri lastništvu posesti, zlasti za najrevnejše in najranljivejše skupine prebivalstva, svetovni monopoli na področju semen, povpraševanje po agrogorivih in politike na področju energije,

| E. | ker je 85 % ocenjenih svetovnih staležev rib izkoriščanih v celoti, čezmerno ali pa izčrpanih in ker je odvisnost od rib kot vira živalskih beljakovin v državah z nizkimi prihodki, kjer primanjkuje hrane, najmanj 20 %, kot je razvidno iz poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010, |
| --- | --- |

E.

ker je 85 % ocenjenih svetovnih staležev rib izkoriščanih v celoti, čezmerno ali pa izčrpanih in ker je odvisnost od rib kot vira živalskih beljakovin v državah z nizkimi prihodki, kjer primanjkuje hrane, najmanj 20 %, kot je razvidno iz poročila Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) o stanju v svetovnem ribištvu in ribogojstvu iz leta 2010,

| F. | ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile, zlasti žensk, in jim omogoča preživljanje; ker se po ocenah Svetovne banke z rastjo v kmetijskem sektorju revščina zmanjšuje dvakrat učinkoviteje kot z rastjo v drugih sektorjih, vendar opozarja tudi na pomen naložb v rast nekmetijskega sektorja na podeželju in ustvarjanje novih delovnih mest, |
| --- | --- |

F.

ker kmetijstvo v državah v razvoju zaposluje več kot 70 % delovne sile, zlasti žensk, in jim omogoča preživljanje; ker se po ocenah Svetovne banke z rastjo v kmetijskem sektorju revščina zmanjšuje dvakrat učinkoviteje kot z rastjo v drugih sektorjih, vendar opozarja tudi na pomen naložb v rast nekmetijskega sektorja na podeželju in ustvarjanje novih delovnih mest,

| G. | ker lahko kmetijski sistemi malega in srednjega obsega dokazano prispevajo k povečanju celotne proizvodnje hrane; ker ima lahko izključno izvozno usmerjena proizvodnja v državah v razvoju negativen vpliv, zlasti na ženske kot male kmetice, |
| --- | --- |

G.

ker lahko kmetijski sistemi malega in srednjega obsega dokazano prispevajo k povečanju celotne proizvodnje hrane; ker ima lahko izključno izvozno usmerjena proizvodnja v državah v razvoju negativen vpliv, zlasti na ženske kot male kmetice,

| H. | ker sta zaščita zasebne lastnine in pravna država osnovna predpogoja za povečanje zasebnih naložb v kmetijstvo, |
| --- | --- |

H.

ker sta zaščita zasebne lastnine in pravna država osnovna predpogoja za povečanje zasebnih naložb v kmetijstvo,

| I. | ker se zaradi pomanjkljivega dostopa do posojil ali mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme mali kmetje v državah v razvoju pri povečanju kmetijske proizvodnje soočajo z resnimi ovirami; ker ima država osrednjo vlogo pri trajnostnem razvoju ter krepitvi proizvodnih in predelovalnih zmogljivosti, |
| --- | --- |

I.

ker se zaradi pomanjkljivega dostopa do posojil ali mikrokreditov za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme mali kmetje v državah v razvoju pri povečanju kmetijske proizvodnje soočajo z resnimi ovirami; ker ima država osrednjo vlogo pri trajnostnem razvoju ter krepitvi proizvodnih in predelovalnih zmogljivosti,

| J. | ker se je na mednarodni ravni delež uradne razvojne pomoči za kmetijstvo v zadnjih treh desetletjih drastično zmanjšal, |
| --- | --- |

J.

ker se je na mednarodni ravni delež uradne razvojne pomoči za kmetijstvo v zadnjih treh desetletjih drastično zmanjšal,

| K. | ker se je EU hitro odzvala na prehransko krizo leta 2008 z ustanovitvijo instrumenta za hrano; ker je težko oceniti učinek takih ukrepov na strukturne vzroke lakote in nezanesljive preskrbe s hrano ter na male in srednje družinske kmetije, zlasti tiste, ki jih vodijo ženske; poleg tega meni, da nadaljnja širitev instrumenta za hrano ali dodatna sredstva zanj ne bi smela biti določena samodejno, ampak sklenjena na podlagi neodvisne ocene učinka o tem, kako učinkovita je razdelitev sredstev na bolj zanesljivo preskrbo s hrano v vseh državah prejemnicah, |
| --- | --- |

K.

ker se je EU hitro odzvala na prehransko krizo leta 2008 z ustanovitvijo instrumenta za hrano; ker je težko oceniti učinek takih ukrepov na strukturne vzroke lakote in nezanesljive preskrbe s hrano ter na male in srednje družinske kmetije, zlasti tiste, ki jih vodijo ženske; poleg tega meni, da nadaljnja širitev instrumenta za hrano ali dodatna sredstva zanj ne bi smela biti določena samodejno, ampak sklenjena na podlagi neodvisne ocene učinka o tem, kako učinkovita je razdelitev sredstev na bolj zanesljivo preskrbo s hrano v vseh državah prejemnicah,

| L. | ker je treba posledice podhranjenosti, kot sta majhna rast ploda ali zaostanek v razvoju v prvih dveh letih življenja, ki povzročata trajne poškodbe, vključno z nižjo višino v odrasli dobi, nižjo doseženo izobrazbo, nižjim dohodkom odraslih in nižjo porodno težo novorojenčkov, še vedno obravnavati kot velik problem, ki ovira trajnostni razvoj v mnogih državah na jugu, |
| --- | --- |

L.

ker je treba posledice podhranjenosti, kot sta majhna rast ploda ali zaostanek v razvoju v prvih dveh letih življenja, ki povzročata trajne poškodbe, vključno z nižjo višino v odrasli dobi, nižjo doseženo izobrazbo, nižjim dohodkom odraslih in nižjo porodno težo novorojenčkov, še vedno obravnavati kot velik problem, ki ovira trajnostni razvoj v mnogih državah na jugu,

| M. | ker je bila zanesljivi preskrbi s hrano po letu 2008 ponovno namenjena politična pozornost, zaradi česar so se pomnožile pobude na mednarodni ravni, ki pozivajo k celoviti svetovni strategiji, |
| --- | --- |

M.

ker je bila zanesljivi preskrbi s hrano po letu 2008 ponovno namenjena politična pozornost, zaradi česar so se pomnožile pobude na mednarodni ravni, ki pozivajo k celoviti svetovni strategiji,

Okvir politike EU za zanesljivo preskrbo s hrano in prehrano: pristop k trajnostnemu kmetijstvu, ki temelji na človekovih pravicah

| 1. | poudarja, da preveč ljudi trpi zaradi lakote, in obžaluje, da kljub skupnim mednarodnim prizadevanjem doslej ni bil uresničen razvojni cilj tisočletja št. 1; poziva k nujnemu ukrepanju, da bi izpolnili mednarodno obvezujoče zaveze in uresničili pravico do ustrezne in hranljive hrane; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da preveč ljudi trpi zaradi lakote, in obžaluje, da kljub skupnim mednarodnim prizadevanjem doslej ni bil uresničen razvojni cilj tisočletja št. 1; poziva k nujnemu ukrepanju, da bi izpolnili mednarodno obvezujoče zaveze in uresničili pravico do ustrezne in hranljive hrane;

| 2. | poudarja, da je politična stabilnost osnovni pogoj za bolj zanesljivo preskrbo s hrano in zato poziva vse udeležene strani, naj pokažejo politično voljo za zagotovitev te stabilnosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je politična stabilnost osnovni pogoj za bolj zanesljivo preskrbo s hrano in zato poziva vse udeležene strani, naj pokažejo politično voljo za zagotovitev te stabilnosti;

| 3. | pozdravlja sporočilo Komisije o strateškem okviru Evropske unije za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano; vendar meni, da svetovna prehranska kriza ni le vse večja humanitarna katastrofa v neprimerljivem obsegu, ampak tudi velika grožnja miru in varnosti v svetu; čeprav je Komisiji treba priznati, da išče rešitve, ki bi iz skrajne revščine rešile milijarde ljudi, morajo Evropska unija in države članice nujno izvesti nove naložbe v kmetijstvo in razvoj podeželja, zlasti glede na novo besedilo skupne kmetijske politike, uvesti namenske instrumente za zagotovitev zadostnih svetovnih zalog osnovnih živil, odpraviti trgovinske ovire in zmanjšati dolgove najbolj prizadetih držav; meni, da bi morala Komisija pri izračunu razvojne pomoči bolj upoštevati vprašanja zanesljive preskrbe s hrano v nekaterih državah; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sporočilo Komisije o strateškem okviru Evropske unije za pomoč državam v razvoju pri reševanju vprašanja zanesljive preskrbe s hrano; vendar meni, da svetovna prehranska kriza ni le vse večja humanitarna katastrofa v neprimerljivem obsegu, ampak tudi velika grožnja miru in varnosti v svetu; čeprav je Komisiji treba priznati, da išče rešitve, ki bi iz skrajne revščine rešile milijarde ljudi, morajo Evropska unija in države članice nujno izvesti nove naložbe v kmetijstvo in razvoj podeželja, zlasti glede na novo besedilo skupne kmetijske politike, uvesti namenske instrumente za zagotovitev zadostnih svetovnih zalog osnovnih živil, odpraviti trgovinske ovire in zmanjšati dolgove najbolj prizadetih držav; meni, da bi morala Komisija pri izračunu razvojne pomoči bolj upoštevati vprašanja zanesljive preskrbe s hrano v nekaterih državah;

| 4. | pozdravlja sporočili Komisije o humanitarni pomoči v hrani ter o zanesljivi preskrbi s hrano; poziva, naj se sporočili izvajata usklajeno in povezano, da bi odpravili temeljne vzroke lakote, podhranjenosti in nezanesljive preskrbe s hrano, skupaj z vprašanjem razdelitve hrane med državami in znotraj njih, poseben poudarek pa je treba nameniti najrevnejšim in marginaliziranim skupinam družbe; poziva države članice, naj podprejo oblikovanje izvedbenega načrta za podporo okviru politike za zanesljivo preskrbo s hrano, in ga sprejmejo, ko bo dokončan; pozdravlja dejstvo, da je bila posebna pozornost namenjena najbolj prizadetim v nesrečah, torej ženskam in otrokom; meni, da je ob pojavu krize bistveno zagotoviti zmožnost skupnosti, da si lahko kratko- in dolgoročno zagotovi hrano; opozarja, da mehanizmi za nujne razmere ne smejo biti dolgoročna rešitev; izraža globoko zaskrbljenost zaradi negativnih posledic takih mehanizmov, zlasti za lokalna gospodarstva; poudarja, da mora biti trajnostna razvojna politika osnovana na dolgoročnih pristopih in sodelovanju; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja sporočili Komisije o humanitarni pomoči v hrani ter o zanesljivi preskrbi s hrano; poziva, naj se sporočili izvajata usklajeno in povezano, da bi odpravili temeljne vzroke lakote, podhranjenosti in nezanesljive preskrbe s hrano, skupaj z vprašanjem razdelitve hrane med državami in znotraj njih, poseben poudarek pa je treba nameniti najrevnejšim in marginaliziranim skupinam družbe; poziva države članice, naj podprejo oblikovanje izvedbenega načrta za podporo okviru politike za zanesljivo preskrbo s hrano, in ga sprejmejo, ko bo dokončan; pozdravlja dejstvo, da je bila posebna pozornost namenjena najbolj prizadetim v nesrečah, torej ženskam in otrokom; meni, da je ob pojavu krize bistveno zagotoviti zmožnost skupnosti, da si lahko kratko- in dolgoročno zagotovi hrano; opozarja, da mehanizmi za nujne razmere ne smejo biti dolgoročna rešitev; izraža globoko zaskrbljenost zaradi negativnih posledic takih mehanizmov, zlasti za lokalna gospodarstva; poudarja, da mora biti trajnostna razvojna politika osnovana na dolgoročnih pristopih in sodelovanju;

| 5. | poudarja, kako pomembno je krepiti povezavo med nujno pomočjo, sanacijo in razvojem; poziva, naj se nameni več sredstev, da bo pomoč stalna, ter naj se razprava osredotoči na prožnost in dopolnjevanje obstoječih finančnih instrumentov; podpira izboljšanje dialoga in usklajevanja med humanitarnimi organizacijami in razvojnimi agencijami; |
| --- | --- |

5.

poudarja, kako pomembno je krepiti povezavo med nujno pomočjo, sanacijo in razvojem; poziva, naj se nameni več sredstev, da bo pomoč stalna, ter naj se razprava osredotoči na prožnost in dopolnjevanje obstoječih finančnih instrumentov; podpira izboljšanje dialoga in usklajevanja med humanitarnimi organizacijami in razvojnimi agencijami;

| 6. | poziva EU, naj oceni razvojni učinek svojih predlogov za reformo skupne kmetijske politike, da bi izboljšali skladnost med skupno kmetijsko politiko in cilji razvojne politike EU; |
| --- | --- |

6.

poziva EU, naj oceni razvojni učinek svojih predlogov za reformo skupne kmetijske politike, da bi izboljšali skladnost med skupno kmetijsko politiko in cilji razvojne politike EU;

| 7. | poziva EU, naj v svojih programih razvojne pomoči bolj podpre trajnostno kmetijstvo z malimi in srednjimi kmeti, ki pridelujejo predvsem za lokalno porabo, ter naj vlaga v participatorne načrte, ki jih vodijo posamezne države in bi se morali izvajati na lokalni ravni v sodelovanju s kmeti in njihovimi predstavniki, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe; poudarja, da so potrebne večje javne naložbe v raziskave za razvoj trajnostnih sistemov ekološkega kmetovanja, ki tudi znatno izboljšajo produktivnost in konkurenčnost kmetijskega in podeželskega sektorja; |
| --- | --- |

7.

poziva EU, naj v svojih programih razvojne pomoči bolj podpre trajnostno kmetijstvo z malimi in srednjimi kmeti, ki pridelujejo predvsem za lokalno porabo, ter naj vlaga v participatorne načrte, ki jih vodijo posamezne države in bi se morali izvajati na lokalni ravni v sodelovanju s kmeti in njihovimi predstavniki, lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe; poudarja, da so potrebne večje javne naložbe v raziskave za razvoj trajnostnih sistemov ekološkega kmetovanja, ki tudi znatno izboljšajo produktivnost in konkurenčnost kmetijskega in podeželskega sektorja;

| 8. | vztraja, da je pri zanesljivi preskrbi s hrano potreben partnerski pristop z vsemi deležniki razvoja, zlasti z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe; poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi neposredne bližine svojemu območju in lokalnemu prebivalstvu ter zmožnosti usklajevanja ukrepov različnih akterjev bistveno vlogo posrednika in razvojne platforme; poudarja, da je treba strukturiran dialog med institucijami in organizacijami civilne družbe razširiti na vprašanja zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da je pri zanesljivi preskrbi s hrano potreben partnerski pristop z vsemi deležniki razvoja, zlasti z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organizacijami civilne družbe; poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti zaradi neposredne bližine svojemu območju in lokalnemu prebivalstvu ter zmožnosti usklajevanja ukrepov različnih akterjev bistveno vlogo posrednika in razvojne platforme; poudarja, da je treba strukturiran dialog med institucijami in organizacijami civilne družbe razširiti na vprašanja zanesljive preskrbe s hrano;

| 9. | poziva Komisijo, države članice in druge, ki zagotavljajo razvojno pomoč, vključno z nevladnimi organizacijami, naj svoje naložbe ciljno usmerijo v razvoj kmetijskega sektorja, da bi lokalnemu prebivalstvu omogočili, da ostane v svojih krajih; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, države članice in druge, ki zagotavljajo razvojno pomoč, vključno z nevladnimi organizacijami, naj svoje naložbe ciljno usmerijo v razvoj kmetijskega sektorja, da bi lokalnemu prebivalstvu omogočili, da ostane v svojih krajih;

| 10. | ponovno poudarja, da je pomembno spodbujati kmetijstvo v državah v razvoju in dodeliti ustrezen delež čezmorske razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da je od osemdesetih let prejšnjega stoletja prišlo do dramatičnega zmanjšanja razvojne pomoči za kmetijstvo ter pozdravlja zavest, da je treba ta trend spremeniti; poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju razvojne pomoči nameni prednost kmetijstvu, vključno s pomočjo kmetom pri dostopu do trgov; |
| --- | --- |

10.

ponovno poudarja, da je pomembno spodbujati kmetijstvo v državah v razvoju in dodeliti ustrezen delež čezmorske razvojne pomoči EU kmetijskemu sektorju; obžaluje, da je od osemdesetih let prejšnjega stoletja prišlo do dramatičnega zmanjšanja razvojne pomoči za kmetijstvo ter pozdravlja zavest, da je treba ta trend spremeniti; poziva Komisijo, naj pri dodeljevanju razvojne pomoči nameni prednost kmetijstvu, vključno s pomočjo kmetom pri dostopu do trgov;

| 11. | opozarja, da je razvoj trajnostnega kmetijstva in resna obravnava mednarodne ocene agronomske stroke, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) nujen pogoj za uresničitev razvojnega cilja tisočletja št. 1; meni, da lahko zlasti mali kmetje ponudijo odgovor na izziv zanesljive preskrbe s hrano, na eni strani s krepitvijo temeljne vloge žensk, s predelavo proizvodov na terenu in splošno uporabo posojil in mikrokreditov, ter na drugi strani z vključitvijo zadrug malih pridelovalcev kot osrednjih akterjev pri opredeljevanju učinkovitih kmetijskih in trgovinskih politik; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je razvoj trajnostnega kmetijstva in resna obravnava mednarodne ocene agronomske stroke, znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD) nujen pogoj za uresničitev razvojnega cilja tisočletja št. 1; meni, da lahko zlasti mali kmetje ponudijo odgovor na izziv zanesljive preskrbe s hrano, na eni strani s krepitvijo temeljne vloge žensk, s predelavo proizvodov na terenu in splošno uporabo posojil in mikrokreditov, ter na drugi strani z vključitvijo zadrug malih pridelovalcev kot osrednjih akterjev pri opredeljevanju učinkovitih kmetijskih in trgovinskih politik;

| 12. | opozarja, da so za razvoj kmetijske panoge potrebne dolgoročne naložbe po celotni vrednostni verigi od proizvajalca do potrošnika, kar pomeni, da je treba vzpostaviti potrebno infrastrukturo, kot so ceste, povezave s trgi ter informacije o trgih samih in o obsegu diverzifikacije proizvodov; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so za razvoj kmetijske panoge potrebne dolgoročne naložbe po celotni vrednostni verigi od proizvajalca do potrošnika, kar pomeni, da je treba vzpostaviti potrebno infrastrukturo, kot so ceste, povezave s trgi ter informacije o trgih samih in o obsegu diverzifikacije proizvodov;

| 13. | meni, da mora podporna politika za države v razvoju nujno potekati prek projekta izobraževanja in usposabljanja, usmerjenega v ustvarjanje delovnih mest, ki mladim omogoča študij trajnostnega kmetovanja, da bi pridelovali bolje, bolj specializirano in trajnostno, s čimer bi omejili izseljevanje s podeželja in zmanjšali revščino; |
| --- | --- |

13.

meni, da mora podporna politika za države v razvoju nujno potekati prek projekta izobraževanja in usposabljanja, usmerjenega v ustvarjanje delovnih mest, ki mladim omogoča študij trajnostnega kmetovanja, da bi pridelovali bolje, bolj specializirano in trajnostno, s čimer bi omejili izseljevanje s podeželja in zmanjšali revščino;

| 14. | v zvezi s tem poudarja, da morajo kmetje poleg lastne oskrbe ustvariti tudi dohodek za izobraževanje in naložbe; |
| --- | --- |

14.

v zvezi s tem poudarja, da morajo kmetje poleg lastne oskrbe ustvariti tudi dohodek za izobraževanje in naložbe;

| 15. | poudarja, da je bistvenega pomena vključevanje lokalnih kmetijskih organizacij v različne faze izvajanja kmetijske politike v državah v razvoju in da si mora Evropska unija zato prizadevati za krepitev lokalnih združenj, da bi zagotovila varstvo interesov lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je bistvenega pomena vključevanje lokalnih kmetijskih organizacij v različne faze izvajanja kmetijske politike v državah v razvoju in da si mora Evropska unija zato prizadevati za krepitev lokalnih združenj, da bi zagotovila varstvo interesov lokalnih skupnosti;

| 16. | se strinja, da se morajo programi pomoči EU osredotočiti na trajnostno proizvodnjo hrane predvsem v malem in srednjem obsegu, kot priporoča poročilo IAASTD, in na pristope, ki krepijo biotsko raznovrstnost, preprečujejo degradacijo plodnih tal ter spodbujajo prakse z majhnimi zunanjimi vložki ter hkrati povečujejo kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju, kar je mogoče doseči z večjo dostopnostjo posojil in mikrokreditov s poštenimi obrestnimi merami in pogoji za male in srednje kmete; |
| --- | --- |

16.

se strinja, da se morajo programi pomoči EU osredotočiti na trajnostno proizvodnjo hrane predvsem v malem in srednjem obsegu, kot priporoča poročilo IAASTD, in na pristope, ki krepijo biotsko raznovrstnost, preprečujejo degradacijo plodnih tal ter spodbujajo prakse z majhnimi zunanjimi vložki ter hkrati povečujejo kmetijsko proizvodnjo v državah v razvoju, kar je mogoče doseči z večjo dostopnostjo posojil in mikrokreditov s poštenimi obrestnimi merami in pogoji za male in srednje kmete;

| 17. | meni, da bi morala EU prispevati k spodbujanju uporabe semen avtohtonih sort, prilagojenih podnebnim razmeram v državah v razvoju in ki se brez težav skladiščijo, tržijo in dobavljajo kmetom, saj zanje ne veljajo pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala EU prispevati k spodbujanju uporabe semen avtohtonih sort, prilagojenih podnebnim razmeram v državah v razvoju in ki se brez težav skladiščijo, tržijo in dobavljajo kmetom, saj zanje ne veljajo pravice intelektualne lastnine;

| 18. | poziva Evropsko unijo in države v razvoju, naj razvijejo skupne raziskovalne in izobraževalne zmogljivosti na področju trajnostnih metod kmetovanja in novih tehnologij, predvsem s pomočjo javno-zasebnega partnerstva in skupnih podjetij, tudi za ustvarjanje dodane vrednosti pri zbiranju in skladiščenju živil s pomočjo pakiranja in predelave; |
| --- | --- |

18.

poziva Evropsko unijo in države v razvoju, naj razvijejo skupne raziskovalne in izobraževalne zmogljivosti na področju trajnostnih metod kmetovanja in novih tehnologij, predvsem s pomočjo javno-zasebnega partnerstva in skupnih podjetij, tudi za ustvarjanje dodane vrednosti pri zbiranju in skladiščenju živil s pomočjo pakiranja in predelave;

| 19. | vztraja pri krepitvi raziskovanja na podlagi javnega financiranja ter prenosu strokovnega znanja in izkušenj na področju trajnostnega kmetijstva, in sicer s spodbujanjem dejavnosti, ki krepijo položaj malih kmetov pri optimizaciji kmetijskega donosa, ter s prilagajanjem na izzive podnebnih sprememb in povečanega povpraševanja po virih; |
| --- | --- |

19.

vztraja pri krepitvi raziskovanja na podlagi javnega financiranja ter prenosu strokovnega znanja in izkušenj na področju trajnostnega kmetijstva, in sicer s spodbujanjem dejavnosti, ki krepijo položaj malih kmetov pri optimizaciji kmetijskega donosa, ter s prilagajanjem na izzive podnebnih sprememb in povečanega povpraševanja po virih;

| 20. | poziva k vzpostavitvi mehanizmov za varstvo gozdov, avtohtonih ljudstev, mokrišč in tradicionalnih načinov kmetovanja v tretjih državah izvoznicah; |
| --- | --- |

20.

poziva k vzpostavitvi mehanizmov za varstvo gozdov, avtohtonih ljudstev, mokrišč in tradicionalnih načinov kmetovanja v tretjih državah izvoznicah;

| 21. | meni, da je glede na naraščanje svetovnega prebivalstva in vse večji pritisk na naravne vire bistveno vzpostaviti oblike proizvodnje na svetovni ravni, ki so bolj trajnostne, energijsko varčne in učinkovite; poziva, naj bo pomoč, ki jo dodeljujejo EU in države članice, vezana na razvoj trajnostnih in energijsko samozadostnih kmetijskih proizvodnih sistemov ter da del te pomoči prispeva k vzpostavljanju zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije (na primer na osnovi vetra in sonca) ter dobro upravljanje voda; |
| --- | --- |

21.

meni, da je glede na naraščanje svetovnega prebivalstva in vse večji pritisk na naravne vire bistveno vzpostaviti oblike proizvodnje na svetovni ravni, ki so bolj trajnostne, energijsko varčne in učinkovite; poziva, naj bo pomoč, ki jo dodeljujejo EU in države članice, vezana na razvoj trajnostnih in energijsko samozadostnih kmetijskih proizvodnih sistemov ter da del te pomoči prispeva k vzpostavljanju zmogljivosti za proizvodnjo obnovljive energije (na primer na osnovi vetra in sonca) ter dobro upravljanje voda;

| 22. | poudarja, da bi si morala EU v okviru pogajanj sklada Združenih narodov za podnebne spremembe prizadevati za to, da se znaten del denarnih sredstev, dodeljenih državam v razvoju, učinkovito porabi za krepitev lokalne kmetijske politike ob upoštevanju trajnostnega socialnega in okoljskega razvoja; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da bi si morala EU v okviru pogajanj sklada Združenih narodov za podnebne spremembe prizadevati za to, da se znaten del denarnih sredstev, dodeljenih državam v razvoju, učinkovito porabi za krepitev lokalne kmetijske politike ob upoštevanju trajnostnega socialnega in okoljskega razvoja;

| 23. | poudarja, da morajo imeti mali kmetje v državah v razvoju, zlasti ženske, če naj bo njihovo kmetovanje trajnostno in če želijo tudi uresničiti svoj proizvodni potencial, večji dostop do mikrokreditov, tudi nepridobitnih, za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme ter potrebna sredstva za varstvo rastlin, da bi zaščitili svoje pridelke pred škodljivci in boleznimi; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo imeti mali kmetje v državah v razvoju, zlasti ženske, če naj bo njihovo kmetovanje trajnostno in če želijo tudi uresničiti svoj proizvodni potencial, večji dostop do mikrokreditov, tudi nepridobitnih, za naložbe v boljša semena, gnojila in namakalne sisteme ter potrebna sredstva za varstvo rastlin, da bi zaščitili svoje pridelke pred škodljivci in boleznimi;

| 24. | poudarja, kako pomembno je okrepiti dejavnosti in politike, povezane s prehrano in ki nanjo vplivajo, ter bolj uskladiti delovanje donatorjev na državni ravni, ravni EU in mednarodni ravni; |
| --- | --- |

24.

poudarja, kako pomembno je okrepiti dejavnosti in politike, povezane s prehrano in ki nanjo vplivajo, ter bolj uskladiti delovanje donatorjev na državni ravni, ravni EU in mednarodni ravni;

| 25. | poudarja, da je treba malim kmetom v državah v razvoju omogočiti večji dostop do lastninskih pravic, s katerimi bodo lahko mali lastniki zemljišč dokazali lastništvo in tako ustrezno zavarovali posojila, ki jih potrebujejo za povečanje pridelave; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba malim kmetom v državah v razvoju omogočiti večji dostop do lastninskih pravic, s katerimi bodo lahko mali lastniki zemljišč dokazali lastništvo in tako ustrezno zavarovali posojila, ki jih potrebujejo za povečanje pridelave;

| 26. | poziva Komisijo, naj podpre razvoj kmetijsko-predelovalnih zmogljivosti partnerskih držav, da bi zmanjšali izgube po žetvi, podaljšali rok uporabnosti hrane, razširili njeno konzerviranje in zagotovili boljše skladiščenje ter s tem preprečili izgube zaradi pokvarjenosti, ki so trenutno v državah v razvoju po vsem svetu zelo visoke, poleg tega naj bi izboljšali dostop do trga za lokalno prebivalstvo in mu zagotovili dostojno delo; poziva EU in države članice, naj si prizadevajo omogočiti prenos tehnologij, znanja in podpore v države v razvoju za krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj podpre razvoj kmetijsko-predelovalnih zmogljivosti partnerskih držav, da bi zmanjšali izgube po žetvi, podaljšali rok uporabnosti hrane, razširili njeno konzerviranje in zagotovili boljše skladiščenje ter s tem preprečili izgube zaradi pokvarjenosti, ki so trenutno v državah v razvoju po vsem svetu zelo visoke, poleg tega naj bi izboljšali dostop do trga za lokalno prebivalstvo in mu zagotovili dostojno delo; poziva EU in države članice, naj si prizadevajo omogočiti prenos tehnologij, znanja in podpore v države v razvoju za krepitev zmogljivosti;

| 27. | poziva Komisijo, naj upošteva vlogo sušnih in polsušnih zemljišč ter se pri tem posebej osredotoči na živinorejo, saj regije s sušnimi in polsušnimi zemljišči zagotovijo največ mesa za bolj urbanizirana območja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj upošteva vlogo sušnih in polsušnih zemljišč ter se pri tem posebej osredotoči na živinorejo, saj regije s sušnimi in polsušnimi zemljišči zagotovijo največ mesa za bolj urbanizirana območja;

| 28. | opozarja, da je pravica do ustrezne hrane splošna človekova pravica; poziva partnerske države, naj izvajajo prostovoljne smernice FAO o pravici do hrane; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je pravica do ustrezne hrane splošna človekova pravica; poziva partnerske države, naj izvajajo prostovoljne smernice FAO o pravici do hrane;

| 29. | opozarja, da mora kmetijski razvoj temeljiti na pravicah do hrane in njene pridelave; vztraja, da mora EU priznavati in zagovarjati, da morajo države v razvoju doseči zanesljivo preskrbo s hrano (tako v kvantitativnem kakor v kakovostnem smislu) in svojo pravico do čim večje samozadostnosti; v zvezi s tem poudarja zavezo EU za postopno odpravo izvoznih subvencij, sočasno s podobnimi ukrepi, ki so jih sprejele partnerice WTO; ob tem poudarja, da je treba lokalnemu prebivalstvu v teh državah zagotoviti enak dostop do hrane; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da mora kmetijski razvoj temeljiti na pravicah do hrane in njene pridelave; vztraja, da mora EU priznavati in zagovarjati, da morajo države v razvoju doseči zanesljivo preskrbo s hrano (tako v kvantitativnem kakor v kakovostnem smislu) in svojo pravico do čim večje samozadostnosti; v zvezi s tem poudarja zavezo EU za postopno odpravo izvoznih subvencij, sočasno s podobnimi ukrepi, ki so jih sprejele partnerice WTO; ob tem poudarja, da je treba lokalnemu prebivalstvu v teh državah zagotoviti enak dostop do hrane;

| 30. | opozarja na pomen koncepta o zanesljivi preskrbi s hrano, ki pomeni sposobnost države ali regije, da demokratično izvaja svoje kmetijske in prehranske politike, prednostne naloge in strategije s pomočjo trajnostnega kmetijskega modela; opozarja, da sedanje proizvodne zmogljivosti v nekaterih državah v razvoju morda ne zadostujejo za potrebe in bi za dosego dolgoročno zanesljive preskrbe s hrano morali zmanjšati odvisnost od uvoza s krepitvijo domačih zmogljivosti; |
| --- | --- |

30.

opozarja na pomen koncepta o zanesljivi preskrbi s hrano, ki pomeni sposobnost države ali regije, da demokratično izvaja svoje kmetijske in prehranske politike, prednostne naloge in strategije s pomočjo trajnostnega kmetijskega modela; opozarja, da sedanje proizvodne zmogljivosti v nekaterih državah v razvoju morda ne zadostujejo za potrebe in bi za dosego dolgoročno zanesljive preskrbe s hrano morali zmanjšati odvisnost od uvoza s krepitvijo domačih zmogljivosti;

| 31. | opozarja na pomen upravljanja v zanesljivi preskrbi s hrano, kar pomeni svetoven okvir s poudarkom na prehranski politiki, ki presega zgolj pomoč v hrani, sodelovanje med donatorji ter med donatorji in prejemniki pomoči z okrepljenim lokalnim partnerstvom, ter poudarja osrednjo vlogo politike države prejemnice pri zavezi, da bo zagotovila temeljne javne dobrine, kot so mir v državi in naložbe v podeželsko infrastrukturo; |
| --- | --- |

31.

opozarja na pomen upravljanja v zanesljivi preskrbi s hrano, kar pomeni svetoven okvir s poudarkom na prehranski politiki, ki presega zgolj pomoč v hrani, sodelovanje med donatorji ter med donatorji in prejemniki pomoči z okrepljenim lokalnim partnerstvom, ter poudarja osrednjo vlogo politike države prejemnice pri zavezi, da bo zagotovila temeljne javne dobrine, kot so mir v državi in naložbe v podeželsko infrastrukturo;

| 32. | pozdravlja odločitev o vključitvi prehranske razsežnosti v programe EU; poziva Komisijo, naj o tej razsežnosti pripravi posebno sporočilo; poziva k trajni vključitvi prehrambnega vidika v politike za zanesljivo preskrbo s hrano in posege v kmetijskem sektorju; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja odločitev o vključitvi prehranske razsežnosti v programe EU; poziva Komisijo, naj o tej razsežnosti pripravi posebno sporočilo; poziva k trajni vključitvi prehrambnega vidika v politike za zanesljivo preskrbo s hrano in posege v kmetijskem sektorju;

| 33. | poziva Komisijo, naj prizna temeljno vlogo žensk kot malih kmetic pri zanesljivi preskrbi s hrano in varno prehrano, ter naj vlaga v programe, ki jih posebej podpirajo; opozarja, da pomen žensk pri doseganju zanesljive preskrbe s hrano zanje in za njihove otroke še vedno ni ustrezno priznan, zato je treba zaščititi preživljanje žensk in razširiti znanje o ustrezni prehrani; vztraja pri dejstvu, da se mora strategija EU osredotočiti tudi na izvajanje ukrepov, s katerimi bi lahko najbolj ranljivi, zlasti na podeželju, izkoristili možnosti za usposabljanje na področju kmetijstva, izobraževanje o prehrani, dobre zdravstvene in delovne pogoje ter po potrebi varnostno mrežo; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj prizna temeljno vlogo žensk kot malih kmetic pri zanesljivi preskrbi s hrano in varno prehrano, ter naj vlaga v programe, ki jih posebej podpirajo; opozarja, da pomen žensk pri doseganju zanesljive preskrbe s hrano zanje in za njihove otroke še vedno ni ustrezno priznan, zato je treba zaščititi preživljanje žensk in razširiti znanje o ustrezni prehrani; vztraja pri dejstvu, da se mora strategija EU osredotočiti tudi na izvajanje ukrepov, s katerimi bi lahko najbolj ranljivi, zlasti na podeželju, izkoristili možnosti za usposabljanje na področju kmetijstva, izobraževanje o prehrani, dobre zdravstvene in delovne pogoje ter po potrebi varnostno mrežo;

| 34. | poziva Komisijo in mednarodne organizacije, kot je FAO, naj se še naprej posvetujejo s civilno družbo in nedržavnimi akterji v svetovnem merilu, zlasti z organizacijami kmetov, ribičev in rejcev, katerih vključenost in prispevek sta bistvena za sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje proizvodnje hrane; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in mednarodne organizacije, kot je FAO, naj se še naprej posvetujejo s civilno družbo in nedržavnimi akterji v svetovnem merilu, zlasti z organizacijami kmetov, ribičev in rejcev, katerih vključenost in prispevek sta bistvena za sprejetje posebnih ukrepov za izboljšanje proizvodnje hrane;

| 35. | meni, da bi lahko glede na demografske napovedi FAO, da bo več kot polovica prebivalstva držav v razvoju (približno 3,5 milijarde ljudi) leta 2025 živela na urbanih območjih, politična podpora vrtnarjenju na urbanih območjih ponudila izhod iz revščine, saj so začetni stroški nizki, proizvodni cikli kratki, prihodek glede na čas, tla in vodo pa visok, hkrati pa bodo nova velemesta bolj zelena; |
| --- | --- |

35.

meni, da bi lahko glede na demografske napovedi FAO, da bo več kot polovica prebivalstva držav v razvoju (približno 3,5 milijarde ljudi) leta 2025 živela na urbanih območjih, politična podpora vrtnarjenju na urbanih območjih ponudila izhod iz revščine, saj so začetni stroški nizki, proizvodni cikli kratki, prihodek glede na čas, tla in vodo pa visok, hkrati pa bodo nova velemesta bolj zelena;

| 36. | poziva EU, naj podpre pobudo OZN o socialnem pragu, ki bi prispevala k zadovoljevanju osnovnih potreb revnega prebivalstva po hrani; |
| --- | --- |

36.

poziva EU, naj podpre pobudo OZN o socialnem pragu, ki bi prispevala k zadovoljevanju osnovnih potreb revnega prebivalstva po hrani;

| 37. | poziva Komisijo, naj se osredotoči na podhranjenost, predvsem pri materah in dojenčkih, in naj v svojo razvojno politiko vključi premišljene in večsektorske prehranske strategije; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj se osredotoči na podhranjenost, predvsem pri materah in dojenčkih, in naj v svojo razvojno politiko vključi premišljene in večsektorske prehranske strategije;

| 38. | opozarja na izjavo posebnega poročevalca ZN o pravici do hrane, da je udeležba kmetov bistvena za uspeh ekoloških kmetijskih praks in da spodbuja stalno izobraževanje kmetov; zato spodbuja proizvajalce hrane v državah v razvoju, naj se vključijo v svetovne in lokalne nevladne organizacije in kmetijske zadruge; |
| --- | --- |

38.

opozarja na izjavo posebnega poročevalca ZN o pravici do hrane, da je udeležba kmetov bistvena za uspeh ekoloških kmetijskih praks in da spodbuja stalno izobraževanje kmetov; zato spodbuja proizvajalce hrane v državah v razvoju, naj se vključijo v svetovne in lokalne nevladne organizacije in kmetijske zadruge;

| 39. | poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata in si prizadevata za izvedbo inovativnih finančnih instrumentov, kot je mednarodni davek na finančne transakcije; opozarja, da je treba te instrumente dodati cilju, ki so ga določili Združeni narodi, da se 0,7 % BND nameni razvojnemu sodelovanju; hkrati poudarja, da morajo države v razvoju okrepiti svoja prizadevanja na davčnem področju, predvsem pri pobiranju davkov in boju proti davčnim utajam; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo in Svet, naj spodbujata in si prizadevata za izvedbo inovativnih finančnih instrumentov, kot je mednarodni davek na finančne transakcije; opozarja, da je treba te instrumente dodati cilju, ki so ga določili Združeni narodi, da se 0,7 % BND nameni razvojnemu sodelovanju; hkrati poudarja, da morajo države v razvoju okrepiti svoja prizadevanja na davčnem področju, predvsem pri pobiranju davkov in boju proti davčnim utajam;

Učinkoviti ukrepi za boj proti nestanovitnosti cen hrane in nenadzorovanemu pridobivanju zemljišč: omejevanje špekulacij na trgih živil in kmetijskih proizvodov

| 40. | izraža svojo zaskrbljenost, ker je bilo leto 2008 kot leto svetovne prehranske krize tudi leto z največjo letino pšenice v svetovni zgodovini, glede na to pa poudarja negativno vlogo špekulacij pri indeksih cen blaga; |
| --- | --- |

40.

izraža svojo zaskrbljenost, ker je bilo leto 2008 kot leto svetovne prehranske krize tudi leto z največjo letino pšenice v svetovni zgodovini, glede na to pa poudarja negativno vlogo špekulacij pri indeksih cen blaga;

| 41. | opozarja na strukturne vzroke za nestanovitnost cen in odločno poudarja, da so jo bistveno poslabšale špekulacije z izvedenimi instrumenti z osnovnimi živili; podpira ugotovitve posebnega poročevalca ZN o pravici do hrane glede vpliva velikih vlagateljev na indekse cen blaga; |
| --- | --- |

41.

opozarja na strukturne vzroke za nestanovitnost cen in odločno poudarja, da so jo bistveno poslabšale špekulacije z izvedenimi instrumenti z osnovnimi živili; podpira ugotovitve posebnega poročevalca ZN o pravici do hrane glede vpliva velikih vlagateljev na indekse cen blaga;

| 42. | poudarja, da so v zadnjem času na stabilnost živilskih trgov negativno vplivali tudi številni drugi nepredvidljivi dejavniki, vključno s katastrofo na Japonskem, valom političnih nemirov brez primere, ki so zajeli številne države v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, ponovnim znatnim zvišanjem cen nafte ter dolgotrajno negotovostjo na finančnih trgih in v svetovnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da so v zadnjem času na stabilnost živilskih trgov negativno vplivali tudi številni drugi nepredvidljivi dejavniki, vključno s katastrofo na Japonskem, valom političnih nemirov brez primere, ki so zajeli številne države v severni Afriki in na Bližnjem vzhodu, ponovnim znatnim zvišanjem cen nafte ter dolgotrajno negotovostjo na finančnih trgih in v svetovnem gospodarstvu;

| 43. | meni, da finančno špekuliranje in večja liberalizacija finančnih trgov ter trgovanje s kmetijskimi proizvodi precej prispevajo k nestanovitnosti cen in da je treba uvesti regulativne mehanizme za zagotavljanje določene stabilnosti trgov; meni, da je treba izboljšati preglednost trga, da bi zagotovili pošteno plačilo za kmete in vzdržen sektor, ki bo omogočil zanesljivo preskrbo s hrano; zlasti poziva k jasni opredelitvi akterjev, vključenih v trgovino s hrano, in k poglobljeni analizi mehanizmov prenosa špekulacij na živilske proizvode na lokalnih in svetovnih trgih; |
| --- | --- |

43.

meni, da finančno špekuliranje in večja liberalizacija finančnih trgov ter trgovanje s kmetijskimi proizvodi precej prispevajo k nestanovitnosti cen in da je treba uvesti regulativne mehanizme za zagotavljanje določene stabilnosti trgov; meni, da je treba izboljšati preglednost trga, da bi zagotovili pošteno plačilo za kmete in vzdržen sektor, ki bo omogočil zanesljivo preskrbo s hrano; zlasti poziva k jasni opredelitvi akterjev, vključenih v trgovino s hrano, in k poglobljeni analizi mehanizmov prenosa špekulacij na živilske proizvode na lokalnih in svetovnih trgih;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj s konkretnimi ukrepi učinkovito preprečijo finančne špekulacije pri žitih in hrani; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj s konkretnimi ukrepi učinkovito preprečijo finančne špekulacije pri žitih in hrani;

| 45. | meni, da se izvedeni finančni instrumenti za blago razlikujejo od drugih izvedenih finančnih instrumentov in da je treba dostop do tega trga bolje regulirati; |
| --- | --- |

45.

meni, da se izvedeni finančni instrumenti za blago razlikujejo od drugih izvedenih finančnih instrumentov in da je treba dostop do tega trga bolje regulirati;

| 46. | meni, da mora Evropska unija sprejeti ukrepe za ponovno vzpostavitev svetovne zaloge hrane, ki je po rekordno nizki ravni leta 2007 prispevala k špekulacijam, ki vplivajo na svetovne cene kmetijskih proizvodov in imajo zaskrbljujoče učinke na države v razvoju; |
| --- | --- |

