# Europos Sąjungos C 33E/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.CE2013.033.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 33E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. vasario 5d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.CE2013.033.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 33E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. vasario 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. liepos 5–7 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 291 E, 2011 10 4.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2011 m. liepos 5 d., antradienis |
| 2013/C 033E/01 | Universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numeris 1122011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numerio 112 (2010/2274(INI)) | 1 |
| 2013/C 033E/02 | Veiksmingesnė ir sąžiningesnė mažmeninės prekybos rinka2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (2010/2109(INI)) | 9 |
| 2013/C 033E/03 | Persvarstyta Vengrijos Konstitucija2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos | 17 |
| 2013/C 033E/04 | 5-oji sanglaudos ataskaita ir sanglaudos politikos po 2013 m. strategija2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (2011/2035(INI)) | 21 |
| 2013/C 033E/05 | ES parama besivystančių šalių biudžetams2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (2010/2300(INI)) | 38 |
| 2013/C 033E/06 | 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energetikos infrastruktūros prioritetų 2020 m. ir vėliau (2011/2034(INI)) | 46 |
| 2013/C 033E/07 | Visuotinės svarbos socialinės paslaugos2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (2009/2222(INI)) | 65 |
| 2013/C 033E/08 | ES vystymosi politikos poveikis2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystymosi politikos poveikio didinimo (2011/2047(INI)) | 77 |
| | 2011 m. liepos 6 d., trečiadienis |
| 2013/C 033E/09 | Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plačiajuosčio ryšio Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą (2010/2304(INI)) | 89 |
| 2013/C 033E/10 | Asmens duomenų apsauga Europos Sąjungoje2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško požiūrio į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje (2011/2025(INI)) | 101 |
| 2013/C 033E/11 | Komisijos 2012 m. darbo programos rengimas2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2012 m. darbo programos rengimo | 110 |
| 2013/C 033E/12 | Teisės aktai dėl užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos ir susijusios pašarų ir maisto produktų kontrolės2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės aktų dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) ir susijusios maisto ir pašarų kontrolės įgyvendinimo ir perspektyvų (2010/2249(INI)) | 120 |
| 2013/C 033E/13 | Aviacijos saugumas, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos saugumo, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius (2010/2154(INI)) | 125 |
| 2013/C 033E/14 | Moterys ir vadovaujamosios pareigos verslo srityje2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje (2010/2115(INI)) | 134 |
| 2013/C 033E/15 | Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: priemonės ir iniciatyvos, kurių reikia imtis2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (2010/2242(INI)) | 140 |
| | 2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 033E/16 | Padėtis Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje | 158 |
| 2013/C 033E/17 | ES išorės politika siekiant demokratizacijos2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (2011/2032(INI)) | 165 |
| 2013/C 033E/18 | Pasirengimas Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį | 180 |
| 2013/C 033E/19 | Šengeno sistemos pasikeitimai2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos pasikeitimų | 182 |
| 2013/C 033E/20 | Europos Parlamento požiūris į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityse taikymą2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento požiūrio į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityje taikymą | 186 |
| 2013/C 033E/21 | Maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programa2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos | 188 |
| 2013/C 033E/22 | Kovos su minomis pažanga2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su minomis pažangos (2011/2007(INI)) | 191 |
| 2013/C 033E/23 | Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje, masiniai prievartavimai Pietų Kivu provincijoje2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir masinių prievartavimų Pietų Kivu provincijoje | 198 |
| 2013/C 033E/24 | Padėtis Indonezijoje, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus | 201 |
| 2013/C 033E/25 | Padėtis Indijoje, ypač mirties nuosprendis Davinderui Palui Singhui2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indijos, ypač dėl mirties nuosprendžio Davinderiui Palui Singhui | 204 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2011–2012 m. SESIJA2011 m. liepos 5–7 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 291 E, 2011 10 4.PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. liepos 5 d., antradienis

2013/C 033E/01

Universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numeris 1122011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numerio 112 (2010/2274(INI))