46.

meni, da mora Evropska unija sprejeti ukrepe za ponovno vzpostavitev svetovne zaloge hrane, ki je po rekordno nizki ravni leta 2007 prispevala k špekulacijam, ki vplivajo na svetovne cene kmetijskih proizvodov in imajo zaskrbljujoče učinke na države v razvoju;

| 47. | zahteva povečanje ter boljše upravljanje in skladiščenje fizičnih zalog žita in hrane na nacionalni in regionalni ravni ter okrepitev mednarodnega usklajevanja in spremljanja, da bi se tako zoperstavili nestanovitnosti cen hrane in omogočili boljši in hitrejši odziv na prehranske krize; |
| --- | --- |

47.

zahteva povečanje ter boljše upravljanje in skladiščenje fizičnih zalog žita in hrane na nacionalni in regionalni ravni ter okrepitev mednarodnega usklajevanja in spremljanja, da bi se tako zoperstavili nestanovitnosti cen hrane in omogočili boljši in hitrejši odziv na prehranske krize;

| 48. | je resno zaskrbljen, ker tuji vlagatelji v državah v razvoju trenutno pridobivajo obsežna zemljišča, kar škodi tudi lokalnim malim in srednjim kmetom ter zanesljivi preskrbi s hrano na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; zato poziva EU, naj vlade držav v razvoju spodbudi k sprejetju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih kmetov, malih in srednjih kmetov, zlasti kmetic, ter preprečile prakse prisvajanja zemljišč, ki jih uporabljajo korporacije; |
| --- | --- |

48.

je resno zaskrbljen, ker tuji vlagatelji v državah v razvoju trenutno pridobivajo obsežna zemljišča, kar škodi tudi lokalnim malim in srednjim kmetom ter zanesljivi preskrbi s hrano na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; zato poziva EU, naj vlade držav v razvoju spodbudi k sprejetju zemljiške reforme, da bi zaščitile lastninske pravice avtohtonih kmetov, malih in srednjih kmetov, zlasti kmetic, ter preprečile prakse prisvajanja zemljišč, ki jih uporabljajo korporacije;

| 49. | poudarja, da morajo biti zemljišča dostopna vsem in da je treba okrepiti zemljiške in zakupne pravice malih lokalnih kmetov ter njihove pravice do uporabe ter povečati dostop lokalnih skupnosti do naravnih virov, da bi preprečili novo prilaščanje kmetijske zemlje, kar se v zaskrbljujočem obsegu že dogaja v nekaterih delih sveta, predvsem v Afriki; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da morajo biti zemljišča dostopna vsem in da je treba okrepiti zemljiške in zakupne pravice malih lokalnih kmetov ter njihove pravice do uporabe ter povečati dostop lokalnih skupnosti do naravnih virov, da bi preprečili novo prilaščanje kmetijske zemlje, kar se v zaskrbljujočem obsegu že dogaja v nekaterih delih sveta, predvsem v Afriki;

| 50. | upa, da bodo evropska pomoč in akcijski programi kar najbolje izkoristili znanje lokalnih kmetov o pridelavi hrane; |
| --- | --- |

50.

upa, da bodo evropska pomoč in akcijski programi kar najbolje izkoristili znanje lokalnih kmetov o pridelavi hrane;

| 51. | spodbuja sprejetje prostovoljnih smernic FAO o pridobivanju zemljišč in zagotovitev njihovega participativnega izvajanja, vendar hkrati zahteva tudi stroge zavezujoče nacionalne in mednarodne predpise o pridobivanju zemljišč; poudarja, da morajo biti pogajanja o pogodbah pregledna in omogočati sodelovanje parlamentov in izvoljenih predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti po posvetovanju s civilno družbo; |
| --- | --- |

51.

spodbuja sprejetje prostovoljnih smernic FAO o pridobivanju zemljišč in zagotovitev njihovega participativnega izvajanja, vendar hkrati zahteva tudi stroge zavezujoče nacionalne in mednarodne predpise o pridobivanju zemljišč; poudarja, da morajo biti pogajanja o pogodbah pregledna in omogočati sodelovanje parlamentov in izvoljenih predstavnikov lokalnih in regionalnih oblasti po posvetovanju s civilno družbo;

| 52. | meni, da je treba lokalnim skupnostim in institucijam zagotoviti pogajalska pooblastila in zmogljivosti, ki jim bodo omogočile razvoj lokalnega kmetijstva; predlaga pripravo kodeksa ravnanja, da bi vlagatelje spodbudili, naj svoje dejavnosti osredotočijo na povečanje kmetijske proizvodnje in izboljšanje življenja lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

52.

meni, da je treba lokalnim skupnostim in institucijam zagotoviti pogajalska pooblastila in zmogljivosti, ki jim bodo omogočile razvoj lokalnega kmetijstva; predlaga pripravo kodeksa ravnanja, da bi vlagatelje spodbudili, naj svoje dejavnosti osredotočijo na povečanje kmetijske proizvodnje in izboljšanje življenja lokalnih skupnosti;

| 53. | opozarja, da tuji vlagatelji ne pridobivajo le zemljišč, ampak tudi ribolovna dovoljenja; poudarja potrebo po preglednosti in možnostih za sodelovanje nacionalnih parlamentov in civilne družbe pri pogajanjih o pogodbah, pa tudi, da je treba pripraviti seznam sporazumov, sklenjenih v javnem sektorju; |
| --- | --- |

53.

opozarja, da tuji vlagatelji ne pridobivajo le zemljišč, ampak tudi ribolovna dovoljenja; poudarja potrebo po preglednosti in možnostih za sodelovanje nacionalnih parlamentov in civilne družbe pri pogajanjih o pogodbah, pa tudi, da je treba pripraviti seznam sporazumov, sklenjenih v javnem sektorju;

| 54. | poziva k vzpostavitvi mehanizmov, ki preprečujejo onemogočanje lokalnih kmetov s ponujanjem nižjih cen in omejevanje njihovih zmogljivosti za pridelavo hrane za lokalno prebivalstvo; |
| --- | --- |

54.

poziva k vzpostavitvi mehanizmov, ki preprečujejo onemogočanje lokalnih kmetov s ponujanjem nižjih cen in omejevanje njihovih zmogljivosti za pridelavo hrane za lokalno prebivalstvo;

| 55. | opozarja Komisijo in partnerske države, da sistemi ekološkega kmetovanja pozitivno prispevajo k ublažitvi učinkov podnebnih sprememb in da je zanesljiva preskrba s hrano dolgoročno odvisna od obravnavanja učinkov kmetijske proizvodnje na okolje, tako da se zaščitijo naravni viri in preskrba s hrano; vendar poudarja, da mora biti glavni namen kmetijske pomoči regijam, ki se spopadajo z izrednimi razmerami zaradi nezanesljive preskrbe s hrano ali lakote, povečanje proizvodnje hrane in dostopa do nje; |
| --- | --- |

55.

opozarja Komisijo in partnerske države, da sistemi ekološkega kmetovanja pozitivno prispevajo k ublažitvi učinkov podnebnih sprememb in da je zanesljiva preskrba s hrano dolgoročno odvisna od obravnavanja učinkov kmetijske proizvodnje na okolje, tako da se zaščitijo naravni viri in preskrba s hrano; vendar poudarja, da mora biti glavni namen kmetijske pomoči regijam, ki se spopadajo z izrednimi razmerami zaradi nezanesljive preskrbe s hrano ali lakote, povečanje proizvodnje hrane in dostopa do nje;

| 56. | pozdravlja prizadevanja skupine držav G20 za obvladanje nestanovitnosti cen in zanesljivo preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

56.

pozdravlja prizadevanja skupine držav G20 za obvladanje nestanovitnosti cen in zanesljivo preskrbo s hrano;

| 57. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi zmanjševanja naravnih virov in ohranjanja pogojev za učinkovito kmetijsko proizvodnjo, vključno s kakovostjo tal, dostopom do vodnih virov in preprečevanjem onesnaženja okolja; vztraja, da bi morale imeti vse zainteresirane strani, zlasti pa kmetje, lokalne in regionalne oblasti ter organizacije civilne družbe, pomembno vlogo pri pripravi strategije za trajnostni razvoj kmetijstva; |
| --- | --- |

57.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi zmanjševanja naravnih virov in ohranjanja pogojev za učinkovito kmetijsko proizvodnjo, vključno s kakovostjo tal, dostopom do vodnih virov in preprečevanjem onesnaženja okolja; vztraja, da bi morale imeti vse zainteresirane strani, zlasti pa kmetje, lokalne in regionalne oblasti ter organizacije civilne družbe, pomembno vlogo pri pripravi strategije za trajnostni razvoj kmetijstva;

Skladnost politik za razvoj: učinek politik EU za zanesljivo preskrbo s hrano na svetovni ravni

| 58. | meni, da razvoj agrogoriv ne sme ogrožati zanesljive preskrbe s hrano; zato poziva k uravnoteženemu pristopu, ki daje prednost novi generaciji agrogoriv, ki uporabljajo kmetijske in gozdarske odpadke (slama in drugi rastlinski odpadki, živalski gnoj, bioplin itd.) namesto rastlin za prehrano, da bi preprečili medsebojno konkurenco proizvodnje hrane in energije; meni tudi, da bi EU morala zagotoviti, da uvoz agrogoriv iz držav v razvoju spoštuje merila o trajnosti; |
| --- | --- |

58.

meni, da razvoj agrogoriv ne sme ogrožati zanesljive preskrbe s hrano; zato poziva k uravnoteženemu pristopu, ki daje prednost novi generaciji agrogoriv, ki uporabljajo kmetijske in gozdarske odpadke (slama in drugi rastlinski odpadki, živalski gnoj, bioplin itd.) namesto rastlin za prehrano, da bi preprečili medsebojno konkurenco proizvodnje hrane in energije; meni tudi, da bi EU morala zagotoviti, da uvoz agrogoriv iz držav v razvoju spoštuje merila o trajnosti;

| 59. | poziva, naj se pri pripravi skupne kmetijske politike po letu 2013 zavzame bolj globalna perspektiva, ki bi morala upoštevati načelo, naj se ne škodi živilskim trgom v državah v razvoju; |
| --- | --- |

59.

poziva, naj se pri pripravi skupne kmetijske politike po letu 2013 zavzame bolj globalna perspektiva, ki bi morala upoštevati načelo, naj se ne škodi živilskim trgom v državah v razvoju;

| 60. | poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka skupne kmetijske politike, kjer bo preučila zunanji vpliv te politike na mednarodne živilske trge in na zanesljivo preskrbo s hrano v državah v razvoju; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj izvede oceno učinka skupne kmetijske politike, kjer bo preučila zunanji vpliv te politike na mednarodne živilske trge in na zanesljivo preskrbo s hrano v državah v razvoju;

| 61. | poziva Komisijo, naj razišče problematiko zavržene hrane v Evropski uniji, saj naj bi v smeteh končalo do 40 % vse razpoložljive hrane, med drugim tudi hrana, pridelana v državah v razvoju in uvožena v EU, ter naj predlaga učinkovite ukrepe za reševanje tega problema in za izboljšanje vzorcev potrošnje; |
| --- | --- |

61.

poziva Komisijo, naj razišče problematiko zavržene hrane v Evropski uniji, saj naj bi v smeteh končalo do 40 % vse razpoložljive hrane, med drugim tudi hrana, pridelana v državah v razvoju in uvožena v EU, ter naj predlaga učinkovite ukrepe za reševanje tega problema in za izboljšanje vzorcev potrošnje;

| 62. | poziva k postopni popolni odpravi izvoznih nadomestil; |
| --- | --- |

62.

poziva k postopni popolni odpravi izvoznih nadomestil;

| 63. | vztraja, naj Komisija zagotovi, da bo zunanja razsežnost sedanje reforme skupne ribiške politike usklajena z razvojnimi politikami EU; |
| --- | --- |

63.

vztraja, naj Komisija zagotovi, da bo zunanja razsežnost sedanje reforme skupne ribiške politike usklajena z razvojnimi politikami EU;

| 64. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, spoštovale kodeks odgovornega ribištva FAO, predvsem priporočilo o odobritvi preferencialnega dostopa do ribolovnih virov malim lokalnim ribičem; |
| --- | --- |

64.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o partnerstvu v ribiškem sektorju, spoštovale kodeks odgovornega ribištva FAO, predvsem priporočilo o odobritvi preferencialnega dostopa do ribolovnih virov malim lokalnim ribičem;

| 65. | poudarja, da je sektor ribištva v številnih državah bistvenega pomena za zaposlovanje in zanesljivo preskrbo s hrano in da bi morale biti zato vse države v razvoju upravičene do sektorske pomoči EU, da bi lahko razvile lastno trajnostno ribiško industrijo ter raziskovale, nadzorovale in se borile proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je sektor ribištva v številnih državah bistvenega pomena za zaposlovanje in zanesljivo preskrbo s hrano in da bi morale biti zato vse države v razvoju upravičene do sektorske pomoči EU, da bi lahko razvile lastno trajnostno ribiško industrijo ter raziskovale, nadzorovale in se borile proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 66. | poziva k reformam, ki bodo povečale možnosti držav v razvoju za dostop do trgov in jim omogočile konkurenčno delovanje na nacionalnih in regionalnih trgih; |
| --- | --- |

66.

poziva k reformam, ki bodo povečale možnosti držav v razvoju za dostop do trgov in jim omogočile konkurenčno delovanje na nacionalnih in regionalnih trgih;

| 67. | opozarja, da mora Evropska unija zagotoviti čim večjo usklajenost svojih politik sodelovanja in razvoja ter trgovinskih politik, pri čemer naj upošteva potrebe in skrbi držav članic EU ter držav v razvoju; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da mora Evropska unija zagotoviti čim večjo usklajenost svojih politik sodelovanja in razvoja ter trgovinskih politik, pri čemer naj upošteva potrebe in skrbi držav članic EU ter držav v razvoju;

| 68. | meni, da mora EU podpreti regionalno povezovanje in trajnostni razvoj lokalnih kmetijskih trgov v državah v razvoju ter zlasti regionalne trgovinske sporazume, ki spodbujajo razvoj trajnostnih in uspešnih zmogljivosti za proizvodnjo in predelavo na lokalni ravni ter dodeliti znaten del svoje razvojne pomoči v ta namen; |
| --- | --- |

68.

meni, da mora EU podpreti regionalno povezovanje in trajnostni razvoj lokalnih kmetijskih trgov v državah v razvoju ter zlasti regionalne trgovinske sporazume, ki spodbujajo razvoj trajnostnih in uspešnih zmogljivosti za proizvodnjo in predelavo na lokalni ravni ter dodeliti znaten del svoje razvojne pomoči v ta namen;

| 69. | znova izraža zaskrbljenost, da trgovinska strategija EU včasih ne zagotavlja razvojno usmerjenega pristopa; zato poziva k sprejetju pravičnih in razvojno usmerjenih trgovinskih sporazumov, saj so bistvena prvina svetovnega odziva za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano; |
| --- | --- |

69.

znova izraža zaskrbljenost, da trgovinska strategija EU včasih ne zagotavlja razvojno usmerjenega pristopa; zato poziva k sprejetju pravičnih in razvojno usmerjenih trgovinskih sporazumov, saj so bistvena prvina svetovnega odziva za zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano;

| 70. | opozarja, da zahteva zanesljivost preskrbe s hrano skladnost in usklajevanje različnih sektorskih politik na ravni Evropske unije, in sicer razvojne politike, skupne kmetijske politike, skupne trgovinske politike, energetske politike in raziskovalnih programov; |
| --- | --- |

70.

opozarja, da zahteva zanesljivost preskrbe s hrano skladnost in usklajevanje različnih sektorskih politik na ravni Evropske unije, in sicer razvojne politike, skupne kmetijske politike, skupne trgovinske politike, energetske politike in raziskovalnih programov;

| 71. | meni, da mora Komisija podpirati stročnice v Evropski uniji, da bi Uniji zagotovili večjo neodvisnost, kar bo prispevalo tudi k diverzifikaciji kmetijstva v državah v razvoju, kjer kmetijske politike pogosto delujejo izključno na podlagi izvoza in dostopa do zunanjih trgov ter v škodo blaginje in potreb lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

71.

meni, da mora Komisija podpirati stročnice v Evropski uniji, da bi Uniji zagotovili večjo neodvisnost, kar bo prispevalo tudi k diverzifikaciji kmetijstva v državah v razvoju, kjer kmetijske politike pogosto delujejo izključno na podlagi izvoza in dostopa do zunanjih trgov ter v škodo blaginje in potreb lokalnih skupnosti;

| 72. | poziva Komisijo, naj se v tekočih pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu osredotoči na vprašanja razvoja ter poveča manevrski prostor držav v razvoju pri trgovinskih pravilih in jim omogoči zlasti uporabo zaščitnih klavzul, da bi dosegli endogen in trajnosten razvoj gospodarskih zmogljivosti v državah v razvoju; poudarja, da omejevanje izvoza in zaščita mladih gospodarskih panog v državah v razvoju predstavljata razvojni orodji, ki ju je mogoče uporabiti za krepitev lokalne proizvodnje in zanesljive preskrbe s hrano; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije odločno podpre razvoj; poziva Komisijo, naj v pogajanjih o mednarodni trgovini uporabi pristop s temeljem na človekovih pravicah in naj v sporazume s tretjimi državami vključi tudi ocene učinka na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

72.

poziva Komisijo, naj se v tekočih pogajanjih o sporazumih o gospodarskem partnerstvu osredotoči na vprašanja razvoja ter poveča manevrski prostor držav v razvoju pri trgovinskih pravilih in jim omogoči zlasti uporabo zaščitnih klavzul, da bi dosegli endogen in trajnosten razvoj gospodarskih zmogljivosti v državah v razvoju; poudarja, da omejevanje izvoza in zaščita mladih gospodarskih panog v državah v razvoju predstavljata razvojni orodji, ki ju je mogoče uporabiti za krepitev lokalne proizvodnje in zanesljive preskrbe s hrano; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih v okviru Svetovne trgovinske organizacije odločno podpre razvoj; poziva Komisijo, naj v pogajanjih o mednarodni trgovini uporabi pristop s temeljem na človekovih pravicah in naj v sporazume s tretjimi državami vključi tudi ocene učinka na področju človekovih pravic;

| 73. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo konvencijo, ki bo temeljila na dejanskih potrebah in kjer bo raven pomoči, ki jo v hrani zagotavljajo donatorice, povezana s potrebami ljudi in z zagotovljenim obsegom lokalnega odkupa v državah prejemnicah; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo konvencijo, ki bo temeljila na dejanskih potrebah in kjer bo raven pomoči, ki jo v hrani zagotavljajo donatorice, povezana s potrebami ljudi in z zagotovljenim obsegom lokalnega odkupa v državah prejemnicah;

| 74. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti, razpoložljivih informacij in nezadostnega sodelovanja ustreznih zainteresiranih strani v sedanjih pogajanjih o konvenciji o pomoči v hrani; |
| --- | --- |

74.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi pomanjkanja preglednosti, razpoložljivih informacij in nezadostnega sodelovanja ustreznih zainteresiranih strani v sedanjih pogajanjih o konvenciji o pomoči v hrani;

*

* *

| 75. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

75.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 354, 31.12.2008, str. 62.

(2)  UL C 263 E, 16.10.2008, str. 621.

(3)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 71.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0071.

(5)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 201.

(6)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 10.

(7)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 69.

(8)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 47.

(9)  Sprejeta besedila, AKP-EU/100.879/10/konč.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/86

---

Torek, 27. september 2011Enostranske izjave v zapisniku sej Sveta

P7_TA(2011)0411

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o enostranskih izjavah v zapisniku sej Sveta (2011/2090(INI))

2013/C 56 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov predsedniku Odbora za ustavne zadeve z dne 8. decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma predsednika konference predsednikov odborov predsedniku Odbora za ustavne zadeve z dne 8. decembra 2009,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 22. decembra 1998 o skupnih smernicah za pripravo kakovostnih pravnih aktov Skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 22. decembra 1998 o skupnih smernicah za pripravo kakovostnih pravnih aktov Skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju odgovorov Sveta in Komisije na pisni vprašanji P-3977/2010 in E-3981/2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovorov Sveta in Komisije na pisni vprašanji P-3977/2010 in E-3981/2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0269/2011),

| A. | ker je Sodišče jasno in izključno pristojno, da odloča o razlagi primarnega in sekundarnega prava Unije, |
| --- | --- |

A.

ker je Sodišče jasno in izključno pristojno, da odloča o razlagi primarnega in sekundarnega prava Unije,

| B. | ker je Sodišče večkrat potrdilo, da izjave niso pravno zavezujoče, |
| --- | --- |

B.

ker je Sodišče večkrat potrdilo, da izjave niso pravno zavezujoče,

| C. | ker je Svet zavezan, da v zakonodajnih postopkih Parlament celovito obvešča o svojem stališču (2), |
| --- | --- |

C.

ker je Svet zavezan, da v zakonodajnih postopkih Parlament celovito obvešča o svojem stališču (2),

| D. | ker so po Pogodbi institucije zavezane, da med seboj lojalno sodelujejo (3), |
| --- | --- |

D.

ker so po Pogodbi institucije zavezane, da med seboj lojalno sodelujejo (3),

| E. | ker bi lahko enostranske izjave držav članic ali Sveta neugodno učinkovale na zakonodajna pooblastila Parlamenta ter ker škodijo kakovosti pravnih aktov Unije in slabijo načelo pravne varnosti, |
| --- | --- |

E.

ker bi lahko enostranske izjave držav članic ali Sveta neugodno učinkovale na zakonodajna pooblastila Parlamenta ter ker škodijo kakovosti pravnih aktov Unije in slabijo načelo pravne varnosti,

| F. | ker nobena izjava v zapisniku sej Sveta ali spravnega odbora ne more na kateri koli stopnji zakonodajnega postopka vnaprej določiti izid pogajanj med dvema vejama zakonodajne oblasti, |
| --- | --- |

F.

ker nobena izjava v zapisniku sej Sveta ali spravnega odbora ne more na kateri koli stopnji zakonodajnega postopka vnaprej določiti izid pogajanj med dvema vejama zakonodajne oblasti,

| 1. | ponovno potrjuje, da izjave in deklaracije, ki niso vključene v zakonodajno besedilo, se pa nanj nanašajo, ne glede na to, ali jih je podala ena ali več držav članic, niso pravno zavezujoče in bi lahko oslabile skladnost in jasno razlago prava EU; |
| --- | --- |

1.

ponovno potrjuje, da izjave in deklaracije, ki niso vključene v zakonodajno besedilo, se pa nanj nanašajo, ne glede na to, ali jih je podala ena ali več držav članic, niso pravno zavezujoče in bi lahko oslabile skladnost in jasno razlago prava EU;

| 2. | vztraja, da enostranske izjave ne smejo zmanjšati ali ogroziti potrebe vseh držav po sistematičnem spremljanju discipline pri objavljanju korelacijskih tabel, da bi opredelili načine in metode za prenos zakonodaje EU v domačo zakonodajo, kar je v interesu učinkovitega in preglednega izvajanja zakonodaje po vsej Uniji; |
| --- | --- |

2.

vztraja, da enostranske izjave ne smejo zmanjšati ali ogroziti potrebe vseh držav po sistematičnem spremljanju discipline pri objavljanju korelacijskih tabel, da bi opredelili načine in metode za prenos zakonodaje EU v domačo zakonodajo, kar je v interesu učinkovitega in preglednega izvajanja zakonodaje po vsej Uniji;

| 3. | poziva k temu, da je treba Parlament obveščati o vseh izjavah, vendar naj se izjave držav članic ne objavijo v seriji L Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

poziva k temu, da je treba Parlament obveščati o vseh izjavah, vendar naj se izjave držav članic ne objavijo v seriji L Uradnega lista Evropske unije;

| 4. | poziva Svet, naj zapisnike o zakonodajnem delu svojih sej ne samo Parlamentu, temveč hkrati tudi nacionalnim parlamentom in vladam držav članic; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj zapisnike o zakonodajnem delu svojih sej ne samo Parlamentu, temveč hkrati tudi nacionalnim parlamentom in vladam držav članic;

| 5. | si pridržuje pravico do uporabe vseh razpoložljivih zakonitih sredstev v primeru, da bi bile enostranske izjave namerno namenjene doseganju pravnega učinka; |
| --- | --- |

5.

si pridržuje pravico do uporabe vseh razpoložljivih zakonitih sredstev v primeru, da bi bile enostranske izjave namerno namenjene doseganju pravnega učinka;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj na podlagi člena 295 PDEU s Parlamentom začneta pogajanja za posodobitev skupne izjave o praktičnih ureditvah za postopek soodločanja (zdaj redni zakonodajni postopek), da bi se upoštevalo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in jasno razmejilo področje uporabe enostranskih izjav; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj na podlagi člena 295 PDEU s Parlamentom začneta pogajanja za posodobitev skupne izjave o praktičnih ureditvah za postopek soodločanja (zdaj redni zakonodajni postopek), da bi se upoštevalo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in jasno razmejilo področje uporabe enostranskih izjav;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 73, 17.3.1999, str. 1.

(2)  Člen 294 PDEU (v prvi obravnavi).

(3)  Člen 13 PEU.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/87 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/87

---

Torek, 27. september 2011Nova trgovinska politika za Evropo v okviru strategije EU 2020

P7_TA(2011)0412

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (2010/2152(INI))

2013/C 56 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve – Trgovinska politika je temeljna sestavina strategije EU 2020" (KOM(2010)0612),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "EU 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "EU 2020: strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Globalna Evropa: konkurenca v svetu. Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Globalna Evropa: konkurenca v svetu. Prispevek k strategiji EU za gospodarsko rast in delovna mesta" (KOM(2006)0567),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o Evropi 2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pri pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trenutnem stanju pri pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. maja 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Japonsko (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o trgovinskih odnosih med EU in Kanado (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. aprila 2011 o evropski mednarodni naložbeni politiki (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Republiko Korejo (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 5. maja 2009 z naslovom "Prispevek k trajnostnemu razvoju: vloga pravične trgovine in nevladnih sistemov zagotavljanja trajnosti, povezanih s trgovino" (KOM(2009)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu, Evropskemu parlamentu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru z dne 5. maja 2009 z naslovom "Prispevek k trajnostnemu razvoju: vloga pravične trgovine in nevladnih sistemov zagotavljanja trajnosti, povezanih s trgovino" (KOM(2009)0215),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter o socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. oktobra 2010 o trgovinskih odnosih Evropske Unije z Latinsko Ameriko (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. septembra 2010 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Turčijo (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o EU 2020 (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2009 o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Kitajsko (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. februarja 2009 o krepitvi vloge evropskih malih in srednje velikih podjetij v mednarodni trgovini (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vplivu ponarejanja na mednarodno trgovino (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom "Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2008 z naslovom "Najbolj oddaljene regije: prednost Evrope",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. septembra 2008 o trgovini s storitvami (17),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2008 o trgovini s surovinami in izdelki (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008: Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2008: Reformirani Svetovni trgovinski organizaciji naproti (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2008 o strategiji EU za olajšanje dostopa evropskim podjetjem na zunanje trge (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2007 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Korejo (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2007 o trgovinskih in gospodarskih odnosih s Korejo (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. maja 2007 o globalni Evropi – zunanji vidiki konkurenčnosti (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. oktobra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih med EU in Mercosurjem z namenom sklenitve medregionalnega pridružitvenega sporazuma (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. septembra 2006 o gospodarskih in trgovinskih odnosih Evropske unije z Indijo (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU–ZDA (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. junija 2006 o čezatlantskih gospodarskih odnosih EU–ZDA (25),

| — | ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta 17. in 18. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta 17. in 18. junija 2010,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenj Odbora za razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0255/2011),

Delež Evropske unije in Združenih držav Amerike v relativnem svetovnem BDP

   (26)

  se manjša, medtem ko so države v vzponu čedalje uspešnejše

| A. | ker je Evropska unija leta 2000, ob uvedbi lizbonske strategije, dosegala 25 % svetovnega BDP (merjeno v paritetah kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegala zgolj 18 %, kar je 28-odstotno zmanjšanje njenega relativnega gospodarskega rezultata, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija leta 2000, ob uvedbi lizbonske strategije, dosegala 25 % svetovnega BDP (merjeno v paritetah kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegala zgolj 18 %, kar je 28-odstotno zmanjšanje njenega relativnega gospodarskega rezultata,

| B. | ker sta dve največji razviti gospodarstvi, Evropska unija in Združene države Amerike, leta 2000 dosegali 48 % svetovnega BDP (v pariteti kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegali zgolj 35 %, kar je 27-odstotno zmanjšanje njunega relativnega skupnega gospodarskega rezultata, |
| --- | --- |

B.

ker sta dve največji razviti gospodarstvi, Evropska unija in Združene države Amerike, leta 2000 dosegali 48 % svetovnega BDP (v pariteti kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegali zgolj 35 %, kar je 27-odstotno zmanjšanje njunega relativnega skupnega gospodarskega rezultata,

| C. | ker sta dve največji gospodarstvi v vzponu, Kitajska in Indija, leta 2000 dosegali 10 % svetovnega BDP (v pariteti kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegali 25 %, kar je 150-odstotna rast njunega relativnega gospodarskega rezultata, |
| --- | --- |

C.

ker sta dve največji gospodarstvi v vzponu, Kitajska in Indija, leta 2000 dosegali 10 % svetovnega BDP (v pariteti kupne moči), medtem ko naj bi ga po današnjih ocenah leta 2020 dosegali 25 %, kar je 150-odstotna rast njunega relativnega gospodarskega rezultata,

To relativno zmanjšanje BDP Evropske unije se zrcali tudi v njenih trgovinskih rezultatih

   (27)

| D. | ker je Evropska unija leta 1999 dosegala 19 % vsega svetovnega izvoza blaga in leta 2009 17,1 % svetovnega izvoza, kar pomeni zmanjšanje njenega relativnega izvoznega rezultata za 10 %, |
| --- | --- |

D.

ker je Evropska unija leta 1999 dosegala 19 % vsega svetovnega izvoza blaga in leta 2009 17,1 % svetovnega izvoza, kar pomeni zmanjšanje njenega relativnega izvoznega rezultata za 10 %,

| E. | ker je Evropska unija leta 1999 dosegala 19,5 % vsega svetovnega uvoza blaga in leta 2009 17,6 % svetovnega uvoza, kar pomeni zmanjšanje njenega relativnega uvoza za 10 %, |
| --- | --- |

E.

ker je Evropska unija leta 1999 dosegala 19,5 % vsega svetovnega uvoza blaga in leta 2009 17,6 % svetovnega uvoza, kar pomeni zmanjšanje njenega relativnega uvoza za 10 %,

| F. | ker je se delež izvoza storitev v celotnem svetovnem izvozu Evropske unije od leta 1999 do 2009 povečal s 26,7 % na 30,2 % (28), |
| --- | --- |

F.

ker je se delež izvoza storitev v celotnem svetovnem izvozu Evropske unije od leta 1999 do 2009 povečal s 26,7 % na 30,2 % (28),

| G. | ker petdeset držav (trideset, če EU štejemo kot celoto) obvladuje osemdeset odstotkov svetovne trgovine, |
| --- | --- |

G.

ker petdeset držav (trideset, če EU štejemo kot celoto) obvladuje osemdeset odstotkov svetovne trgovine,

Tudi demografske spremembe

   (29)

  vplivajo na gospodarske rezultate

| H. | ker naj bi se število prebivalstva Evropske unije do leta 2035 povečalo za skoraj 5 %, čemur naj bi sledilo strmo upadanje, in ker naj bi se število delovno aktivnega prebivalstva v Evropski uniji začelo zmanjševati že po letu 2010, |
| --- | --- |

H.

ker naj bi se število prebivalstva Evropske unije do leta 2035 povečalo za skoraj 5 %, čemur naj bi sledilo strmo upadanje, in ker naj bi se število delovno aktivnega prebivalstva v Evropski uniji začelo zmanjševati že po letu 2010,

Gospodarstvo Evropske unije je močno odvisno od vključenosti v zunanjo rast

| I. | ker so rast, blaginja, delovna mesta in ohranjanje evropskega socialnega modela medsebojno povezani in drug drugega podpirajo, |
| --- | --- |

I.

ker so rast, blaginja, delovna mesta in ohranjanje evropskega socialnega modela medsebojno povezani in drug drugega podpirajo,

| J. | ker naj bi po ocenah Komisije do leta 2015 že 90 % svetovne rasti prispevale države zunaj Evropske unije, |
| --- | --- |

J.

ker naj bi po ocenah Komisije do leta 2015 že 90 % svetovne rasti prispevale države zunaj Evropske unije,

| K. | ker liberalizacija trgovine vodi v večjo produktivnost, prispeva k večji zunanji konkurenčnosti in bi lahko takoj pripomogla k neposredni gospodarski rasti za več kakor 1,5 % ter potrošnikom prinesla precejšnje koristi, |
| --- | --- |

K.

ker liberalizacija trgovine vodi v večjo produktivnost, prispeva k večji zunanji konkurenčnosti in bi lahko takoj pripomogla k neposredni gospodarski rasti za več kakor 1,5 % ter potrošnikom prinesla precejšnje koristi,

| L. | ker naj bi bilo po ocenah Komisije 18 % delovne sile v Evropski uniji, kar je 36 milijonov delovnih mest, odvisne od trgovinskih rezultatov Unije in ker primerjava med liberalizacijo trgovine in zaposlovanjem v zadnjih 10 letih kaže, da liberalizacija trgovine pripomore k zaposlovanju in ustvarjanju novih delovnih mest, |
| --- | --- |

L.

ker naj bi bilo po ocenah Komisije 18 % delovne sile v Evropski uniji, kar je 36 milijonov delovnih mest, odvisne od trgovinskih rezultatov Unije in ker primerjava med liberalizacijo trgovine in zaposlovanjem v zadnjih 10 letih kaže, da liberalizacija trgovine pripomore k zaposlovanju in ustvarjanju novih delovnih mest,

| M. | ker je ob upoštevanju demografskih napovedi za Evropsko unijo in njihovih negativnih posledic za rast nujno izkoristiti potencial rasti, ki spremlja povečanje produktivnosti in zunanjo trgovino, |
| --- | --- |

M.

ker je ob upoštevanju demografskih napovedi za Evropsko unijo in njihovih negativnih posledic za rast nujno izkoristiti potencial rasti, ki spremlja povečanje produktivnosti in zunanjo trgovino,

Prihodnja evropska strategija o trgovinski politiki bi morala upoštevati posebnosti industrije in ozemelj EU ter odvisnost od zunanje rasti

| N. | ker sporočilo Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve" predlaga ustrezne kratkoročne ukrepe, vendar ne razčleni prihodnje vloge Evropske unije v spremenjenem svetu, |
| --- | --- |

N.

ker sporočilo Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve" predlaga ustrezne kratkoročne ukrepe, vendar ne razčleni prihodnje vloge Evropske unije v spremenjenem svetu,

| O. | ker je Komisija predlagala uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami v okviru naložbene politike EU, |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija predlagala uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o prehodnih dogovorih za dvostranske sporazume o naložbah med državami članicami in tretjimi državami v okviru naložbene politike EU,

Evropski parlament je pričakoval pravo strategijo o prihodnji trgovini, ki bi upoštevala srednje- in dolgoročni razvoj dogodkov, vendar ne bi izhajala iz napačnih predstav o nespremenjenem položaju na svetovnem trgovinskem prizorišču

| 1. | na splošno odobrava trojni cilj pametne, vključujoče in trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020 in sporočilo Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve", in poziva Komisijo, naj predstavi v prihodnost usmerjeno in inovativno strategijo za trgovino in naložbe, pri tem pa upošteva nove izzive za EU; |
| --- | --- |

1.

na splošno odobrava trojni cilj pametne, vključujoče in trajnostne rasti iz strategije Evropa 2020 in sporočilo Komisije z naslovom "Trgovina, rast in svetovne zadeve", in poziva Komisijo, naj predstavi v prihodnost usmerjeno in inovativno strategijo za trgovino in naložbe, pri tem pa upošteva nove izzive za EU;

| 2. | obžaluje, da mnogi zastavljeni cilji iz strategije Globalna Evropa še niso doseženi, in bi pričakoval bolj kritično analizo strategije, ki bi pojasnila vzroke za to; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da mnogi zastavljeni cilji iz strategije Globalna Evropa še niso doseženi, in bi pričakoval bolj kritično analizo strategije, ki bi pojasnila vzroke za to;

| 3. | vztraja pri tem, da Evropska unija potrebuje skladno dolgoročno trgovinsko strategijo, da bo lahko upoštevala izzive, ki so pred njo, ter zlasti velike države v vzponu; vztraja tudi pri tem, da bi morala taka strategija temeljiti na podrobni analizi trenutnih gibanj v svetovni trgovini, na notranjem in zunanjem razvoju Unije, pa tudi na raznolikosti evropskih podjetij, njihovem znanju ter tehnoloških prednostih; obžaluje, da sporočilo ne vsebuje poglobljene napovedi o tem, kakšen bi bil lahko z vidika načrtovanja politik "svet trgovine" čez petnajst ali dvajset let; meni, da bi bilo treba s tem pregledom vzbuditi ambicije Komisije po dvostranskih trgovinskih zvezah v tem obdobju, vključno z izrazito zemljepisno strategijo, na primer s sklenitvijo novih sporazumov ali postavitvijo ciljev za odpravo tarif in netarifnih ovir z največjimi trgovinskimi partnerji; |
| --- | --- |

3.

vztraja pri tem, da Evropska unija potrebuje skladno dolgoročno trgovinsko strategijo, da bo lahko upoštevala izzive, ki so pred njo, ter zlasti velike države v vzponu; vztraja tudi pri tem, da bi morala taka strategija temeljiti na podrobni analizi trenutnih gibanj v svetovni trgovini, na notranjem in zunanjem razvoju Unije, pa tudi na raznolikosti evropskih podjetij, njihovem znanju ter tehnoloških prednostih; obžaluje, da sporočilo ne vsebuje poglobljene napovedi o tem, kakšen bi bil lahko z vidika načrtovanja politik "svet trgovine" čez petnajst ali dvajset let; meni, da bi bilo treba s tem pregledom vzbuditi ambicije Komisije po dvostranskih trgovinskih zvezah v tem obdobju, vključno z izrazito zemljepisno strategijo, na primer s sklenitvijo novih sporazumov ali postavitvijo ciljev za odpravo tarif in netarifnih ovir z največjimi trgovinskimi partnerji;

| 4. | poziva Komisijo, naj takšno napoved predloži kot osnovo in do poletja 2013 predloži revidirano srednje- in dolgoročno trgovinsko strategijo, saj je sporočilo "Trgovina, rast in svetovne zadeve" ne vsebuje; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj takšno napoved predloži kot osnovo in do poletja 2013 predloži revidirano srednje- in dolgoročno trgovinsko strategijo, saj je sporočilo "Trgovina, rast in svetovne zadeve" ne vsebuje;

Evropski parlament se zaveda, da trgovinska politika ni sama sebi namen

| 5. | vse zainteresirane strani opominja, da je sodobna trgovinska politika potrebna za upoštevanje drugih področij, kot so:






  (a) | človekove pravice, |
| --- | --- | --- |

5.

vse zainteresirane strani opominja, da je sodobna trgovinska politika potrebna za upoštevanje drugih področij, kot so:

(a)

človekove pravice,

| (b) | ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest, |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest,

| (c) | pravice delavcev in osnovni delovni standardi MOD, |
| --- | --- |

(c)

pravice delavcev in osnovni delovni standardi MOD,

| (d) | družbena odgovornost podjetij, |
| --- | --- |

(d)

družbena odgovornost podjetij,

| (e) | kmetijska politika, |
| --- | --- |

(e)

kmetijska politika,

| (f) | okoljska politika, |
| --- | --- |

(f)

okoljska politika,

| (g) | podnebne spremembe, |
| --- | --- |

(g)

podnebne spremembe,

| (h) | boj proti revščini v EU in zunaj nje, |
| --- | --- |

(h)

boj proti revščini v EU in zunaj nje,

| (i) | razvojna politika, |
| --- | --- |

(i)

razvojna politika,

| (j) | varstvo interesov in pravic potrošnikov, |
| --- | --- |

(j)

varstvo interesov in pravic potrošnikov,

| (k) | zanesljivost oskrbe s surovinami in energijo, |
| --- | --- |

(k)

zanesljivost oskrbe s surovinami in energijo,

| (l) | zunanja politika, |
| --- | --- |

(l)

zunanja politika,

| (m) | sosedska politika, |
| --- | --- |

(m)

sosedska politika,

| (n) | industrijska politika, |
| --- | --- |

(n)

industrijska politika,

| (o) | zaščita lastninskih pravic, tudi pravic intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

(o)

zaščita lastninskih pravic, tudi pravic intelektualne lastnine,

| (p) | spodbujanje načel pravne države; |
| --- | --- |

(p)

spodbujanje načel pravne države;

| 6. | poudarja, da je treba vzporedno spoštovati načela, izražena v resolucijah z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (30), o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (31) ter o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (32), ki jih je Evropski parlament sprejel z veliko večino, vsi sporazumi o prosti trgovini pa morajo obvezno vključevati načela o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je treba vzporedno spoštovati načela, izražena v resolucijah z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (30), o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (31) ter o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (32), ki jih je Evropski parlament sprejel z veliko večino, vsi sporazumi o prosti trgovini pa morajo obvezno vključevati načela o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih;

| 7. | meni, da bo podnebne cilje mogoče doseči samo v sodelovanju z največjimi trgovinskimi partnerji EU, ki so tudi največji proizvajalci CO2; |
| --- | --- |

7.

meni, da bo podnebne cilje mogoče doseči samo v sodelovanju z največjimi trgovinskimi partnerji EU, ki so tudi največji proizvajalci CO2;

| 8. | poudarja, da trgovinske politike sicer ne bi smela preveč bremeniti vprašanja, ki niso neposredno povezana z mednarodno trgovino, a je vseeno ne gre obravnavati preveč izolirano, in poudarja, da je treba poiskati ravnovesje med trgovinskimi cilji Unije in drugimi vidiki zunanje politike, na primer okoljsko strategijo in humanitarnimi cilji ter prejšnjimi obveznostmi EU, da bi zagotovili usklajenost politik za razvoj; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih nameni prednost trgovinskim interesom, ki jih EU goji do trgovinskih partnerjev, ter pri obravnavi trgovinskih vprašanj zagotovi boljše usklajevanje znotraj institucij in med njimi; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da trgovinske politike sicer ne bi smela preveč bremeniti vprašanja, ki niso neposredno povezana z mednarodno trgovino, a je vseeno ne gre obravnavati preveč izolirano, in poudarja, da je treba poiskati ravnovesje med trgovinskimi cilji Unije in drugimi vidiki zunanje politike, na primer okoljsko strategijo in humanitarnimi cilji ter prejšnjimi obveznostmi EU, da bi zagotovili usklajenost politik za razvoj; poziva Komisijo, naj pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih nameni prednost trgovinskim interesom, ki jih EU goji do trgovinskih partnerjev, ter pri obravnavi trgovinskih vprašanj zagotovi boljše usklajevanje znotraj institucij in med njimi;

| 9. | zahteva, da morajo biti prihodnji večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi del dolgoročne industrijske strategije EU, zlasti za trajnostno obnovo in krepitev industrijske osnove z njenimi delovnimi mesti v Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

zahteva, da morajo biti prihodnji večstranski in dvostranski trgovinski sporazumi del dolgoročne industrijske strategije EU, zlasti za trajnostno obnovo in krepitev industrijske osnove z njenimi delovnimi mesti v Evropski uniji;

| 10. | poudarja, da je trgovinska politika pomemben element nove industrijske politike Unije in da bi morala trgovina temeljiti na pošteni svetovni konkurenci in popolni vzajemnosti ohranjanja dobrih proizvodnih temeljev v Evropi; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je trgovinska politika pomemben element nove industrijske politike Unije in da bi morala trgovina temeljiti na pošteni svetovni konkurenci in popolni vzajemnosti ohranjanja dobrih proizvodnih temeljev v Evropi;