1

2013/C 033E/02

Veiksmingesnė ir sąžiningesnė mažmeninės prekybos rinka2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (2010/2109(INI))

9

2013/C 033E/03

Persvarstyta Vengrijos Konstitucija2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos

17

2013/C 033E/04

5-oji sanglaudos ataskaita ir sanglaudos politikos po 2013 m. strategija2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (2011/2035(INI))

21

2013/C 033E/05

ES parama besivystančių šalių biudžetams2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (2010/2300(INI))

38

2013/C 033E/06

2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energetikos infrastruktūros prioritetų 2020 m. ir vėliau (2011/2034(INI))

46

2013/C 033E/07

Visuotinės svarbos socialinės paslaugos2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (2009/2222(INI))

65

2013/C 033E/08

ES vystymosi politikos poveikis2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystymosi politikos poveikio didinimo (2011/2047(INI))

77

2011 m. liepos 6 d., trečiadienis

2013/C 033E/09

Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plačiajuosčio ryšio Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą (2010/2304(INI))

89

2013/C 033E/10

Asmens duomenų apsauga Europos Sąjungoje2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško požiūrio į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje (2011/2025(INI))

101

2013/C 033E/11

Komisijos 2012 m. darbo programos rengimas2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2012 m. darbo programos rengimo

110

2013/C 033E/12

Teisės aktai dėl užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos ir susijusios pašarų ir maisto produktų kontrolės2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės aktų dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) ir susijusios maisto ir pašarų kontrolės įgyvendinimo ir perspektyvų (2010/2249(INI))

120

2013/C 033E/13

Aviacijos saugumas, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos saugumo, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius (2010/2154(INI))

125

2013/C 033E/14

Moterys ir vadovaujamosios pareigos verslo srityje2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje (2010/2115(INI))

134

2013/C 033E/15

Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: priemonės ir iniciatyvos, kurių reikia imtis2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (2010/2242(INI))

140

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

2013/C 033E/16

Padėtis Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje

158

2013/C 033E/17

ES išorės politika siekiant demokratizacijos2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (2011/2032(INI))

165

2013/C 033E/18

Pasirengimas Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį

180

2013/C 033E/19

Šengeno sistemos pasikeitimai2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos pasikeitimų

182

2013/C 033E/20

Europos Parlamento požiūris į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityse taikymą2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento požiūrio į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityje taikymą

186

2013/C 033E/21

Maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programa2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos

188

2013/C 033E/22

Kovos su minomis pažanga2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su minomis pažangos (2011/2007(INI))

191

2013/C 033E/23

Padėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje, masiniai prievartavimai Pietų Kivu provincijoje2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir masinių prievartavimų Pietų Kivu provincijoje

198

2013/C 033E/24

Padėtis Indonezijoje, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus

201

2013/C 033E/25

Padėtis Indijoje, ypač mirties nuosprendis Davinderui Palui Singhui2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indijos, ypač dėl mirties nuosprendžio Davinderiui Palui Singhui

204

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2011 m. liepos 5 d., antradienis |
| 2013/C 033E/26 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Odense Steel Shipyard (Danija)2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD)) | 207 |
| PRIEDAS | 208 |
| 2013/C 033E/27 | ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijoje2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD)) | 209 |
| PRIEDAS | 209 |
| 2013/C 033E/28 | Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projektas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijos Respublikoje2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 2/2011, III skirsnis – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD)) | 210 |
| 2013/C 033E/29 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: įmonė LM Glasfiber (Danija)2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD)) | 227 |
| PRIEDAS | 228 |
| 2013/C 033E/30 | Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD)) | 229 |
| P7_TC1-COD(2009)0089Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra | 230 |
| TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 230 |
| 2013/C 033E/31 | Produktai, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti *2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl produktų, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti, iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS)) | 230 |
| 2013/C 033E/32 | Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektas. 2010 m. biudžeto perteklius2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD)) | 231 |
| 2013/C 033E/33 | Vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymas ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2011)0001Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo | 233 |
| 2013/C 033E/34 | Ne biržos išvestinės finansinės priemonės, pagrindinės sandorio šalys ir sandorių duomenų saugyklos ***I2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) | 233 |
| 2013/C 033E/35 | Finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildoma priežiūra ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB ir 2006/48/EB nuostatos dėl finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD)) | 296 |
| P7_TC1-COD(2010)0232Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros | 297 |
| TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS | 297 |
| 2013/C 033E/36 | Skolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 298 |
| 2013/C 033E/37 | Investuotojų kompensavimo sistemos ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD)) | 328 |
| P7_TC1-COD(2010)0199Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (
  1
  ) | 329 |
| 2013/C 033E/38 | Valstybių narių galimybė savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD)) | 350 |
| P7_TC1-COD(2010)0208Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą 2011/.../ES, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (
  1
  ) | 351 |
| | 2011 m. liepos 6 d., trečiadienis |
| 2013/C 033E/39 | Kelionės dokumentai, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza ***I2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD)) | 359 |
| P7_TC1-COD(2010)0325Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo | 359 |
| 2013/C 033E/40 | Vartotojų informavimas apie maisto produktus ***II2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Direktyvos 87/250/EEB, 90/496/EEB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2008/5/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD)) | 360 |
| P7_TC2-COD(2008)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004 | 360 |
| 2013/C 033E/41 | Keitimasis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus ***II2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD)) | 361 |
| P7_TC2-COD(2008)0062Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus | 361 |
| PRIEDAS | 362 |
| 2013/C 033E/42 | 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa ***2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projekto (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP)) | 362 |
| | 2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis |
| 2013/C 033E/43 | Europos aktyvaus senėjimo metai (2012) ***I2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD)) | 364 |
| P7_TC1-COD(2010)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) | 365 |
| PRIEDAS | 365 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. liepos 5 d., antradienis

2013/C 033E/26

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Odense Steel Shipyard (Danija)2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

207

PRIEDAS

208

2013/C 033E/27

ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijoje2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

209

PRIEDAS

209

2013/C 033E/28

Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projektas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijos Respublikoje2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 2/2011, III skirsnis – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

210

2013/C 033E/29

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: įmonė LM Glasfiber (Danija)2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

227

PRIEDAS

228

2013/C 033E/30

Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

229

P7_TC1-COD(2009)0089Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra

230

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

230

2013/C 033E/31

Produktai, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti *2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl produktų, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti, iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

230

2013/C 033E/32

Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektas. 2010 m. biudžeto perteklius2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

231

2013/C 033E/33

Vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymas ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

232

P7_TC1-COD(2011)0001Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

233

2013/C 033E/34

Ne biržos išvestinės finansinės priemonės, pagrindinės sandorio šalys ir sandorių duomenų saugyklos ***I2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD))

233

2013/C 033E/35

Finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildoma priežiūra ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB ir 2006/48/EB nuostatos dėl finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

296

P7_TC1-COD(2010)0232Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros

297

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

297

2013/C 033E/36

Skolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

298

2013/C 033E/37

Investuotojų kompensavimo sistemos ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

328

P7_TC1-COD(2010)0199Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (
  1
  )

1

329

2013/C 033E/38

Valstybių narių galimybė savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą ***I2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

350

P7_TC1-COD(2010)0208Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą 2011/.../ES, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (
  1
  )

1

351

2011 m. liepos 6 d., trečiadienis

2013/C 033E/39

Kelionės dokumentai, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza ***I2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

359

P7_TC1-COD(2010)0325Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo

359

2013/C 033E/40

Vartotojų informavimas apie maisto produktus ***II2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Direktyvos 87/250/EEB, 90/496/EEB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2008/5/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

360

P7_TC2-COD(2008)0028Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004

360

2013/C 033E/41

Keitimasis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus ***II2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