Evropski parlament je zelo naklonjen večstranskemu pristopu v Svetovni trgovinski organizaciji

| 11. | meni, da je večstranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja Svetovna trgovinska organizacija, še vedno daleč najučinkovitejši okvir za doseganje proste in poštene trgovine na svetovni ravni; vendar meni, da je potrebna reforma sistema Svetovne trgovinske organizacije, zlasti njenega organa za reševanje sporov, za njegovo večjo učinkovitost ter da bi morala Evropska unija oblikovati predloge za okrepitev Svetovne trgovinske organizacije in sposobnost priprave pravil razširiti na nova področja trgovinske politike ter med drugim zagotoviti, da bodo predpisi Svetovne trgovinske organizacije razloženi in razviti na način, ki podpira zaveze, dane v večstranskih okoljskih sporazumih; |
| --- | --- |

11.

meni, da je večstranski trgovinski sistem, ki ga predstavlja Svetovna trgovinska organizacija, še vedno daleč najučinkovitejši okvir za doseganje proste in poštene trgovine na svetovni ravni; vendar meni, da je potrebna reforma sistema Svetovne trgovinske organizacije, zlasti njenega organa za reševanje sporov, za njegovo večjo učinkovitost ter da bi morala Evropska unija oblikovati predloge za okrepitev Svetovne trgovinske organizacije in sposobnost priprave pravil razširiti na nova področja trgovinske politike ter med drugim zagotoviti, da bodo predpisi Svetovne trgovinske organizacije razloženi in razviti na način, ki podpira zaveze, dane v večstranskih okoljskih sporazumih;

| 12. | obžaluje, da se krog pogajanj iz Dohe tudi po desetih letih še ni uspel zaključiti, zdi se pa tudi, da je potreben in smiseln zaključek trenutno le malo verjeten; ponovno izraža odločno podporo uspešni zaključitvi kroga pogajanj o razvoju iz Dohe, pri čemer bi se morale upoštevati spremembe trgovinskih tokov v svetu ter prerazporeditev koristi svetovne trgovine od začetka pogajanj, pa tudi potreba po uravnoteženem besedilu NAMA, ki bi zagotavljalo dostop do trgov v vzponu, na primer Indije, Kitajske in Zveze držav jugovzhodne Azije, obenem pa gospodarstvom v vzponu preprečilo, da bi s pomočjo prilagodljivosti, ki jo ponuja NAMA, zavarovala nekatere bistvene sektorje ter ohranila najvišje tarife; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da se krog pogajanj iz Dohe tudi po desetih letih še ni uspel zaključiti, zdi se pa tudi, da je potreben in smiseln zaključek trenutno le malo verjeten; ponovno izraža odločno podporo uspešni zaključitvi kroga pogajanj o razvoju iz Dohe, pri čemer bi se morale upoštevati spremembe trgovinskih tokov v svetu ter prerazporeditev koristi svetovne trgovine od začetka pogajanj, pa tudi potreba po uravnoteženem besedilu NAMA, ki bi zagotavljalo dostop do trgov v vzponu, na primer Indije, Kitajske in Zveze držav jugovzhodne Azije, obenem pa gospodarstvom v vzponu preprečilo, da bi s pomočjo prilagodljivosti, ki jo ponuja NAMA, zavarovala nekatere bistvene sektorje ter ohranila najvišje tarife;

Evropskemu parlamentu se sporazumi o prosti trgovini zdijo pomemben instrument za dostop do trga

| 13. | meni, da bi morali biti vsi novi sporazumi o prosti trgovini, ki jih sklene EU, skladni s Svetovno trgovinsko organizacijo ter celostni, ambiciozni, tudi na področju trajnostnega razvoja, in uravnoteženi, omogočati bi morali vzajemen dostop do trga, poleg tega pa bi morali preseči sedanje mnogostranske obveznosti ter obveznosti, predvidene po uspešnem zaključku razvojne agende iz Dohe; pozdravlja doseženi napredek v nekaterih pogajanjih; hkrati obžaluje, da se večina pogajanj še ni končala; poziva Komisijo, naj preuči, kaj bi bilo mogoče storiti ali spremeniti, da bi se preostala pogajanja o sporazumih o prosti trgovini končala bolje in hitreje, vendar ne na račun žrtvovanja evropskih interesov, saj bi morala imeti vsebina vselej prednost pred hitrostjo; poziva Komisijo, naj preuči morebitne vplive glede delovnih mest, zlasti z namenom prilagoditve njenih mandatov za sklepanje sporazumov o prosti trgovini, ki imajo dolgoročne koristi za rast EU; poziva Komisijo, naj preuči možnost vključitve mehanizmov reševanja sporov Svetovne trgovinske organizacije v dvostranske sporazume o prosti trgovini; poziva Komisijo, naj zmanjša učinek t. i. sklede špagetov, npr. s pogajanji o večstranskih pravilih o poreklu blaga; zahteva, da se izvede integracija poglavja o trajnosti, povezanega z zaščitnimi klavzulami, da se v sporazume o prosti trgovini vključijo področja, kot so trgovina, okolje, proizvodnja in predelovalne dejavnosti; |
| --- | --- |

13.

meni, da bi morali biti vsi novi sporazumi o prosti trgovini, ki jih sklene EU, skladni s Svetovno trgovinsko organizacijo ter celostni, ambiciozni, tudi na področju trajnostnega razvoja, in uravnoteženi, omogočati bi morali vzajemen dostop do trga, poleg tega pa bi morali preseči sedanje mnogostranske obveznosti ter obveznosti, predvidene po uspešnem zaključku razvojne agende iz Dohe; pozdravlja doseženi napredek v nekaterih pogajanjih; hkrati obžaluje, da se večina pogajanj še ni končala; poziva Komisijo, naj preuči, kaj bi bilo mogoče storiti ali spremeniti, da bi se preostala pogajanja o sporazumih o prosti trgovini končala bolje in hitreje, vendar ne na račun žrtvovanja evropskih interesov, saj bi morala imeti vsebina vselej prednost pred hitrostjo; poziva Komisijo, naj preuči morebitne vplive glede delovnih mest, zlasti z namenom prilagoditve njenih mandatov za sklepanje sporazumov o prosti trgovini, ki imajo dolgoročne koristi za rast EU; poziva Komisijo, naj preuči možnost vključitve mehanizmov reševanja sporov Svetovne trgovinske organizacije v dvostranske sporazume o prosti trgovini; poziva Komisijo, naj zmanjša učinek t. i. sklede špagetov, npr. s pogajanji o večstranskih pravilih o poreklu blaga; zahteva, da se izvede integracija poglavja o trajnosti, povezanega z zaščitnimi klavzulami, da se v sporazume o prosti trgovini vključijo področja, kot so trgovina, okolje, proizvodnja in predelovalne dejavnosti;

| 14. | opozarja Komisijo, naj v okviru določanja trgovinskih prednostnih nalog glede časovnega razporeda in strateških geografskih območij izvede temeljito, neodvisno in nepristransko predhodno presojo evropskih interesov, preden se odloči o prihodnjih partnerjih, s katerimi bi sklenila sporazume o prosti trgovini, in o pogajalskih mandatih; poudarja, da bi se morali o sporazumih o prosti trgovini pogajati le z državami, ki so zanimive z gospodarskega vidika, in da bi morali pri tem spoštovati ključna načela, kot so vzajemnost, odprava tarif po načelu "nič za nič", ukinitev netarifnih ovir, prepoved režima o povračilu dajatev in enotna uporaba visokega praga za pravila o poreklu; opozarja Komisijo in Svet, naj pri odločanju o mandatih resno upoštevata mnenje Evropskega parlamenta; poziva Komisijo, naj pred zaključkom pogajanj in redno med izvajanjem sporazuma opravlja ocene učinka, zlasti na različne industrije in sektorje EU, pri tem pa se poglobljeno posvetuje z vsemi zadevnimi stranmi; opozarja Komisijo in Svet, da morata vključiti Parlament v vse faze, in sicer od dogovora o pogajalskem mandatu do vseh poznejših krogov pogajanj, če želita, da odgovorno izvaja pristojnosti v okviru postopka privolitve; |
| --- | --- |

14.

opozarja Komisijo, naj v okviru določanja trgovinskih prednostnih nalog glede časovnega razporeda in strateških geografskih območij izvede temeljito, neodvisno in nepristransko predhodno presojo evropskih interesov, preden se odloči o prihodnjih partnerjih, s katerimi bi sklenila sporazume o prosti trgovini, in o pogajalskih mandatih; poudarja, da bi se morali o sporazumih o prosti trgovini pogajati le z državami, ki so zanimive z gospodarskega vidika, in da bi morali pri tem spoštovati ključna načela, kot so vzajemnost, odprava tarif po načelu "nič za nič", ukinitev netarifnih ovir, prepoved režima o povračilu dajatev in enotna uporaba visokega praga za pravila o poreklu; opozarja Komisijo in Svet, naj pri odločanju o mandatih resno upoštevata mnenje Evropskega parlamenta; poziva Komisijo, naj pred zaključkom pogajanj in redno med izvajanjem sporazuma opravlja ocene učinka, zlasti na različne industrije in sektorje EU, pri tem pa se poglobljeno posvetuje z vsemi zadevnimi stranmi; opozarja Komisijo in Svet, da morata vključiti Parlament v vse faze, in sicer od dogovora o pogajalskem mandatu do vseh poznejših krogov pogajanj, če želita, da odgovorno izvaja pristojnosti v okviru postopka privolitve;

Evropski parlament zahteva večji in boljši izkupiček v dialogu na visoki ravni z našimi največjimi trgovinskimi partnericami, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Japonska in Rusija

| 15. | poudarja, kako pomembno je doseči napredek pri trgovinskih odnosih z največjimi trgovinskimi partnericami, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Japonska in Rusija, katerih cilj je odpraviti tarifne in netarifne ovire, zlasti glede tehničnih standardov, pravic intelektualne lastnine, dostopa do trga, javnih naročil in oskrbe s surovinami; obžaluje pa, da na tem področju ni bil dosežen zadosten napredek; zato poziva Komisijo, naj okrepi pogajanja, da bi dosegli napredek v trgovinskih odnosih s temi državami, trgovinske partnerje pa poziva, naj storijo enako; |
| --- | --- |

15.

poudarja, kako pomembno je doseči napredek pri trgovinskih odnosih z največjimi trgovinskimi partnericami, kot so Združene države Amerike, Kitajska, Japonska in Rusija, katerih cilj je odpraviti tarifne in netarifne ovire, zlasti glede tehničnih standardov, pravic intelektualne lastnine, dostopa do trga, javnih naročil in oskrbe s surovinami; obžaluje pa, da na tem področju ni bil dosežen zadosten napredek; zato poziva Komisijo, naj okrepi pogajanja, da bi dosegli napredek v trgovinskih odnosih s temi državami, trgovinske partnerje pa poziva, naj storijo enako;

| 16. | ponovno poudarja, kako pomembno je še naprej krepiti čezatlantske gospodarske odnose, vendar brez ogrožanja politik EU na področjih, kot so okoljski standardi, kulturna raznolikost, socialne pravice in javne storitve; poudarja, kako pomembno je v največjem svetovnem trgovinskem odnosu doseči več napredka, zlasti pri standardih in tehničnih ovirah za trgovino; pozdravlja ponovno vzpostavitev čezatlantskega gospodarskega sveta in meni, da je treba dialog, če želimo, da bo uspešen, okrepiti na vseh ravneh in da morajo biti srečanja na visoki ravni med Komisijo, Evropskim parlamentom in ustreznimi ameriškimi partnerji pogostejša; predlaga, da bi si Evropska unija in Združene države skupaj prizadevale razviti nastajajočo celovito čezatlantsko pobudo za rast in delovna mesta, ki bi vključevala načrte za odstranitev preostalih netarifnih ovir za trgovino in naložbe do leta 2020 (čezatlantski trg), in da bi začele uvajati nične stopnje carin za nekatera področja izdelkov, kot je v začetku tega meseca predlagala trgovinska zbornica ZDA; poudarja, da bi bilo treba to pobudo uvrstiti na dnevni red prihodnjih srečanj čezatlantskega ekonomskega sveta in vrhunskega srečanja EU/ZDA; |
| --- | --- |

16.

ponovno poudarja, kako pomembno je še naprej krepiti čezatlantske gospodarske odnose, vendar brez ogrožanja politik EU na področjih, kot so okoljski standardi, kulturna raznolikost, socialne pravice in javne storitve; poudarja, kako pomembno je v največjem svetovnem trgovinskem odnosu doseči več napredka, zlasti pri standardih in tehničnih ovirah za trgovino; pozdravlja ponovno vzpostavitev čezatlantskega gospodarskega sveta in meni, da je treba dialog, če želimo, da bo uspešen, okrepiti na vseh ravneh in da morajo biti srečanja na visoki ravni med Komisijo, Evropskim parlamentom in ustreznimi ameriškimi partnerji pogostejša; predlaga, da bi si Evropska unija in Združene države skupaj prizadevale razviti nastajajočo celovito čezatlantsko pobudo za rast in delovna mesta, ki bi vključevala načrte za odstranitev preostalih netarifnih ovir za trgovino in naložbe do leta 2020 (čezatlantski trg), in da bi začele uvajati nične stopnje carin za nekatera področja izdelkov, kot je v začetku tega meseca predlagala trgovinska zbornica ZDA; poudarja, da bi bilo treba to pobudo uvrstiti na dnevni red prihodnjih srečanj čezatlantskega ekonomskega sveta in vrhunskega srečanja EU/ZDA;

| 17. | zahteva, da Komisija izvede celovito oceno učinka prednosti in slabosti za različne evropske industrijske sektorje in za sektor zaposlovanja, da bo mogoče doseči napredek pri gospodarskem in trgovinskem dialogu na visoki ravni s Kitajsko; meni, da mora trgovinska strategija EU in Kitajske temeljiti na upoštevanju evropskih interesov, zlasti kar zadeva pravice intelektualne lastnine, dostop do trga, javna naročila, surovine, in na spoštovanju načela vzajemnosti; meni, da mora Kitajska, če se želi izogniti uporabi instrumentov za zaščito trgovine, spoštovati svoje obveznosti do Svetovne trgovinske organizacije. vztraja pri tem, da mora Evropska unija bolj sistematično uporabljati primerne pravne instrumente, kadar Kitajska ne spoštuje svojih obveznosti; |
| --- | --- |

17.

zahteva, da Komisija izvede celovito oceno učinka prednosti in slabosti za različne evropske industrijske sektorje in za sektor zaposlovanja, da bo mogoče doseči napredek pri gospodarskem in trgovinskem dialogu na visoki ravni s Kitajsko; meni, da mora trgovinska strategija EU in Kitajske temeljiti na upoštevanju evropskih interesov, zlasti kar zadeva pravice intelektualne lastnine, dostop do trga, javna naročila, surovine, in na spoštovanju načela vzajemnosti; meni, da mora Kitajska, če se želi izogniti uporabi instrumentov za zaščito trgovine, spoštovati svoje obveznosti do Svetovne trgovinske organizacije. vztraja pri tem, da mora Evropska unija bolj sistematično uporabljati primerne pravne instrumente, kadar Kitajska ne spoštuje svojih obveznosti;

| 18. | odobrava rešitev odprtih dvostranskih vprašanj pri pristopanju Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji in meni, da je hiter pristop k Svetovni trgovinski organizaciji prednostnega pomena; odobrava tudi dvostranska pogajanja o celovitem sporazumu med EU in Rusijo ter slednjo poziva, naj izboljša svoje trgovinsko okolje za gospodarske subjekte iz Evropske unije; |
| --- | --- |

18.

odobrava rešitev odprtih dvostranskih vprašanj pri pristopanju Rusije k Svetovni trgovinski organizaciji in meni, da je hiter pristop k Svetovni trgovinski organizaciji prednostnega pomena; odobrava tudi dvostranska pogajanja o celovitem sporazumu med EU in Rusijo ter slednjo poziva, naj izboljša svoje trgovinsko okolje za gospodarske subjekte iz Evropske unije;

| 19. | ugotavlja, da se Evropski parlament zavzema za izboljšanje trgovinskih odnosov med EU in Japonsko, pri čemer je prvi korak odprava netarifnih ovir za trgovino in naložbe; ni zadovoljen z zanemarljivim napredkom na tem področju v zadnjih letih; poziva Komisijo, naj mu v doglednem času predloži celovito oceno učinka z možnimi prednostmi in slabostmi sporazuma o prosti trgovini med EU in Japonsko pred sprejemanjem kakršnih koli zavez; |
| --- | --- |

19.

ugotavlja, da se Evropski parlament zavzema za izboljšanje trgovinskih odnosov med EU in Japonsko, pri čemer je prvi korak odprava netarifnih ovir za trgovino in naložbe; ni zadovoljen z zanemarljivim napredkom na tem področju v zadnjih letih; poziva Komisijo, naj mu v doglednem času predloži celovito oceno učinka z možnimi prednostmi in slabostmi sporazuma o prosti trgovini med EU in Japonsko pred sprejemanjem kakršnih koli zavez;

| 20. | priznava dosežke strategije za dostop do trga in preprečevanje protekcionističnih ukrepov med finančno krizo; zato odobrava strategijo za dostop do trga in tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi; kljub temu poziva Komisijo in države članice, naj storijo več za promocijo in spodbujanje uporabe že razpoložljivih pobud in orodij, na primer podatkovne zbirke za dostop do trga ali službe za pomoč pri izvozu, da bodo lahko državljani ter mala in srednja podjetja v celoti izkoristila prednosti trgovinskih odnosov EU; |
| --- | --- |

20.

priznava dosežke strategije za dostop do trga in preprečevanje protekcionističnih ukrepov med finančno krizo; zato odobrava strategijo za dostop do trga in tesno sodelovanje med Komisijo, državami članicami in zainteresiranimi stranmi; kljub temu poziva Komisijo in države članice, naj storijo več za promocijo in spodbujanje uporabe že razpoložljivih pobud in orodij, na primer podatkovne zbirke za dostop do trga ali službe za pomoč pri izvozu, da bodo lahko državljani ter mala in srednja podjetja v celoti izkoristila prednosti trgovinskih odnosov EU;

| 21. | poudarja, da je glavni razlog za gospodarski uspeh EU delovanje različnih gospodarskih subjektov, med njimi tako malih in srednjih podjetij kot multinacionalk; zato poziva Komisijo, naj pri vseh trgovinskih pogajanjih in novih notranjih predpisih upošteva posebne potrebe in interese različnih gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je glavni razlog za gospodarski uspeh EU delovanje različnih gospodarskih subjektov, med njimi tako malih in srednjih podjetij kot multinacionalk; zato poziva Komisijo, naj pri vseh trgovinskih pogajanjih in novih notranjih predpisih upošteva posebne potrebe in interese različnih gospodarskih subjektov;

Evropska unija kot razmeroma odprto gospodarstvo po drugi strani potrebuje učinkovite ukrepe trgovinske zaščite

| 22. | poudarja, da poskus nadaljnje liberalizacije trgovine še zmeraj zahteva sposobnost zaščite evropskih proizvajalcev pred nepošteno trgovinsko prakso; zato meni, da so ukrepi trgovinske zaščite nujna sestavina strategije EU, čeprav se jih ne sme uporabljati iz zlonamernih protekcionističnih vzgibov; pozdravlja vsa prizadevanja za poenostavitev in pospešitev teh instrumentov, tudi s povečanjem preglednosti in predvidljivosti, ter za izboljšanje njihove dostopnosti industriji Unije, zlasti za mala in srednje velika podjetja (npr. orodje za pritožbe v zvezi z dostopom do trga); |
| --- | --- |

22.

poudarja, da poskus nadaljnje liberalizacije trgovine še zmeraj zahteva sposobnost zaščite evropskih proizvajalcev pred nepošteno trgovinsko prakso; zato meni, da so ukrepi trgovinske zaščite nujna sestavina strategije EU, čeprav se jih ne sme uporabljati iz zlonamernih protekcionističnih vzgibov; pozdravlja vsa prizadevanja za poenostavitev in pospešitev teh instrumentov, tudi s povečanjem preglednosti in predvidljivosti, ter za izboljšanje njihove dostopnosti industriji Unije, zlasti za mala in srednje velika podjetja (npr. orodje za pritožbe v zvezi z dostopom do trga);

Konkurenčnost EU in gospodarski uspeh ne moreta obstajati brez storitev in dobro zavarovanih neposrednih tujih naložb

| 23. | poudarja veliko povečanje potenciala blaga in storitev v mednarodni trgovini, vendar ponavlja, da dostop do trga in odprava trgovinskih ovir na ravni Svetovne trgovinske organizacije in v pogajanjih za sklenitev sporazumov o prosti trgovini tega razvoja nista mogla dohajati; se zaveda, da se lahko številne ovire za trgovino z blagom in storitvami pojavijo predvsem zaradi nacionalnih predpisov; opozarja, da morebitna dodatna liberalizacija na tem področju ne sme ogroziti sposobnosti za razvoj obstoječih in prihodnjih storitev v splošnem interesu, ki so eden osrednjih elementov trajnostnega razvoja v vseh državah; |
| --- | --- |

23.

poudarja veliko povečanje potenciala blaga in storitev v mednarodni trgovini, vendar ponavlja, da dostop do trga in odprava trgovinskih ovir na ravni Svetovne trgovinske organizacije in v pogajanjih za sklenitev sporazumov o prosti trgovini tega razvoja nista mogla dohajati; se zaveda, da se lahko številne ovire za trgovino z blagom in storitvami pojavijo predvsem zaradi nacionalnih predpisov; opozarja, da morebitna dodatna liberalizacija na tem področju ne sme ogroziti sposobnosti za razvoj obstoječih in prihodnjih storitev v splošnem interesu, ki so eden osrednjih elementov trajnostnega razvoja v vseh državah;

| 24. | zahteva, da Komisija stori vse, kar je v njeni moči, da bi naše trgovinske partnerice našim ponudnikom storitev v industrializiranih državah ali večjih gospodarstvih v vzponu omogočile boljši dostop do trga, saj je notranji trg EU že precej odprt za tuje ponudnike storitev; kljub temu opozarja, da morajo biti nekatere javne storitve iz tega izključene zaradi nacionalnih ali regionalnih kulturnih razlik; |
| --- | --- |

24.

zahteva, da Komisija stori vse, kar je v njeni moči, da bi naše trgovinske partnerice našim ponudnikom storitev v industrializiranih državah ali večjih gospodarstvih v vzponu omogočile boljši dostop do trga, saj je notranji trg EU že precej odprt za tuje ponudnike storitev; kljub temu opozarja, da morajo biti nekatere javne storitve iz tega izključene zaradi nacionalnih ali regionalnih kulturnih razlik;

| 25. | v luči prihodnje evropske naložbene politike uvršča zaščito vlagateljev na prvo mesto in meni, da je treba zagotoviti in zaščititi tudi zmožnost javne regulacije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi pravno varnost za zaščito vlagateljev iz EU; poziva Svet, naj Komisiji podeli mandat za prihodnje naložbene sporazume, ob upoštevanju mnenj in stališč Evropskega parlamenta, izraženih v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (33); |
| --- | --- |

25.

v luči prihodnje evropske naložbene politike uvršča zaščito vlagateljev na prvo mesto in meni, da je treba zagotoviti in zaščititi tudi zmožnost javne regulacije; zato poziva Komisijo, naj zagotovi pravno varnost za zaščito vlagateljev iz EU; poziva Svet, naj Komisiji podeli mandat za prihodnje naložbene sporazume, ob upoštevanju mnenj in stališč Evropskega parlamenta, izraženih v resoluciji z dne 6. aprila 2011 o prihodnji evropski mednarodni naložbeni politiki (33);

| 26. | opozarja, da ima EU zgodovinske vezi z Afriko, Latinsko Ameriko in Azijo in da je zato ustrezno tam imeti primerno naložbeno politiko, ki bi zagotovila trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

26.

opozarja, da ima EU zgodovinske vezi z Afriko, Latinsko Ameriko in Azijo in da je zato ustrezno tam imeti primerno naložbeno politiko, ki bi zagotovila trajnostni razvoj;

| 27. | priznava, da ima začasno gibanje fizičnih oseb (način IV) pomembno vlogo v dvostranskih pogajanjih EU; meni, da je zelo pomembno, da način IV ne spodkoplje načela kolektivnih pogajanj in zakonodaje o minimalni plači; |
| --- | --- |

27.

priznava, da ima začasno gibanje fizičnih oseb (način IV) pomembno vlogo v dvostranskih pogajanjih EU; meni, da je zelo pomembno, da način IV ne spodkoplje načela kolektivnih pogajanj in zakonodaje o minimalni plači;

Evropski parlament poziva k pozitivni vzajemnosti na mednarodnih trgih javnih naročil

| 28. | obžaluje, da kljub precejšnji odprtosti trgov javnih naročil v EU na vseh ravneh oblasti dobavitelji iz EU v tujini nimajo temu primernega dostopa; opozarja, da morajo biti nekatere javne storitve iz tega izključene zaradi nacionalnih ali regionalnih kulturnih razlik; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da kljub precejšnji odprtosti trgov javnih naročil v EU na vseh ravneh oblasti dobavitelji iz EU v tujini nimajo temu primernega dostopa; opozarja, da morajo biti nekatere javne storitve iz tega izključene zaradi nacionalnih ali regionalnih kulturnih razlik;

| 29. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za pozitiven vzajemen dostop v tem pomembnem gospodarskem sektorju, pri čemer naj upošteva, da cilj pri tem ni zaprtje naših trgov, temveč odprtje tujih trgov javnih naročil; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za pozitiven vzajemen dostop v tem pomembnem gospodarskem sektorju, pri čemer naj upošteva, da cilj pri tem ni zaprtje naših trgov, temveč odprtje tujih trgov javnih naročil;

Evropski parlament poziva k široko zastavljenim prizadevanjem za premagovanje regulativnih ovir – v Evropi in zunaj nje

| 30. | poudarja vse večji pomen regulativnih vprašanj za mednarodno trgovino, zato poziva k večji skladnosti med pravili in prakso EU ter naših največjih trgovinskih partneric, pri čemer se je treba dobro zavedati, da se s tem standardi EU ne bi smeli poslabšati, temveč bi to moralo privesti do širšega prevzemanja obstoječih večstranskih standardov; |
| --- | --- |

30.

poudarja vse večji pomen regulativnih vprašanj za mednarodno trgovino, zato poziva k večji skladnosti med pravili in prakso EU ter naših največjih trgovinskih partneric, pri čemer se je treba dobro zavedati, da se s tem standardi EU ne bi smeli poslabšati, temveč bi to moralo privesti do širšega prevzemanja obstoječih večstranskih standardov;

| 31. | poudarja, da harmonizacija mednarodnih standardov in praks certificiranja s tretjimi državami ne sme povzročiti znižanja tehničnih, zdravstvenih in varnostnih standardov ter standardov varstva potrošnikov; poziva Komisijo, naj zaščiti standarde EU in jih učinkovito uveljavi v odnosu do izvoznikov in gospodarskih akterjev, ki tržijo svoje izdelke v Evropi; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da harmonizacija mednarodnih standardov in praks certificiranja s tretjimi državami ne sme povzročiti znižanja tehničnih, zdravstvenih in varnostnih standardov ter standardov varstva potrošnikov; poziva Komisijo, naj zaščiti standarde EU in jih učinkovito uveljavi v odnosu do izvoznikov in gospodarskih akterjev, ki tržijo svoje izdelke v Evropi;

| 32. | podpira predlog akta za enotni trg o regulativni konvergenci z glavnimi trgovinskimi partnerji EU, zlasti na področju standardov o varstvu potrošnikov in okolja, dobrem počutju živali, zdravju in delu; poudarja pomen sprejemanja mednarodnih standardov na visoki ravni na teh ključnih področjih; poudarja, da morajo biti politike standardizacije, vzajemno priznavanje, licence, storitve in dostop do javnih naročil v osrčju pogajanj o prostotrgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

32.

podpira predlog akta za enotni trg o regulativni konvergenci z glavnimi trgovinskimi partnerji EU, zlasti na področju standardov o varstvu potrošnikov in okolja, dobrem počutju živali, zdravju in delu; poudarja pomen sprejemanja mednarodnih standardov na visoki ravni na teh ključnih področjih; poudarja, da morajo biti politike standardizacije, vzajemno priznavanje, licence, storitve in dostop do javnih naročil v osrčju pogajanj o prostotrgovinskih sporazumih;

| 33. | poziva Komisijo, naj v vse ocene učinka v zvezi z novimi zakonodajnimi predlogi vključi vidik mednarodne konkurenčnosti; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj v vse ocene učinka v zvezi z novimi zakonodajnimi predlogi vključi vidik mednarodne konkurenčnosti;

| 34. | poziva Evropsko komisijo, naj posebno pozornost nameni problematiki netarifnih ovir in regulativnim oviram, ki jih uporabljajo številne države, tudi članice WTO, glede evropskih izvozov, tudi zaradi prihodnjih sporazumov o trgovinskem partnerstvu. Poudarja, da morajo biti pri pogajanjih predvideni intervencijski instrumenti za ponovno vzpostavljanje vzajemnosti in pogojev ravnovesja med stranmi, ob prisotnosti enostranskih ukrepov (netarifne ovire), pa čeprav samo administrativne narave (certificiranje, inšpekcije), ki lahko privedejo do škode na področju konkurence za evropska podjetja in do neravnovesja operativnih pogojev. Poziva EU, naj je na mednarodni ravni pobudnica predpisanega sodelovanja za pospeševanje enakovrednosti in zbliževanja mednarodnih standardov in na ta način omeji spore in z njimi povezane trgovinske stroške; |
| --- | --- |

34.

poziva Evropsko komisijo, naj posebno pozornost nameni problematiki netarifnih ovir in regulativnim oviram, ki jih uporabljajo številne države, tudi članice WTO, glede evropskih izvozov, tudi zaradi prihodnjih sporazumov o trgovinskem partnerstvu. Poudarja, da morajo biti pri pogajanjih predvideni intervencijski instrumenti za ponovno vzpostavljanje vzajemnosti in pogojev ravnovesja med stranmi, ob prisotnosti enostranskih ukrepov (netarifne ovire), pa čeprav samo administrativne narave (certificiranje, inšpekcije), ki lahko privedejo do škode na področju konkurence za evropska podjetja in do neravnovesja operativnih pogojev. Poziva EU, naj je na mednarodni ravni pobudnica predpisanega sodelovanja za pospeševanje enakovrednosti in zbliževanja mednarodnih standardov in na ta način omeji spore in z njimi povezane trgovinske stroške;

Evropski parlament je vključen v boj proti revščini v EU in zunaj nje

| 35. | opozarja, da je Parlament predan svobodni in pravični trgovini in da so družbeno odgovorne ne samo države članice, pač pa tudi Evropska unija kot celota; tako Kohezijski sklad EU kot Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je treba uporabljati in razvijati v korist ljudi in v podporo nadaljnjemu odpiranju konkurenčnih delovnih mest v Evropski uniji; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je Parlament predan svobodni in pravični trgovini in da so družbeno odgovorne ne samo države članice, pač pa tudi Evropska unija kot celota; tako Kohezijski sklad EU kot Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je treba uporabljati in razvijati v korist ljudi in v podporo nadaljnjemu odpiranju konkurenčnih delovnih mest v Evropski uniji;

| 36. | opozarja, da mikro-, mala in srednje velika podjetja predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in da imajo izjemne možnosti za ustvarjanje delovnih mest in inovacije; zato meni, da bi se morale notranje in zunanje politike bolj posvečati njihovim posebnim potrebam, da bi se povečala njihova konkurenčnost, posebno pozornost pa bi bilo treba posvetiti izboljšanju dostopnosti in preglednosti kohezijskih skladov EU, da se poveča konkurenčnost malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

36.

opozarja, da mikro-, mala in srednje velika podjetja predstavljajo 99 % vseh podjetij v EU in da imajo izjemne možnosti za ustvarjanje delovnih mest in inovacije; zato meni, da bi se morale notranje in zunanje politike bolj posvečati njihovim posebnim potrebam, da bi se povečala njihova konkurenčnost, posebno pozornost pa bi bilo treba posvetiti izboljšanju dostopnosti in preglednosti kohezijskih skladov EU, da se poveča konkurenčnost malih in srednje velikih podjetij;

| 37. | ugotavlja, da na področju zunanje politike Parlament podpira prizadevanja Komisije za spodbujanje med drugim trajnostnega razvoja, svobodne in poštene trgovine, mednarodnih delovnih standardov in dostojnega dela, na primer s pogajanji za sklenitev sporazumov o prosti trgovini, ki združujejo interese Evrope ter afriških, karibskih in pacifiških držav; poudarja, da mora biti trgovinska politika naklonjena razvoju, omogočiti boljše regionalno povezovanje, spodbujati naložbe in izboljšati gospodarsko upravljanje, vse zainteresirane strani pa spominja, da so druge svetovne regije pokazale, kako lahko trgovina prispeva k blaginji; poziva Komisijo, naj mu predloži celovit pristop k trgovinski, zunanji, razvojni, socialni, kmetijski in okoljski politiki; znova poziva Komisijo, naj zagotovi usklajene politike v podporo pravični trgovini; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da na področju zunanje politike Parlament podpira prizadevanja Komisije za spodbujanje med drugim trajnostnega razvoja, svobodne in poštene trgovine, mednarodnih delovnih standardov in dostojnega dela, na primer s pogajanji za sklenitev sporazumov o prosti trgovini, ki združujejo interese Evrope ter afriških, karibskih in pacifiških držav; poudarja, da mora biti trgovinska politika naklonjena razvoju, omogočiti boljše regionalno povezovanje, spodbujati naložbe in izboljšati gospodarsko upravljanje, vse zainteresirane strani pa spominja, da so druge svetovne regije pokazale, kako lahko trgovina prispeva k blaginji; poziva Komisijo, naj mu predloži celovit pristop k trgovinski, zunanji, razvojni, socialni, kmetijski in okoljski politiki; znova poziva Komisijo, naj zagotovi usklajene politike v podporo pravični trgovini;

| 38. | opozarja, da ima EU v okviru svoje nove trgovinske strategije poseben interes podpreti endogeni razvoj najbolj oddaljenih regij, in sicer zaradi njihove biotske raznovrstnosti in zemljepisne lege, ki daje EU dostop do morja in tropskih gozdov ter do področja vesoljskih poskusov in raziskav; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da ima EU v okviru svoje nove trgovinske strategije poseben interes podpreti endogeni razvoj najbolj oddaljenih regij, in sicer zaradi njihove biotske raznovrstnosti in zemljepisne lege, ki daje EU dostop do morja in tropskih gozdov ter do področja vesoljskih poskusov in raziskav;

| 39. | ob upoštevanju sporazumov o prosti trgovini poziva Komisijo, naj spoštuje pretekle resolucije Parlamenta o tem, da je treba v pogajanjih s partnerji pokazati prilagodljivost in spoštovati zaveze o posebni in diferencirani obravnavi držav v razvoju; |
| --- | --- |

39.

ob upoštevanju sporazumov o prosti trgovini poziva Komisijo, naj spoštuje pretekle resolucije Parlamenta o tem, da je treba v pogajanjih s partnerji pokazati prilagodljivost in spoštovati zaveze o posebni in diferencirani obravnavi držav v razvoju;

| 40. | ugotavlja, da namerava Parlament sprejeti predlog prihodnjega sistema splošnih tarifnih preferencialov, ki naj bo bolj usmerjen v to, kako bi od njega imele največ koristi države, ki jih najbolj potrebujejo in izpolnjujejo naše zahteve; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da namerava Parlament sprejeti predlog prihodnjega sistema splošnih tarifnih preferencialov, ki naj bo bolj usmerjen v to, kako bi od njega imele največ koristi države, ki jih najbolj potrebujejo in izpolnjujejo naše zahteve;

| 41. | poziva Komisijo, naj preuči možnost sprejetja ukrepov za nujno trgovinsko pomoč, s katerimi bi državam, ki jih prizadenejo naravne nesreče in spori, omogočili ponovno izgradnjo gospodarstva; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne primere ukrepov, ki bi lahko pomagali kratkoročno, ter ukrepov, ki bi utegnili vplivati na srednje- in dolgoročni razvoj, še preden Evropski parlament zaprosi za soglasje k takim ukrepom; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj preuči možnost sprejetja ukrepov za nujno trgovinsko pomoč, s katerimi bi državam, ki jih prizadenejo naravne nesreče in spori, omogočili ponovno izgradnjo gospodarstva; poziva Komisijo, naj predstavi konkretne primere ukrepov, ki bi lahko pomagali kratkoročno, ter ukrepov, ki bi utegnili vplivati na srednje- in dolgoročni razvoj, še preden Evropski parlament zaprosi za soglasje k takim ukrepom;

| 42. | poudarja, da mora EU zunanjetrgovinski politiki dati možnost ohraniti močan kmetijski sektor, da bi zagotovili varnost preskrbe s hrano za 500 milijonov potrošnikov v EU; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da mora EU zunanjetrgovinski politiki dati možnost ohraniti močan kmetijski sektor, da bi zagotovili varnost preskrbe s hrano za 500 milijonov potrošnikov v EU;

Evropski parlament zahteva vzdržno in nemoteno oskrbo s surovinami

| 43. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za dosledno, trajnostno, celovito in medsektorsko politično strategijo glede surovin, s čimer bi preprečili in odpravili nepoštene trgovinske prakse, kot so omejitve izvoza, izvozne dajatve in tako imenovane mehanizme dvojnih cen na večstranski in dvostranski ravni, obenem pa prizna, da bi v določenih okoliščinah omejitve izvoza utegnile biti pomembne za podporo razvojnih ciljev, varovanje okolja ali trajnostno izkoriščanje naravnih virov v revnejših državah v razvoju, na primer najmanj razvitih državah in majhnih otoških državah v razvoju; poziva Komisijo, naj razprši dobavitelje surovin in sklene dvostranske sporazume na tem področju; meni, da mora ta politika upoštevati razvojno politiko EU in razvojne cilje sporazumov o gospodarskem partnerstvu; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj si prizadeva za dosledno, trajnostno, celovito in medsektorsko politično strategijo glede surovin, s čimer bi preprečili in odpravili nepoštene trgovinske prakse, kot so omejitve izvoza, izvozne dajatve in tako imenovane mehanizme dvojnih cen na večstranski in dvostranski ravni, obenem pa prizna, da bi v določenih okoliščinah omejitve izvoza utegnile biti pomembne za podporo razvojnih ciljev, varovanje okolja ali trajnostno izkoriščanje naravnih virov v revnejših državah v razvoju, na primer najmanj razvitih državah in majhnih otoških državah v razvoju; poziva Komisijo, naj razprši dobavitelje surovin in sklene dvostranske sporazume na tem področju; meni, da mora ta politika upoštevati razvojno politiko EU in razvojne cilje sporazumov o gospodarskem partnerstvu;

| 44. | poudarja pomen udeležbe civilne družbe pri sporazumih o prosti trgovini; podpira pobudo, ki jo je Komisija prevzela v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, ko je sklicala skupino domačih svetovalcev, da bi omogočila prispevek civilne družbe; poziva Komisijo, naj to pobudo razvija v okviru prihodnjih sporazumov o prosti trgovini; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen udeležbe civilne družbe pri sporazumih o prosti trgovini; podpira pobudo, ki jo je Komisija prevzela v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo, ko je sklicala skupino domačih svetovalcev, da bi omogočila prispevek civilne družbe; poziva Komisijo, naj to pobudo razvija v okviru prihodnjih sporazumov o prosti trgovini;

| 45. | poziva Komisijo, naj bo pri vseh prihodnjih dvostranskih sporazumih o prosti trgovini dosledna pri odpravi omejitev izvoza, izvoznih dajatev in tako imenovanih mehanizmov dvojnih cen; prav tako poziva Komisijo, naj se v okviru STO zavzame za dogovor o jasnih večstranskih pravilih; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj bo pri vseh prihodnjih dvostranskih sporazumih o prosti trgovini dosledna pri odpravi omejitev izvoza, izvoznih dajatev in tako imenovanih mehanizmov dvojnih cen; prav tako poziva Komisijo, naj se v okviru STO zavzame za dogovor o jasnih večstranskih pravilih;

| 46. | poziva Komisijo, naj se preneha zgolj pritoževati nad nesprejemljivim vedenjem nekaterih trgovinskih partnerjev, temveč naj v zvezi s tem odločno in ustrezno ukrepa; opominja Komisijo, da morajo skupno politiko oskrbe s surovinami poleg trgovinske politike podpirati še druge, denimo kmetijska, okoljska, razvojna, raziskovalna in zunanja politika; poudarja, da je treba podpreti in pripraviti raziskave, zlasti na področju rastlinske biokemije, in recikliranja kemikalij, da se zmanjša odvisnost EU od držav dobaviteljic surovin in redkih zemelj; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj se preneha zgolj pritoževati nad nesprejemljivim vedenjem nekaterih trgovinskih partnerjev, temveč naj v zvezi s tem odločno in ustrezno ukrepa; opominja Komisijo, da morajo skupno politiko oskrbe s surovinami poleg trgovinske politike podpirati še druge, denimo kmetijska, okoljska, razvojna, raziskovalna in zunanja politika; poudarja, da je treba podpreti in pripraviti raziskave, zlasti na področju rastlinske biokemije, in recikliranja kemikalij, da se zmanjša odvisnost EU od držav dobaviteljic surovin in redkih zemelj;

Potrebno je boljše carinsko sodelovanje znotraj in zunaj EU

| 47. | podpira pobudo Komisije za okrepitev mednarodnega carinskega sodelovanja v okviru Svetovne carinske organizacije ter na dvostranski ravni, s čimer bi carinski postopki postali učinkovitejši, stroški za trgovce bi se zmanjšali, hkrati pa bi tako bolje obvladovali izzive glede varnosti in pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

47.

podpira pobudo Komisije za okrepitev mednarodnega carinskega sodelovanja v okviru Svetovne carinske organizacije ter na dvostranski ravni, s čimer bi carinski postopki postali učinkovitejši, stroški za trgovce bi se zmanjšali, hkrati pa bi tako bolje obvladovali izzive glede varnosti in pravic intelektualne lastnine;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj resno premislijo o možnosti, da se v EU vzpostavi enotna carinska služba, ki bo učinkoviteje izvajala carinske predpise in postopke na celotnem carinskem območju EU; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj resno premislijo o možnosti, da se v EU vzpostavi enotna carinska služba, ki bo učinkoviteje izvajala carinske predpise in postopke na celotnem carinskem območju EU;

Evropski parlament se zavzema za ustrezno zaščito pravic intelektualne lastnine, ki bi upoštevala tudi interese najrevnejših

| 49. | poudarja, da ponarejanje povzroča izgubo delovnih mest in ogroža inovacije ter da sta ustrezna zaščita pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovito uveljavljanje temelj svetovnega gospodarstva; meni, da je za ohranitev in izboljšanje konkurenčnosti EU od njenih glavnih trgovinskih partnerjev nujno zahtevati ustrezno zaščito pravic intelektualne lastnine, predvsem blagovnih znamk in geografskih označb; pozdravlja zavezanost Komisije k uresničevanju obstoječih zavez; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da ponarejanje povzroča izgubo delovnih mest in ogroža inovacije ter da sta ustrezna zaščita pravic intelektualne lastnine in njihovo učinkovito uveljavljanje temelj svetovnega gospodarstva; meni, da je za ohranitev in izboljšanje konkurenčnosti EU od njenih glavnih trgovinskih partnerjev nujno zahtevati ustrezno zaščito pravic intelektualne lastnine, predvsem blagovnih znamk in geografskih označb; pozdravlja zavezanost Komisije k uresničevanju obstoječih zavez;

| 50. | opozarja Komisijo, da bi morala evropska politika na področju pravic intelektualne lastnine do najmanj razvitih in revnih držav v razvoju ter proizvajalcev generikov, predvsem Indije in Brazilije, ostati v okviru obveznosti po Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine ter v celoti upoštevati izjavo o tem sporazumu in javnem zdravju iz Dohe iz leta 2001, zlasti na področju generičnih zdravil in javnega zdravja; |
| --- | --- |

50.

opozarja Komisijo, da bi morala evropska politika na področju pravic intelektualne lastnine do najmanj razvitih in revnih držav v razvoju ter proizvajalcev generikov, predvsem Indije in Brazilije, ostati v okviru obveznosti po Sporazumu o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine ter v celoti upoštevati izjavo o tem sporazumu in javnem zdravju iz Dohe iz leta 2001, zlasti na področju generičnih zdravil in javnega zdravja;

*

* *

| 51. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij. |
| --- | --- |

51.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0068.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0224.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0225.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0257.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0063.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0445.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0446.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0387.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0324.