361

P7_TC2-COD(2008)0062Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus

361

PRIEDAS

362

2013/C 033E/42

2007–2013 m. daugiametė finansinė programa ***2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projekto (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

362

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

2013/C 033E/43

Europos aktyvaus senėjimo metai (2012) ***I2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

364

P7_TC1-COD(2010)0242Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012)

365

PRIEDAS

365

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2011–2012 m. SESIJA 2011 m. liepos 5–7 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 291 E, 2011 10 4. PRIIMTI TEKSTAI

2011 m. liepos 5 d., antradienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/1

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisUniversaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numeris 112

P7_TA(2011)0306

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl universaliosios paslaugos ir pagalbos telefono numerio 112 (2010/2274(INI))

2013/C 33 E/01

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/136/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (5),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/140/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (7); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/140/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (7);

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (9),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 2 d. Komisijos paskelbtas viešąsias konsultacijas dėl būsimų universaliųjų paslaugų principų elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 2 d. Komisijos paskelbtas viešąsias konsultacijas dėl būsimų universaliųjų paslaugų principų elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (COM(2010)0472),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (COM(2010)0471),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos (NKP) tinklų prieigos reguliavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos (NKP) tinklų prieigos reguliavimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Ryšių komiteto darbinį dokumentą dėl plačiajuosčio ryšio prieigos ES padėties 2010 m. liepos 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Ryšių komiteto darbinį dokumentą dėl plačiajuosčio ryšio prieigos ES padėties 2010 m. liepos 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos komunikatą „Kuriant bendrąją Europos elektroninių ryšių rinką 2009 m. padarytos pažangos ataskaita (15-oji ataskaita) SEC(2010)0630)“ (COM(2010)0253), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos komunikatą „Kuriant bendrąją Europos elektroninių ryšių rinką 2009 m. padarytos pažangos ataskaita (15-oji ataskaita) SEC(2010)0630)“ (COM(2010)0253),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. paskelbtą ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę „Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio mėn. paskelbtą ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę „Kaip priversti rinkas veikti vartotojų naudai“,

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. liepos 29 d. Tarybos sprendimą 91/396/EEB dėl vieno bendro Europos skubios iškvietos telefono numerio įdiegimo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. liepos 29 d. Tarybos sprendimą 91/396/EEB dėl vieno bendro Europos skubios iškvietos telefono numerio įdiegimo (10),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl elektroninio ryšio tinklų informacijos apie skambinančio asmens buvimo vietą apdorojimo teikiant skubios pagalbos iškvietos paslaugas su vietos nustatymo funkcija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos rekomendaciją dėl elektroninio ryšio tinklų informacijos apie skambinančio asmens buvimo vietą apdorojimo teikiant skubios pagalbos iškvietos paslaugas su vietos nustatymo funkcija,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiantis Direktyvą 2002/21/EB (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo ryšio tinklus Bendrijoje, iš dalies keičiantis Direktyvą 2002/21/EB (11),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES ratifikavo 2010 m. gruodžio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma į 2 („Žmogaus teisė į gyvybę“), 3 („Teisė į asmens neliečiamybę“), 6 („Teisė į laisvę ir saugumą“), 26 („Neįgaliųjų asmenų integravimas“) ir 35 („Sveikatos apsauga“) straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma į 2 („Žmogaus teisė į gyvybę“), 3 („Teisė į asmens neliečiamybę“), 6 („Teisė į laisvę ir saugumą“), 26 („Neįgaliųjų asmenų integravimas“) ir 35 („Sveikatos apsauga“) straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į tyrimą „Europos bendrasis pagalbos telefono numeris 112“ (Eurobarometro greitoji apklausa Nr. 314), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tyrimą „Europos bendrasis pagalbos telefono numeris 112“ (Eurobarometro greitoji apklausa Nr. 314),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Ryšių komiteto darbinį dokumentą „Europos bendrojo pagalbos telefono numerio 112 diegimas. Ketvirtojo duomenų rinkimo etapo rezultatai“ (2011 m. vasario 10 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Ryšių komiteto darbinį dokumentą „Europos bendrojo pagalbos telefono numerio 112 diegimas. Ketvirtojo duomenų rinkimo etapo rezultatai“ (2011 m. vasario 10 d.),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 25 d. pareiškimą dėl Europos pagalbos telefono 112 (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 25 d. pareiškimą dėl Europos pagalbos telefono 112 (12),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7-0220/2011),