(12)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(13)  UL C 117 E, 6.5.2010, str. 166.

(14)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 132.

(15)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 101.

(16)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 47.

(17)  UL C 295 E, 4.12.2009, str. 67.

(18)  UL C 279 E, 19.11.2009, str. 5.

(19)  UL C 259 E, 29.10.2009, str. 77.

(20)  UL C 184 E, 6.8.2009, str. 16.

(21)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 520.

(22)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 128.

(23)  UL C 308 E, 16.12.2006, str. 182.

(24)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 400.

(25)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 235.

(26)  "Convergence, Catch Up and Overtaking" ("Konvergenca, dohajanje in prehitevanje"), PwC, 2010.

(27)  Podatki urada Eurostat.

(28)  Eurostat, UN Servicetrade.

(29)  Evropska komisija, Poročilo o staranju prebivalstva 2009; delovno zasedanje Eurostat/UNECE 2010.

(30)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0434.

(31)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0446.

(32)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0445.

(33)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0141.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/99 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/99

---

Torek, 27. september 2011Oblikovanje evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci

P7_TA(2011)0413

Izjava Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o oblikovanju evro-sredozemskih programov Erasmus in Leonardo da Vinci

2013/C 56 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker se južna obala Sredozemlja razvija kot še nikoli doslej in ker mora Evropska unija ta razvoj pospremiti z novimi pobudami, |
| --- | --- |

A.

ker se južna obala Sredozemlja razvija kot še nikoli doslej in ker mora Evropska unija ta razvoj pospremiti z novimi pobudami,

| B. | ker ima izobraževanje temeljno vlogo pri spodbujanju demokracije in gospodarskega ter socialnega razvoja, |
| --- | --- |

B.

ker ima izobraževanje temeljno vlogo pri spodbujanju demokracije in gospodarskega ter socialnega razvoja,

| C. | ker poklicno usposabljanje pomembno prispeva k boju proti brezposelnosti mladih, |
| --- | --- |

C.

ker poklicno usposabljanje pomembno prispeva k boju proti brezposelnosti mladih,

| D. | ker sta programa Erasmus in Leonardo da Vinci med večjimi uspehi evropskega povezovanja, |
| --- | --- |

D.

ker sta programa Erasmus in Leonardo da Vinci med večjimi uspehi evropskega povezovanja,

| E. | ker je sodelujočih v sredozemskem delu programa Erasmus Mundus malo in ker ni mobilnosti jug-jug, |
| --- | --- |

E.

ker je sodelujočih v sredozemskem delu programa Erasmus Mundus malo in ker ni mobilnosti jug-jug,

| 1. | poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj do konca leta 2011 predlagata oblikovanje evro-sredozemskega programa Erasmus, namenjenega spodbujanju nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh obal; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj do konca leta 2011 predlagata oblikovanje evro-sredozemskega programa Erasmus, namenjenega spodbujanju nadnacionalne mobilnosti študentov z obeh obal;

| 2. | poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj do konca leta 2011 predlagata oblikovanje evro-sredozemskega programa Leonardo da Vinci, namenjenega spodbujanju mobilnosti mladih, ki se želijo poklicno usposabljati v tujini; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo in visoko predstavnico/podpredsednico, naj do konca leta 2011 predlagata oblikovanje evro-sredozemskega programa Leonardo da Vinci, namenjenega spodbujanju mobilnosti mladih, ki se želijo poklicno usposabljati v tujini;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu, visoki predstavnici/podpredsednici, državam članicam Evropske unije in Unije za Sredozemlje, parlamentom teh držav, generalnemu sekretariatu Unije za Sredozemlje in parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu, visoki predstavnici/podpredsednici, državam članicam Evropske unije in Unije za Sredozemlje, parlamentom teh držav, generalnemu sekretariatu Unije za Sredozemlje in parlamentarni skupščini Unije za Sredozemlje.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 27. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-27(ANN1)).

---

Sreda, 28. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/100

---

Sreda, 28. september 2011Vprašanje spolne usmerjenosti in spolne identitete na zasedanju Sveta ZN za človekove pravice

P7_TA(2011)0427

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolne identitete v Združenih narodih

2013/C 56 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, Evropske konvencije o človekovih pravicah ter Listine EU o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov A/RES/60/251 o ustanovitvi Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC),

| — | ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta Evropske unije v imenu Evropske unije z dne 16. marca 2006 o ustanovitvi UNHCR, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave predsedstva Sveta Evropske unije v imenu Evropske unije z dne 16. marca 2006 o ustanovitvi UNHCR,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o 16. zasedanju UNHCR (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2011 o 16. zasedanju UNHCR (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o človekovih pravicah po svetu za leto 2009 ter politiki Evropske unije na tem področju (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2010 o človekovih pravicah po svetu za leto 2009 ter politiki Evropske unije na tem področju (2),

| — | ob upoštevanju prejšnjih skupnih izjav in deklaracij v Združenih narodih, vključno s skupno izjavo z dne 22. marca 2011 v svetu za človekove pravice o končanju nasilnih dejanj in z njimi povezanih kršitev človekovih pravic, ki temeljijo na spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in deklaracijo z generalne skupščine o človekovih pravicah in spolni usmerjenosti ter spolni identiteti z dne 18. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prejšnjih skupnih izjav in deklaracij v Združenih narodih, vključno s skupno izjavo z dne 22. marca 2011 v svetu za človekove pravice o končanju nasilnih dejanj in z njimi povezanih kršitev človekovih pravic, ki temeljijo na spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in deklaracijo z generalne skupščine o človekovih pravicah in spolni usmerjenosti ter spolni identiteti z dne 18. decembra 2008,

| — | ob upoštevanju resolucije UNHCR A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije UNHCR A/HRC/17/19 z dne 17. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti,

| — | ob upoštevanju 17. zasedanja UNHCR, na katerem je bila sprejeta resolucija UNHCR A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in 19. zasedanja UNHCR, na katerem bo potekala razprava, predvidena v resoluciji A/HRC/17/19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 17. zasedanja UNHCR, na katerem je bila sprejeta resolucija UNHCR A/HRC/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in 19. zasedanja UNHCR, na katerem bo potekala razprava, predvidena v resoluciji A/HRC/17/19,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 1728 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 29. aprila 2010 o diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete in priporočila sveta ministrov CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 1728 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 29. aprila 2010 o diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete in priporočila sveta ministrov CM/Rec(2010)5 z dne 31. marca 2010 o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete,

| — | ob upoštevanju resolucije Organizacije ameriških držav AG/RES. 2653 z dne 7. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Organizacije ameriških držav AG/RES. 2653 z dne 7. junija 2011 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti,

| — | ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije za temeljne pravice iz novembra 2010 z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| — | ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21 in 27 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 3(5), 18, 21 in 27 Pogodbe o Evropski uniji ter člena 10 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju priročnika Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priročnika Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic LGBT (lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev)

| — | ob upoštevanju izjave v Združenih narodih podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolni identiteti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave v Združenih narodih podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o vprašanju človekovih pravic, spolne usmerjenosti in spolni identiteti,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti, |
| --- | --- |

A.

ker so spoštovanje, spodbujanje in varstvo univerzalnosti človekovih pravic del etičnega in pravnega reda Evropske unije ter eden od temeljev evropske enotnosti in celovitosti,

| B. | ker se v Evropski uniji in v tretjih državah dnevno kršijo človekove pravice, vezane na spolno usmerjenost in spolno identiteto, |
| --- | --- |

B.

ker se v Evropski uniji in v tretjih državah dnevno kršijo človekove pravice, vezane na spolno usmerjenost in spolno identiteto,

| C. | ker bi morale Evropska unija in njene države članice zagotoviti spoštovanje človekovih pravic v svojih politikah in v praksi, da bi se okrepila položaj in verodostojnost Evropske unije v UNHCR, |
| --- | --- |

C.

ker bi morale Evropska unija in njene države članice zagotoviti spoštovanje človekovih pravic v svojih politikah in v praksi, da bi se okrepila položaj in verodostojnost Evropske unije v UNHCR,

| D. | ker Evropska unija univerzalnim in nedeljivim človekovim pravicam pripisuje temeljni pomen, |
| --- | --- |

D.

ker Evropska unija univerzalnim in nedeljivim človekovim pravicam pripisuje temeljni pomen,

| E. | ker Evropska unija v svoje delo pri Združenih narodih, v regionalnih organih in v nekatere dvostranske pogovore o človekovih pravicah že vključuje spolno usmerjenost in spolno identiteto, |
| --- | --- |

E.

ker Evropska unija v svoje delo pri Združenih narodih, v regionalnih organih in v nekatere dvostranske pogovore o človekovih pravicah že vključuje spolno usmerjenost in spolno identiteto,

| F. | ker je resolucija UNHCR o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti prva resolucija Združenih narodov, ki izrecno obravnava spolno usmerjenost in spolno identiteto, |
| --- | --- |

F.

ker je resolucija UNHCR o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti prva resolucija Združenih narodov, ki izrecno obravnava spolno usmerjenost in spolno identiteto,

| G. | ker so države članice UNHCR z vseh delov sveta, vključno z državami članicami EU, glasovale za resolucijo o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in ker jo je podprlo 21 držav članic EU, |
| --- | --- |

G.

ker so države članice UNHCR z vseh delov sveta, vključno z državami članicami EU, glasovale za resolucijo o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti, in ker jo je podprlo 21 držav članic EU,

| H. | ker so številni organi iz pogodb Združenih narodov o človekovih pravicah, posebni poročevalci in agencije, pa tudi generalni sekretar Združenih narodov in visoki komisar za človekove pravice izrazili hudo zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic, ki jih doživlja populacija LGTB po svetu, |
| --- | --- |

H.

ker so številni organi iz pogodb Združenih narodov o človekovih pravicah, posebni poročevalci in agencije, pa tudi generalni sekretar Združenih narodov in visoki komisar za človekove pravice izrazili hudo zaskrbljenost zaradi kršitev človekovih pravic, ki jih doživlja populacija LGTB po svetu,

| I. | ker so druge regionalne institucije, vključno s Svetom Evrope in Organizacijo ameriških držav, nedavno sprejele resolucije, v katerih obsojajo kršitve človekovih pravic na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, |
| --- | --- |

I.

ker so druge regionalne institucije, vključno s Svetom Evrope in Organizacijo ameriških držav, nedavno sprejele resolucije, v katerih obsojajo kršitve človekovih pravic na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete,

| 1. | ponavlja svojo zaskrbljenost v zvezi s številnimi kršitvami človekovih pravic in razširjeno diskriminacijo, ki temelji na spolni usmerjenosti in spolni identiteti, tako v Evropski uniji kot v tretjih državah; |
| --- | --- |

1.

ponavlja svojo zaskrbljenost v zvezi s številnimi kršitvami človekovih pravic in razširjeno diskriminacijo, ki temelji na spolni usmerjenosti in spolni identiteti, tako v Evropski uniji kot v tretjih državah;

| 2. | priznava in podpira že začeto delo UNHCR, generalnega sekretarja ZN, visokega komisarja za človekove pravice, organov iz pogodb Združenih narodov o človekovih pravicah, posebnih poročevalcev in drugih agencij ZN, da bi se v celoti in zagotovo izvajali standardi o človekovih pravicah, ne glede na spolno usmerjenost in spolno identiteto osebe; |
| --- | --- |

2.

priznava in podpira že začeto delo UNHCR, generalnega sekretarja ZN, visokega komisarja za človekove pravice, organov iz pogodb Združenih narodov o človekovih pravicah, posebnih poročevalcev in drugih agencij ZN, da bi se v celoti in zagotovo izvajali standardi o človekovih pravicah, ne glede na spolno usmerjenost in spolno identiteto osebe;

| 3. | pozdravlja sprejetje resolucije UNHCR A/HCR/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sprejetje resolucije UNHCR A/HCR/17/19 o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti;

| 4. | opozarja na dejstvo, da so resolucijo podprle države iz delov sveta in da jo je sestavila Južnoafriška republika; ponovno poudarja, da so človekove pravice univerzalne in nedeljive in da veljajo za vse ljudi, ne glede na njihovo spolno usmerjenost in spolno identiteto; |
| --- | --- |

4.

opozarja na dejstvo, da so resolucijo podprle države iz delov sveta in da jo je sestavila Južnoafriška republika; ponovno poudarja, da so človekove pravice univerzalne in nedeljive in da veljajo za vse ljudi, ne glede na njihovo spolno usmerjenost in spolno identiteto;

| 5. | podpira pripravo razprave na 19. zasedanju UNHCR spomladi 2012 za konstruktiven, informiran in transparenten dialog o vprašanju diskriminatornih zakonov in praks ter o nasilju zoper ljudi zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spolne identitete; meni, da je med državami članicami ZN z vseh delov sveta nujno potreben spoštljiv in odprt dialog o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti; |
| --- | --- |

5.

podpira pripravo razprave na 19. zasedanju UNHCR spomladi 2012 za konstruktiven, informiran in transparenten dialog o vprašanju diskriminatornih zakonov in praks ter o nasilju zoper ljudi zaradi njihove spolne usmerjenosti ali spolne identitete; meni, da je med državami članicami ZN z vseh delov sveta nujno potreben spoštljiv in odprt dialog o človekovih pravicah, spolni usmerjenosti in spolni identiteti;

| 6. | pozdravlja dolgotrajno podporo držav članic EU in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko vključitvi vprašanja spolne usmerjenosti in spolne identitete v delo UNHCR in drugih organov ZN, tudi v primerih prej danih skupnih izjav in deklaracij; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dolgotrajno podporo držav članic EU in podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko vključitvi vprašanja spolne usmerjenosti in spolne identitete v delo UNHCR in drugih organov ZN, tudi v primerih prej danih skupnih izjav in deklaracij;

| 7. | ponovno opozarja, da priročnik delovne skupine o človekovih pravicah Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic populacije LGBT kot ključne prednostne naloge navaja dekriminalizacijo homoseksualnosti v svetu, enakost in nediskriminacijo ter zaščito zagovornikov človekovih pravic; meni, da bi morale visoka predstavnica, vse institucije EU in države članice te prednostne naloge sistematično zagovarjati doma in v zunanjih odnosih; |
| --- | --- |

7.

ponovno opozarja, da priročnik delovne skupine o človekovih pravicah Sveta Evropske unije za spodbujanje in varstvo vseh človekovih pravic populacije LGBT kot ključne prednostne naloge navaja dekriminalizacijo homoseksualnosti v svetu, enakost in nediskriminacijo ter zaščito zagovornikov človekovih pravic; meni, da bi morale visoka predstavnica, vse institucije EU in države članice te prednostne naloge sistematično zagovarjati doma in v zunanjih odnosih;

| 8. | poziva visoko predstavnico in države članice, naj ob sodelovanju tretjih držav v Združenih narodih in drugih mednarodnih forumih ter v dvostranskih dialogih o človekovih pravicah sistematično spodbujajo varovanje in spoštovanje človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto; |
| --- | --- |

8.

poziva visoko predstavnico in države članice, naj ob sodelovanju tretjih držav v Združenih narodih in drugih mednarodnih forumih ter v dvostranskih dialogih o človekovih pravicah sistematično spodbujajo varovanje in spoštovanje človekovih pravic v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto;

| 9. | spodbuja države članice, naj si ob sodelovanju tretjih držav ter s splošnim rednim pregledom in postopki organov iz pogodb dejavno prizadevajo za to, da se človekove pravice v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto v Evropski uniji in v tretjih državah v celoti spoštujejo; v ta namen spodbuja države članice in visoko predstavnico, naj zagotovijo, da bosta zunanje in notranje delovanje EU na področju človekovih pravic usklajena, kakor to določa člen 21(3) Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

spodbuja države članice, naj si ob sodelovanju tretjih držav ter s splošnim rednim pregledom in postopki organov iz pogodb dejavno prizadevajo za to, da se človekove pravice v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto v Evropski uniji in v tretjih državah v celoti spoštujejo; v ta namen spodbuja države članice in visoko predstavnico, naj zagotovijo, da bosta zunanje in notranje delovanje EU na področju človekovih pravic usklajena, kakor to določa člen 21(3) Pogodbe o Evropski uniji;

| 10. | poziva visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s tretjimi državami še naprej spodbujajo človekove pravice v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, in sicer z dvostranskimi dialogi o človekovih pravicah in prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter drugih zunanjih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

10.

poziva visoko predstavnico, Komisijo in države članice, naj v sodelovanju s tretjimi državami še naprej spodbujajo človekove pravice v zvezi s spolno usmerjenostjo in spolno identiteto, in sicer z dvostranskimi dialogi o človekovih pravicah in prek evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter drugih zunanjih finančnih instrumentov;

| 11. | obžaluje, da se pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Evropski uniji še vedno ne spoštujejo popolnoma, vključno s pravico do telesne celovitosti, do zasebnega in družinskega življenja, do svobode mnenja in izražanja, do svobode združevanja, do nediskriminacije, do svobode gibanja, vključno s svobodo gibanja za istospolne pare in njihove družine, ter pravico dostopa do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe in pravico do azila; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da se pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v Evropski uniji še vedno ne spoštujejo popolnoma, vključno s pravico do telesne celovitosti, do zasebnega in družinskega življenja, do svobode mnenja in izražanja, do svobode združevanja, do nediskriminacije, do svobode gibanja, vključno s svobodo gibanja za istospolne pare in njihove družine, ter pravico dostopa do preventivnega zdravstvenega varstva in do zdravniške oskrbe in pravico do azila;

| 12. | opozarja, da so države članice dolžne državljane tretjih držav, ki bežijo pred pregonom zaradi spolne usmerjenosti ali jim ta grozi v državi izvora, zaščititi ali jim odobriti azil, kot določa Direktiva Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (3); |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so države članice dolžne državljane tretjih držav, ki bežijo pred pregonom zaradi spolne usmerjenosti ali jim ta grozi v državi izvora, zaščititi ali jim odobriti azil, kot določa Direktiva Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (3);

| 13. | zelo odločno obsoja to, da se homoseksualnost, biseksualnost ali transseksualnost v nekaterih državah, tudi v EU, še vedno obravnava kot duševna bolezen, zato različne države poziva k boju proti temu pojavu; zlasti poziva k odpravi psihiatrizacije transseksualne izkušnje, prosti izbiri zdravniške ekipe, poenostavitvi spremembe identitete in temu, da stroške povrne sistem socialne varnosti; |
| --- | --- |

13.

zelo odločno obsoja to, da se homoseksualnost, biseksualnost ali transseksualnost v nekaterih državah, tudi v EU, še vedno obravnava kot duševna bolezen, zato različne države poziva k boju proti temu pojavu; zlasti poziva k odpravi psihiatrizacije transseksualne izkušnje, prosti izbiri zdravniške ekipe, poenostavitvi spremembe identitete in temu, da stroške povrne sistem socialne varnosti;

| 14. | opozarja na ugotovitve iz poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; poziva Komisijo in države članice, naj v čim večji meri ukrepajo na podlagi ugotovitev iz tega poročila; |
| --- | --- |

14.

opozarja na ugotovitve iz poročila Agencije za temeljne pravice z naslovom Homofobija, transfobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; poziva Komisijo in države članice, naj v čim večji meri ukrepajo na podlagi ugotovitev iz tega poročila;

| 15. | poziva države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti obravnavajo te neenakosti; ponavlja zahtevo, naj Komisija predstavi celovit načrt proti homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj v celoti obravnavajo te neenakosti; ponavlja zahtevo, naj Komisija predstavi celovit načrt proti homofobiji, transfobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| 16. | poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umaknejo s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo in Svetovno zdravstveno organizacijo, naj motnje spolne identitete umaknejo s seznama duševnih in vedenjskih motenj ter naj v pogajanjih o 11. različici mednarodne klasifikacije bolezni (ICD-11) zagotovita ponovno nepatološko klasifikacijo;

| 17. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu Evropske unije, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

17.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Komisiji, Svetu Evropske unije, vladam in parlamentom držav članic, visokemu komisarju Združenih narodov za človekove pravice in generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0097.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0489.

(3)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

---

Četrtek, 29. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/104 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/104

---

Četrtek, 29. september 2011Razmere v Palestini

P7_TA(2011)0429

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o razmerah v Palestini

2013/C 56 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Bližnjem vzhodu,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 8. decembra 2009, 13. decembra 2010 in 18. julija 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu z dne 8. decembra 2009, 13. decembra 2010 in 18. julija 2011,

| — | ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovne listine Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju zadevnih resolucij ZN, zlasti resolucij generalne skupščine ZN št. 181(1947) in 194 (1948) ter resolucij varnostnega sveta ZN št. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadevnih resolucij ZN, zlasti resolucij generalne skupščine ZN št. 181(1947) in 194 (1948) ter resolucij varnostnega sveta ZN št. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) in 1850 (2008),

| — | ob upoštevanju izjav bližnjevzhodne četverice, zlasti tiste z dne 23. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav bližnjevzhodne četverice, zlasti tiste z dne 23. septembra 2011,

| — | ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je na 66. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov predsednik palestinske nacionalne uprave Mahmud Abas vložil prošnjo za priznanje palestinske državnosti in članstvo v Združenih narodih, |
| --- | --- |

A.

ker je na 66. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov predsednik palestinske nacionalne uprave Mahmud Abas vložil prošnjo za priznanje palestinske državnosti in članstvo v Združenih narodih,

| B. | ker ima Palestina, ki ni članica Združenih narodov, status stalne opazovalke pri generalni skupščini Združenih narodov, |
| --- | --- |

B.

ker ima Palestina, ki ni članica Združenih narodov, status stalne opazovalke pri generalni skupščini Združenih narodov,

| C. | ker je generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji št. 181 z dne 29. novembra 1947 pozvala k ustanovitvi dveh držav na ozemlju, ki ga je pokrival nekdanji britanski mandat za nadzor nad Palestino, |
| --- | --- |

C.

ker je generalna skupščina Združenih narodov v resoluciji št. 181 z dne 29. novembra 1947 pozvala k ustanovitvi dveh držav na ozemlju, ki ga je pokrival nekdanji britanski mandat za nadzor nad Palestino,

| D. | ker je EU večkrat potrdila, da podpira rešitev z dvema državama, s katero bi Izrael in neodvisna, demokratična sosednja palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti; ker je EU večkrat pozvala k nadaljevanju neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in Palestinci ter izjavila, da se ne bi smele priznati spremembe meja glede na stanje pred letom 1967, tudi v zvezi z Jeruzalemom, razen tistih sprememb, o katerih se dogovorita stranki, |
| --- | --- |

D.

ker je EU večkrat potrdila, da podpira rešitev z dvema državama, s katero bi Izrael in neodvisna, demokratična sosednja palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti; ker je EU večkrat pozvala k nadaljevanju neposrednih mirovnih pogajanj med Izraelom in Palestinci ter izjavila, da se ne bi smele priznati spremembe meja glede na stanje pred letom 1967, tudi v zvezi z Jeruzalemom, razen tistih sprememb, o katerih se dogovorita stranki,

| E. | ker palestinska uprava po ocenah Svetovne banke, Mednarodnega denarnega sklada in Združenih narodov v ključnih sektorjih, ki so jih preučili, presega prag za delujočo državo in ker so palestinske institucije v primerjavi z institucijami uveljavljenih držav v dobrem stanju, |
| --- | --- |

E.

ker palestinska uprava po ocenah Svetovne banke, Mednarodnega denarnega sklada in Združenih narodov v ključnih sektorjih, ki so jih preučili, presega prag za delujočo državo in ker so palestinske institucije v primerjavi z institucijami uveljavljenih držav v dobrem stanju,

| F. | ker pravica Palestincev do samoodločbe in do lastne države ni sporna, prav tako pa ni sporna pravica Izraela do obstoja v okviru varnih meja, |
| --- | --- |

F.

ker pravica Palestincev do samoodločbe in do lastne države ni sporna, prav tako pa ni sporna pravica Izraela do obstoja v okviru varnih meja,

| G. | ker je zaradi arabske pomladi rešitev za izraelsko-palestinski konflikt, ki je v osnovnem interesu vpletenih strani, vseh prebivalcev te regije in mednarodne skupnosti, še toliko bolj nujna, |
| --- | --- |

G.

ker je zaradi arabske pomladi rešitev za izraelsko-palestinski konflikt, ki je v osnovnem interesu vpletenih strani, vseh prebivalcev te regije in mednarodne skupnosti, še toliko bolj nujna,

| H. | ker so ministri držav članic EU za zunanje zadeve na neuradnem srečanju dne 2. in 3. septembra 2011 med razpravo o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu ter pomembnih diplomatskih pobudah, načrtovanih za septembrsko zasedanje generalne skupščine Združenih narodov, predstavili različna stališča, |
| --- | --- |

H.

ker so ministri držav članic EU za zunanje zadeve na neuradnem srečanju dne 2. in 3. septembra 2011 med razpravo o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu ter pomembnih diplomatskih pobudah, načrtovanih za septembrsko zasedanje generalne skupščine Združenih narodov, predstavili različna stališča,

| 1. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in vlade držav članic, naj si še naprej prizadevajo oblikovati skupno stališče EU glede prošnje palestinske uprave za članstvo v Združenih narodih ter naj preprečijo razhajanja med državami članicami; |
| --- | --- |

1.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije in vlade držav članic, naj si še naprej prizadevajo oblikovati skupno stališče EU glede prošnje palestinske uprave za članstvo v Združenih narodih ter naj preprečijo razhajanja med državami članicami;

| 2. | poziva države članice, naj se enotno odzovejo na legitimno zahtevo Palestincev, da njihova država dobi predstavništvo pri Združenih narodih kot rezultat pogajanj na trenutnem, 66. zasedanju generalne skupščine ZN, in jih podpira pri tem odzivu; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice, naj se enotno odzovejo na legitimno zahtevo Palestincev, da njihova država dobi predstavništvo pri Združenih narodih kot rezultat pogajanj na trenutnem, 66. zasedanju generalne skupščine ZN, in jih podpira pri tem odzivu;

| 3. | sočasno poziva mednarodno skupnost, vključno z EU in njenimi državami članicami, naj ponovno potrdi, da je zavezana varnosti države Izrael; |
| --- | --- |

3.

sočasno poziva mednarodno skupnost, vključno z EU in njenimi državami članicami, naj ponovno potrdi, da je zavezana varnosti države Izrael;

| 4. | ponovno poudarja, da podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi Izrael in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti; |
| --- | --- |

4.

ponovno poudarja, da podpira rešitev z dvema državama, ki bi temeljila na mejah iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav in po kateri bi Izrael in sosednja neodvisna, demokratična palestinska država, ki bi bila sposobna preživetja, živela v miru in varnosti;

| 5. | priznava in pozdravlja uspeh državotvornih prizadevanj palestinskega predsednika Mahmuda Abasa in predsednika vlade Salama Fajada, ki so ju podprli EU in številni mednarodni akterji; |
| --- | --- |

5.

priznava in pozdravlja uspeh državotvornih prizadevanj palestinskega predsednika Mahmuda Abasa in predsednika vlade Salama Fajada, ki so ju podprli EU in številni mednarodni akterji;

| 6. | ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajne rešitve izraelsko-palestinskega konflikta; |
| --- | --- |

6.

ponovno poudarja, da so mirna in nenasilna sredstva edini način za dosego trajne rešitve izraelsko-palestinskega konflikta;

| 7. | poudarja, da bi bilo treba brez odlašanja znova začeti neposredna pogajanja, ki bi pripeljala do rešitve s soobstojem dveh držav, skladno z roki, ki jih je zahtevala četverica, da bi lahko sedanje nesprejemljivo stanje premaknili z mrtve točke; znova poudarja, da bi se bilo treba izogniti vsem korakom, ki bi lahko ogrozili sprejetje sporazuma, in da ne bi smela biti sprejeta nobena sprememba meja izpred leta 1967, niti v Jeruzalemu, razen sprememb, o katerih se dogovorita obe strani; vztraja pri dejstvu, da nobena sprejeta rešitev ne bi smela žaliti dostojanstva vpletenih strani; poziva izraelsko vlado, naj opusti gradnjo in širitev naselij na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu; poziva k prenehanju raketnih napadov na Izrael iz Gaze in vztraja, da je treba doseči trajno premirje; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi bilo treba brez odlašanja znova začeti neposredna pogajanja, ki bi pripeljala do rešitve s soobstojem dveh držav, skladno z roki, ki jih je zahtevala četverica, da bi lahko sedanje nesprejemljivo stanje premaknili z mrtve točke; znova poudarja, da bi se bilo treba izogniti vsem korakom, ki bi lahko ogrozili sprejetje sporazuma, in da ne bi smela biti sprejeta nobena sprememba meja izpred leta 1967, niti v Jeruzalemu, razen sprememb, o katerih se dogovorita obe strani; vztraja pri dejstvu, da nobena sprejeta rešitev ne bi smela žaliti dostojanstva vpletenih strani; poziva izraelsko vlado, naj opusti gradnjo in širitev naselij na Zahodnem bregu in v vzhodnem Jeruzalemu; poziva k prenehanju raketnih napadov na Izrael iz Gaze in vztraja, da je treba doseči trajno premirje;

| 8. | poziva EU in njene države članice, naj imajo enotno stališče in naj še naprej igrajo dejavnejšo vlogo, tudi v okviru četverice, pri prizadevanjih, da se doseže pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; opozarja na osrednjo vlogo četverice in v celoti podpira prizadevanja visoke predstavnice, da bi četverica poskrbela za verodostojne možnosti za nadaljevanje mirovnega procesa; |
| --- | --- |

8.

poziva EU in njene države članice, naj imajo enotno stališče in naj še naprej igrajo dejavnejšo vlogo, tudi v okviru četverice, pri prizadevanjih, da se doseže pravičen in trajen mir med Izraelci in Palestinci; opozarja na osrednjo vlogo četverice in v celoti podpira prizadevanja visoke predstavnice, da bi četverica poskrbela za verodostojne možnosti za nadaljevanje mirovnega procesa;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, predsedniku generalne skupščine ZN, vladam in parlamentom članic varnostnega sveta ZN, odposlancu bližnjevzhodne četverice, knesetu in izraelski vladi, predsedniku palestinske oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/106

---

Četrtek, 29. september 2011Vrhunsko srečanje o Zemlji Rio+20

P7_TA(2011)0430

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20)

2013/C 56 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki bo junija 2012 v Riu de Janeiru, na kateri bosta v ospredju dve vprašanji: zeleno gospodarstvo v okviru trajnostnega razvoja in izkoreninjanja revščine ter institucionalni okvir za trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki bo junija 2012 v Riu de Janeiru, na kateri bosta v ospredju dve vprašanji: zeleno gospodarstvo v okviru trajnostnega razvoja in izkoreninjanja revščine ter institucionalni okvir za trajnostni razvoj,

| — | ob upoštevanju vprašanj Komisiji in Svetu o ciljih EU na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki bo junija 2012 v Riu de Janeiru (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Komisiji in Svetu o ciljih EU na konferenci Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20), ki bo junija 2012 v Riu de Janeiru (O-000181/2011 - B7-0436/2011, O-000182/2011 - B7-0437/2011),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" (KOM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu socialno-ekonomskemu odboru in Odboru regij "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" (KOM(2011)0363),

| — | ob upoštevanju izidov konference o biotski raznovrstnosti, ki je bila leta 2010 v Nagoji na Japonskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov konference o biotski raznovrstnosti, ki je bila leta 2010 v Nagoji na Japonskem,

| — | ob upoštevanju Kjotskega protokola iz leta 1997, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kjotskega protokola iz leta 1997,

| — | ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije tisočletja Združenih narodov z dne 8. septembra 2000, ki postavlja razvojne cilje tisočletja kot skupne cilje mednarodne skupnosti za izkoreninjenje revščine,

| — | ob upoštevanju globalne pobude z naslovom "Ekonomija ekosistemov in biotska raznovrstnost" (TEEB), ki so jo junija 2007 odobrili voditelji skupine držav G8 ter njenih rezultatov, objavljenih v letih 2009 in 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne pobude z naslovom "Ekonomija ekosistemov in biotska raznovrstnost" (TEEB), ki so jo junija 2007 odobrili voditelji skupine držav G8 ter njenih rezultatov, objavljenih v letih 2009 in 2010,

| — | ob upoštevanju poročil o oceni Medvladnega foruma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil o oceni Medvladnega foruma o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah avtohtonih prebivalcev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije ZN o pravicah avtohtonih prebivalcev,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije za mednarodno oceno kmetijske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki je bilo sprejeto leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije za mednarodno oceno kmetijske znanosti in tehnologije za razvoj (IAASTD), ki je bilo sprejeto leta 2008,

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom "Agroekologija in pravica do hrane", ki ga je pripravil posebni poročevalec ZN o pravici do hrane in je bilo predstavljeno v Svetu ZN za človekove pravice dne 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom "Agroekologija in pravica do hrane", ki ga je pripravil posebni poročevalec ZN o pravici do hrane in je bilo predstavljeno v Svetu ZN za človekove pravice dne 8. marca 2011,

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker kljub napredku na področju trajnostnega razvoja po vrhih v Riu de Janeiru leta 1992 in v Johannesburgu leta 2002 še vedno ostajajo velike vrzeli in izzivi pri izvajanju, številne zaveze mednarodne skupnosti pa še niso bile v celoti izpolnjene, |
| --- | --- |

A.

ker kljub napredku na področju trajnostnega razvoja po vrhih v Riu de Janeiru leta 1992 in v Johannesburgu leta 2002 še vedno ostajajo velike vrzeli in izzivi pri izvajanju, številne zaveze mednarodne skupnosti pa še niso bile v celoti izpolnjene,

| B. | ker se bodo trije cilji vrha Rio+20 nanašali na zagotavljanje obnovljene politične zaveze trajnostnemu razvoju, ocenjevanje dosedanjega napredka in preostalih vrzeli pri izvajanju sklepov pomembnejših vrhov o trajnostnem razvoju ter soočanje z novimi in nastajajočimi izzivi, |
| --- | --- |

B.

ker se bodo trije cilji vrha Rio+20 nanašali na zagotavljanje obnovljene politične zaveze trajnostnemu razvoju, ocenjevanje dosedanjega napredka in preostalih vrzeli pri izvajanju sklepov pomembnejših vrhov o trajnostnem razvoju ter soočanje z novimi in nastajajočimi izzivi,

| C. | ker bi morali povečati sinergijo med tremi konvencijami iz Ria, in sicer o biotski raznovrstnosti, podnebnih spremembah in dezertifikaciji, |
| --- | --- |

C.

ker bi morali povečati sinergijo med tremi konvencijami iz Ria, in sicer o biotski raznovrstnosti, podnebnih spremembah in dezertifikaciji,

| D. | ker kar 1,4 milijarde ljudi še vedno živi v skrajni revščini, polovica od tega v podsaharski Afriki; ker je šestina svetovnega prebivalstva podhranjena, pri čemer se nezanesljivost preskrbe s hrano povečuje, brezposelnost ali podzaposlenost pa še naprej pestita velik delež prebivalstva držav v razvoju; ker se 70 % prebivalstva preživlja z manj kot dolarjem na dan, |
| --- | --- |

D.

ker kar 1,4 milijarde ljudi še vedno živi v skrajni revščini, polovica od tega v podsaharski Afriki; ker je šestina svetovnega prebivalstva podhranjena, pri čemer se nezanesljivost preskrbe s hrano povečuje, brezposelnost ali podzaposlenost pa še naprej pestita velik delež prebivalstva držav v razvoju; ker se 70 % prebivalstva preživlja z manj kot dolarjem na dan,

| E. | ker podnebne spremembe resno ogrožajo zmanjševanje revščine, človekove pravice, mir in varnost ter doseganje razvojnih ciljev tisočletja v številnih državah v razvoju, |
| --- | --- |

E.

ker podnebne spremembe resno ogrožajo zmanjševanje revščine, človekove pravice, mir in varnost ter doseganje razvojnih ciljev tisočletja v številnih državah v razvoju,

| F. | ker naj bi število svetovnega prebivalstva leta 2050 naraslo na najmanj 9 milijard, s čimer se bo povpraševanje po omejenih naravnih virih in zmogljivostih za upravljanje obilice odpadkov, ki iz tega izhajajo, še povečalo, |
| --- | --- |

F.

ker naj bi število svetovnega prebivalstva leta 2050 naraslo na najmanj 9 milijard, s čimer se bo povpraševanje po omejenih naravnih virih in zmogljivostih za upravljanje obilice odpadkov, ki iz tega izhajajo, še povečalo,

| G. | ker so zaradi vse večje potrebe po vodi, zemlji in gozdovih ti viri še bolj izčrpani in degradirani; ker se izgubljanje biotske raznovrstnosti, čezmerni ribolov, degradacija ekosistemov in krčenje gozdov nadaljujejo zaskrbljujoče hitro, |
| --- | --- |

G.

ker so zaradi vse večje potrebe po vodi, zemlji in gozdovih ti viri še bolj izčrpani in degradirani; ker se izgubljanje biotske raznovrstnosti, čezmerni ribolov, degradacija ekosistemov in krčenje gozdov nadaljujejo zaskrbljujoče hitro,

| H. | ker še vedno narašča raven svetovnih emisij toplogrednih plinov, |
| --- | --- |

H.

ker še vedno narašča raven svetovnih emisij toplogrednih plinov,

| I. | ker imajo svetovni oceani ključno vlogo v globalnih podnebnih procesih, zlasti kar zadeva skladiščenje ogljika, predstavljajo pomemben vir energije, omogočajo bogastvo biotske raznovrstnosti, zagotavljajo pomemben način prevoza in trajnostne možnosti preživetja, pa tudi bistvene elemente, potrebne za življenje, vključno s hrano, zdravili in sladko vodo; ker podnebne spremembe, netrajnostne ribolovne prakse ter nenadzorovano uničevanje morskih ekosistemov, habitatov in vrst, poleg drugih negativnih posledic, ogrožajo sposobnost oceanov za nadaljnje zagotavljanje omenjenih storitev, |
| --- | --- |

I.

ker imajo svetovni oceani ključno vlogo v globalnih podnebnih procesih, zlasti kar zadeva skladiščenje ogljika, predstavljajo pomemben vir energije, omogočajo bogastvo biotske raznovrstnosti, zagotavljajo pomemben način prevoza in trajnostne možnosti preživetja, pa tudi bistvene elemente, potrebne za življenje, vključno s hrano, zdravili in sladko vodo; ker podnebne spremembe, netrajnostne ribolovne prakse ter nenadzorovano uničevanje morskih ekosistemov, habitatov in vrst, poleg drugih negativnih posledic, ogrožajo sposobnost oceanov za nadaljnje zagotavljanje omenjenih storitev,

| J. | ker je pri 80 % ribjega staleža na svetu stopnja največjega dovoljenega izkoriščanja že dosežena ali celo presežena in ker je približno 20 % svetovnega prebivalstva neposredno odvisnega od ribolova, ki predstavlja njihov osnovni vir beljakovin, |
| --- | --- |

J.

ker je pri 80 % ribjega staleža na svetu stopnja največjega dovoljenega izkoriščanja že dosežena ali celo presežena in ker je približno 20 % svetovnega prebivalstva neposredno odvisnega od ribolova, ki predstavlja njihov osnovni vir beljakovin,

| K. | ker je zaradi okoljskih katastrof vedno več razseljenih oseb; ker je treba vzpostaviti mednarodni status za podnebne in okoljske begunce, |
| --- | --- |

K.

ker je zaradi okoljskih katastrof vedno več razseljenih oseb; ker je treba vzpostaviti mednarodni status za podnebne in okoljske begunce,

| L. | ker so ženske in otroci še posebej izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb, zlasti v državah v razvoju in najmanj razvitih državah; ker je veliko število žensk še vedno marginaliziranih in so žrtve diskriminacije, |
| --- | --- |

L.

ker so ženske in otroci še posebej izpostavljeni posledicam podnebnih sprememb, zlasti v državah v razvoju in najmanj razvitih državah; ker je veliko število žensk še vedno marginaliziranih in so žrtve diskriminacije,

| M. | ker prihodnji izzivi niso izolirana, temveč medsebojno povezana in odvisna vprašanja; ker je konferenca Rio+20 edini večstranski forum, ki obravnava vse tri stebre trajnostnega razvoja in tako zagotavlja celovit pristop, |
| --- | --- |

M.

ker prihodnji izzivi niso izolirana, temveč medsebojno povezana in odvisna vprašanja; ker je konferenca Rio+20 edini večstranski forum, ki obravnava vse tri stebre trajnostnega razvoja in tako zagotavlja celovit pristop,

| N. | ker lahko pristop trojne spirale, uporabljen v Programu ZN za okolje (UNEP), služi kot dobra podlaga za razpravo, |
| --- | --- |

N.

ker lahko pristop trojne spirale, uporabljen v Programu ZN za okolje (UNEP), služi kot dobra podlaga za razpravo,

| O. | ker so cenovno dostopne rešitve za številne izzive na področju trajnosti že na voljo; ker je na primer donosnost naložb za ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev lahko tudi stokratna, |
| --- | --- |

O.

ker so cenovno dostopne rešitve za številne izzive na področju trajnosti že na voljo; ker je na primer donosnost naložb za ohranjanje biotske raznovrstnosti in ekosistemskih storitev lahko tudi stokratna,

| P. | ker so omejitve uporabnosti BDP kot kazalnika blaginje in razvoja splošno priznane, |
| --- | --- |

P.

ker so omejitve uporabnosti BDP kot kazalnika blaginje in razvoja splošno priznane,

| Q. | ker je treba spodbujati trajnostno porabo in proizvodnjo, |
| --- | --- |

Q.

ker je treba spodbujati trajnostno porabo in proizvodnjo,

| R. | ker je treba spodbujati socialno vključujočo, zdravo, varno in pravično družbo, ki spoštuje temeljne pravice in kulturno raznolikost ter ustvarja enake možnosti in preprečuje diskriminacijo v vseh oblikah, |
| --- | --- |

R.

ker je treba spodbujati socialno vključujočo, zdravo, varno in pravično družbo, ki spoštuje temeljne pravice in kulturno raznolikost ter ustvarja enake možnosti in preprečuje diskriminacijo v vseh oblikah,

| S. | ker dobro okoljsko upravljanje presega institucionalne ureditve in vključuje preglednost, odgovornost in udeležbo civilne družbe; ker načelo št. 10 deklaracije iz Ria potrjuje, da je okoljska vprašanja najbolje obravnavati tako, da sodelujejo vsi zadevni državljani, in poudarja, da je treba zagotoviti dostop do informacij v zvezi z okoljem, pravico do sodelovanja pri odločanju in učinkovit dostop do sodnih in upravnih postopkov, |
| --- | --- |

S.

ker dobro okoljsko upravljanje presega institucionalne ureditve in vključuje preglednost, odgovornost in udeležbo civilne družbe; ker načelo št. 10 deklaracije iz Ria potrjuje, da je okoljska vprašanja najbolje obravnavati tako, da sodelujejo vsi zadevni državljani, in poudarja, da je treba zagotoviti dostop do informacij v zvezi z okoljem, pravico do sodelovanja pri odločanju in učinkovit dostop do sodnih in upravnih postopkov,

| T. | ker so korenite spremembe na geopolitičnem področju v zadnjih dvajsetih letih, ko so nekatere države v razvoju postale pomembni gospodarski in politični akterji, privedle do novega razmerja moči in vpliva, kar prinaša nove vloge in odgovornosti, |
| --- | --- |

T.

ker so korenite spremembe na geopolitičnem področju v zadnjih dvajsetih letih, ko so nekatere države v razvoju postale pomembni gospodarski in politični akterji, privedle do novega razmerja moči in vpliva, kar prinaša nove vloge in odgovornosti,

| U. | ker je treba Združenim narodom pred 1. novembrom 2011 predložiti prispevke za izhodišče pogajanj, ki se bodo začela v začetku leta 2012, |
| --- | --- |

U.

ker je treba Združenim narodom pred 1. novembrom 2011 predložiti prispevke za izhodišče pogajanj, ki se bodo začela v začetku leta 2012,

| 1. | pozdravlja odločitev generalne skupščine Združenih narodov v resoluciji št. 64/236, da bo junija 2012 v Riu de Janeiru sklicala konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju na najvišji možni ravni, s čimer bodo imeli svetovni voditelji enkratno priložnost, da določijo agendo za trajnost za naslednjih deset let ter hkrati ponovno potrdijo potrebo po svetovni solidarnosti; poziva, naj bodo države zastopane na ravni predsednikov držav in/ali vlad; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja odločitev generalne skupščine Združenih narodov v resoluciji št. 64/236, da bo junija 2012 v Riu de Janeiru sklicala konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju na najvišji možni ravni, s čimer bodo imeli svetovni voditelji enkratno priložnost, da določijo agendo za trajnost za naslednjih deset let ter hkrati ponovno potrdijo potrebo po svetovni solidarnosti; poziva, naj bodo države zastopane na ravni predsednikov držav in/ali vlad;

| 2. | pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju"; vendar meni, da zaradi poudarka na okolju prijaznem gospodarstvu in zasebnem sektorju ne bi smeli pozabiti, da je treba okrepiti vlogo državljanov in spodbujati dobro okoljsko upravljanje, ki presega institucionalne ureditve; poudarja, da lahko EU pri tem prispeva pomembne izkušnje, in sicer v zvezi z izvajanjem načela št. 10 deklaracije iz Ria; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom "Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju"; vendar meni, da zaradi poudarka na okolju prijaznem gospodarstvu in zasebnem sektorju ne bi smeli pozabiti, da je treba okrepiti vlogo državljanov in spodbujati dobro okoljsko upravljanje, ki presega institucionalne ureditve; poudarja, da lahko EU pri tem prispeva pomembne izkušnje, in sicer v zvezi z izvajanjem načela št. 10 deklaracije iz Ria;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Združenim narodom pred 1. novembrom 2011 posredovano trdno in enotno stališče EU za izhodišče pogajanj, ki se bodo začela v začetku leta 2012; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da bo Združenim narodom pred 1. novembrom 2011 posredovano trdno in enotno stališče EU za izhodišče pogajanj, ki se bodo začela v začetku leta 2012;

| 4. | poudarja, da mora biti trajnostni razvoj v ospredju vseh postopkov in politik EU, če naj ta zagotovi skladnost znotraj Unije in s svojimi mednarodnimi prizadevanji; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da mora biti trajnostni razvoj v ospredju vseh postopkov in politik EU, če naj ta zagotovi skladnost znotraj Unije in s svojimi mednarodnimi prizadevanji;

| 5. | poudarja, da je vrh Rio+20 enkratna priložnost, da se na svetovni ravni okrepijo politična volja za trajnostni razvoj in partnerstva med industrializiranimi državami in državami v razvoju; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je vrh Rio+20 enkratna priložnost, da se na svetovni ravni okrepijo politična volja za trajnostni razvoj in partnerstva med industrializiranimi državami in državami v razvoju;

| 6. | poudarja, da je nujno treba povečati pripravljenost in dinamiko pri izvajanju in mednarodnem upravljanju politik za trajnostni razvoj, ki zelo počasi napredujejo; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je nujno treba povečati pripravljenost in dinamiko pri izvajanju in mednarodnem upravljanju politik za trajnostni razvoj, ki zelo počasi napredujejo;

| 7. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da izid vrha Rio+20 ne bodo samo dobronamerne izjave, ampak oprijemljivi ukrepi, odgovorni cilji in načini za njihovo merjenje, ki jih potrebujemo za sprožanje sinergije med elementi trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da izid vrha Rio+20 ne bodo samo dobronamerne izjave, ampak oprijemljivi ukrepi, odgovorni cilji in načini za njihovo merjenje, ki jih potrebujemo za sprožanje sinergije med elementi trajnostnega razvoja;

| 8. | glede na izpostavljanje "okolju prijaznega gospodarstva", ki predstavlja eno od dveh glavnih tem vrha v Riu, vztraja, da je treba "okolju prijazno gospodarstvo" razumeti kot celotno gospodarstvo, ki deluje znotraj omejitev trajnosti, kar zadeva biotsko raznovrstnost, ohranjanja ekosistemskih storitev, zaščite podnebja in uporabe naravnih virov; poudarja, da bi se morali v večji meri osredotočiti na človeški, okoljski in naravni kapital ter da trajnostni razvoj zajema veliko več kot le okolju prijazno gospodarstvo; |
| --- | --- |

8.

glede na izpostavljanje "okolju prijaznega gospodarstva", ki predstavlja eno od dveh glavnih tem vrha v Riu, vztraja, da je treba "okolju prijazno gospodarstvo" razumeti kot celotno gospodarstvo, ki deluje znotraj omejitev trajnosti, kar zadeva biotsko raznovrstnost, ohranjanja ekosistemskih storitev, zaščite podnebja in uporabe naravnih virov; poudarja, da bi se morali v večji meri osredotočiti na človeški, okoljski in naravni kapital ter da trajnostni razvoj zajema veliko več kot le okolju prijazno gospodarstvo;

| 9. | meni, da bi moral biti poudarek vrha Rio+20 na krepitvi povezav med okoljskimi, gospodarskimi in socialnimi agendami, da jih ne bi več obravnavali kot tri neodvisne stebre, ampak bi do tega uporabili bolj celovit in soodvisen pristop; |
| --- | --- |

9.

meni, da bi moral biti poudarek vrha Rio+20 na krepitvi povezav med okoljskimi, gospodarskimi in socialnimi agendami, da jih ne bi več obravnavali kot tri neodvisne stebre, ampak bi do tega uporabili bolj celovit in soodvisen pristop;

| 10. | meni, da se na prihodnje izzive ne bi smeli odzvati z upočasnitvijo rasti, ampak s spodbujanjem trajnostne rasti in okolju prijaznega gospodarstva, kar odpira priložnosti vsem državam ne glede na njihovo stopnjo razvoja in gospodarsko strukturo; |
| --- | --- |

10.

meni, da se na prihodnje izzive ne bi smeli odzvati z upočasnitvijo rasti, ampak s spodbujanjem trajnostne rasti in okolju prijaznega gospodarstva, kar odpira priložnosti vsem državam ne glede na njihovo stopnjo razvoja in gospodarsko strukturo;

| 11. | poudarja, da se je treba spopadati z novimi in nastajajočimi izzivi, kot sta omejenost virov in njena vloga v konfliktih; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da se je treba spopadati z novimi in nastajajočimi izzivi, kot sta omejenost virov in njena vloga v konfliktih;

| 12. | poudarja, da predstavlja pravičnost temeljni kamen za spremembo vzorca, ki jo je treba doseči, in da mora biti ta zagotovljena na globalni ravni, s čimer bi, s pomočjo razvitih držav, omogočili, da bodo manj in najmanj razvite države napredovale hitreje kot po običajni razvojni krivulji in dosegle boljši položaj na področju človekove blaginje, tudi v obliki meddržavne in medgeneracijske enakosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da predstavlja pravičnost temeljni kamen za spremembo vzorca, ki jo je treba doseči, in da mora biti ta zagotovljena na globalni ravni, s čimer bi, s pomočjo razvitih držav, omogočili, da bodo manj in najmanj razvite države napredovale hitreje kot po običajni razvojni krivulji in dosegle boljši položaj na področju človekove blaginje, tudi v obliki meddržavne in medgeneracijske enakosti;

| 13. | poudarja, da bi morali na vrhu Rio+20 zastaviti posebne in konkretne cilje ter načine za njihovo ocenjevanje in spremljanje, ter v zvezi s tem poziva k sprejetju načrta za okolju prijazno gospodarstvo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi morali na vrhu Rio+20 zastaviti posebne in konkretne cilje ter načine za njihovo ocenjevanje in spremljanje, ter v zvezi s tem poziva k sprejetju načrta za okolju prijazno gospodarstvo;

| 14. | poudarja, da je za uspešen prehod na okolju prijazno gospodarstvo v okviru izkoreninjenja revščine treba povezati varstvo okolja in človekove pravice ter obravnavati naslednje tri medsebojno povezane razsežnosti politike:






  — | vlaganje v trajnostno upravljanje najpomembnejših virov in naravnega kapitala na podlagi usklajenih prizadevanj ter raziskav in razvoja, |
| --- | --- | --- |

14.

poudarja, da je za uspešen prehod na okolju prijazno gospodarstvo v okviru izkoreninjenja revščine treba povezati varstvo okolja in človekove pravice ter obravnavati naslednje tri medsebojno povezane razsežnosti politike:

—

vlaganje v trajnostno upravljanje najpomembnejših virov in naravnega kapitala na podlagi usklajenih prizadevanj ter raziskav in razvoja,

| — | vzpostavitev pravilnih tržnih in regulativnih pogojev v duhu načela enakosti, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev pravilnih tržnih in regulativnih pogojev v duhu načela enakosti,

| — | izboljšanje upravljanja ter sodelovanja civilne družbe in zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

—

izboljšanje upravljanja ter sodelovanja civilne družbe in zasebnega sektorja;

| 15. | poudarja, da je treba za spodbujanje prevzemanja poštenega deleža odgovornosti za svetovni trajnostni razvoj vključiti načelo skupnega, a raznolikega pristopa, previdnostno načelo, načelo onesnaževalec plača in načelo razširjene odgovornosti proizvajalca; poudarja, da bi si politike za okolju prijazno rast morale prizadevati za vsestransko koristne rešitve s spodbujanjem podjetništva, konkurenčnosti in inovativnosti v vseh sektorjih in z osredotočanjem na področja, kjer so izboljšave ekonomsko in okoljsko najbolj učinkovite; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba za spodbujanje prevzemanja poštenega deleža odgovornosti za svetovni trajnostni razvoj vključiti načelo skupnega, a raznolikega pristopa, previdnostno načelo, načelo onesnaževalec plača in načelo razširjene odgovornosti proizvajalca; poudarja, da bi si politike za okolju prijazno rast morale prizadevati za vsestransko koristne rešitve s spodbujanjem podjetništva, konkurenčnosti in inovativnosti v vseh sektorjih in z osredotočanjem na področja, kjer so izboljšave ekonomsko in okoljsko najbolj učinkovite;

| 16. | poudarja, da se mora okolju prijazno gospodarstvo osredotočiti na ločitev gospodarske dejavnosti od uporabe virov in degradacije okolja; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da se mora okolju prijazno gospodarstvo osredotočiti na ločitev gospodarske dejavnosti od uporabe virov in degradacije okolja;

| 17. | poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da si bodo udeleženci vrha Rio+20 prizadevali poiskati rešitev za vztrajno in vse večje pomanjkanje lastniškega kapitala na svetovni in nacionalni ravni, ki je posledica sedanjega gospodarskega modela; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in Svet, naj zagotovita, da si bodo udeleženci vrha Rio+20 prizadevali poiskati rešitev za vztrajno in vse večje pomanjkanje lastniškega kapitala na svetovni in nacionalni ravni, ki je posledica sedanjega gospodarskega modela;

| 18. | ponovno izraža prepričanje, da gre najbolj varne, praktične in zlahka dostopne rešitve za skupek težav, povezanih s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti in širjenjem puščav, iskati v zaščiti in širjenju naravnih ekosistemov; |
| --- | --- |

18.

ponovno izraža prepričanje, da gre najbolj varne, praktične in zlahka dostopne rešitve za skupek težav, povezanih s podnebnimi spremembami, izgubo biotske raznovrstnosti in širjenjem puščav, iskati v zaščiti in širjenju naravnih ekosistemov;

| 19. | poudarja, da bi morali na vrhu Rio+20 razpravljati o celovitem pristopu do številnih izzivov, kot so izkoreninjenje revščine, zdravje, preskrba s hrano, zaposlovanje, enakost spolov in oskrba z energijo; poudarja, da teh težav ne moremo reševati ločeno in da zanje ni nobene čudežne rešitve, zaradi česar je sodelovanje še toliko pomembnejše; v tem okviru poudarja nepogrešljivo vlogo zdravih in naravnih ekosistemov pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi morali na vrhu Rio+20 razpravljati o celovitem pristopu do številnih izzivov, kot so izkoreninjenje revščine, zdravje, preskrba s hrano, zaposlovanje, enakost spolov in oskrba z energijo; poudarja, da teh težav ne moremo reševati ločeno in da zanje ni nobene čudežne rešitve, zaradi česar je sodelovanje še toliko pomembnejše; v tem okviru poudarja nepogrešljivo vlogo zdravih in naravnih ekosistemov pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja;

| 20. | poziva udeležence vrha Rio+20, naj vztrajajo, da je treba pri zagotavljanju učinkovitosti obstoječega pravnega okvira za varstvo okolja doseči hiter napredek s spodbujanjem držav k pridružitvi že obstoječim mednarodnim instrumentom, držav podpisnic pa k njihovi čimprejšnji ratifikaciji; |
| --- | --- |

20.

poziva udeležence vrha Rio+20, naj vztrajajo, da je treba pri zagotavljanju učinkovitosti obstoječega pravnega okvira za varstvo okolja doseči hiter napredek s spodbujanjem držav k pridružitvi že obstoječim mednarodnim instrumentom, držav podpisnic pa k njihovi čimprejšnji ratifikaciji;

Ukrepi na področju virov in naravnega kapitala

| 21. | poudarja, da je treba za prehod na okolju prijazno gospodarstvo čim prej ukrepati na področju zaščite ekosistemov, učinkovitih in trajnih virov in naravnega kapitala, ob hkratnem spodbujanju trajnostne porabe in proizvodnje; poudarja, da je treba izvajati sedanje pobude za okrepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba za prehod na okolju prijazno gospodarstvo čim prej ukrepati na področju zaščite ekosistemov, učinkovitih in trajnih virov in naravnega kapitala, ob hkratnem spodbujanju trajnostne porabe in proizvodnje; poudarja, da je treba izvajati sedanje pobude za okrepitev zmogljivosti;

| 22. | ponavlja, da koncept "okolju prijaznega gospodarstva", ki ga zagovarja Komisija, ne bo samodejno prinesel blaginje revnim in izpolnil razvojnih ciljev tisočletja, če gospodarstvo ne bo pravilno upravljano, naravni kapital učinkovito in pravično urejen, dostop do razdeljevanja pa enako zagotovljen sedanjim in prihodnjim generacijam; |
| --- | --- |

22.

ponavlja, da koncept "okolju prijaznega gospodarstva", ki ga zagovarja Komisija, ne bo samodejno prinesel blaginje revnim in izpolnil razvojnih ciljev tisočletja, če gospodarstvo ne bo pravilno upravljano, naravni kapital učinkovito in pravično urejen, dostop do razdeljevanja pa enako zagotovljen sedanjim in prihodnjim generacijam;

| 23. | poudarja potrebo po oblikovanju in izvajanju načrtov za trajnostno proizvodnjo in porabo ter po ohranjanju učinkov rabe naravnih virov krepko pod varnimi ekološkimi omejitvami; |
| --- | --- |

23.

poudarja potrebo po oblikovanju in izvajanju načrtov za trajnostno proizvodnjo in porabo ter po ohranjanju učinkov rabe naravnih virov krepko pod varnimi ekološkimi omejitvami;

| 24. | poudarja, da je odločilni pogoj za razvoj in izkoreninjenje revščine pravičen in nepristranski dostop do virov in njihova porazdelitev na sedanje in prihodnje generacije, države v razvoju ter regionalni in lokalni organi pa morajo imeti, koristi od svojih naravnih virov, in sicer na čim bolj trajnosten in vključujoč način; poudarja, da je sodelovanje vseh držav na tem področju bistvenega pomena za vzpostavitev trajnostne družbe; opozarja, da bodo posledice podnebnih sprememb najbolj prizadele najrevnejše segmente svetovnega prebivalstva, zato jim je treba pomagati, da se jim prilagodijo, zlasti pa je treba upoštevati potrebe in znanja žensk in najbolj ranljivega prebivalstva; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je odločilni pogoj za razvoj in izkoreninjenje revščine pravičen in nepristranski dostop do virov in njihova porazdelitev na sedanje in prihodnje generacije, države v razvoju ter regionalni in lokalni organi pa morajo imeti, koristi od svojih naravnih virov, in sicer na čim bolj trajnosten in vključujoč način; poudarja, da je sodelovanje vseh držav na tem področju bistvenega pomena za vzpostavitev trajnostne družbe; opozarja, da bodo posledice podnebnih sprememb najbolj prizadele najrevnejše segmente svetovnega prebivalstva, zato jim je treba pomagati, da se jim prilagodijo, zlasti pa je treba upoštevati potrebe in znanja žensk in najbolj ranljivega prebivalstva;

| 25. | poudarja, da je treba realno vrednotiti vire, naravni kapital in ekosistemske storitve, pri čemer naravnih sistemov ne bi smeli obravnavati zgolj kot blago; poziva k uvedbi računovodskih postopkov za naravni kapital in njihovi vključitvi v gospodarske računovodske strukture ter politično odločanje; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je treba realno vrednotiti vire, naravni kapital in ekosistemske storitve, pri čemer naravnih sistemov ne bi smeli obravnavati zgolj kot blago; poziva k uvedbi računovodskih postopkov za naravni kapital in njihovi vključitvi v gospodarske računovodske strukture ter politično odločanje;

| 26. | meni, da so industrializirane države odgovorne tudi za zagotavljanje podpore državam v razvoju pri njihovih prizadevanjih za razvoj, pa tudi za to, da tem državam omogočijo, da ne zagrešijo istih napak glede naravnih virov in netrajnostnih načinov razvoja; |
| --- | --- |

26.

meni, da so industrializirane države odgovorne tudi za zagotavljanje podpore državam v razvoju pri njihovih prizadevanjih za razvoj, pa tudi za to, da tem državam omogočijo, da ne zagrešijo istih napak glede naravnih virov in netrajnostnih načinov razvoja;

| 27. | poudarja, da imata pridobivanje in raba virov velik vpliv na okolje in lokalne skupnosti; poziva Komisijo, naj pojem internalizacije zunanjih stroškov za okolje in skupnosti vključi v razprave in pogajanja na vrhu Rio+20; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da imata pridobivanje in raba virov velik vpliv na okolje in lokalne skupnosti; poziva Komisijo, naj pojem internalizacije zunanjih stroškov za okolje in skupnosti vključi v razprave in pogajanja na vrhu Rio+20;

| 28. | opozarja, da je nujno treba obravnavati redke vire, kot so surovine, njihovo trajnostno rabo in možnosti za recikliranje; prav tako pa je treba poglobiti raziskave na področju tehnologij za učinkovito rabo virov ter omogočiti dostop do njih in njihovo razširjenje; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da je nujno treba obravnavati redke vire, kot so surovine, njihovo trajnostno rabo in možnosti za recikliranje; prav tako pa je treba poglobiti raziskave na področju tehnologij za učinkovito rabo virov ter omogočiti dostop do njih in njihovo razširjenje;

Voda

| 29. | poudarja, da bi morali udeleženci vrha Rio+20 obnoviti svoja prizadevanja za spodbujanje zaščite vodnih virov in trajnostnega upravljanja vode kot javne dobrine; meni, da bi vzpostavitev mednarodnih partnerstev na tem področju pripomogla doseči ta cilj, zlasti s programi prilagajanja na podnebne spremembe, namenjenimi zbiranju vode tam, kjer pade; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morali udeleženci vrha Rio+20 obnoviti svoja prizadevanja za spodbujanje zaščite vodnih virov in trajnostnega upravljanja vode kot javne dobrine; meni, da bi vzpostavitev mednarodnih partnerstev na tem področju pripomogla doseči ta cilj, zlasti s programi prilagajanja na podnebne spremembe, namenjenimi zbiranju vode tam, kjer pade;

| 30. | poudarja, da resolucija generalne skupščine Združenih narodov z dne 28. julija 2010 priznava dostop do pitne vode kot človekovo pravico, in poziva k posebni zaščiti vode kot elementa, ki je zlasti občutljiv za posledice podnebnih sprememb, kar bi lahko povzročilo zmanjšanje količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da resolucija generalne skupščine Združenih narodov z dne 28. julija 2010 priznava dostop do pitne vode kot človekovo pravico, in poziva k posebni zaščiti vode kot elementa, ki je zlasti občutljiv za posledice podnebnih sprememb, kar bi lahko povzročilo zmanjšanje količine in kakovosti razpoložljive vode, zlasti pitne;

| 31. | poziva vrh Rio+20, naj zagotovi, da bo človekova pravica do vode in sanitarnih sredstev dosežena na svetovni ravni; |
| --- | --- |

31.

poziva vrh Rio+20, naj zagotovi, da bo človekova pravica do vode in sanitarnih sredstev dosežena na svetovni ravni;

| 32. | poudarja pomen integriranega sistema upravljanja porečij in poziva h krepitvi politik za izboljšanje dostopa do vode, njenega zadrževanja, kakovosti in učinkovitosti ter k izboljšanju čezmejnega sodelovanja v čezmejnih porečjih; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen integriranega sistema upravljanja porečij in poziva h krepitvi politik za izboljšanje dostopa do vode, njenega zadrževanja, kakovosti in učinkovitosti ter k izboljšanju čezmejnega sodelovanja v čezmejnih porečjih;

Morsko okolje in oceani

| 33. | poudarja, da je treba izboljšati upravljanje in okrepiti zaščito morskega okolja, biotsko raznolikost morij in oceanov; meni, da bi morali morja in oceani poleg podnebnih sprememb in zaščite biotske raznovrstnosti postati eden glavnih stebrov okvira iz Ria; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je treba izboljšati upravljanje in okrepiti zaščito morskega okolja, biotsko raznolikost morij in oceanov; meni, da bi morali morja in oceani poleg podnebnih sprememb in zaščite biotske raznovrstnosti postati eden glavnih stebrov okvira iz Ria;

| 34. | udeležence vrha Rio+20 poziva, naj pričnejo pogajanja za sprejetje mednarodnih pravnih instrumentov za:






  — | nadzor nad onesnaževanjem morij in oceanov s kopnega, |
| --- | --- | --- |

34.

udeležence vrha Rio+20 poziva, naj pričnejo pogajanja za sprejetje mednarodnih pravnih instrumentov za:

—

nadzor nad onesnaževanjem morij in oceanov s kopnega,

| — | trajnostno upravljanje in ocenjevanje človekovih dejavnosti na območjih, ki niso pod nacionalno jurisdikcijo; |
| --- | --- |

—

trajnostno upravljanje in ocenjevanje človekovih dejavnosti na območjih, ki niso pod nacionalno jurisdikcijo;

| — | ohranjanje morske biotske raznovrstnosti ter uvedbo in priznavanje zaščitenih morskih območij v mednarodnih vodah; |
| --- | --- |

—

ohranjanje morske biotske raznovrstnosti ter uvedbo in priznavanje zaščitenih morskih območij v mednarodnih vodah;

takšni instrumenti bi vzpostavili pravni okvir za večnamenska zaščitena morska območja, presojo vplivov na okolje ter pravično in enakopravno delitev koristi, ki izhajajo iz rabe genetskih in drugih virov. V sporazumu je treba določiti tudi mehanizme nadzora in izvrševanja;

| 35. | poziva k hitri vzpostavitvi sistema za globalno spremljanje morskega ekosistema, s katerim bi sledili spremembam v morskih ekosistemih in ribolovnih virih; |
| --- | --- |

35.

poziva k hitri vzpostavitvi sistema za globalno spremljanje morskega ekosistema, s katerim bi sledili spremembam v morskih ekosistemih in ribolovnih virih;

| 36. | meni, da bi si morali močno prizadevati za trajnostno upravljanje ribištva, in sicer: z zagotovitvijo obnovljene politične zaveze k izvajanju mednarodnih sporazumov o ohranjanju in trajnostnem upravljanju živih morskih virov; z dogovorom glede postopka za pregled izvajanja, s katerim bi zagotovili, da se ribolov lahko nadaljuje le, če je njegovo upravljanje skladno z mednarodnimi obvezami; in z okrepitvijo regionalnih organizacij za upravljanje ribištva ter uvedbo dobre prakse v zvezi z institucijami, preglednostjo in odgovornostjo ter z mehanizmi nadzora in izvrševanja; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi si morali močno prizadevati za trajnostno upravljanje ribištva, in sicer: z zagotovitvijo obnovljene politične zaveze k izvajanju mednarodnih sporazumov o ohranjanju in trajnostnem upravljanju živih morskih virov; z dogovorom glede postopka za pregled izvajanja, s katerim bi zagotovili, da se ribolov lahko nadaljuje le, če je njegovo upravljanje skladno z mednarodnimi obvezami; in z okrepitvijo regionalnih organizacij za upravljanje ribištva ter uvedbo dobre prakse v zvezi z institucijami, preglednostjo in odgovornostjo ter z mehanizmi nadzora in izvrševanja;

| 37. | vztraja, da je treba pri vseh dejavnostih, ki vplivajo na življenjsko okolje, uporabiti previdnostno načelo in ekosistemski pristop; |
| --- | --- |

37.

vztraja, da je treba pri vseh dejavnostih, ki vplivajo na življenjsko okolje, uporabiti previdnostno načelo in ekosistemski pristop;

Energija

| 38. | opozarja na vse večje pomanjkanje fosilnih energetskih virov, kot so nafta, zemeljski plin ali premog; na njihov prispevek k učinku toplogrednih plinov, pri čemer pa je treba za nekonvencionalne vire opraviti presojo vplivov na okolje in presojo produktivnosti; |
| --- | --- |

38.

opozarja na vse večje pomanjkanje fosilnih energetskih virov, kot so nafta, zemeljski plin ali premog; na njihov prispevek k učinku toplogrednih plinov, pri čemer pa je treba za nekonvencionalne vire opraviti presojo vplivov na okolje in presojo produktivnosti;

| 39. | opozarja pred kakršnimi koli dejavnostmi za iskanje in črpanje nafte v okviru lajšanja prehoda k proizvodnji energije brez ogljika na mednarodni ravni na ekološko občutljivih območjih na morju, kot je območje Arktike, in nasprotuje pridobivanju nafte iz katranskega peska in oljnih skrilavcev; |
| --- | --- |

39.

opozarja pred kakršnimi koli dejavnostmi za iskanje in črpanje nafte v okviru lajšanja prehoda k proizvodnji energije brez ogljika na mednarodni ravni na ekološko občutljivih območjih na morju, kot je območje Arktike, in nasprotuje pridobivanju nafte iz katranskega peska in oljnih skrilavcev;

| 40. | poudarja, da je treba za prehod na okolju prijazno gospodarstvo korenito preoblikovati energetski sektor, da bi spodbudili energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, pa tudi splošen dostop do energije za revne ter elektrifikacijo, zlasti v najmanj razvitih državah; poudarja, da sta potrebna tehnologija za energijo iz obnovljivih virov in (medsektorski) prenos tehnologije ter znanja in izkušenj, zlasti da se podpre uporaba energije iz manjših in lokalnih obnovljivih virov, da ne bi ovirali pravice do razvoja teh držav; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba za prehod na okolju prijazno gospodarstvo korenito preoblikovati energetski sektor, da bi spodbudili energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitost, pa tudi splošen dostop do energije za revne ter elektrifikacijo, zlasti v najmanj razvitih državah; poudarja, da sta potrebna tehnologija za energijo iz obnovljivih virov in (medsektorski) prenos tehnologije ter znanja in izkušenj, zlasti da se podpre uporaba energije iz manjših in lokalnih obnovljivih virov, da ne bi ovirali pravice do razvoja teh držav;

| 41. | poziva k globalnim ciljem in ukrepom za povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti po vsem svetu; |
| --- | --- |

41.

poziva k globalnim ciljem in ukrepom za povečanje uporabe energije iz obnovljivih virov in energetske učinkovitosti po vsem svetu;

| 42. | meni, da bi lahko z energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitostjo ublažili podnebne spremembe, prispevali k socialnemu in gospodarskemu razvoju, povečali zanesljivost oskrbe ter zagotovili okoljske in zdravstvene koristi; |
| --- | --- |

42.

meni, da bi lahko z energijo iz obnovljivih virov in energetsko učinkovitostjo ublažili podnebne spremembe, prispevali k socialnemu in gospodarskemu razvoju, povečali zanesljivost oskrbe ter zagotovili okoljske in zdravstvene koristi;

| 43. | poziva vrh Rio+20, naj zagotovi, da bo trajnost biogoriv in bioenergetskih proizvodov zajamčena, ter s tem zvezi poudarja, da je treba celovito spoštovati človekove pravice in varstvo okolja; |
| --- | --- |

43.

poziva vrh Rio+20, naj zagotovi, da bo trajnost biogoriv in bioenergetskih proizvodov zajamčena, ter s tem zvezi poudarja, da je treba celovito spoštovati človekove pravice in varstvo okolja;

| 44. | meni, da kratki časovni okviri, ki se uporabljajo v sedanji računovodski metodologiji za toplogredne pline iz rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (GHG LULUCF), ogrožajo dosežke na področju prihranka toplogrednih plinov; poziva k reviziji te metodologije, da bi ohranili sposobnost prilagajanja naravnih ekosistemov; |
| --- | --- |

44.

meni, da kratki časovni okviri, ki se uporabljajo v sedanji računovodski metodologiji za toplogredne pline iz rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva (GHG LULUCF), ogrožajo dosežke na področju prihranka toplogrednih plinov; poziva k reviziji te metodologije, da bi ohranili sposobnost prilagajanja naravnih ekosistemov;

| 45. | meni, da morali biti zunanji stroški oskrbe z energijo vključeni v ceno energije; |
| --- | --- |

45.

meni, da morali biti zunanji stroški oskrbe z energijo vključeni v ceno energije;

| 46. | opozarja, da je v luči nesreče v Fukušimi nujno treba zagotoviti najvišjo raven jedrske varnosti v EU in ta merila spodbujati na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

46.

opozarja, da je v luči nesreče v Fukušimi nujno treba zagotoviti najvišjo raven jedrske varnosti v EU in ta merila spodbujati na mednarodni ravni;

Kmetijstvo in zanesljiva preskrba s hrano

| 47. | poudarja, da je dostop do ustrezne in zdrave hrane osnovna človekova pravica, zato poziva k sprejetju odločnih in usklajenih ukrepov proti temeljnim vzrokom lakote, ki jih povzroča človek, in za zagotavljanje samopreskrbe s hrano v državah v razvoju; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da je dostop do ustrezne in zdrave hrane osnovna človekova pravica, zato poziva k sprejetju odločnih in usklajenih ukrepov proti temeljnim vzrokom lakote, ki jih povzroča človek, in za zagotavljanje samopreskrbe s hrano v državah v razvoju;

| 48. | poudarja, da je treba v okviru izkoreninjanja revščine spodbujati trajnostno, ekološko kmetijstvo majhnega obsega ter ugotavlja, da ustrezni večnamenski sistemi kmetovanja z majhnimi posledicami, pri katerih se uporabljajo tradicionalni viri semen, že obstajajo, zato bi jih bilo treba spodbujati; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je treba v okviru izkoreninjanja revščine spodbujati trajnostno, ekološko kmetijstvo majhnega obsega ter ugotavlja, da ustrezni večnamenski sistemi kmetovanja z majhnimi posledicami, pri katerih se uporabljajo tradicionalni viri semen, že obstajajo, zato bi jih bilo treba spodbujati;

| 49. | meni, da živinorejski sektor predstavlja pomemben del zelenega gospodarstva, da je uporaba živalim prijaznih in trajnostnih živinorejskih postopkov bistvenega pomena in da ima ohranjanje virov za preživljanje pomembno vlogo pri zmanjševanju posledic podnebnih sprememb, zlasti v državah v razvoju in na podeželju; |
| --- | --- |

49.

meni, da živinorejski sektor predstavlja pomemben del zelenega gospodarstva, da je uporaba živalim prijaznih in trajnostnih živinorejskih postopkov bistvenega pomena in da ima ohranjanje virov za preživljanje pomembno vlogo pri zmanjševanju posledic podnebnih sprememb, zlasti v državah v razvoju in na podeželju;

| 50. | se strinja z mnenjem Komisije, da bi morali okrepiti obstoječe pobude za spodbujanje trajnostnega kmetijstva, ki temeljijo na večstranskem ukrepanju (kot je FAO), regionalnih, nacionalnih in lokalnih dejavnostih (kot so ekološko kmetovanje, kmetijstvo v območjih z visoko naravno vrednostjo, energijsko učinkoviti rastlinjaki, trajnostni prostori za živali, precizno kmetijstvo, ogljično nevtralno kmetijsko podjetništvo, fermentacija biomase in gnoja) in poslovnih dejavnostih, ter da bi morali poleg tega sprožiti nove pobude in partnerstva v okviru ureditev upravljanja Odbora za zanesljivost svetovne preskrbe s hrano, da bi bili poraba in proizvodnja hrane bolj trajnostni in da bi spodbudili prilagodljivost skupnosti in zmanjšali lakoto; |
| --- | --- |

50.

se strinja z mnenjem Komisije, da bi morali okrepiti obstoječe pobude za spodbujanje trajnostnega kmetijstva, ki temeljijo na večstranskem ukrepanju (kot je FAO), regionalnih, nacionalnih in lokalnih dejavnostih (kot so ekološko kmetovanje, kmetijstvo v območjih z visoko naravno vrednostjo, energijsko učinkoviti rastlinjaki, trajnostni prostori za živali, precizno kmetijstvo, ogljično nevtralno kmetijsko podjetništvo, fermentacija biomase in gnoja) in poslovnih dejavnostih, ter da bi morali poleg tega sprožiti nove pobude in partnerstva v okviru ureditev upravljanja Odbora za zanesljivost svetovne preskrbe s hrano, da bi bili poraba in proizvodnja hrane bolj trajnostni in da bi spodbudili prilagodljivost skupnosti in zmanjšali lakoto;

| 51. | poziva k ukrepom na svetovni ravni, s katerimi bi povečali preglednost na blagovnem trgu in zaustavili finančne špekulacije, ki prispevajo k veliki spremenljivosti cen hrane in posledičnim svetovnim krizam, povezanim s hrano, in sicer s sprejetjem priporočil posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane; je zaskrbljen zaradi globalnih trendov, ki kažejo, da tuji subjekti pridobivajo obsežna zemljišča v državah v razvoju; poudarja, da je treba ta trend zaustaviti, če želimo zagotoviti zanesljivo preskrbo s hrano in zaščititi pravice malih kmetov ter domorodnih skupnosti; |
| --- | --- |

51.

poziva k ukrepom na svetovni ravni, s katerimi bi povečali preglednost na blagovnem trgu in zaustavili finančne špekulacije, ki prispevajo k veliki spremenljivosti cen hrane in posledičnim svetovnim krizam, povezanim s hrano, in sicer s sprejetjem priporočil posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do hrane; je zaskrbljen zaradi globalnih trendov, ki kažejo, da tuji subjekti pridobivajo obsežna zemljišča v državah v razvoju; poudarja, da je treba ta trend zaustaviti, če želimo zagotoviti zanesljivo preskrbo s hrano in zaščititi pravice malih kmetov ter domorodnih skupnosti;

| 52. | obžaluje počasen napredek pri pogajanjih in zavezah v okviru Konvencije ZN za boj proti dezertifikaciji; meni, da so tla omejen vir ter da se je treba na svetovni ravni odzvati na degradacijo tal in spremembo rabe zemljišč; poziva k konkretnim dejanjem, učinkovitim ukrepom in spremljanju, zlasti v zvezi s proizvodnjo biogoriv; |
| --- | --- |

52.

obžaluje počasen napredek pri pogajanjih in zavezah v okviru Konvencije ZN za boj proti dezertifikaciji; meni, da so tla omejen vir ter da se je treba na svetovni ravni odzvati na degradacijo tal in spremembo rabe zemljišč; poziva k konkretnim dejanjem, učinkovitim ukrepom in spremljanju, zlasti v zvezi s proizvodnjo biogoriv;

| 53. | poudarja bistveni pomen izkoriščanja celotnega potenciala in zavarovanja lastninskih pravic malih in domorodnih pridelovalcev ter družinskih kmetij, ki zagotavljajo večino svetovne preskrbe s hrano in potrebujejo posebno podporo za proizvodnjo in dostop do trga; |
| --- | --- |

53.

poudarja bistveni pomen izkoriščanja celotnega potenciala in zavarovanja lastninskih pravic malih in domorodnih pridelovalcev ter družinskih kmetij, ki zagotavljajo večino svetovne preskrbe s hrano in potrebujejo posebno podporo za proizvodnjo in dostop do trga;

| 54. | poudarja potrebo po uporabnih raziskavah in inovacijah na področju kmetijstva, s katerimi bi spodbudili trajnostne rešitve, kot je precizno kmetijstvo, ki zmanjšuje potrebe po namakanju in fitofarmacevtskih sredstvih; |
| --- | --- |

54.

poudarja potrebo po uporabnih raziskavah in inovacijah na področju kmetijstva, s katerimi bi spodbudili trajnostne rešitve, kot je precizno kmetijstvo, ki zmanjšuje potrebe po namakanju in fitofarmacevtskih sredstvih;

| 55. | se strinja s priporočilom, ki so ga Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), Mednarodni sklad za razvoj kmetijstva (IFAD), Mednarodni denarni sklad (IMF), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), konferenca ZN za trgovino in razvoj (UNCTAD), svetovni program za hrano (WFP), Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija, Mednarodni inštitut za raziskovanje politike hrane (IFPRI) in delovna skupina ZN na visoki ravni podale skupini držav G20, v katerem so države pozvale k odpravi določb v veljavnih nacionalnih politikah, ki omogočajo subvencioniranje ali odrejajo proizvodnjo ali porabo biogoriv, vsaj dokler ne bodo vzpostavljena zagotovila za odpravo konkurence s proizvodnjo hrane, biotsko raznovrstnostjo in zaščito podnebja; |
| --- | --- |

55.

se strinja s priporočilom, ki so ga Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (FAO), Mednarodni sklad za razvoj kmetijstva (IFAD), Mednarodni denarni sklad (IMF), Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), konferenca ZN za trgovino in razvoj (UNCTAD), svetovni program za hrano (WFP), Svetovna banka, Svetovna trgovinska organizacija, Mednarodni inštitut za raziskovanje politike hrane (IFPRI) in delovna skupina ZN na visoki ravni podale skupini držav G20, v katerem so države pozvale k odpravi določb v veljavnih nacionalnih politikah, ki omogočajo subvencioniranje ali odrejajo proizvodnjo ali porabo biogoriv, vsaj dokler ne bodo vzpostavljena zagotovila za odpravo konkurence s proizvodnjo hrane, biotsko raznovrstnostjo in zaščito podnebja;

Gozdovi

| 56. | poudarja, da krčenje in propadanje gozdov povzroča težko popravljivo okoljsko in družbeno škodo, kot so dolgoročne motnje vodnih pogojev, nastajanje step in širjenje puščav, podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, revščina na podeželju in konflikti zaradi zemlje, dostopa do virov ter pravic in koristi, katere skupni ekonomski stroški močno presegajo izdatke za zaščitne in izboljševalne ukrepe; meni, da bi si morali udeleženci vrha Rio+20 za cilj zastaviti vzpostavitev participativnega upravljanja gozdov, pravično in enakopravno delitev koristi ter ohranjanje in trajnostno rabo gozdov po vsem svetu; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da krčenje in propadanje gozdov povzroča težko popravljivo okoljsko in družbeno škodo, kot so dolgoročne motnje vodnih pogojev, nastajanje step in širjenje puščav, podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, revščina na podeželju in konflikti zaradi zemlje, dostopa do virov ter pravic in koristi, katere skupni ekonomski stroški močno presegajo izdatke za zaščitne in izboljševalne ukrepe; meni, da bi si morali udeleženci vrha Rio+20 za cilj zastaviti vzpostavitev participativnega upravljanja gozdov, pravično in enakopravno delitev koristi ter ohranjanje in trajnostno rabo gozdov po vsem svetu;

| 57. | poudarja, da je treba spodbujati trajnostno upravljanje gozdov in preprečevati njihovo krčenje, med drugim z zaprtjem trgov za nezakonito ali netrajnostno posekani les; poudarja, da je treba za uresničitev tega cilja vzpostaviti partnerstva z vladami, lokalnimi skupnostmi in domorodnimi skupinami, civilno družbo in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je treba spodbujati trajnostno upravljanje gozdov in preprečevati njihovo krčenje, med drugim z zaprtjem trgov za nezakonito ali netrajnostno posekani les; poudarja, da je treba za uresničitev tega cilja vzpostaviti partnerstva z vladami, lokalnimi skupnostmi in domorodnimi skupinami, civilno družbo in zasebnim sektorjem;

| 58. | v tem okviru poudarja potrebo po izpolnitvi zavez iz Nagoje, ki določajo, da je treba stopnjo izgube naravnih habitatov, vključno z gozdovi, do leta 2020 najmanj prepoloviti oziroma jo, kjer je to izvedljivo, približati nični stopnji; |
| --- | --- |