| A. | kadangi Universaliųjų paslaugų direktyva yra socialinės atskirties prevencija – užtikrinama, kad kaimo ir atokių regionų arba mažas pajamas gaunantiems gyventojams būtų prieinamos bazinės ir pagrindinės telekomunikacijų paslaugos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Universaliųjų paslaugų direktyva yra socialinės atskirties prevencija – užtikrinama, kad kaimo ir atokių regionų arba mažas pajamas gaunantiems gyventojams būtų prieinamos bazinės ir pagrindinės telekomunikacijų paslaugos,

| B. | kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti tam, kad nebūtų atskirtos pažeidžiamos grupės, ir kadangi visada turėtų būti įgyvendinamos konkrečios veiksmingos priemonės siekiant užtikrinti šių grupių socialinę įtrauktį ir tokią pačią galimybę naudotis paslaugomis, kokia užtikrinama kitiems piliečiams, |
| --- | --- |

B.

kadangi ypatingą dėmesį reikia skirti tam, kad nebūtų atskirtos pažeidžiamos grupės, ir kadangi visada turėtų būti įgyvendinamos konkrečios veiksmingos priemonės siekiant užtikrinti šių grupių socialinę įtrauktį ir tokią pačią galimybę naudotis paslaugomis, kokia užtikrinama kitiems piliečiams,

| C. | kadangi besivystančios technologijos, visų pirma įperkamas judrusis telefono ryšys, padeda sudaryti galimybę daugumai piliečių naudotis pagrindinėmis telekomunikacijų paslaugomis, |
| --- | --- |

C.

kadangi besivystančios technologijos, visų pirma įperkamas judrusis telefono ryšys, padeda sudaryti galimybę daugumai piliečių naudotis pagrindinėmis telekomunikacijų paslaugomis,

| D. | kadangi universalioji paslauga apibrėžiama kaip „minimalus nustatytos kokybės paslaugų rinkinys, kuris yra prieinamas visiems galutiniams paslaugų gavėjams priimtinomis kainomis, atsižvelgiant į konkrečias nacionalines sąlygas ir neiškraipant konkurencijos“, |
| --- | --- |

D.

kadangi universalioji paslauga apibrėžiama kaip „minimalus nustatytos kokybės paslaugų rinkinys, kuris yra prieinamas visiems galutiniams paslaugų gavėjams priimtinomis kainomis, atsižvelgiant į konkrečias nacionalines sąlygas ir neiškraipant konkurencijos“,

| E. | kadangi universaliosios paslaugos turėtų padėti sudaryti galimybes visiems piliečiams naudotis paslaugomis, kurios būtinos, kad jie galėtų dalyvauti visuomenės gyvenime, tuo atveju, jei rinkos jėgos vienos negali to padaryti, |
| --- | --- |

E.

kadangi universaliosios paslaugos turėtų padėti sudaryti galimybes visiems piliečiams naudotis paslaugomis, kurios būtinos, kad jie galėtų dalyvauti visuomenės gyvenime, tuo atveju, jei rinkos jėgos vienos negali to padaryti,

| F. | kadangi vienas iš pagrindinių veiklos pagal skaitmeninę darbotvarkę tikslų – iki 2013 m. užtikrinti visiems ES piliečiams galimybę naudotis baziniu plačiajuosčiu ryšiu, tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad tose srityse, kuriose plačiajuosčiu ryšiu jau galima naudotis, juo naudojasi apie 50 % namų ūkių, |
| --- | --- |

F.