58.

v tem okviru poudarja potrebo po izpolnitvi zavez iz Nagoje, ki določajo, da je treba stopnjo izgube naravnih habitatov, vključno z gozdovi, do leta 2020 najmanj prepoloviti oziroma jo, kjer je to izvedljivo, približati nični stopnji;

| 59. | meni, da bi bilo treba instrument REDD+ Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja oblikovati tako, da bo zagotavljal spoštovanje splošnih ciljev za zaščito gozdov in prispeval k njihovemu uresničevanju ter da bi bilo na primer treba razviti posebno infrastrukturo za satelitsko opazovanje in opazovanje na kraju samem, da bi ocenili zajem ogljika v ohranjenem gozdu; hkrati je treba instrument oblikovati tako, da bo zagotavljal spoštovanje človekovih pravic in ustreznih določb Konvencije o biološki raznovrstnosti; zato poziva k večji preglednosti pri dodeljevanju ustreznih sredstev in k strožjemu nadzoru; poudarja, da bi moral biti instrument REDD+ zasnovan tako, da bo zagotavljal znatne koristi za biotsko raznovrstnost in življenjsko pomembne ekosistemske storitve, ki presegajo ublažitev podnebnih sprememb, ter prispeval h krepitvi pravic in izboljšanju možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni od gozdov, predvsem pa domorodnih in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

59.

meni, da bi bilo treba instrument REDD+ Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja oblikovati tako, da bo zagotavljal spoštovanje splošnih ciljev za zaščito gozdov in prispeval k njihovemu uresničevanju ter da bi bilo na primer treba razviti posebno infrastrukturo za satelitsko opazovanje in opazovanje na kraju samem, da bi ocenili zajem ogljika v ohranjenem gozdu; hkrati je treba instrument oblikovati tako, da bo zagotavljal spoštovanje človekovih pravic in ustreznih določb Konvencije o biološki raznovrstnosti; zato poziva k večji preglednosti pri dodeljevanju ustreznih sredstev in k strožjemu nadzoru; poudarja, da bi moral biti instrument REDD+ zasnovan tako, da bo zagotavljal znatne koristi za biotsko raznovrstnost in življenjsko pomembne ekosistemske storitve, ki presegajo ublažitev podnebnih sprememb, ter prispeval h krepitvi pravic in izboljšanju možnosti preživetja ljudi, ki so odvisni od gozdov, predvsem pa domorodnih in lokalnih skupnosti;

| 60. | izraža zaskrbljenost zaradi novega zakonika o gozdovih, ki naj bi ga sprejel brazilski senat, kar bo še pospešilo izsekavanje gozdov v brazilskem delu Amazonije ter preprečevalo mednarodna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

60.

izraža zaskrbljenost zaradi novega zakonika o gozdovih, ki naj bi ga sprejel brazilski senat, kar bo še pospešilo izsekavanje gozdov v brazilskem delu Amazonije ter preprečevalo mednarodna prizadevanja za ublažitev podnebnih sprememb;

| 61. | poziva Brazilijo, ki bo gostila vrh, naj sprejme jasno zavezo, da bo zaščitila amazonski pragozd in odpravila kaznivo nadlegovanje predstavnikov civilne družbe, ki si prizadevajo za varstvo okolja; |
| --- | --- |

61.

poziva Brazilijo, ki bo gostila vrh, naj sprejme jasno zavezo, da bo zaščitila amazonski pragozd in odpravila kaznivo nadlegovanje predstavnikov civilne družbe, ki si prizadevajo za varstvo okolja;

| 62. | poziva Komisijo, naj pred vrhom Rio+20 zagotovi študijo z ocenami o vplivu porabe živilskih in neživilskih proizvodov v EU na krčenje gozdov; poziva, naj se v študiji ocenijo tudi vplivi obstoječih politik in zakonodaje EU na krčenje gozdov ter nakažejo nove politične pobude za odpravo ugotovljenih vplivov; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj pred vrhom Rio+20 zagotovi študijo z ocenami o vplivu porabe živilskih in neživilskih proizvodov v EU na krčenje gozdov; poziva, naj se v študiji ocenijo tudi vplivi obstoječih politik in zakonodaje EU na krčenje gozdov ter nakažejo nove politične pobude za odpravo ugotovljenih vplivov;

Kemikalije in nevarne snovi

| 63. | podpira mnenje Komisije, da je skrajni čas za vzpostavitev trdnejše in bolj usklajene mednarodne ureditve o uporabi kemikalij in nevarnih snovi, ter da bi morali z vrhom Rio+20 ta cilj začeti uresničevati, pri čemer poziva, naj čimveč držav kot model sprejme zakonodajo EU o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH); |
| --- | --- |

63.

podpira mnenje Komisije, da je skrajni čas za vzpostavitev trdnejše in bolj usklajene mednarodne ureditve o uporabi kemikalij in nevarnih snovi, ter da bi morali z vrhom Rio+20 ta cilj začeti uresničevati, pri čemer poziva, naj čimveč držav kot model sprejme zakonodajo EU o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH);

Ravnanje z odpadki

| 64. | poudarja, da se s pravilnim ravnanjem z odpadki minimizirajo učinki na okolje, poleg tega pa se zagotavljajo viri materialov za ponovno uporabo in recikliranih materialov ter delovna mesta; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da se s pravilnim ravnanjem z odpadki minimizirajo učinki na okolje, poleg tega pa se zagotavljajo viri materialov za ponovno uporabo in recikliranih materialov ter delovna mesta;

| 65. | poudarja, da je številne vire, ki danes pristanejo na odlagališčih in v sežigalnicah ali pa imajo negativen vpliv na okolje in lokalne skupnosti, mogoče ponovno uporabiti in reciklirati; poudarja, da bi si morali resno prizadevati za reciklažo tovrstnih virov, pri čemer bi nova delovna mesta in inovacije ustvarile dodano vrednost za lokalne skupnosti, recikliranje in ponovna uporaba pa bi preprečila uničevanje naravnih habitatov in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

65.

poudarja, da je številne vire, ki danes pristanejo na odlagališčih in v sežigalnicah ali pa imajo negativen vpliv na okolje in lokalne skupnosti, mogoče ponovno uporabiti in reciklirati; poudarja, da bi si morali resno prizadevati za reciklažo tovrstnih virov, pri čemer bi nova delovna mesta in inovacije ustvarile dodano vrednost za lokalne skupnosti, recikliranje in ponovna uporaba pa bi preprečila uničevanje naravnih habitatov in lokalnih skupnosti;

Ustvarjanje pogojev za spodbujanje trgov in naložb v človeški kapital

| 66. | poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost, ekosistemske storitve in naravne vire vključiti v nacionalne račune, pa tudi v vse načrte in strategije za razvoj in izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da je treba biotsko raznovrstnost, ekosistemske storitve in naravne vire vključiti v nacionalne račune, pa tudi v vse načrte in strategije za razvoj in izkoreninjenje revščine;

Okolju škodljive subvencije

| 67. | poudarja, da je treba čim prej odpraviti okolju škodljive subvencije ter oblikovati in izvajati pozitivne spodbude za ustvarjanje koristi iz biotske raznovrstnosti in za njeno ohranjanje; |
| --- | --- |

67.

poudarja, da je treba čim prej odpraviti okolju škodljive subvencije ter oblikovati in izvajati pozitivne spodbude za ustvarjanje koristi iz biotske raznovrstnosti in za njeno ohranjanje;

| 68. | v zvezi s tem odobrava, da predlogi reforme SKP namenjajo več pozornosti bolj zeleni SKP; |
| --- | --- |

68.

v zvezi s tem odobrava, da predlogi reforme SKP namenjajo več pozornosti bolj zeleni SKP;

| 69. | poziva udeležence vrha Rio+20, naj v skladu z zavezami iz Nagoje sprožijo vrsto usklajenih ukrepov za ugotavljanje in odpravljanje vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020; |
| --- | --- |

69.

poziva udeležence vrha Rio+20, naj v skladu z zavezami iz Nagoje sprožijo vrsto usklajenih ukrepov za ugotavljanje in odpravljanje vseh okolju škodljivih subvencij do leta 2020;

Regulativni in tržni instrumenti

| 70. | poudarja, da bo imela uporaba regulativnih instrumentov skupaj s tržnimi instrumenti na nacionalni in mednarodni ravni odločilno vlogo pri splošni trajnostni naravnanosti naše družbe; v tem okviru poudarja nujnost spopadanja z učinki mednarodnega ladijskega in letalskega prometa na podnebje in izpostavlja zgled EU in njenih ciljev 20-20-20, pa tudi njene napredne okoljske politike in standarde nasploh; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da bo imela uporaba regulativnih instrumentov skupaj s tržnimi instrumenti na nacionalni in mednarodni ravni odločilno vlogo pri splošni trajnostni naravnanosti naše družbe; v tem okviru poudarja nujnost spopadanja z učinki mednarodnega ladijskega in letalskega prometa na podnebje in izpostavlja zgled EU in njenih ciljev 20-20-20, pa tudi njene napredne okoljske politike in standarde nasploh;

| 71. | poudarja, da je treba sprejeti jasen, zanesljiv in celovit regulativni okvir, ki bo akterjem omogočil, da bodo ekonomsko logiko prilagodili učinkovitemu, odgovornemu in okolju prijaznemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

71.

poudarja, da je treba sprejeti jasen, zanesljiv in celovit regulativni okvir, ki bo akterjem omogočil, da bodo ekonomsko logiko prilagodili učinkovitemu, odgovornemu in okolju prijaznemu gospodarstvu;

| 72. | poziva, naj se na mednarodni ravni vzpostavi davek na finančne transakcije; |
| --- | --- |

72.

poziva, naj se na mednarodni ravni vzpostavi davek na finančne transakcije;

| 73. | poudarja, da lahko fiskalne reforme, pri katerih se davčna bremena prenašajo z delovne sile na rabo virov in onesnaževanje, pripomorejo k nastanku obojestranskih koristi, in sicer za zaposlovanje in okolje, saj ta prenos povečuje privlačnost učinkovite rabe virov, recikliranja in ponovne uporabe ter tako odpira več priložnosti za delovna mesta; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da lahko fiskalne reforme, pri katerih se davčna bremena prenašajo z delovne sile na rabo virov in onesnaževanje, pripomorejo k nastanku obojestranskih koristi, in sicer za zaposlovanje in okolje, saj ta prenos povečuje privlačnost učinkovite rabe virov, recikliranja in ponovne uporabe ter tako odpira več priložnosti za delovna mesta;

| 74. | poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje okoljskih vidikov v mednarodna trgovinska pogajanja; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj spodbuja vključevanje okoljskih vidikov v mednarodna trgovinska pogajanja;

Financiranje

| 75. | poudarja, da bodo za prehod na okolju prijazno svetovno gospodarstvo potrebne obsežne finančne naložbe; opozarja, da samo javna sredstva ne bodo zadostovala ter da bo treba z javnim financiranjem spodbuditi in mobilizirati bistveno več zasebnih naložb; poudarja, da je treba inovacije in nove tehnologije spodbujati tudi z izboljšanjem dostopa do finančnih sredstev; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da bodo za prehod na okolju prijazno svetovno gospodarstvo potrebne obsežne finančne naložbe; opozarja, da samo javna sredstva ne bodo zadostovala ter da bo treba z javnim financiranjem spodbuditi in mobilizirati bistveno več zasebnih naložb; poudarja, da je treba inovacije in nove tehnologije spodbujati tudi z izboljšanjem dostopa do finančnih sredstev;

| 76. | poziva udeležence vrha Rio+20, naj priporočijo reformo obstoječih finančnih strategij in po potrebi vzpostavijo nove javno-zasebne sheme financiranja in partnerstev; |
| --- | --- |

76.

poziva udeležence vrha Rio+20, naj priporočijo reformo obstoječih finančnih strategij in po potrebi vzpostavijo nove javno-zasebne sheme financiranja in partnerstev;

| 77. | meni, da je v državah v razvoju potreben stabilen dolgoročni okvir za finančno podporo, gradnjo zmogljivosti in prenos tehnologije, da bi spodbudili trajnostni razvoj in jim omogočili, da se izognejo energetsko in ogljično intenzivni razvojni poti, ki so ji sledile industrializirane države; |
| --- | --- |

77.

meni, da je v državah v razvoju potreben stabilen dolgoročni okvir za finančno podporo, gradnjo zmogljivosti in prenos tehnologije, da bi spodbudili trajnostni razvoj in jim omogočili, da se izognejo energetsko in ogljično intenzivni razvojni poti, ki so ji sledile industrializirane države;

| 78. | poziva vrh Rio + 20, naj okrepi ukrepe in poveča razpoložljiva sredstva za ublažitev globalnih tveganj za okolje in mehanizme za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč; |
| --- | --- |

78.

poziva vrh Rio + 20, naj okrepi ukrepe in poveča razpoložljiva sredstva za ublažitev globalnih tveganj za okolje in mehanizme za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč;

| 79. | poudarja, da bi morali uradno razvojno pomoč bolje spremljati, vključno z uporabo alternativnih ukrepov za zavezanost k razvoju, kot je pomoč, načrtovana za posamezno državo, ali indeks zavezanosti k razvoju, s čimer bi zagotovili skladnost z večstranskimi okoljskimi sporazumi in prispevali k doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi širše zastavljenih ciljev okolju prijaznega gospodarstva; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da bi morali uradno razvojno pomoč bolje spremljati, vključno z uporabo alternativnih ukrepov za zavezanost k razvoju, kot je pomoč, načrtovana za posamezno državo, ali indeks zavezanosti k razvoju, s čimer bi zagotovili skladnost z večstranskimi okoljskimi sporazumi in prispevali k doseganju razvojnih ciljev tisočletja, pa tudi širše zastavljenih ciljev okolju prijaznega gospodarstva;

| 80. | meni, da je za najrevnejše države bistven dostop do inovativnih oblik financiranja, da zapolnijo vrzel lastniškega kapitala, s katero se soočajo; |
| --- | --- |

80.

meni, da je za najrevnejše države bistven dostop do inovativnih oblik financiranja, da zapolnijo vrzel lastniškega kapitala, s katero se soočajo;

| 81. | poziva k spremljanju učinkov financiranja na ravnovesje med spoloma, da bi zagotovili financiranje, ki bo upoštevalo enakopravnost spolov; |
| --- | --- |

81.

poziva k spremljanju učinkov financiranja na ravnovesje med spoloma, da bi zagotovili financiranje, ki bo upoštevalo enakopravnost spolov;

Večja vloga državljanov

| 82. | meni, da je najpomembneje še naprej krepiti vlogo državljanov pri okoljskem upravljanju, in poziva k napredku na vrhu Rio+20 pri zagotavljanju učinkovitega globalnega izvajanja načela 10 deklaracije iz Ria; meni, da lahko EU v mednarodnih razpravah prispeva svoje več kot desetletne pomembne izkušnje pri izvajanju Aarhuške konvencije; |
| --- | --- |

82.

meni, da je najpomembneje še naprej krepiti vlogo državljanov pri okoljskem upravljanju, in poziva k napredku na vrhu Rio+20 pri zagotavljanju učinkovitega globalnega izvajanja načela 10 deklaracije iz Ria; meni, da lahko EU v mednarodnih razpravah prispeva svoje več kot desetletne pomembne izkušnje pri izvajanju Aarhuške konvencije;

| 83. | poziva k razširitvi določb Aarhuške konvencije izven okvira gospodarske komisije ZN za Evropo bodisi s sprejetjem globalne konvencije bodisi z odprtjem konvencije državam, ki ne sodelujejo v gospodarski komisiji ZN za Evropo; |
| --- | --- |

83.

poziva k razširitvi določb Aarhuške konvencije izven okvira gospodarske komisije ZN za Evropo bodisi s sprejetjem globalne konvencije bodisi z odprtjem konvencije državam, ki ne sodelujejo v gospodarski komisiji ZN za Evropo;

| 84. | priporoča celovit pristop k načelom spoštovanja človekovih pravic ob sočasnem izvajanju politik za trajnostni razvoj; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno raven zaščite za narode, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele; |
| --- | --- |

84.

priporoča celovit pristop k načelom spoštovanja človekovih pravic ob sočasnem izvajanju politik za trajnostni razvoj; poudarja, da je treba zagotoviti ustrezno raven zaščite za narode, ki so jih podnebne spremembe najbolj prizadele;

| 85. | poudarja, da je regulativni instrument lahko uspešen le, če ga združimo z obveščanjem in izobraževanjem; poleg tega meni, da so spremembe vrednot in vedenja v pristopih od spodaj navzgor bistvenega pomena, zato posebej poziva k pobudam za aktiviranje mladih, saj bodo posledice našega delovanja prizadele naslednjo generacijo; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da je regulativni instrument lahko uspešen le, če ga združimo z obveščanjem in izobraževanjem; poleg tega meni, da so spremembe vrednot in vedenja v pristopih od spodaj navzgor bistvenega pomena, zato posebej poziva k pobudam za aktiviranje mladih, saj bodo posledice našega delovanja prizadele naslednjo generacijo;

Usposabljanje

| 86. | poudarja, da je treba v vseh državah podpreti programe za izobraževanje in usposabljanje, zlasti mladih; meni, da bo spodbujanje novih znanj in spretnosti pripomoglo k ustvarjanju novih delovnih mest na globalnem trgu dela in tako privedlo do pozitivnih multiplikacijskih učinkov na družbeni ravni; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba v vseh državah podpreti programe za izobraževanje in usposabljanje, zlasti mladih; meni, da bo spodbujanje novih znanj in spretnosti pripomoglo k ustvarjanju novih delovnih mest na globalnem trgu dela in tako privedlo do pozitivnih multiplikacijskih učinkov na družbeni ravni;

Tehnologija

| 87. | poudarja pomen raziskav in razvoja ter inovacij ter potrebo po znanstvenem in tehnološkem sodelovanju; |
| --- | --- |

87.

poudarja pomen raziskav in razvoja ter inovacij ter potrebo po znanstvenem in tehnološkem sodelovanju;

| 88. | ugotavlja, da so tehnološke inovacije ter ocenjevanje in prenos tehnologije bistveni za spopadanje z okoljskimi, gospodarskimi in socialnimi izzivi; poudarja tudi, da tehnološki razvoj ne more biti edina rešitev za okoljske težave ali za izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

88.

ugotavlja, da so tehnološke inovacije ter ocenjevanje in prenos tehnologije bistveni za spopadanje z okoljskimi, gospodarskimi in socialnimi izzivi; poudarja tudi, da tehnološki razvoj ne more biti edina rešitev za okoljske težave ali za izkoreninjenje revščine;

| 89. | poudarja, da inovacije niso omejene le na tehnične inovacije – družbene inovacije ponujajo nove in učinkovite rešitve za nujne socialne potrebe, ustvarjajo pa jih posamezniki ali organizacije, ki izhajajo iz družbene in ne nujno iz komercialne nujnosti; poleg tega poudarja, da nudijo družbene inovacije državljanom, ne glede na njihovo vlogo, priložnost za izboljšanje njihovega delovnega in življenjskega okolja in tako prispevajo h globalni krepitvi vloge civilne družbe ter omogočajo sodelovanje civilne družbe pri varovanju in trajnostni rabi naravnih virov; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da inovacije niso omejene le na tehnične inovacije – družbene inovacije ponujajo nove in učinkovite rešitve za nujne socialne potrebe, ustvarjajo pa jih posamezniki ali organizacije, ki izhajajo iz družbene in ne nujno iz komercialne nujnosti; poleg tega poudarja, da nudijo družbene inovacije državljanom, ne glede na njihovo vlogo, priložnost za izboljšanje njihovega delovnega in življenjskega okolja in tako prispevajo h globalni krepitvi vloge civilne družbe ter omogočajo sodelovanje civilne družbe pri varovanju in trajnostni rabi naravnih virov;

| 90. | nasprotuje predlogom za obsežne geoinženirske projekte; |
| --- | --- |

90.

nasprotuje predlogom za obsežne geoinženirske projekte;

| 91. | opozarja, da je zaščita znanja, inovacij in praks domorodnih in lokalnih skupnosti izrecno navedena v izvirnih sporazumih vrha v Riu, ki zagotavljajo preizkušene, varne in vzdržljive načine ravnanja z naravo; |
| --- | --- |

91.

opozarja, da je zaščita znanja, inovacij in praks domorodnih in lokalnih skupnosti izrecno navedena v izvirnih sporazumih vrha v Riu, ki zagotavljajo preizkušene, varne in vzdržljive načine ravnanja z naravo;

| 92. | poudarja, da uvedba novih in nastajajočih tehnologij ne sme ogroziti ciljev pravičnega in trajnostnega razvoja ter izkoreninjenja revščine; poudarja, da imajo lahko tehnologije različne okoljske, socialne in gospodarske učinke, nekatere pa lahko brez ustreznega nadzora vodijo v netrajnostno izkoriščanje naravnih virov (kot so voda, tla, biomasa), povečanje revščine in druge socialno škodljive učinke; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da uvedba novih in nastajajočih tehnologij ne sme ogroziti ciljev pravičnega in trajnostnega razvoja ter izkoreninjenja revščine; poudarja, da imajo lahko tehnologije različne okoljske, socialne in gospodarske učinke, nekatere pa lahko brez ustreznega nadzora vodijo v netrajnostno izkoriščanje naravnih virov (kot so voda, tla, biomasa), povečanje revščine in druge socialno škodljive učinke;

| 93. | zato podpira strateški načrt iz Balija za tehnološko podporo in gradnjo zmogljivosti v zvezi z okoljsko tehnologijo ter cilje glede ocene in prenosa okolju prijaznih tehnologij; poziva h gradnji zmogljivosti v okviru sistema Združenih narodov za spremljanje, ocenjevanje in zagotavljanje informacij o novih tehnologijah, da se vključi širši koncept trajnosti in spodbuja trajnostni razvoj proizvodov in postopkov na vseh področjih; |
| --- | --- |

93.

zato podpira strateški načrt iz Balija za tehnološko podporo in gradnjo zmogljivosti v zvezi z okoljsko tehnologijo ter cilje glede ocene in prenosa okolju prijaznih tehnologij; poziva h gradnji zmogljivosti v okviru sistema Združenih narodov za spremljanje, ocenjevanje in zagotavljanje informacij o novih tehnologijah, da se vključi širši koncept trajnosti in spodbuja trajnostni razvoj proizvodov in postopkov na vseh področjih;

Ocenjevanje napredka

| 94. | poziva k takojšnji izvedbi raziskav za razvoj novega nabora instrumentov za merjenje napredka v smeri pravičnosti in trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

94.

poziva k takojšnji izvedbi raziskav za razvoj novega nabora instrumentov za merjenje napredka v smeri pravičnosti in trajnostnega razvoja;

| 95. | poudarja, da bi moral vrh Rio+20 zagotoviti alternativni model za oceno rasti in blaginje "onkraj BDP", ki bo gradil na pobudah, kot so mednarodni sistem enotnega okoljsko-gospodarskega računovodenja (SEEA), indeks človekovega razvoja in projekt OECD z naslovom "Merjenje napredka družb"; poudarja, da je to potrebno, če želimo napredek širše oceniti, in sicer z vključitvijo gospodarske, okoljske in socialne razsežnosti; zato poziva k prilagoditvi jasnih in merljivih kazalnikov, ki bodo upoštevali podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, učinkovitost rabe virov in socialno vključenost; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da bi moral vrh Rio+20 zagotoviti alternativni model za oceno rasti in blaginje "onkraj BDP", ki bo gradil na pobudah, kot so mednarodni sistem enotnega okoljsko-gospodarskega računovodenja (SEEA), indeks človekovega razvoja in projekt OECD z naslovom "Merjenje napredka družb"; poudarja, da je to potrebno, če želimo napredek širše oceniti, in sicer z vključitvijo gospodarske, okoljske in socialne razsežnosti; zato poziva k prilagoditvi jasnih in merljivih kazalnikov, ki bodo upoštevali podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, učinkovitost rabe virov in socialno vključenost;

| 96. | poziva k obsežni razpravi o vključitvi teh kazalnikov na mednarodni ravni v splošno uporabljane postopke za vrednotenje napredka v javnem in zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

96.

poziva k obsežni razpravi o vključitvi teh kazalnikov na mednarodni ravni v splošno uporabljane postopke za vrednotenje napredka v javnem in zasebnem sektorju;

| 97. | poziva k priznavanju načela nenazadovanja v okviru varstva okolja in temeljnih pravic; |
| --- | --- |

97.

poziva k priznavanju načela nenazadovanja v okviru varstva okolja in temeljnih pravic;

Izboljšanje upravljanja in udeležba zasebnega sektorja

| 98. | poudarja, da je treba čim prej izboljšati upravljanje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

98.

poudarja, da je treba čim prej izboljšati upravljanje trajnostnega razvoja;

| 99. | meni, da je treba v sistemu Združenih narodov okrepiti okoljski program, na primer z njegovim preoblikovanjem v specializirano agencijo Združenih narodov (kot je ILO), saj bi bila to najboljša pot k izboljšanju mednarodnega okoljskega upravljanja in k napredku v smeri globalnega trajnostnega razvoja; v tem okviru se vseeno se sklicuje na vse možnosti, opredeljene v rezultatih nairobijsko-helsinškega procesa; |
| --- | --- |

99.

meni, da je treba v sistemu Združenih narodov okrepiti okoljski program, na primer z njegovim preoblikovanjem v specializirano agencijo Združenih narodov (kot je ILO), saj bi bila to najboljša pot k izboljšanju mednarodnega okoljskega upravljanja in k napredku v smeri globalnega trajnostnega razvoja; v tem okviru se vseeno se sklicuje na vse možnosti, opredeljene v rezultatih nairobijsko-helsinškega procesa;

| 100. | poziva k ustanovitvi posebnega odbora znanstvenikov pod okriljem Programa ZN za okolje, ki bi bil oblikovan po zgledu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in bi bil zadolžen za medsektorsko pregledovanje in ocenjevanje najnovejših znanstvenih, tehničnih in družbeno-gospodarskih podatkov, pridobljenih po vsem svetu, ki so pomembni za razumevanje biotske raznovrstnosti in trajnosti; |
| --- | --- |

100.

poziva k ustanovitvi posebnega odbora znanstvenikov pod okriljem Programa ZN za okolje, ki bi bil oblikovan po zgledu Medvladnega foruma o podnebnih spremembah in bi bil zadolžen za medsektorsko pregledovanje in ocenjevanje najnovejših znanstvenih, tehničnih in družbeno-gospodarskih podatkov, pridobljenih po vsem svetu, ki so pomembni za razumevanje biotske raznovrstnosti in trajnosti;

| 101. | ponovno poudarja svoj predlog o mednarodnem okoljskem sodišču, s katerim bi globalna okoljska zakonodaja postala bolj zavezujoča in izvršljiva, ali vsaj o mednarodnem organu, kot je varuh pravic s pristojnostmi za mediacijo; |
| --- | --- |

101.

ponovno poudarja svoj predlog o mednarodnem okoljskem sodišču, s katerim bi globalna okoljska zakonodaja postala bolj zavezujoča in izvršljiva, ali vsaj o mednarodnem organu, kot je varuh pravic s pristojnostmi za mediacijo;

| 102. | poziva sodelujoče na vrhu Rio+20, naj sprožijo strategijo za krepitev usklajenosti med različnimi večstranskimi okoljskimi sporazumi; v zvezi s tem poudarja potrebo po usklajenem pristopu med tremi konvencijami iz Ria (o biotski raznovrstnosti, podnebnih spremembah in dezertifikaciji), saj so te tesno povezane, se uporabljajo v istih ekosistemih in obravnavajo medsebojno odvisna vprašanja; |
| --- | --- |

102.

poziva sodelujoče na vrhu Rio+20, naj sprožijo strategijo za krepitev usklajenosti med različnimi večstranskimi okoljskimi sporazumi; v zvezi s tem poudarja potrebo po usklajenem pristopu med tremi konvencijami iz Ria (o biotski raznovrstnosti, podnebnih spremembah in dezertifikaciji), saj so te tesno povezane, se uporabljajo v istih ekosistemih in obravnavajo medsebojno odvisna vprašanja;

| 103. | poudarja, da je treba v postopke izvajanja vključiti globalne, nacionalne in lokalne akterje; |
| --- | --- |

103.

poudarja, da je treba v postopke izvajanja vključiti globalne, nacionalne in lokalne akterje;

| 104. | poudarja, da je treba pri politikah trajnostnega razvoja povečati udeležbo ministrov za finance, gospodarstvo, razvoj, okolje ter drugih ministrov; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da je treba pri politikah trajnostnega razvoja povečati udeležbo ministrov za finance, gospodarstvo, razvoj, okolje ter drugih ministrov;

| 105. | poziva udeležence vrha Rio+20, naj okrepijo udejstvovanje glavnih interesnih skupin, tudi zasebnega sektorja; poudarja, da morajo imeti pomembno vlogo podjetja in civilna družba, zlasti nevladne organizacije, socialna gibanja in domorodne skupnosti; |
| --- | --- |

105.

poziva udeležence vrha Rio+20, naj okrepijo udejstvovanje glavnih interesnih skupin, tudi zasebnega sektorja; poudarja, da morajo imeti pomembno vlogo podjetja in civilna družba, zlasti nevladne organizacije, socialna gibanja in domorodne skupnosti;

| 106. | poudarja, da je za doseganje otipljivih rezultatov v državah v razvoju in v razvitih državah pomembno sodelovanje podjetij in civilne družbe; |
| --- | --- |

106.

poudarja, da je za doseganje otipljivih rezultatov v državah v razvoju in v razvitih državah pomembno sodelovanje podjetij in civilne družbe;

| 107. | poudarja pomen udeležbe državljanov; poziva k dvigovanju ozaveščenosti in zagotavljanju več informacij o trajnostni porabi ter k uvedbi spodbud za državljane in industrijo, da bi spremenili vrednote in vedenje ter laže sprejemali odgovorne odločitve; |
| --- | --- |

107.

poudarja pomen udeležbe državljanov; poziva k dvigovanju ozaveščenosti in zagotavljanju več informacij o trajnostni porabi ter k uvedbi spodbud za državljane in industrijo, da bi spremenili vrednote in vedenje ter laže sprejemali odgovorne odločitve;

| 108. | poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje sprememb v vedenju ljudi v smeri trajnostnega modela potrošnje; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za spodbujanje sprememb v vedenju ljudi v smeri trajnostnega modela potrošnje;

| 109. | poudarja, da bi morale vse pomembne interesne skupine imeti popoln, odprt in pravičen dostop do vseh pogajanj, sestankov med posameznimi srečanji in pripravljalnih sestankov pred vrhom Rio+20; |
| --- | --- |

109.

poudarja, da bi morale vse pomembne interesne skupine imeti popoln, odprt in pravičen dostop do vseh pogajanj, sestankov med posameznimi srečanji in pripravljalnih sestankov pred vrhom Rio+20;

| 110. | meni, da morajo imeti parlamentarni predstavniki dejavno vlogo na konferenci; meni, da bi bilo najbolje, če bi bil Evropski parlament formalno pridružen konferenci, pri tem pa bi imel enakovreden status kot delegacija Komisije ali vsaj isti status, kot ga je imel na drugih konferencah; |
| --- | --- |

110.

meni, da morajo imeti parlamentarni predstavniki dejavno vlogo na konferenci; meni, da bi bilo najbolje, če bi bil Evropski parlament formalno pridružen konferenci, pri tem pa bi imel enakovreden status kot delegacija Komisije ali vsaj isti status, kot ga je imel na drugih konferencah;

*

* *

| 111. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

111.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter generalnemu sekretarju Združenih narodov.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/119

---

Četrtek, 29. september 2011Prihodnost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

P7_TA(2011)0431

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

2013/C 56 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), s katerim je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), s katerim je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (KOM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Proračun za strategijo Evropa 2020" (KOM(2011)0500),

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o dejavnostih Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji,

| — | ob upoštevanju konferenc zainteresiranih strani o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki ju je januarja in marca 2011 organizirala Komisija in na katerih so sodelovale države članice in predstavniki socialnih partnerjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konferenc zainteresiranih strani o prihodnosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ki ju je januarja in marca 2011 organizirala Komisija in na katerih so sodelovale države članice in predstavniki socialnih partnerjev,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih po januarju 2007, o mobilizaciji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o posameznih namenih njegove uporabe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij, sprejetih po januarju 2007, o mobilizaciji Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, vključno s pripombami Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o posameznih namenih njegove uporabe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (5), vključno z mnenjem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve z dne 25. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o financiranju in delovanju Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (5), vključno z mnenjem Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve z dne 25. junija 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o vlaganju v prihodnost: novi večletni finančni okvir za konkurenčno, trajnostno in vključujočo Evropo (6),

| — | ob upoštevanju razprav delovne skupine Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprav delovne skupine Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji,

| — | ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen kot ukrep za podporo tistim delavcem, ki jih je najbolj prizadelo množično odpuščanje zaradi globalizacije ali finančne in gospodarske krize v Evropski uniji, njegov namen pa je spodbuditi njihovo ponovno vključitev na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen kot ukrep za podporo tistim delavcem, ki jih je najbolj prizadelo množično odpuščanje zaradi globalizacije ali finančne in gospodarske krize v Evropski uniji, njegov namen pa je spodbuditi njihovo ponovno vključitev na trg dela,

| B. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji doslej večinoma uporabljen v primerih odpuščanj zaradi finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji doslej večinoma uporabljen v primerih odpuščanj zaradi finančne in gospodarske krize,

| C. | ker Komisija predlaga podaljšanje začasnega izvzetja, ki omogoča uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za pomoč delavcem, odpuščenim zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, do leta 2013, |
| --- | --- |

C.

ker Komisija predlaga podaljšanje začasnega izvzetja, ki omogoča uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji za pomoč delavcem, odpuščenim zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, do leta 2013,

| D. | ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji zasnovan kot instrument za hitro intervencijo v primeru množičnega odpuščanja, da bi preprečili dolgoročno brezposelnost v težkih razmerah na trgu dela; ker je bil prvotni namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot instrumenta ublažiti kratkoročne akutne in nepredvidene težave na trgu dela, ki bi jih povzročilo odpuščanje velikega števila delavcev, bodisi v velikih podjetjih ali v malih in srednjih podjetjih, ki delujejo v posameznem sektorju v posamezni regiji; ker je ob tem treba dodati, da se s sredstvi Evropskega socialnega sklada podpirajo dolgoročni cilji strategije Evropa 2020 za povečanje zaposlenosti in zaposljivosti, |
| --- | --- |

D.

ker je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji zasnovan kot instrument za hitro intervencijo v primeru množičnega odpuščanja, da bi preprečili dolgoročno brezposelnost v težkih razmerah na trgu dela; ker je bil prvotni namen Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot instrumenta ublažiti kratkoročne akutne in nepredvidene težave na trgu dela, ki bi jih povzročilo odpuščanje velikega števila delavcev, bodisi v velikih podjetjih ali v malih in srednjih podjetjih, ki delujejo v posameznem sektorju v posamezni regiji; ker je ob tem treba dodati, da se s sredstvi Evropskega socialnega sklada podpirajo dolgoročni cilji strategije Evropa 2020 za povečanje zaposlenosti in zaposljivosti,

| E. | ker je bilo ugotovljeno, da je dolgotrajni postopek mobilizacije Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji velika pomanjkljivost veljavne uredbe, |
| --- | --- |

E.

ker je bilo ugotovljeno, da je dolgotrajni postopek mobilizacije Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji velika pomanjkljivost veljavne uredbe,

| F. | ker so imele nekatere države članice težave z uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ker so težko prispevale ustrezna nacionalna finančna sredstva, |
| --- | --- |

F.

ker so imele nekatere države članice težave z uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, ker so težko prispevale ustrezna nacionalna finančna sredstva,

| G. | ker je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji prispeval k uveljavitvi inovativnih ukrepov za spodbujanje zaposljivosti delavcev, |
| --- | --- |

G.

ker je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji prispeval k uveljavitvi inovativnih ukrepov za spodbujanje zaposljivosti delavcev,

| H. | ker se je sedanja uredba o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji izkazala kot dovolj prožna za uporabo v različnih sistemih in okoliščinah trga dela v vsej EU, |
| --- | --- |

H.

ker se je sedanja uredba o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji izkazala kot dovolj prožna za uporabo v različnih sistemih in okoliščinah trga dela v vsej EU,

| I. | ker ukrepi, financirani iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, dopolnjujejo ukrepe, ki jih financira Evropski socialni sklad, ter vključujejo nadomestila za plačano usposabljanje in prekvalifikacijo, |
| --- | --- |

I.

ker ukrepi, financirani iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, dopolnjujejo ukrepe, ki jih financira Evropski socialni sklad, ter vključujejo nadomestila za plačano usposabljanje in prekvalifikacijo,

| 1. | opominja, da je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen z namenom, da EU pokaže solidarnost z delavci, ki jih je prizadelo množično odpuščanje zaradi globalizacije, ter da je bilo leta 2009 v okviru načrta za oživitev gospodarstva podaljšano obdobje, ko se lahko uporablja tudi v primerih odpuščanja zaradi finančne in gospodarske krize; |
| --- | --- |

1.

opominja, da je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen z namenom, da EU pokaže solidarnost z delavci, ki jih je prizadelo množično odpuščanje zaradi globalizacije, ter da je bilo leta 2009 v okviru načrta za oživitev gospodarstva podaljšano obdobje, ko se lahko uporablja tudi v primerih odpuščanja zaradi finančne in gospodarske krize;

| 2. | priznava dodano vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot hitrega intervencijskega instrumenta omejenega obsega za sofinanciranje aktivnih ukrepov na trgu dela za pomoč delavcem, ki so izgubili delovno mesto, pri ponovnem vstopu na trg dela; poudarja tudi, da bi moral biti poudarek v prihodnosti na trajnostnih politikah trga dela; spodbuja države članice, naj Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji uporabijo za izpolnjevanje ciljev EU ter za spodbujanje novih znanj, med drugim v povezavi z novimi, trajnostnimi, visokokakovostnimi "zelenimi" delovnimi mesti; |
| --- | --- |

2.

priznava dodano vrednost Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot hitrega intervencijskega instrumenta omejenega obsega za sofinanciranje aktivnih ukrepov na trgu dela za pomoč delavcem, ki so izgubili delovno mesto, pri ponovnem vstopu na trg dela; poudarja tudi, da bi moral biti poudarek v prihodnosti na trajnostnih politikah trga dela; spodbuja države članice, naj Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji uporabijo za izpolnjevanje ciljev EU ter za spodbujanje novih znanj, med drugim v povezavi z novimi, trajnostnimi, visokokakovostnimi "zelenimi" delovnimi mesti;

| 3. | je zadovoljen, da je Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji pomagal približno desetini vseh odpuščenih delavcev v EU v obdobju 2009–2010; ugotavlja, da se je 40 % delavcev, za katere je bil sklad uporabljen v letu 2009, uspešno znova vključilo na trg dela kljub negativnim učinkom finančne in gospodarske krize na trgih dela; |
| --- | --- |

3.

je zadovoljen, da je Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji pomagal približno desetini vseh odpuščenih delavcev v EU v obdobju 2009–2010; ugotavlja, da se je 40 % delavcev, za katere je bil sklad uporabljen v letu 2009, uspešno znova vključilo na trg dela kljub negativnim učinkom finančne in gospodarske krize na trgih dela;

| 4. | podpira predlog Komisije, da se sklad ohrani tudi po izteku sedanjega večletnega finančnega okvira, ter poziva, naj se takoj razčisti stanje v zvezi s kmeti in delavci s pogodbami za določen čas; |
| --- | --- |

4.

podpira predlog Komisije, da se sklad ohrani tudi po izteku sedanjega večletnega finančnega okvira, ter poziva, naj se takoj razčisti stanje v zvezi s kmeti in delavci s pogodbami za določen čas;

| 5. | poziva, naj bo prenovljen Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji tesno povezan z evropskim okvirom prestrukturiranja, ki je nujen za predvidevanje in upravljanje v prehodnem obdobju; |
| --- | --- |

5.

poziva, naj bo prenovljen Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji tesno povezan z evropskim okvirom prestrukturiranja, ki je nujen za predvidevanje in upravljanje v prehodnem obdobju;

| 6. | meni, da bi bila največja dodana vrednost prenovljenega sklada učinkovita podpora za usposabljanje in prekvalifikacijo delavcev z namenom njihove ponovne zaposlitve v težkih razmerah na trgih dela, ki so posledica nepredvidenega prestrukturiranja podjetij ali sektorjev, zaradi česar nastane ali se poglobi neujemanje znanj s potrebami; poudarja, da bi bil tak instrument dragoceno dopolnilo za ukrepe, ki jih financira Evropski socialni sklad in so pretežno namenjeni prilagajanju na svetovne izzive in zagotavljanju trajnostne gospodarske rasti; poleg tega poudarja, da bi ta instrument po eni strani zagotovil solidarnost EU z delavci, ki jih prizadene prestrukturiranje, po drugi strani pa bi njegova hitra, usmerjena in potrebam prilagojena intervencija pomagala državam članicam pri preprečevanju dolgoročne brezposelnosti; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bila največja dodana vrednost prenovljenega sklada učinkovita podpora za usposabljanje in prekvalifikacijo delavcev z namenom njihove ponovne zaposlitve v težkih razmerah na trgih dela, ki so posledica nepredvidenega prestrukturiranja podjetij ali sektorjev, zaradi česar nastane ali se poglobi neujemanje znanj s potrebami; poudarja, da bi bil tak instrument dragoceno dopolnilo za ukrepe, ki jih financira Evropski socialni sklad in so pretežno namenjeni prilagajanju na svetovne izzive in zagotavljanju trajnostne gospodarske rasti; poleg tega poudarja, da bi ta instrument po eni strani zagotovil solidarnost EU z delavci, ki jih prizadene prestrukturiranje, po drugi strani pa bi njegova hitra, usmerjena in potrebam prilagojena intervencija pomagala državam članicam pri preprečevanju dolgoročne brezposelnosti;

| 7. | meni, da je glavni izziv prihodnosti uvedba hitrejših intervencijskih postopkov, da bi omogočili učinkovitejšo in hitrejšo mobilizacijo sklada; |
| --- | --- |

7.

meni, da je glavni izziv prihodnosti uvedba hitrejših intervencijskih postopkov, da bi omogočili učinkovitejšo in hitrejšo mobilizacijo sklada;

| 8. | upošteva prizadevanja Komisije, da bi predstavila vzdržne rešitve za skrajšanje postopka zaprositve in mobilizacije, tako da bi med datumom prijave in prenosom sredstev zadevni državi članici preteklo največ šest mesecev, v skladu z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, ki se uporabljajo za sklad; vendar ugotavlja, da sklad v štirih letih delovanja ni napredoval, ter poziva države članice, naj pospešijo njegovo delovanje s pravočasnim načrtovanjem ukrepov, za katere je sklad namenjen, in naj ne bodo zaradi tega prikrajšane države članice, ki se soočajo s proračunskimi težavami; |
| --- | --- |

8.

upošteva prizadevanja Komisije, da bi predstavila vzdržne rešitve za skrajšanje postopka zaprositve in mobilizacije, tako da bi med datumom prijave in prenosom sredstev zadevni državi članici preteklo največ šest mesecev, v skladu z zakonodajnimi in proračunskimi postopki, ki se uporabljajo za sklad; vendar ugotavlja, da sklad v štirih letih delovanja ni napredoval, ter poziva države članice, naj pospešijo njegovo delovanje s pravočasnim načrtovanjem ukrepov, za katere je sklad namenjen, in naj ne bodo zaradi tega prikrajšane države članice, ki se soočajo s proračunskimi težavami;

| 9. | poziva, naj bo prihodnji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji izrazito usmerjen v inovacije v skladu s cilji strategije Evropa 2020, ter poziva Komisijo, naj poda predloge, kako naj bodo v okviru sklada upoštevane tudi krizne razmere na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ki vodijo v množične izgube delovnih mest; |
| --- | --- |

9.

poziva, naj bo prihodnji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji izrazito usmerjen v inovacije v skladu s cilji strategije Evropa 2020, ter poziva Komisijo, naj poda predloge, kako naj bodo v okviru sklada upoštevane tudi krizne razmere na lokalni, regionalni ali nacionalni ravni, ki vodijo v množične izgube delovnih mest;

| 10. | poudarja, da mora Komisija zagotoviti skladnost in združljivost sprejetih ukrepov s cilji strategije Evropa 2020 ter da mora del svojega tehničnega proračuna nameniti spodbujanju in razširjanju najboljših praks in vzajemnega učenja med državami članicami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da mora Komisija zagotoviti skladnost in združljivost sprejetih ukrepov s cilji strategije Evropa 2020 ter da mora del svojega tehničnega proračuna nameniti spodbujanju in razširjanju najboljših praks in vzajemnega učenja med državami članicami;

| 11. | poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med intervencijami sklada in ukrepi za podjetja in sektorje v skladu s predpisi EU na področju konkurence in njeno industrijsko politiko; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj zagotovi skladnost med intervencijami sklada in ukrepi za podjetja in sektorje v skladu s predpisi EU na področju konkurence in njeno industrijsko politiko;

| 12. | poziva k izboljšavam v prihodnji uredbi o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, da ne bi sklad povzročil učinkov moralnega tveganja pri multinacionalnih družbah; |
| --- | --- |

12.

poziva k izboljšavam v prihodnji uredbi o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji, da ne bi sklad povzročil učinkov moralnega tveganja pri multinacionalnih družbah;

| 13. | poudarja, da bi morali biti socialni partnerji in lokalne oblasti tesno vključeni v postopek prijave ter zlasti oblikovanje usklajenega paketa ukrepov; znova poudarja, da bi morali socialni partnerji sodelovati pri spremljanju izvajanja in ocenjevanju izidov za delavce; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi morali biti socialni partnerji in lokalne oblasti tesno vključeni v postopek prijave ter zlasti oblikovanje usklajenega paketa ukrepov; znova poudarja, da bi morali socialni partnerji sodelovati pri spremljanju izvajanja in ocenjevanju izidov za delavce;

| 14. | poziva Komisijo, naj preuči načine, kako zagotoviti, da multinacionalne družbe, ki imajo neto dobiček, ne bodo posredno uporabljale finančna sredstva iz sklada za znižanje stroškov družbeno odgovornega prestrukturiranja in izogibanje odgovornosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir za predvidevanje in upravljanje sprememb in prestrukturiranja, po katerem bodo te družbe finančno odgovarjale za ukrepe za ponovno zaposlovanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj preuči načine, kako zagotoviti, da multinacionalne družbe, ki imajo neto dobiček, ne bodo posredno uporabljale finančna sredstva iz sklada za znižanje stroškov družbeno odgovornega prestrukturiranja in izogibanje odgovornosti; poziva Komisijo, naj vzpostavi okvir za predvidevanje in upravljanje sprememb in prestrukturiranja, po katerem bodo te družbe finančno odgovarjale za ukrepe za ponovno zaposlovanje;

| 15. | poziva Komisijo, naj ugotovi, zakaj nekatere države članice kljub množičnemu odpuščanju še niso uporabile sklada, ter naj predlaga ustrezne rešitve, kako zagotoviti, da bodo finančna sredstva sklada razdeljena v skladu s ciljem Unije o spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnostjo med državami članicami (člen 3 PEU); |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj ugotovi, zakaj nekatere države članice kljub množičnemu odpuščanju še niso uporabile sklada, ter naj predlaga ustrezne rešitve, kako zagotoviti, da bodo finančna sredstva sklada razdeljena v skladu s ciljem Unije o spodbujanju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije in solidarnostjo med državami članicami (člen 3 PEU);

| 16. | poudarja, da bi moral sklad še naprej financirati zgolj tiste aktivne ukrepe na trgu dela, ki dopolnjujejo ukrepe, predvidene v nacionalni zakonodaji za primere množičnega odpuščanja; poleg tega predlaga, naj bodo v prihodnje nadomestila iz naslova sklada vedno vezana na ukrepe usposabljanja ali prekvalificiranja, ki jih prav tako financira sklad, ter naj ne nadomeščajo nadomestil, določenih v nacionalni zakonodaji, zakonodaji Skupnosti ali kolektivnih sporazumih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi moral sklad še naprej financirati zgolj tiste aktivne ukrepe na trgu dela, ki dopolnjujejo ukrepe, predvidene v nacionalni zakonodaji za primere množičnega odpuščanja; poleg tega predlaga, naj bodo v prihodnje nadomestila iz naslova sklada vedno vezana na ukrepe usposabljanja ali prekvalificiranja, ki jih prav tako financira sklad, ter naj ne nadomeščajo nadomestil, določenih v nacionalni zakonodaji, zakonodaji Skupnosti ali kolektivnih sporazumih;

| 17. | poziva Komisijo, naj preuči možnost za uskladitev stopnje sofinanciranja iz sklada s stopnjo, ki velja za strukturne sklade v zadevni članici; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj preuči možnost za uskladitev stopnje sofinanciranja iz sklada s stopnjo, ki velja za strukturne sklade v zadevni članici;

| 18. | poziva k večji dostopnosti informacij o virih sofinanciranja; |
| --- | --- |

18.

poziva k večji dostopnosti informacij o virih sofinanciranja;

| 19. | poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja proces izvajanja, da bo zagotovila, da bodo izidi ukrepov enako koristni za vse delavce, ter naj pripravi podatkovno bazo najboljših praks in modelov; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja proces izvajanja, da bo zagotovila, da bodo izidi ukrepov enako koristni za vse delavce, ter naj pripravi podatkovno bazo najboljših praks in modelov;

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

20.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.

(4)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2010)0303.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0266.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/122

---

Četrtek, 29. september 2011Ustanovitev Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč

P7_TA(2011)0432

Izjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o ustanovitvi Evropske prostovoljske enote za humanitarno pomoč

2013/C 56 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 214(5) določa, da se "zaradi vzpostavitve okvira za prispevek mladih Evropejcev k humanitarnim dejavnostim Unije ustanovi Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč", |
| --- | --- |

A.

ker Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 214(5) določa, da se "zaradi vzpostavitve okvira za prispevek mladih Evropejcev k humanitarnim dejavnostim Unije ustanovi Evropska prostovoljska enota za humanitarno pomoč",

| B. | ker je Komisija dne 23. novembra 2010 izdala sporočilo "Prostovoljstvo kot izraz solidarnosti državljanov EU: prvi razmislek o Evropski prostovoljski enoti za humanitarno pomoč (EVHAC)", |
| --- | --- |

B.

ker je Komisija dne 23. novembra 2010 izdala sporočilo "Prostovoljstvo kot izraz solidarnosti državljanov EU: prvi razmislek o Evropski prostovoljski enoti za humanitarno pomoč (EVHAC)",

| C. | ker je leto 2011 evropsko leto prostovoljstva, |
| --- | --- |

C.

ker je leto 2011 evropsko leto prostovoljstva,

| 1. | izjavlja, da so humanitarni ukrepi osnovni izraz evropske vrednote solidarnosti; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da so humanitarni ukrepi osnovni izraz evropske vrednote solidarnosti;

| 2. | poudarja, da je dolgoletna evropska tradicija prostovoljstva nepogrešljiv del naše skupne evropske identitete; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je dolgoletna evropska tradicija prostovoljstva nepogrešljiv del naše skupne evropske identitete;

| 3. | poudarja, da bo EVHAC prinesla dodano vrednost evropskim državljanom s spodbujanjem njihovega aktivnega sodelovanja in s prispevanjem k bolj povezani družbi; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bo EVHAC prinesla dodano vrednost evropskim državljanom s spodbujanjem njihovega aktivnega sodelovanja in s prispevanjem k bolj povezani družbi;

| 4. | poziva Evropski parlament in Svet, naj določita pravila in postopke za delovanje enote pri ukrepanju ob nesrečah in naj nemudoma vzpostavita enoto; |
| --- | --- |

4.

poziva Evropski parlament in Svet, naj določita pravila in postopke za delovanje enote pri ukrepanju ob nesrečah in naj nemudoma vzpostavita enoto;

| 5. | meni, da bi morale biti ključne sestavine prostovoljske službe opredelitev in izbira prostovoljcev ter njihovo usposabljanje in razmestitev; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi morale biti ključne sestavine prostovoljske službe opredelitev in izbira prostovoljcev ter njihovo usposabljanje in razmestitev;

| 6. | poudarja, da mora prostovoljska služba temeljiti na povpraševanju in potrebah in da mora biti varnost izredno pomembna; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora prostovoljska služba temeljiti na povpraševanju in potrebah in da mora biti varnost izredno pomembna;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Komisiji, Svetu in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 29. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN1)).

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/123

---

Četrtek, 29. september 2011Civilni invalidi vojn

P7_TA(2011)0433

Izjava Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o civilnih invalidih vojn

2013/C 56 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2009,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija že dolgo spodbuja mednarodni mir in preprečevanje uporabe zemeljskih min, |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija že dolgo spodbuja mednarodni mir in preprečevanje uporabe zemeljskih min,

| B. | ker se civilni invalidi vojn, žrtve zemeljskih min in drugih ostankov orožja ter žrtve terorizma v državah članicah in državah kandidatkah stalno soočajo z zdravstvenimi in socialno-ekonomskimi težavami, ki jih je treba obravnavati na celovit in usklajen način, |
| --- | --- |

B.

ker se civilni invalidi vojn, žrtve zemeljskih min in drugih ostankov orožja ter žrtve terorizma v državah članicah in državah kandidatkah stalno soočajo z zdravstvenimi in socialno-ekonomskimi težavami, ki jih je treba obravnavati na celovit in usklajen način,

| 1. | meni, da bi morala Evropa priznati in obravnavati dolgoročne potrebe žrtev terorističnih napadov in civilnih invalidov vojn in jim podeliti poseben status ter tako biti za zgled preostalemu svetu; |
| --- | --- |

1.

meni, da bi morala Evropa priznati in obravnavati dolgoročne potrebe žrtev terorističnih napadov in civilnih invalidov vojn in jim podeliti poseben status ter tako biti za zgled preostalemu svetu;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa, da zagotovi nediskriminacijsko upoštevanje stalnih zdravstvenih in družbenih potreb civilnih invalidov vojn in žrtev terorizma v EU, ter tako pomaga tem ljudem, da dostojno živijo v domačem okolju; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno ukrepa, da zagotovi nediskriminacijsko upoštevanje stalnih zdravstvenih in družbenih potreb civilnih invalidov vojn in žrtev terorizma v EU, ter tako pomaga tem ljudem, da dostojno živijo v domačem okolju;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 2 k zapisniku z dne 29. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN2)).

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 27. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/124 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/124

---

Torek, 27. september 2011Trgovina s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi med EU in Palestino ***

P7_TA(2011)0396

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov in o spremembi Začasnega evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske uprave Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

2013/C 56 E/18

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07770/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (07770/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov ter o spremembi Začasnega evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske oblasti Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (07769/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo na eni strani in Palestinsko upravo Zahodnega brega in Gaze na drugi strani o nadaljnji liberalizaciji kmetijskih proizvodov, predelanih kmetijskih proizvodov ter rib in ribiških proizvodov ter o spremembi Začasnega evro-sredozemskega pridružitvenega sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko skupnostjo na eni strani in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO) v imenu Palestinske oblasti Zahodnega brega in Gaze na drugi strani (07769/2011),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točke (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0100/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0300/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0300/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Palestinski upravi Zahodnega brega in Gaze. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Palestinski upravi Zahodnega brega in Gaze.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/125

---

Torek, 27. september 2011Sporazum EU-Mehika o nekaterih vidikih zračnega prevoza ***

P7_TA(2011)0397

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

2013/C 56 E/19

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05735/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05735/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (07158/2/2009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o nekaterih vidikih zračnega prevoza med Evropsko unijo in Združenimi mehiškimi državami (07158/2/2009),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2), 218(8) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0067/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 100(2), 218(8) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0067/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0298/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A7-0298/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih mehiških držav. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih mehiških držav.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/125

---

Torek, 27. september 2011Sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med EU in Republiko Zelenortski otoki ***

P7_TA(2011)0398

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi novega protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

2013/C 56 E/20

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09793/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09793/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka novega protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki (09791/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka novega protokola, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Republiko Zelenortski otoki (09791/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 43(2) in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0228/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0299/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ribištvo in mnenj Odbora za razvoj ter Odbora za proračun (A7-0299/2011),

| 1. | odobri sklenitev protokola k sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev protokola k sporazumu;

| 2. | poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe novega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do dokumenta; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj Parlamentu posreduje zapisnike in sklepe sej skupnega odbora iz člena 9 sporazuma ter večletni sektorski program iz člena 3 novega protokola in s tem povezane letne ocene; poziva Komisijo, naj predstavnikom Parlamenta omogoči, da se kot opazovalci udeležijo sej skupnega odbora; poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu v zadnjem letu uporabe novega protokola in pred začetkom pogajanj o njegovem podaljšanju posreduje celovito poročilo z oceno njegovega izvajanja brez nepotrebnega omejevanja dostopa do dokumenta;

| 3. | poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah, povezanih z novim protokolom in njegovim podaljšanjem; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo in Svet, naj v skladu s členom 13(2) Pogodbe o Evropski uniji in členom 218(10) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter v okviru svojih pristojnosti Parlament hitro in izčrpno obveščata o vseh fazah, povezanih z novim protokolom in njegovim podaljšanjem;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Zelenortski otoki.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/126

---

Torek, 27. september 2011Memorandum o sodelovanju med EU in ZDA pri raziskavah in razvoju na področju civilnega letalstva ***

P7_TA(2011)0399

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Memoranduma o sodelovanju NAT-I-9406 med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

2013/C 56 E/21

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09390/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09390/2011),

| — | ob upoštevanju Memoranduma Nat-I-9406 o sodelovanju med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (06458/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Memoranduma Nat-I-9406 o sodelovanju med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo (06458/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 100(2), točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0141/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0301/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0301/2011),

| 1. | odobri sklenitev memoranduma o sodelovanju; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev memoranduma o sodelovanju;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Združenih držav Amerike.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/127

---

Torek, 27. september 2011Razširitev področja uporabe uredbe o profesionalnem čezmejnem prevozu evrogotovine po cesti med državami članicami evroobmočja ***

P7_TA(2011)0400

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o osnutku uredbe Sveta o razširitvi področja uporabe uredbe Evropskega parlamenta in Sveta št. .../... o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (17787/2010 – C7-0025/2011 – 2010/0206(APP))

2013/C 56 E/22

(Posebni zakonodajni postopek: odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (17787/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Sveta (17787/2010),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0025/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0077/2011),

| 1. | odobri osnutek uredbe Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek uredbe Sveta;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/127

---

Torek, 27. september 2011Profesionalni čezmejni prevoz eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja ***I

P7_TA(2011)0405

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

2013/C 56 E/23

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0377), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0377),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0186/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 133 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0186/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. oktobra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 5. oktobra 2010 (1),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0076/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 278, 15.10.2010, str. 1.

---

Torek, 27. september 2011P7_TC1-COD(2010)0204

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o profesionalnem čezmejnem prevozu eurogotovine po cesti med državami članicami euroobmočja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1214/2011.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/128 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/128

---

Torek, 27. september 2011Nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo ***I

P7_TA(2011)0406

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2013/C 56 E/24

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0854), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0854),

| — | ob upoštevanju člena 133 Pogodbe ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 133 Pogodbe ES,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom "Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja" (KOM(2009)0665),

| — | ob upoštevanju členov 294(3) in 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0062/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(3) in 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0062/2010),

| — | ob upoštevanju člena 27 Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovljena), v skladu s katero je bila uredba (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo razveljavljena z učinkom 27. avgusta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 27 Uredbe (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo (prenovljena), v skladu s katero je bila uredba (ES) št. 1334/2000 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza blaga in tehnologije z dvojno rabo razveljavljena z učinkom 27. avgusta 2009,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. julija 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. julija 2011, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0028/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0028/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji |
| --- | --- |

3.

upošteva izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 5. aprila 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0125).

---

Torek, 27. september 2011P7_TC1-COD(2008)0249

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredba (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 428/2009 o vzpostavitvi režima Skupnosti za nadzor izvoza, prenosa, posredovanja in tranzita blaga z dvojno rabo

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1232/2011.)

---

Torek, 27. september 2011PRILOGA

Izjava Komisije:

Komisija namerava pregledati to uredbo najpozneje do 31. decembra 2013, zlasti glede ocene možnosti uvedbe splošnega izvoznega dovoljenja za pošiljke majhne vrednosti.

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o pošiljkah majhne vrednosti:

Ta uredba ne vpliva na nacionalna splošna izvozna dovoljenja o pošiljkah majhne vrednosti, ki jih izdajo države članice v skladu s členom 9(4) Uredbe (ES) št. 428/2009.

---

Sreda, 28. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/130

---

Sreda, 28. september 2011Predlog spremembe proračuna št. 4/2011: lastna sredstva ter migracijski in begunski tokovi

P7_TA(2011)0414

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o stališču Sveta o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2011 za proračunsko leto 2011, oddelek III – Komisija (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

2013/C 56 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a te pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti člena 314 te pogodbe, v povezavi s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti člena 106a te pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38 uredbe,

| — | ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki je bil dokončno sprejet 15. decembra 2010 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

| — | ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2011 Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 17. junija 2011 (KOM(2011)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2011 Evropske unije za proračunsko leto 2011, ki ga je Komisija predložila 17. junija 2011 (KOM(2011)0375),

| — | ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2011, ki ga je Svet pripravil 12. septembra 2011 (13990/2011 – C7–0243/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2011, ki ga je Svet pripravil 12. septembra 2011 (13990/2011 – C7–0243/2011),

| — | ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 75b in 75e Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7–0312/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7–0312/2011),

| A. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2011 za splošni proračun 2011 dvojen, in sicer povečanje sredstev v podrazdelku 3a in popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev, |
| --- | --- |

A.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2011 za splošni proračun 2011 dvojen, in sicer povečanje sredstev v podrazdelku 3a in popravek napovedi tradicionalnih lastnih sredstev,

| B. | ker je povečanje sredstev za obveznosti za upravljanje migracijskih in begunskih tokov (prek agencije Frontex, Sklada za zunanje meje, Evropskega sklada za vračanje in Evropskega sklada za begunce) za skoraj 41,1 milijona EUR del raznolikega odgovora Unije na politično dogajanje v državah južnega Sredozemlja, |
| --- | --- |

B.

ker je povečanje sredstev za obveznosti za upravljanje migracijskih in begunskih tokov (prek agencije Frontex, Sklada za zunanje meje, Evropskega sklada za vračanje in Evropskega sklada za begunce) za skoraj 41,1 milijona EUR del raznolikega odgovora Unije na politično dogajanje v državah južnega Sredozemlja,

| C. | ker gre za neto povečanje sredstev za obveznosti v skladu z načelom „nova sredstva za nove naloge“, |
| --- | --- |

C.

ker gre za neto povečanje sredstev za obveznosti v skladu z načelom „nova sredstva za nove naloge“,

| D. | ker bo predlagano hkratno povečanje sredstev za plačila za 43,9 milijona EUR mogoče s prerazporeditvijo sredstev za plačila za energetska omrežja v okviru proračunske postavke ‧Energetski projekti v podporo oživitvi gospodarstva‧, kjer je izvrševanje nezadostno, |
| --- | --- |

D.

ker bo predlagano hkratno povečanje sredstev za plačila za 43,9 milijona EUR mogoče s prerazporeditvijo sredstev za plačila za energetska omrežja v okviru proračunske postavke ‧Energetski projekti v podporo oživitvi gospodarstva‧, kjer je izvrševanje nezadostno,

| E. | ker bodo sredstva, ki so zaradi nezadostnega izvrševanja na voljo v omenjeni proračunski vrstici, s sprejetjem spremembe proračuna št. 2/2011, predloga spremembe proračuna št. 4/2011 in nekaterih drugih prerazporeditev porabljena, |
| --- | --- |

E.

ker bodo sredstva, ki so zaradi nezadostnega izvrševanja na voljo v omenjeni proračunski vrstici, s sprejetjem spremembe proračuna št. 2/2011, predloga spremembe proračuna št. 4/2011 in nekaterih drugih prerazporeditev porabljena,

| F. | ker je treba vse morebitne prihodnje zahteve za plačila v letu 2011 predložiti ob upoštevanju skupne izjave o sredstvih za plačila, ki sta jo sprejeli obe veji proračunskega organa, |
| --- | --- |

F.

ker je treba vse morebitne prihodnje zahteve za plačila v letu 2011 predložiti ob upoštevanju skupne izjave o sredstvih za plačila, ki sta jo sprejeli obe veji proračunskega organa,

| 1. | se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 4/2011; |
| --- | --- |

1.

se seznanja s predlogom spremembe proračuna št. 4/2011;

| 2. | se z velikim presenečenjem seznanja s protislovnima stališčema Sveta, ki je v predlogu spremembe proračuna št. 4/2011 odobril povečanje sredstev za nekatere programe v podrazdelku 3a, sredstva za povsem iste instrumente za proračunsko leto 2012 pa je zmanjšal; |
| --- | --- |

2.

se z velikim presenečenjem seznanja s protislovnima stališčema Sveta, ki je v predlogu spremembe proračuna št. 4/2011 odobril povečanje sredstev za nekatere programe v podrazdelku 3a, sredstva za povsem iste instrumente za proračunsko leto 2012 pa je zmanjšal;

| 3. | v zvezi s tem opozarja, da sta skladnost in doslednost obveznosti Unije za njene lastne instrumente pogoja za učinkovito in optimizirano porabo, ki je v času proračunskega varčevanja še kako zaželena; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem opozarja, da sta skladnost in doslednost obveznosti Unije za njene lastne instrumente pogoja za učinkovito in optimizirano porabo, ki je v času proračunskega varčevanja še kako zaželena;

| 4. | odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 4/2011 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

odobri nespremenjeno stališče Sveta o predlogu spremembe proračuna št. 4/2011 in naroči svojemu predsedniku, naj razglasi, da je sprememba proračuna št. 4/2011 dokončno sprejeta, ter poskrbi za njeno objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 68, 15.3.2011.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/131 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/131

---

Sreda, 28. september 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery/Danska

P7_TA(2011)0415

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Danska) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

2013/C 56 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1)(Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0309/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0309/2011),

| A. | ker je Evropska unija uvedla primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija uvedla primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG, dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG, dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z odpustitvijo 813 presežnih delavcev (pomoč naj bi jih prejelo 325) v šestih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE Revizija 2 (Proizvodnja drugih strojev in naprav) v danski regiji Midtjylland (DK04) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z odpustitvijo 813 presežnih delavcev (pomoč naj bi jih prejelo 325) v šestih podjetjih, ki delujejo v sektorju, razvrščenem v oddelek 28 NACE Revizija 2 (Proizvodnja drugih strojev in naprav) v danski regiji Midtjylland (DK04) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi o ESPG,

| 1. | zadevne institucije poziva, naj storijo vse potrebno za izboljšanje postopkovne in proračunske ureditve, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; v tem smislu podpira izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodelitev nepovratnih sredstev, in katerega namen je predložiti proračunskemu organu oceno Komisije o utemeljenosti vloge za ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG; upa, da bodo pri bodočih pregledih ESPG dosežene nadaljnje izboljšave v postopku in da se bodo povečale učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

zadevne institucije poziva, naj storijo vse potrebno za izboljšanje postopkovne in proračunske ureditve, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; v tem smislu podpira izboljšani postopek, ki ga je Komisija uvedla na zahtevo Parlamenta, da se pospeši dodelitev nepovratnih sredstev, in katerega namen je predložiti proračunskemu organu oceno Komisije o utemeljenosti vloge za ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG; upa, da bodo pri bodočih pregledih ESPG dosežene nadaljnje izboljšave v postopku in da se bodo povečale učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so se institucije zavezale, da bodo zagotavljale nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev iz ESPG, da se zagotovi enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so se institucije zavezale, da bodo zagotavljale nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev iz ESPG, da se zagotovi enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev, zlasti najbolj ogroženih in najmanj kvalificiranih, na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ta sklad podpira ponovno vključitev posameznih presežnih delavcev v zaposlitev; poudarja še, da bi se morali s pomočjo iz ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ta sklad podpira ponovno vključitev posameznih presežnih delavcev v zaposlitev; poudarja še, da bi se morali s pomočjo iz ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju in združljivosti z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj letnim poročilom priloži tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da proračun za leto 2011 po večkratni zahtevi Parlamenta prvič vsebuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen posebni instrument z lastnimi cilji in roki ter da je treba zato zanj nameniti posebna sredstva, kar bo preprečilo prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da proračun za leto 2011 po večkratni zahtevi Parlamenta prvič vsebuje odobritve plačil v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen posebni instrument z lastnimi cilji in roki ter da je treba zato zanj nameniti posebna sredstva, kar bo preprečilo prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kot se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsednikom Sveta ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Danska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/725/EU.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/133

---

Sreda, 28. september 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf – avtomobilska industrija/Nemčija

P7_TA(2011)0416

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf avtomobilska industrija, Nemčija) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

2013/C 56 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0447 –C7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0447 –C7-0209/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1927/2006 z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0311/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev ESPG,

| D. | ker je Nemčija zaprosila za pomoč v zvezi s 778 presežnimi delavci (pomoč naj bi prejeli vsi) v petih podjetjih, ki delujejo v oddelku 29 NACE Revizija 2 (Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) v regijah Arnsberg (DEA5) in Düsseldorf (DEA1) na ravni NUTS II v Nemčiji, |
| --- | --- |

D.

ker je Nemčija zaprosila za pomoč v zvezi s 778 presežnimi delavci (pomoč naj bi prejeli vsi) v petih podjetjih, ki delujejo v oddelku 29 NACE Revizija 2 (Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic) v regijah Arnsberg (DEA5) in Düsseldorf (DEA1) na ravni NUTS II v Nemčiji,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev sklada; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev sklada; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov ESPG ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun za leto 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, s čimer bo preprečeno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja predlagano povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR s spremembo proračuna št. 3/2011, ki bo uporabljeno za kritje zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/003 DE/Arnsberg in Düsseldorf avtomobilska industrija, Nemčija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/724/EU.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/135

---

Sreda, 28. september 2011Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2010/026 PT/Rohde/Portugalska

P7_TA(2011)0417

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalska) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

2013/C 56 E/28

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točke 28,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba o ESPG),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov, kot določa točka 28 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0310/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0310/2011),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so bili odpuščeni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev sklada ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev sklada ESPG,

| D. | ker je Portugalska zaprosila za pomoč v zvezi z 974 presežnimi delavci (od katerih naj bi jih pomoč prejelo 680) iz enega podjetja, in sicer v glavnem v občini Santa Maria Da Feira, pa tudi v sosednji občini Ovar, ki sta del dveh regij NUTS II: Norte in Centro, |
| --- | --- |

D.

ker je Portugalska zaprosila za pomoč v zvezi z 974 presežnimi delavci (od katerih naj bi jih pomoč prejelo 680) iz enega podjetja, in sicer v glavnem v občini Santa Maria Da Feira, pa tudi v sosednji občini Ovar, ki sta del dveh regij NUTS II: Norte in Centro,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG; |
| --- | --- |

1.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz sklada; v tem smislu ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG skupaj s predlogom za uporabo sredstev iz ESPG proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave v postopku dosežene v okviru prihodnjih pregledov sklada ter da bo zagotovljena večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko sklad ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavlja enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko sklad ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja še, da bi morali ukrepi, financirani iz ESPG, voditi do dolgoročnih zaposlitev; poudarja, da pomoč iz sklada ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na osnovi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, pa tudi ne ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 4. | ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so med informacijami o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi informacije o njihovem dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v letna poročila vključi tudi primerjalno oceno teh podatkov;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi se preprečilo prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da po večkratnih zahtevah Parlamenta proračun 2011 prvič vsebuje sredstva za plačila v višini 47 608 950 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; poudarja, da je bil ESPG ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi se preprečilo prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, saj bi to lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 6. | pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR, predvideno v spremembi proračuna št. 3/2011, ki bo namenjeno kritju zneska, potrebnega za to vlogo; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja povečanje sredstev v proračunski vrstici ESPG 04 05 01 za 50 000 000 EUR, predvideno v spremembi proračuna št. 3/2011, ki bo namenjeno kritju zneska, potrebnega za to vlogo;

| 7. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

7.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2011/726/EU.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/137 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/137

---

Sreda, 28. september 2011Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Argentino) ***

P7_TA(2011)0418

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Argentino v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

2013/C 56 E/29

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06609/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06609/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Argentino v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06610/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Argentino v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06610/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0104/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0104/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0297/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0297/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Argentine. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Argentine.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/138 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/138

---

Sreda, 28. september 2011Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Avstralijo) ***

P7_TA(2011)0419

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Avstralijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

2013/C 56 E/30

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06603/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06603/2011),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Avstralijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06604/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Avstralijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06604/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0144/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0144/2011),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0296/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0296/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Avstralije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Avstralije.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/139

---

Sreda, 28. september 2011Sprememba ugodnosti na seznamih ugodnosti Bolgarije in Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (sporazum med EU in Novo Zelandijo) ***

P7_TA(2011)0420

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

2013/C 56 E/31

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06536/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06536/2011),

| — | ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06537/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Novo Zelandijo v skladu s členom XXIV:6 in členom XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 glede spremembe ugodnosti na seznamih ugodnosti Republike Bolgarije in Republike Romunije v okviru njunega pristopa k Evropski uniji (06537/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0106/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0106/2011),

| — | ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81 in 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0295/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0295/2011),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/139

---

Sreda, 28. september 2011Nadzor nad proračunskim stanjem ter nadzor in usklajevanje gospodarskih politik ***I

P7_TA(2011)0421

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

2013/C 56 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0526), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0526),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0300/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0178/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0178/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju (2);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0291).

---

Sreda, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0280

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1175/2011.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/140 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/140

---

Sreda, 28. september 2011Učinkovito izvrševanje proračunskega nadzora v euroobmočju ***I

P7_TA(2011)0422

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

2013/C 56 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0524), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0524),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 121 in 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 121 in 126 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0298/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0180/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0180/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  UL C 218, 23.7.2011, str. 46.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0290).

---

Sreda, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0278

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1173/2011.)

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

Izjava Komisije

Komisija namerava do konca leta 2011 Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o vzpostavitvi sistema skupnega izdajanja evropskih državnih obveznic (euroobveznic) na podlagi skupne in solidarne odgovornosti, v skladu s členom [13(4)] uredbe o izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju. Namen euroobveznic je okrepiti fiskalno disciplino in povečati stabilnost v euroobmočju prek trgov, pa tudi izkoristiti povečanje likvidnosti, zato da države članice z najvišjimi kreditnimi standardi ne bi bile prikrajšane zaradi višjih obrestnih mer. Komisija bo poročilu po potrebi priložila zakonodajne predloge.

Komisija namerava v okviru svojega prvega poročila Evropskemu parlamentu in Svetu o izvajanju te uredbe, kot je predpisano v členu [13], preučiti delovanje vsakega morebitnega mehanizma, ki bo nasledil evropski mehanizem za finančno stabilnost in evropski instrument za finančno stabilizacijo v obdobju, ki ga bo zajemalo poročilo. Pri pregledu bo ocenila tudi prispevek tega mehanizma k ohranjanju stabilnosti euroobmočja kot celote, okrepitvi proračunske discipline med državami članicami ter izboljšanju ekonomskega upravljanja in usklajevanja na ravni EU. Prav tako bo ocenila učinkovitost institucionalnih ureditev, ki bodo upravljale mehanizem, in ovrednotila morebitne koristi v zvezi z učinkovitostjo, uspešnostjo in odgovornostjo posameznih ureditev.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/142

---

Sreda, 28. september 2011Izvršilni ukrepi za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju ***I

P7_TA(2011)0423

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

2013/C 56 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0525), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0525),

| — | ob upoštevanju členov 294(2), 121(6) in 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2), 121(6) in 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0299/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0182/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0182/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  UL C 218, 23.7.2011, str. 53.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0292).

---

Sreda, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0279

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravljanje čezmernih makroekonomskih neravnotežij v euroobmočju

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1174/2011.)

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/143 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/143

---

Sreda, 28. september 2011Preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij ***I

P7_TA(2011)0424

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0527), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0527),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0301/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 121(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0301/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0183/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0183/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (3);

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, str. 20.5.2011, str. 1.

(2)  UL C 218, 23.7.2011, str. 53.

(3)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0287).

---

Sreda, 28. september 2011P7_TC1-COD(2010)0281

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1176/2011.)

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

Izjava Komisije

Komisija pozdravlja sprejetje uredbe o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij. S to uredbo se priznava dejstvo, da se lahko vrsta, pomen in nujnost izzivov politik znatno razlikujejo med zadevnimi državami članicami ter da je zaradi ranljivosti in obsega potrebne prilagoditve ukrepanje politike zlasti nujno v državah članicah, v katerih se vztrajno pojavljajo veliki primanjkljaji na tekočem računu in izguba konkurenčnosti. Prav tako se priznava dejstvo, da bi morale biti politike v državah članicah, ki imajo velike presežke na tekočem računu, usmerjene v opredelitev in izvajanje ukrepov, ki pomagajo krepiti domače povpraševanje in potencial rasti. Komisija se z izvajanjem te uredbe v celoti zavezuje, da bo spoštovala ta pristop; obenem bo zagotovila, da se bodo pri makroekonomskem nadzoru, ki se bo izvajal v državah s primanjkljaji in presežki na tekočem računu, ustrezno upoštevale razlike pri nujnosti odzivov politike in vrsti potrebnih popravljalnih ukrepov.

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/144 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/144

---

Sreda, 28. september 2011Izvajanje postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem *

P7_TA(2011)0425

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

2013/C 56 E/36

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0522), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0522),

| — | ob upoštevanju drugega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0396/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0396/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0179/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0179/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen (2); |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen (2);

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  To stališče nadomešča spremembe, sprejete dne 23. junija 2011 (Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0288).

---

Sreda, 28. september 2011P7_TC1-CNS(2010)0276

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto dne 28. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti drugega pododstavka člena 126(14) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pri usklajevanju gospodarskih politik držav članic v Uniji, kot je predvideno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance. |
| --- | --- |

(1)

Pri usklajevanju gospodarskih politik držav članic v Uniji, kot je predvideno v Pogodbi
  o delovanju Evropske unije (PDEU)
  , je treba upoštevati vodilna načela stabilnih cen, zdravih javnih financ in monetarnih pogojev ter uravnotežene plačilne bilance.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) ter Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 z naslovom "Izboljšanje izvajanja Pakta stabilnosti in rasti". |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast so prvotno sestavljale Uredba Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (3), Uredba Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (4) ter Resolucija Evropskega sveta z dne 17. junija 1997 o Paktu za stabilnost in rast (5). Uredbi (ES) št. 1466/97 in (ES) št. 1467/97 sta bili leta 2005 spremenjeni z uredbama (ES) št. 1055/2005 oziroma (ES) št. 1056/2005. Poleg tega je bilo sprejeto poročilo Sveta z dne 20. marca 2005 z naslovom "Izboljšanje izvajanja Pakta stabilnosti in rasti".

| (3) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost in ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(3)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih
  in vzdržnih
  javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki jo podpira finančna stabilnost in ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (4) | Skupni okvir za gospodarsko upravljanje, vključno z
  izboljšanim
  proračunskim nadzorom, je treba okrepiti zaradi visoke stopnje povezanosti
  med gospodarstvi
  držav članic v Evropski uniji in zlasti v euroobmočju. |
| --- | --- |

(4)

Skupni okvir za gospodarsko upravljanje, vključno z
  izboljšanim
  proračunskim nadzorom, je treba okrepiti zaradi visoke stopnje povezanosti
  med gospodarstvi
  držav članic v Evropski uniji in zlasti v euroobmočju.

| (4a) | Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi se moral opirati na več medsebojno povezanih politik za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategijo Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja. |
| --- | --- |

(4a)

Izboljšani okvir gospodarskega upravljanja bi se moral opirati na več medsebojno povezanih politik za trajnostno rast in delovna mesta, ki morajo biti skladne, zlasti na strategijo Unije za rast in delovna mesta, s posebnim poudarkom na razvoju in krepitvi notranjega trga, spodbujanju mednarodnih trgovinskih povezav in konkurenčnosti, učinkovitem okviru za preprečevanje in popravljanje čezmernega javnofinančnega primanjkljaja (paktu za stabilnost in rast), trdnem okviru za preprečevanje in odpravljanje makroekonomskih neravnovesij, minimalnih zahtevah za nacionalne proračunske okvire, okrepljeni ureditvi finančnih trgov in nadzoru nad njimi, vključno z makrobonitetnim nadzorom Evropskega odbora za sistemska tveganja.

| (4b) | Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije. |
| --- | --- |

(4b)

Doseganje in ohranjanje dinamičnega enotnega trga bi bilo treba obravnavati kot sestavino pravilnega in brezhibnega delovanja ekonomske in monetarne unije.

| (4c) | Pakt za stabilnost in rast ter ves okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati ter podpirati strategijo Unije za rast in delovna mesta. Povezave med različnimi oblikami ne bi smele omogočiti izvzetja iz določb iz Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(4c)

Pakt za stabilnost in rast ter ves okvir gospodarskega upravljanja bi morala dopolnjevati ter podpirati strategijo Unije za rast in delovna mesta. Povezave med različnimi oblikami ne bi smele omogočiti izvzetja iz določb iz Pakta za stabilnost in rast.

| (4d) | Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše ter pravočasno sodelovanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Glede na to, da so sogovorniki Evropskega parlamenta v tem dialogu evropske institucije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, ki jo zadeva sklep Sveta na podlagi člena 126(6) PDEU, priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU, poziv na podlagi člena 126(9) PDEU ali sklep, sprejet v skladu s členom 126(11) PDEU, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. Udeležba držav članic je prostovoljna. |
| --- | --- |

(4d)

Krepitev gospodarskega upravljanja mora vključevati tesnejše ter pravočasno sodelovanje Evropskega in nacionalnih parlamentov. Glede na to, da so sogovorniki Evropskega parlamenta v tem dialogu evropske institucije in njihovi predstavniki, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta državi članici, ki jo zadeva sklep Sveta na podlagi člena 126(6) PDEU, priporočilo Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU, poziv na podlagi člena 126(9) PDEU ali sklep, sprejet v skladu s členom 126(11) PDEU, ponudi možnost sodelovanja pri izmenjavi mnenj. Udeležba držav članic je prostovoljna.

| (4e) | Izkušnje in napake, pridobljene in storjene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije. |
| --- | --- |

(4e)

Izkušnje in napake, pridobljene in storjene v prvem desetletju delovanja ekonomske in monetarne unije, kažejo, da je treba v Uniji izboljšati gospodarsko upravljanje, ki bi moralo temeljiti na močnejšem nacionalnem lastništvu skupno dogovorjenih pravil in politik ter na trdnejšem okviru nadzora nad nacionalnimi gospodarskimi politikami na ravni Unije.

| (4f) | Komisija in Svet bi morala pri uporabi te uredbe primerno upoštevati vse ustrezne dejavnike ter gospodarske in proračunske razmere v zadevnih državah članicah. |
| --- | --- |

(4f)

Komisija in Svet bi morala pri uporabi te uredbe primerno upoštevati vse ustrezne dejavnike ter gospodarske in proračunske razmere v zadevnih državah članicah.

| (5) | Pravila o proračunski disciplini je treba zaostriti zlasti z večjim upoštevanjem višine in gibanja dolga ter splošne vzdržnosti javnih financ.
  Okrepiti je treba tudi mehanizme za zagotavljanje skladnosti s temi pravili in njihovo izvrševanje. |
| --- | --- |

(5)

Pravila o proračunski disciplini je treba zaostriti zlasti z večjim upoštevanjem višine in gibanja dolga ter splošne vzdržnosti javnih financ.
  Okrepiti je treba tudi mehanizme za zagotavljanje skladnosti s temi pravili in njihovo izvrševanje.

| (5a) | Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice. |
| --- | --- |

(5a)

Komisija bi morala v postopku okrepljenega nadzora imeti pomembnejšo vlogo pri ocenjevanju, spremljanju, misijah in priporočilih, ki zadevajo posamezne države članice.

| (6) | Za izvajanje obstoječega postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi merila primanjkljaja in merila dolga je
  potrebno
  številčno referenčno merilo
  , ki upošteva poslovni cikel,
  na podlagi katerega se bo ocenjevalo, ali se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti.
  Treba je uvesti prehodno obdobje, da bi državam članicam, proti katerim na dan sprejetja te uredbe poteka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, omogočili, da prilagodijo svoje politike številčnim merilom za zmanjšanje dolga. To velja tudi za države članice, ki so predmet prilagoditvenega programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada. |
| --- | --- |

(6)

Za izvajanje obstoječega postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem na podlagi merila primanjkljaja in merila dolga je
  potrebno
  številčno referenčno merilo
  , ki upošteva poslovni cikel,
  na podlagi katerega se bo ocenjevalo, ali se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom zadosti zmanjšuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti.
  Treba je uvesti prehodno obdobje, da bi državam članicam, proti katerim na dan sprejetja te uredbe poteka postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, omogočili, da prilagodijo svoje politike številčnim merilom za zmanjšanje dolga. To velja tudi za države članice, ki so predmet prilagoditvenega programa Evropske unije/Mednarodnega denarnega sklada.

| (7) | Neizpolnjevanje
  številčnega merila
  glede zmanjšanja dolga ne bi smelo biti samo po sebi razlog za ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja, za kar bi bilo
  treba ▐ upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3)
  PDEU
  .
  Zlasti ocena cikličnega učinka ter struktura uskladitve stanj in tokov z gibanjem dolga lahko zadostujeta za to, da se izključi ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga. |
| --- | --- |

(7)

Neizpolnjevanje
  številčnega merila
  glede zmanjšanja dolga ne bi smelo biti samo po sebi razlog za ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja, za kar bi bilo
  treba ▐ upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu Komisije na podlagi člena 126(3)
  PDEU
  .
  Zlasti ocena cikličnega učinka ter struktura uskladitve stanj in tokov z gibanjem dolga lahko zadostujeta za to, da se izključi ugotovitev obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila dolga.

| (8) | Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU
  . |
| --- | --- |

(8)

Če javni dolg v primerjavi z bruto domačim proizvodom ne presega referenčne vrednosti, je treba pri ugotavljanju obstoja čezmernega primanjkljaja na podlagi merila primanjkljaja in korakov, ki vodijo do te ugotovitve, upoštevati številne pomembne dejavnike, obravnavane v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU
  .

| (8a) | Pri upoštevanju sistemskih pokojninskih reform kot enega od pomembnih dejavnikov bi se bilo treba predvsem posvetiti vprašanju, ali te reforme spodbujajo dolgoročno vzdržnost celotnega pokojninskega sistema in hkrati ne povečujejo tveganj v zvezi s srednjeročnim stanjem proračuna. |
| --- | --- |

(8a)

Pri upoštevanju sistemskih pokojninskih reform kot enega od pomembnih dejavnikov bi se bilo treba predvsem posvetiti vprašanju, ali te reforme spodbujajo dolgoročno vzdržnost celotnega pokojninskega sistema in hkrati ne povečujejo tveganj v zvezi s srednjeročnim stanjem proračuna.

| (9) | Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ.
  Ta obravnava bi morala zajemati minimalne zahteve, določene v Direktivi Sveta v zvezi s proračunskimi okviri držav članic, in druge dogovorjene zaželene zahteve za fiskalno disciplino. |
| --- | --- |

(9)

Komisija mora v poročilu na podlagi člena 126(3) PDEU ustrezno obravnavati kakovost nacionalnega fiskalnega okvira, saj ima ključno vlogo pri podpiranju fiskalne konsolidacije in vzdržnih javnih financ.
  Ta obravnava bi morala zajemati minimalne zahteve, določene v Direktivi Sveta v zvezi s proračunskimi okviri držav članic, in druge dogovorjene zaželene zahteve za fiskalno disciplino.

| (10) | Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v teh priporočilih in pozivih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.
  V tem okviru bi bilo treba letno merilo 0,5 % BDP šteti za letno povprečno osnovo. |
| --- | --- |

(10)

Da bi olajšali spremljanje upoštevanja priporočil in pozivov Sveta za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, je treba v teh priporočilih in pozivih navesti letne proračunske cilje, ki ustrezajo zahtevanemu fiskalnemu izboljšanju, iz katerega so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.
  V tem okviru bi bilo treba letno merilo 0,5 % BDP šteti za letno povprečno osnovo.

| (11) | Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov. |
| --- | --- |

(11)

Oceni učinkovitih ukrepov bo v pomoč, če se izpolnjevanje ciljev za javnofinančne odhodke uporabi kot referenčna vrednost v povezavi z izvajanjem načrtovanih ukrepov na strani prihodkov.

| (12) | Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, bi bilo treba posebno pozornost nameniti
  resnemu gospodarskemu upadu v euroobmočju ali v vsej EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  . |
| --- | --- |

(12)

Pri ocenjevanju, ali naj se rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja podaljša, bi bilo treba posebno pozornost nameniti
  resnemu gospodarskemu upadu v euroobmočju ali v vsej EU, pod pogojem, da to srednjeročno ne ogrozi fiskalne vzdržnosti
  .

| (13) | Primerno je povečati uporabo finančnih sankcij iz člena 126(11) PDEU, da bodo prava spodbuda za upoštevanje pozivov iz člena 126(9). |
| --- | --- |

(13)

Primerno je povečati uporabo finančnih sankcij iz člena 126(11) PDEU, da bodo prava spodbuda za upoštevanje pozivov iz člena 126(9).

| (14) | Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, je treba na podlagi člena 136 PDEU uvesti na pravilih temelječe sankcije, ki zagotavljajo poštene, pravočasne in učinkovite mehanizme za upoštevanje pravil Pakta za stabilnost in rast. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da sodelujoče države članice upoštevajo okvir Unije za fiskalni nadzor, je treba na podlagi člena 136 PDEU uvesti na pravilih temelječe sankcije, ki zagotavljajo poštene, pravočasne in učinkovite mehanizme za upoštevanje pravil Pakta za stabilnost in rast.

| (14a) | Zaračunane globe bi bilo treba nameniti mehanizmom za zagotavljanje finančne pomoči, ki so jih uvedle države članice, katerih valuta je euro, da bi ohranile stabilnost celotnega euroobmočja. |
| --- | --- |

(14a)

Zaračunane globe bi bilo treba nameniti mehanizmom za zagotavljanje finančne pomoči, ki so jih uvedle države članice, katerih valuta je euro, da bi ohranile stabilnost celotnega euroobmočja.

| (15) | Pri sklicih v Uredbi (ES) št. 1467/97 je treba upoštevati novo številčenje členov v PDEU in da je Uredbo Sveta (ES) št.
  3605/93
  zamenjala Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6). |
| --- | --- |

(15)

Pri sklicih v Uredbi (ES) št. 1467/97 je treba upoštevati novo številčenje členov v PDEU in da je Uredbo Sveta (ES) št.
  3605/93
  zamenjala Uredba Sveta (ES) št. 479/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti (6).

| (16) | Uredbo (ES) št. 1467/97 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(16)

Uredbo (ES) št. 1467/97 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1467/97 se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 1

  1.   Ta uredba vsebuje določbe za pospešitev in razjasnitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  . Cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  je preprečiti čezmerne javnofinančne primanjkljaje in nadalje spodbuditi njihovo zmanjšanje, kadar se pojavijo, pri čemer se na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga preuči spoštovanje proračunske discipline.
  2.   Za namen te uredbe "sodelujoče države članice" pomenijo države članice, katerih valuta je euro." |
| --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 1

1.   Ta uredba vsebuje določbe za pospešitev in razjasnitev postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  . Cilj postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem
  je preprečiti čezmerne javnofinančne primanjkljaje in nadalje spodbuditi njihovo zmanjšanje, kadar se pojavijo, pri čemer se na podlagi meril javnofinančnega primanjkljaja in javnega dolga preuči spoštovanje proračunske discipline.

2.   Za namen te uredbe "sodelujoče države članice" pomenijo države članice, katerih valuta je euro."

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  "1.   Presežek javnofinančnega primanjkljaja glede na referenčno vrednost se v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) šteje kot izjemen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj države, ali pa je posledica resnega gospodarskega upada."; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"1.   Presežek javnofinančnega primanjkljaja glede na referenčno vrednost se v skladu z drugo alineo člena 126(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) šteje kot izjemen, kadar je posledica izrednega dogodka, na katerega zadevna država članica ne more vplivati in ki pomembno vpliva na finančni položaj države, ali pa je posledica resnega gospodarskega upada.";

| (b) | vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) PDEU, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto
  kot merilo uspešnosti, ki temelji na spremembah v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki
  .
  Zahteva v skladu z merilom dolga prav tako šteje za izpolnjeno, če je v proračunskih napovedih, kot jih pripravi Komisija, navedeno, da bo do potrebnega zmanjšanja odstopanja prišlo v obdobju treh let, ki obsega dve leti po zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki. Za državo članico, ki je
  [
  dan sprejetja
  te uredbe – se vstavi]
  v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in v obdobju treh let po odpravi čezmernega primanjkljaja se šteje, da je zahteva v zvezi z merilom dolga izpolnjena, če zadevna država članica ustrezno napreduje pri doseganju skladnosti, o čemer je podana ocena v mnenju, ki ga sprejme Svet o svojem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu.




  Pri izvajanju merila za prilagoditev dolga bi bilo treba upoštevati vpliv cikla na hitrost zmanjševanja dolga."; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek ▐:

"1a.   V primeru preseganja referenčne vrednosti velja, da se razmerje med javnim dolgom in bruto domačim proizvodom (BDP) zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v skladu s členom 126(2)(b) PDEU, če se je odstopanje od referenčne vrednosti v prejšnjih treh letih zmanjšalo za eno dvajsetino na leto
  kot merilo uspešnosti, ki temelji na spremembah v zadnjih treh letih, za katera so na voljo podatki
  .
  Zahteva v skladu z merilom dolga prav tako šteje za izpolnjeno, če je v proračunskih napovedih, kot jih pripravi Komisija, navedeno, da bo do potrebnega zmanjšanja odstopanja prišlo v obdobju treh let, ki obsega dve leti po zadnjem letu, za katerega so na voljo podatki. Za državo članico, ki je
  [
  dan sprejetja
  te uredbe – se vstavi]
  v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, in v obdobju treh let po odpravi čezmernega primanjkljaja se šteje, da je zahteva v zvezi z merilom dolga izpolnjena, če zadevna država članica ustrezno napreduje pri doseganju skladnosti, o čemer je podana ocena v mnenju, ki ga sprejme Svet o svojem programu za stabilnost ali konvergenčnem programu.

Pri izvajanju merila za prilagoditev dolga bi bilo treba upoštevati vpliv cikla na hitrost zmanjševanja dolga.";

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  "3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) PDEU Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu,
  če ti dejavniki pomembno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga zadevne države članice
  . V poročilu se ustrezno
  upoštevajo
  :






  — | razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja, zlasti potencialna rast
  , vključno z različnimi prispevki dela, akumulacije kapitala in skupne faktorske produktivnosti, cikličnih gibanj in stanjem neto prihrankov zasebnega sektorja
  ; |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

"3.   Pri pripravi poročila iz člena 126(3) PDEU Komisija upošteva vse pomembne dejavnike, navedene v zadevnem členu,
  če ti dejavniki pomembno vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga zadevne države članice
  . V poročilu se ustrezno
  upoštevajo
  :

—

razvoj srednjeročnega gospodarskega položaja, zlasti potencialna rast
  , vključno z različnimi prispevki dela, akumulacije kapitala in skupne faktorske produktivnosti, cikličnih gibanj in stanjem neto prihrankov zasebnega sektorja
  ;

| — | razvoj srednjeročnega proračunskega
  položaja
  (zlasti
  rezultati prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ravni primarnega salda in razvoj tekočih in kapitalskih odhodkov, izvajanje politik v zvezi s preprečevanjem in odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij, izvajanje politike
  v okviru skupne strategije Unije za rast in
  izboljšanje
  splošne kakovosti javnih financ, zlasti
  učinkovitost nacionalnih proračunskih okvirov
  ▐); |
| --- | --- |

—

razvoj srednjeročnega proračunskega
  položaja
  (zlasti
  rezultati prilagoditve za doseganje srednjeročnega proračunskega cilja, ravni primarnega salda in razvoj tekočih in kapitalskih odhodkov, izvajanje politik v zvezi s preprečevanjem in odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij, izvajanje politike
  v okviru skupne strategije Unije za rast in
  izboljšanje
  splošne kakovosti javnih financ, zlasti
  učinkovitost nacionalnih proračunskih okvirov
  ▐);

| — | v poročilu se analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja
  javnega
  dolga,
  njegovo dinamiko in trajnost
  (zlasti
  dejavnike
  tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga,
  usklajevanje
  stanj in tokov in
  njihovo sestavo
  , nakopičene rezerve in druga
  finančna
  sredstva; jamstva, zlasti v finančnem sektorju;
  vsakršne
  implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebnim dolgom, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade). |
| --- | --- |

—

v poročilu se analizira tudi razvoj srednjeročnega stanja
  javnega
  dolga,
  njegovo dinamiko in trajnost
  (zlasti
  dejavnike
  tveganja, vključno s strukturo zapadlosti in valuto denominacije dolga,
  usklajevanje
  stanj in tokov in
  njihovo sestavo
  , nakopičene rezerve in druga
  finančna
  sredstva; jamstva, zlasti v finančnem sektorju;
  vsakršne
  implicitne obveznosti v zvezi s staranjem prebivalstva ter zasebnim dolgom, če lahko predstavlja pogojno implicitno obveznost vlade).

| — | poleg tega Komisija ustrezno
  in izrecno
  upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za celovito oceno
  izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga
  ter ki jih je
  Svetu
  in Komisiji predložila država članica. V zvezi s tem se posebna pozornost nameni
  :
  finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije
  ; dolgu, nastalemu zaradi dvostranske in večstranske pomoči med državami članicami v okviru varovanja finančne stabilnosti; dolgu, povezanem s finančno stabilizacijo poslovanja v času velikih finančnih motenj."; |
| --- | --- |

—

poleg tega Komisija ustrezno
  in izrecno
  upošteva vse druge dejavnike, ki so po mnenju zadevne države članice pomembni za celovito oceno
  izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga
  ter ki jih je
  Svetu
  in Komisiji predložila država članica. V zvezi s tem se posebna pozornost nameni
  :
  finančnim prispevkom za spodbujanje mednarodne solidarnosti in doseganje ciljev politike Unije
  ; dolgu, nastalemu zaradi dvostranske in večstranske pomoči med državami članicami v okviru varovanja finančne stabilnosti; dolgu, povezanem s finančno stabilizacijo poslovanja v času velikih finančnih motenj.";

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  "4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik. Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 PDEU, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.


  Vendar se ti dejavniki upoštevajo v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, pri ocenjevanju izpolnjevanju obveznosti na podlagi merila dolga."; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

"4.   Komisija in Svet opravita uravnoteženo splošno oceno vseh pomembnih dejavnikov in pri tem ocenita zlasti, v kolikšni meri ti dejavniki vplivajo na oceno izpolnjevanja meril primanjkljaja in/ali dolga kot oteževalni ali olajševalni dejavnik. Če razmerje med javnim dolgom in BDP presega referenčno vrednost, se pri ocenjevanju izpolnjevanja na podlagi merila primanjkljaja ti dejavniki upoštevajo v korakih iz odstavkov 4, 5 in 6 člena 126 PDEU, ki vodijo do odločitve o obstoju čezmernega primanjkljaja, samo če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj osnovnega načela – da ostaja javnofinančni primanjkljaj, preden se ti pomembni dejavniki upoštevajo, blizu referenčni vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno.

Vendar se ti dejavniki upoštevajo v fazah, ki vodijo k odločitvi o obstoju čezmernega primanjkljaja, pri ocenjevanju izpolnjevanju obveznosti na podlagi merila dolga.";

| (da) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:




  "5.
     
  Komisija in Svet pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter v nadaljnjih korakih, predvidenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, s katerimi se uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber, in neto stroške javno financiranega stebra. Zlasti je treba upoštevati značilnosti celotnega pokojninskega sistema, vzpostavljenega na podlagi reforme, tj. ali sistem spodbuja dolgoročno vzdržnost, hkrati pa ne povečuje tveganj za srednjeročno proračunsko stanje."; |
| --- | --- |

(da)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

"5.
     
  Komisija in Svet pri ocenjevanju izpolnjevanja meril primanjkljaja in dolga ter v nadaljnjih korakih, predvidenih v postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ustrezno upoštevata izvajanje pokojninskih reform, s katerimi se uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber, in neto stroške javno financiranega stebra. Zlasti je treba upoštevati značilnosti celotnega pokojninskega sistema, vzpostavljenega na podlagi reforme, tj. ali sistem spodbuja dolgoročno vzdržnost, hkrati pa ne povečuje tveganj za srednjeročno proračunsko stanje.";

| (db) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:




  "6.
     
  Če je Svet na podlagi predloga Komisije v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Svet in Komisija upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, saj zadevajo položaj zadevne države članice, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 126 PDEU, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe, zlasti pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in njegovem poznejšem podaljšanju. Vendar se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta v skladu s členom 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev, sprejetih v skladu z odstavki 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU."; |
| --- | --- |

(db)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

"6.
     
  Če je Svet na podlagi predloga Komisije v skladu s členom 126(6) PDEU odločil, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj, Svet in Komisija upoštevata pomembne dejavnike, navedene v odstavku 3, saj zadevajo položaj zadevne države članice, tudi v naslednjih stopnjah postopka iz člena 126 PDEU, vključno z navedenimi v členih 3(5) in 5(2) te uredbe, zlasti pri določitvi roka za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in njegovem poznejšem podaljšanju. Vendar se ti pomembni dejavniki ne upoštevajo pri odločitvi Sveta v skladu s členom 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev, sprejetih v skladu z odstavki 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU.";

| (e) | odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:
  "7.   V primeru držav članic, v katerih presežek primanjkljaja
  nad referenčno vrednostjo
  odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni ▐ višine primanjkljaja
  v postopku
  v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevata tudi reformne stroške
  vse dokler primanjkljaj bistveno ne preseže ravni, ki je
  blizu referenčni vrednosti,
  in delež dolga ne preseže referenčne vrednosti pod pogojem, da se ohrani fiskalna vzdržnost
  . ▐ Neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU, če se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven blizu referenčne vrednosti ▐.". |
| --- | --- |

(e)

odstavek 7 se nadomesti z naslednjim:

"7.   V primeru držav članic, v katerih presežek primanjkljaja
  nad referenčno vrednostjo
  odraža izvajanje pokojninske reforme, ki uvaja večstebrni sistem, ki vključuje obvezni, v celoti naložbeni pokojninski steber, Komisija in Svet pri oceni ▐ višine primanjkljaja
  v postopku
  v zvezi s čezmernim primanjkljajem upoštevata tudi reformne stroške
  vse dokler primanjkljaj bistveno ne preseže ravni, ki je
  blizu referenčni vrednosti,
  in delež dolga ne preseže referenčne vrednosti pod pogojem, da se ohrani fiskalna vzdržnost
  . ▐ Neto stroški se upoštevajo tudi pri odločitvi Sveta po členu 126(12) PDEU o razveljavitvi nekaterih ali vseh odločitev Sveta, sprejetih po odstavkih 6 do 9 in 11 člena 126 PDEU, če se je primanjkljaj znatno in stalno zmanjševal in dosegel raven blizu referenčne vrednosti ▐.".

| 2a. | Vstavi se naslednji oddelek:




  "ODDELEK 1a




  GOSPODARSKI DIALOG



  Člen 2a



  1.
     
  Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi tudi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da nastopi pred odborom in sodeluje v razpravi o sklepu Sveta na podlagi člena 126(6) PDEU, priporočilu Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU, poziva iz člena 126(9) PDEU in ukrepov iz člena 126(11) PDEU.




  Od Sveta se praviloma pričakuje, da sledi priporočilom in predlogom Komisije oziroma da javno obrazloži svoje stališče.




  Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko ponudi priložnost, da države članice, ki jih ta priporočila, pozivi in ukrepi zadevajo, sodelujejo v izmenjavi mnenj.




  2.
     
  Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o uporabi te uredbe.". |
| --- | --- |

2a.

Vstavi se naslednji oddelek:

"ODDELEK 1a

GOSPODARSKI DIALOG

Člen 2a

1.
     
  Za okrepitev dialoga med institucijami Unije, zlasti Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo, pa tudi za večjo preglednost in odgovornost, lahko pristojni odbor Evropskega parlamenta povabi predsednika Sveta, Komisije in po potrebi tudi predsednika Evropskega sveta ali predsednika euroskupine, da nastopi pred odborom in sodeluje v razpravi o sklepu Sveta na podlagi člena 126(6) PDEU, priporočilu Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU, poziva iz člena 126(9) PDEU in ukrepov iz člena 126(11) PDEU.

Od Sveta se praviloma pričakuje, da sledi priporočilom in predlogom Komisije oziroma da javno obrazloži svoje stališče.

Pristojni odbor Evropskega parlamenta lahko ponudi priložnost, da države članice, ki jih ta priporočila, pozivi in ukrepi zadevajo, sodelujejo v izmenjavi mnenj.

2.
     
  Komisija in Svet redno obveščata Evropski parlament o uporabi te uredbe.".

| 3. | Člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Če Komisija ob popolnem upoštevanju mnenja iz odstavka 1 meni, da obstaja čezmerni primanjkljaj, Svetu predloži svoje mnenje in priporočilo v skladu s členom 126(5) in (6)
  PDEU ter obvesti Evropski parlament
  ."; |
| --- | --- | --- |

3.

Člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Če Komisija ob popolnem upoštevanju mnenja iz odstavka 1 meni, da obstaja čezmerni primanjkljaj, Svetu predloži svoje mnenje in priporočilo v skladu s členom 126(5) in (6)
  PDEU ter obvesti Evropski parlament
  .";

| (b) | v odstavku 3 se sklic na "člen 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009"; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se sklic na "člen 4(2) in (3) Uredbe (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "člen 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009";

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  "4.   V priporočilu Sveta, pripravljenem v skladu s členom 126(7) PDEU, se določi rok,
  ki ni daljši od šest
  mesecev, za sprejetje učinkovitih ukrepov s strani zadevne države članice.
  Če resnost razmer to utemeljuje, je lahko rok za učinkovito ukrepanje tri mesece.
  V priporočilu Sveta se določi tudi rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen če obstajajo posebne okoliščine. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporočila, Svet v svojem priporočilu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov."; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

"4.   V priporočilu Sveta, pripravljenem v skladu s členom 126(7) PDEU, se določi rok,
  ki ni daljši od šest
  mesecev, za sprejetje učinkovitih ukrepov s strani zadevne države članice.
  Če resnost razmer to utemeljuje, je lahko rok za učinkovito ukrepanje tri mesece.
  V priporočilu Sveta se določi tudi rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja, ki se mora doseči v letu, ki sledi letu ugotovitve obstoja čezmernega primanjkljaja, razen če obstajajo posebne okoliščine. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz priporočila, Svet v svojem priporočilu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji priporočilo, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov.";

| (d) | vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu v roku ▐ iz odstavka 4 predloži poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani
  odhodkov in
  prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi."; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek ▐:

"4a.   Zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu v roku ▐ iz odstavka 4 predloži poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi priporočila Sveta v skladu s členom 126(7) PDEU. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani
  odhodkov in
  prihodkov v skladu s priporočilom Sveta na podlagi člena 126(7) PDEU ter informacije o sprejetih ukrepih in naravi ukrepov, predvidenih za dosego ciljev. Poročilo se objavi.";

| (e) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  "5.   Če so bili na podlagi priporočila po členu 126(7) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidirano priporočilo po členu 126(7) PDEU. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano poročilo na podlagi člena 126(7) PDEU
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti." |
| --- | --- |

(e)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

"5.   Če so bili na podlagi priporočila po členu 126(7) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in po sprejetju priporočila nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, lahko Svet na priporočilo Komisije odloči, da sprejme revidirano priporočilo po členu 126(7) PDEU. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega priporočila oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance.
  V primeru resnega gospodarskega upada v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidirano poročilo na podlagi člena 126(7) PDEU
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti."

| 4. | Člen 4 se spremeni:










  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:




  "1.
     
  Kadar Svet ugotovi, da na podlagi člena 126(8) PDEU učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti v predpisanem roku, sprejme sklep o objavi priporočil nemudoma po preteku skrajnega roka iz člena 3(4) te uredbe."; |
| --- | --- | --- |

4.

Člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.
     
  Kadar Svet ugotovi, da na podlagi člena 126(8) PDEU učinkoviti ukrepi niso bili sprejeti v predpisanem roku, sprejme sklep o objavi priporočil nemudoma po preteku skrajnega roka iz člena 3(4) te uredbe.";

| (b) | ▐ odstavek 2
  se
  nadomesti z naslednjim:
  "2.   Svet pri presojanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 126(7) PDEU, svojo odločitev opre na poročilo, ki ga predloži zadevna država članica v skladu s členom 3(4a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter vse druge javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.


  Če Svet v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovi, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov, o tem poroča Evropskemu svetu.". |
| --- | --- |

(b)

▐ odstavek 2
  se
  nadomesti z naslednjim:

"2.   Svet pri presojanju, ali so bili sprejeti učinkoviti ukrepi na podlagi njegovih priporočil v skladu s členom 126(7) PDEU, svojo odločitev opre na poročilo, ki ga predloži zadevna država članica v skladu s členom 3(4a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter vse druge javno objavljene odločitve vlade zadevne države članice.

Če Svet v skladu s členom 126(8) PDEU ugotovi, da država članica ni sprejela učinkovitih ukrepov, o tem poroča Evropskemu svetu.".

| 5. | Člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Sklep Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) PDEU, se sprejme v dveh mesecih od ugotovitve Sveta, da učinkoviti ukrepi v skladu s členom 126(8) niso bili sprejeti. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. Svet navede tudi ukrepe, ki so potrebni za dosego teh ciljev."; |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Sklep Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje primanjkljaja v skladu s členom 126(9) PDEU, se sprejme v dveh mesecih od ugotovitve Sveta, da učinkoviti ukrepi v skladu s členom 126(8) niso bili sprejeti. Da se zagotovi zmanjšanje čezmernega primanjkljaja v roku iz poziva, Svet v pozivu zahteva, da država članica doseže letne proračunske cilje, ki na podlagi napovedi, na kateri temelji poziv, ustrezajo minimalnemu letnemu izboljšanju, pri čemer je merilo 0,5 % BDP in so izločeni vplivi konjunkture ter enkratnih in začasnih ukrepov. Svet navede tudi ukrepe, ki so potrebni za dosego teh ciljev.";

| (b) | vstavi se naslednji odstavek ▐:
  "1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9) PDEU zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani prihodkov
  in odhodkov
  ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi."; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek ▐:

"1a.   Po pozivu Sveta v skladu s členom 126(9) PDEU zadevna država članica predloži Komisiji in Svetu poročilo o ukrepih, ki jih je sprejela na podlagi poziva Sveta. Poročilo vključuje cilje za javnofinančne odhodke in
  prihodke ter
  diskrecijske ukrepe na strani prihodkov
  in odhodkov
  ter informacije o ukrepih, sprejetih na podlagi posebnih priporočil Sveta, da lahko Svet po potrebi sprejme sklep v skladu s členom 6(2) te uredbe. Poročilo se objavi.";

| (c) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  "2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) PDEU. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. V primeru resnega ▐ gospodarskega upada
  v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidiran poziv na podlagi člena 126(9)
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti
  ." |
| --- | --- |

(c)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

"2.   Če so bili v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi in če po sprejetju poziva nastopijo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance, se lahko Svet na priporočilo Komisije odloči sprejeti revidiran poziv na podlagi člena 126(9) PDEU. V revidiranem priporočilu se lahko ob upoštevanju zadevnih dejavnikov iz člena 2(3) te uredbe zlasti podaljša rok za zmanjšanje čezmernega primanjkljaja in to praviloma za eno leto. Svet na podlagi gospodarske napovedi iz svojega poziva oceni, ali obstajajo nepričakovani neugodni gospodarski dogodki z večjimi negativnimi posledicami za javne finance. V primeru resnega ▐ gospodarskega upada
  v euroobmočju ali v vsej EU
  se lahko Svet na priporočilo Komisije tudi odloči, da bo sprejel revidiran poziv na podlagi člena 126(9)
  , pod pogojem, da to ne ogrozi srednjeročne fiskalne vzdržnosti
  ."

| 6. | Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 6

  1.   Svet pri presojanju o tem, ali so bili na podlagi njegovega poziva v skladu s členom 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi, svoj sklep opre na poročilo, ki ga zadevna država članica predloži v skladu s členom 5(1a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter na vse druge javno objavljene sklepe vlade zadevne države članice.
  Upoštevajo se izsledki nadzornega obiska, ki ga opravi Komisija v skladu s členom 10a.


  2.   Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 126(11) PDEU, Svet uvede sankcije v skladu s členom 126(11) PDEU. Vsak tak sklep se sprejme najpozneje v štirih mesecih po sklepu Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe v skladu s členom 126(9) PDEU.". |
| --- | --- |

6.

Člen 6 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 6

1.   Svet pri presojanju o tem, ali so bili na podlagi njegovega poziva v skladu s členom 126(9) PDEU sprejeti učinkoviti ukrepi, svoj sklep opre na poročilo, ki ga zadevna država članica predloži v skladu s členom 5(1a) te uredbe, in njegovo izvajanje ter na vse druge javno objavljene sklepe vlade zadevne države članice.
  Upoštevajo se izsledki nadzornega obiska, ki ga opravi Komisija v skladu s členom 10a.

2.   Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo člena 126(11) PDEU, Svet uvede sankcije v skladu s členom 126(11) PDEU. Vsak tak sklep se sprejme najpozneje v štirih mesecih po sklepu Sveta o pozivu zadevni sodelujoči državi članici, naj sprejme ukrepe v skladu s členom 126(9) PDEU.".

| 7. | ▐ člen 7
  se nadomesti z naslednjim
  :

  "Člen 7



  Če sodelujoča država članica ne ukrepa na podlagi zaporednih sklepov Sveta po členu 126(7) in (9) PDEU, se odločitev Sveta o uvedbi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, kot je določeno v
  členu 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009.
  V primeru, da se uporabi člen 3(5) ali 5(2) te uredbe, se rok šestnajstih mesecev ustrezno spremeni. Pospešeni postopek se uporabi v primeru namerno načrtovanega primanjkljaja, glede katerega Svet odloči, da je čezmeren.". |
| --- | --- |

7.

▐ člen 7
  se nadomesti z naslednjim
  :

"Člen 7

Če sodelujoča država članica ne ukrepa na podlagi zaporednih sklepov Sveta po členu 126(7) in (9) PDEU, se odločitev Sveta o uvedbi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU praviloma sprejme v šestnajstih mesecih od datumov poročanja, kot je določeno v
  členu 3(2) in (3) Uredbe (ES) št. 479/2009.
  V primeru, da se uporabi člen 3(5) ali 5(2) te uredbe, se rok šestnajstih mesecev ustrezno spremeni. Pospešeni postopek se uporabi v primeru namerno načrtovanega primanjkljaja, glede katerega Svet odloči, da je čezmeren.".

| 8. | Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 8

  Sklep Sveta o zaostritvi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU se sprejme najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009. Sklep Sveta o razveljavitvi nekaterih ali vseh njegovih odločitev v skladu s členom 126(12) PDEU se sprejme čimprej in v vsakem primeru najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009.". |
| --- | --- |

8.

Člen 8 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 8

Sklep Sveta o zaostritvi sankcij v skladu s členom 126(11) PDEU se sprejme najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009. Sklep Sveta o razveljavitvi nekaterih ali vseh njegovih odločitev v skladu s členom 126(12) PDEU se sprejme čimprej in v vsakem primeru najpozneje v dveh mesecih po datumih za poročanje iz Uredbe (ES) št. 479/2009.".

| 9. | V tretjem odstavku člena 9 se sklic na "člen 6" nadomesti s sklicem na "člen 6(2)". |
| --- | --- |

9.

V tretjem odstavku člena 9 se sklic na "člen 6" nadomesti s sklicem na "člen 6(2)".

| 10. | Člen 10 se spremeni:






  (a) | uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:
  "1.   Komisija in Svet redno spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme:"; |
| --- | --- | --- |

10.

Člen 10 se spremeni:

(a)

uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

"1.   Komisija in Svet redno spremljata izvajanje ukrepov, ki jih sprejme:";

| (b) | v odstavku 3 se sklic na "Uredbo (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "Uredbo (ES) št. 479/2009". |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se sklic na "Uredbo (ES) št. 3605/93" nadomesti s sklicem na "Uredbo (ES) št. 479/2009".

| 10a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 10a



  1.
     
  Komisija ohranja stalen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. V ta namen zlasti Komisija opravlja obiske za oceno dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in določitev kakršnih koli tveganj ali težav pri izpolnjevanju ciljev te uredbe.




  2.
     
  Okrepljeni nadzor se lahko uporabi za države članice, na katere se nanašajo priporočila in izdana obvestila po sklepu v skladu s členom 126(8) in sklepa v skladu s členom 126(11) PDEU za namene spremljanja na kraju samem. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in izvedbo obiska.




  3.
     
  Ko je zadevna država članica ena izmed držav, katerih valuta je euro, ali držav, ki sodelujejo v ERM II, lahko Komisija po potrebi povabi predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo pri nadzornih obiskih.




  4.
     
  Komisija o rezultatih obiska iz drugega odstavka poroča Svetu in se lahko po potrebi odloči, da svoje ugotovitve objavi.




  5.
     
  Komisija med pripravljanjem nadzornih obiskov iz drugega odstavka svoje začasne ugotovitve posreduje zadevni državi članici za pripombe.". |
| --- | --- |

10a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 10a

1.
     
  Komisija ohranja stalen dialog z organi držav članic v skladu s cilji te uredbe. V ta namen zlasti Komisija opravlja obiske za oceno dejanskih gospodarskih razmer v državi članici in določitev kakršnih koli tveganj ali težav pri izpolnjevanju ciljev te uredbe.

2.
     
  Okrepljeni nadzor se lahko uporabi za države članice, na katere se nanašajo priporočila in izdana obvestila po sklepu v skladu s členom 126(8) in sklepa v skladu s členom 126(11) PDEU za namene spremljanja na kraju samem. Zadevne države članice zagotovijo vse potrebne informacije za pripravo in izvedbo obiska.

3.
     
  Ko je zadevna država članica ena izmed držav, katerih valuta je euro, ali držav, ki sodelujejo v ERM II, lahko Komisija po potrebi povabi predstavnike Evropske centralne banke, da sodelujejo pri nadzornih obiskih.

4.
     
  Komisija o rezultatih obiska iz drugega odstavka poroča Svetu in se lahko po potrebi odloči, da svoje ugotovitve objavi.

5.
     
  Komisija med pripravljanjem nadzornih obiskov iz drugega odstavka svoje začasne ugotovitve posreduje zadevni državi članici za pripombe.".

| 11. | Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 11

  Ko Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij proti sodelujoči državi članici v skladu s členom 126(11) PDEU, se praviloma odredi denarna kazen. Svet se lahko odloči za dopolnitev te globe z drugimi ukrepi iz člena 126(11) PDEU.". |
| --- | --- |

11.

Člen 11 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 11

Ko Svet sprejme sklep o uvedbi sankcij proti sodelujoči državi članici v skladu s členom 126(11) PDEU, se praviloma odredi denarna kazen. Svet se lahko odloči za dopolnitev te globe z drugimi ukrepi iz člena 126(11) PDEU.".

| 12. | Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 12

  1.   Znesek denarne kazni je sestavljen iz nespremenljivega dela v višini 0,2 % BDP in spremenljivega dela. Spremenljivi del znaša eno desetino razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in referenčno vrednostjo javnofinančnega primanjkljaja ali, če nespoštovanje proračunske discipline vključuje merilo dolga, javnofinančnim saldom kot odstotkom BDP, ki bi se moral v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) PDEU doseči v istem letu.
  2.   Vsako naslednje leto do odprave sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja Svet oceni, ali je zadevna sodelujoča država članica sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na poziv Sveta iz člena 126(9) PDEU. V tej letni oceni se Svet v skladu s členom 126(11) PDEU odloči zaostriti sankcije, razen če je zadevna sodelujoča država članica ravnala v skladu s pozivom Sveta. Če se odloči za dodatno globo, se ta izračuna na enak način kot spremenljivi del globe v skladu z odstavkom 1.
  3.   Posamezna globa iz odstavkov 1 in 2 ne presega zgornje meje 0,5 % BDP.". |
| --- | --- |

12.

Člen 12 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 12

1.   Znesek denarne kazni je sestavljen iz nespremenljivega dela v višini 0,2 % BDP in spremenljivega dela. Spremenljivi del znaša eno desetino razlike med primanjkljajem kot odstotkom BDP v prejšnjem letu in referenčno vrednostjo javnofinančnega primanjkljaja ali, če nespoštovanje proračunske discipline vključuje merilo dolga, javnofinančnim saldom kot odstotkom BDP, ki bi se moral v skladu s pozivom na podlagi člena 126(9) PDEU doseči v istem letu.

2.   Vsako naslednje leto do odprave sklepa o obstoju čezmernega primanjkljaja Svet oceni, ali je zadevna sodelujoča država članica sprejela učinkovite ukrepe kot odgovor na poziv Sveta iz člena 126(9) PDEU. V tej letni oceni se Svet v skladu s členom 126(11) PDEU odloči zaostriti sankcije, razen če je zadevna sodelujoča država članica ravnala v skladu s pozivom Sveta. Če se odloči za dodatno globo, se ta izračuna na enak način kot spremenljivi del globe v skladu z odstavkom 1.

3.   Posamezna globa iz odstavkov 1 in 2 ne presega zgornje meje 0,5 % BDP.".

| 13. | Člen 13 se razveljavi, sklic nanj v členu 15 pa se nadomesti s sklicem na "člen 12". |
| --- | --- |

13.

Člen 13 se razveljavi, sklic nanj v členu 15 pa se nadomesti s sklicem na "člen 12".

| 14. | Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

  "Člen 16

  Globe iz člena 12 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 PDEU in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko bodo države članice, katerih valuta je euro, za zagotavljanje finančne pomoči vzpostavile drug mehanizem za stabilnost, da bi zagotovile stabilnost celotnega euroobmočja, se bodo globe dodelile temu mehanizmu."
  . |
| --- | --- |

14.

Člen 16 se nadomesti z naslednjim:

"Člen 16

Globe iz člena 12 te uredbe pomenijo druge prihodke iz člena 311 PDEU in se
  dodelijo evropskemu instrumentu za finančno stabilnost
  .
  Ko bodo države članice, katerih valuta je euro, za zagotavljanje finančne pomoči vzpostavile drug mehanizem za stabilnost, da bi zagotovile stabilnost celotnega euroobmočja, se bodo globe dodelile temu mehanizmu."
  .

| 14a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 17a



  1.
     
  Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe v treh letih po začetku njene veljavnosti in nato na vsakih pet let.




  To poročilo med drugim oceni:










  (a) | učinkovitost uredbe; |
| --- | --- | --- |

14a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 17a

1.
     
  Komisija objavi poročilo o uporabi te uredbe v treh letih po začetku njene veljavnosti in nato na vsakih pet let.

To poročilo med drugim oceni:

(a)

učinkovitost uredbe;

| (b) | napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih rezultatov držav članic v skladu s PDEU. |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zagotavljanju tesnejšega usklajevanja ekonomskih politik ter trajnostne konvergence ekonomskih rezultatov držav članic v skladu s PDEU.

2.
     
  Po potrebi se poročilu priložijo predlogi za spremembo te uredbe.

3.
     
  Poročilo se posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.".

| 15. | Vsi sklici na "člen 104" v Uredbi se nadomestijo s sklici na "člen 126 PDEU". |
| --- | --- |

15.

Vsi sklici na "člen 104" v Uredbi se nadomestijo s sklici na "člen 126 PDEU".

| 16. | V točki 2 Priloge se sklici v stolpcu I na "člen 4(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93" nadomestijo s sklici na "člene 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009". |
| --- | --- |

16.

V točki 2 Priloge se sklici v stolpcu I na "člen 4(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93" nadomestijo s sklici na "člene 3(2) in (3) Uredbe Sveta (ES) št. 479/2009".

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011.

1

(2)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

2

(3)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

4

(5)  UL C 236, 2.8.1997, str. 1.

5

(6)  UL L 145, 10.6.2009, str. 1.

6

---

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/156 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/156

---

Sreda, 28. september 2011Zahteve v zvezi s proračunskimi okviri držav članic *

P7_TA(2011)0426

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2011 o predlogu direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

2013/C 56 E/37

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0523), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2010)0523),

| — | ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0397/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tretjega pododstavka člena 126(14) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0397/2010),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0184/2011),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen dne 23. junija 2011 (2); |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen dne 23. junija 2011 (2);

| 2. | odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri svojo izjavo, priloženo tej resoluciji;

| 3. | je seznanjen z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen z izjavo Sveta, priloženo tej resoluciji;

| 4. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

4.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 5. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 6. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 7. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

7.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 150, 20.5.2011, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0289.

---

Sreda, 28. september 2011PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta o korelacijskih tabelah

Kar zadeva predlog direktive Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic se razglasi, da dogovor med Evropskim parlamentom in Svetom v kontekstu globalnega dogovora o svežnju o gospodarskem upravljanju in ob upoštevanju dejstva, da je posebni zakonodajni akt direktiva Sveta, ne posega v izide medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Izjava Sveta

Razglasi se, da globalni dogovor, ki sta ga sklenila Svet in Evropski parlament o Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1466/97 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik, Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o učinkovitem izvrševanju proračunskega nadzora v euroobmočju, Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnovesij, Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o izvršilnih ukrepih za odpravo čezmernih makroekonomskih neravnovesij v euroobmočju, Uredbi Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1467/97 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem in Direktivi Sveta o zahtevah v zvezi s proračunskimi okviri držav članic, ne posega v izide medinstitucionalnih pogajanj o korelacijskih tabelah.

Izjava Komisije

Komisija poudarja svojo zavezanost zagotavljanju, da države članice pripravijo korelacijske tabele, ki povezujejo njihove ukrepe za prenos z direktivo EU, ter jih posredujejo Komisiji v okviru prenosa zakonodaje EU, kar koristi državljanom, boljši pripravi zakonodaje in večji preglednosti ter je v pomoč pri preučevanju skladnosti nacionalnih predpisov z določbami EU.

Komisija obžaluje pomanjkanje podpore za določbe, vključene v predlog direktive Sveta o zahtevah za proračunske okvire držav članic, ki bi določale obvezno vzpostavitev korelacijskih tabel.

Komisija je pripravljena na kompromis in lahko sprejme, da se določba o obveznih korelacijskih tabelah, vključena v besedilo, zamenja z določbo o spodbujanju držav članic k takemu ravnanju, če bo to pripomoglo k takojšnjemu sprejemu predloga.

Vendar pa ravnanje Komisije v tej zadevi ni precedens. Komisija si bo še naprej prizadevala, da bi skupaj z Evropskim parlamentom in Svetom našla ustrezno rešitev tega horizontalnega institucionalnega vprašanja.

---

Četrtek, 29. september 2011

| 26.2.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 56/158 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 56/158

---

Četrtek, 29. september 2011Sprememba Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji ***I

P7_TA(2011)0428

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

2013/C 56 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0336), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2011)0336),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in tretjega odstavka člena 175 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0161/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0308/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0308/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 29. september 2011P7_TC1-COD(2011)0147

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. septembra 2011 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2011 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti tretjega odstavka člena 175 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

po posvetovanju z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom,

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 (2) je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG), z namenom, da se Uniji omogoči, da zagotovi podporo in izkaže solidarnost delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 (2) je bil ustanovljen Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (v nadaljnjem besedilu: ESPG), z namenom, da se Uniji omogoči, da zagotovi podporo in izkaže solidarnost delavcem, ki so postali presežni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije.

| (2) | Kot del odziva na finančno in gospodarsko krizo je bila Uredba (ES) št. 1927/2006 spremenjena z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (3), pri čemer sta bila določena zlasti začasno odstopanje, namenjeno razširitvi področja uporabe Uredbe, da bi vključevala presežke delavcev, povezane s krizo, in začasno povečanje stopnje sofinanciranja iz ESPG. |
| --- | --- |

(2)

Kot del odziva na finančno in gospodarsko krizo je bila Uredba (ES) št. 1927/2006 spremenjena z Uredbo (ES) št. 546/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (3), pri čemer sta bila določena zlasti začasno odstopanje, namenjeno razširitvi področja uporabe Uredbe, da bi vključevala presežke delavcev, povezane s krizo, in začasno povečanje stopnje sofinanciranja iz ESPG.

| (3) | Glede na trenutne gospodarske in finančne razmere v Uniji je primerno, da se veljavnost navedenega odstopanja podaljša še pred iztekom njegove veljavnosti, tj. 30. decembrom 2011. |
| --- | --- |

(3)

Glede na trenutne gospodarske in finančne razmere v Uniji je primerno, da se veljavnost navedenega odstopanja podaljša še pred iztekom njegove veljavnosti, tj. 30. decembrom 2011.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1927/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1927/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 1(1a) Uredbe (ES) št. 1927/2006 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

"To odstopanje se uporablja za vse vloge, vložene do 31. decembra 2013.".

Člen 2

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 29. septembra 2011.

1

(2)  UL L 48, 22.2.2008, str. 82.

2

(3)  UL L 167, 29.6.2009, str. 26.

3

---