kadangi vienas iš pagrindinių veiklos pagal skaitmeninę darbotvarkę tikslų – iki 2013 m. užtikrinti visiems ES piliečiams galimybę naudotis baziniu plačiajuosčiu ryšiu, tačiau reikia atsižvelgti į tai, kad tose srityse, kuriose plačiajuosčiu ryšiu jau galima naudotis, juo naudojasi apie 50 % namų ūkių,

| G. | kadangi kol kas neįmanoma įvertinti, kaip įgyvendinama persvarstyta Universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių direktyva, nes jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas yra 2011 m. gegužės 25 d., ir trejų metų laikotarpis, po kurio bus galima atlikti vertinimą, ar visos direktyvos nuostatos įgyvendinamos teisingai ir visapusiškai, tik prasidėjo, |
| --- | --- |

G.

kadangi kol kas neįmanoma įvertinti, kaip įgyvendinama persvarstyta Universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių direktyva, nes jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas yra 2011 m. gegužės 25 d., ir trejų metų laikotarpis, po kurio bus galima atlikti vertinimą, ar visos direktyvos nuostatos įgyvendinamos teisingai ir visapusiškai, tik prasidėjo,

| H. | kadangi esami teisės aktai patys savaime nėra tikslas, nors ir duoda teigiamų rezultatų piliečių atžvilgiu, todėl taip pat būtina kuo labiau didinti naujų priemonių teikiamą naudą, valstybėms narėms vykdant nuolatinę priežiūrą ir stengiantis gerinti informacijos kokybę, išsamumą ir matomumą, |
| --- | --- |

H.

kadangi esami teisės aktai patys savaime nėra tikslas, nors ir duoda teigiamų rezultatų piliečių atžvilgiu, todėl taip pat būtina kuo labiau didinti naujų priemonių teikiamą naudą, valstybėms narėms vykdant nuolatinę priežiūrą ir stengiantis gerinti informacijos kokybę, išsamumą ir matomumą,

| I. | kadangi niekada nebus galima galutinai patvirtinti, kad bendroji rinka baigta kurti, ją reikėtų nuolat iš naujo įvertinti, kad būtų atsižvelgiama į socialinės apsaugos garantijas, visuomenės poreikius, technologijų pažangą ir inovatyvių sprendimų atsiradimą; be to, kadangi itin svarbu imtis augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka ir bendroji skaitmeninė rinka būtų įdiegtos, nedelsiant įgyvendintos ir teiktų naudą Europos piliečiams, vartotojams ir verslui, |
| --- | --- |

I.

kadangi niekada nebus galima galutinai patvirtinti, kad bendroji rinka baigta kurti, ją reikėtų nuolat iš naujo įvertinti, kad būtų atsižvelgiama į socialinės apsaugos garantijas, visuomenės poreikius, technologijų pažangą ir inovatyvių sprendimų atsiradimą; be to, kadangi itin svarbu imtis augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo priemonių siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka ir bendroji skaitmeninė rinka būtų įdiegtos, nedelsiant įgyvendintos ir teiktų naudą Europos piliečiams, vartotojams ir verslui,

| J. | kadangi pažangos siekis yra varomoji jėga ir priemonė ES teisės aktų leidėjų apibrėžtai vizijai ir tikslams įgyvendinti; kadangi pasiūlymuose dėl naujų teisės aktų arba teisės aktų pakeitimo iš dalies būtina atsižvelgti į faktinę patirtį ir įgyvendinimo pajėgumus; kadangi tikslinant teisės aktus būtina aiški politinė parama, pagrįsta objektyviu ekonominės naudos santykio ir socialiniu ir ekonominiu vertinimu, kuris būtų lemiamas veiksnys, |
| --- | --- |

J.

kadangi pažangos siekis yra varomoji jėga ir priemonė ES teisės aktų leidėjų apibrėžtai vizijai ir tikslams įgyvendinti; kadangi pasiūlymuose dėl naujų teisės aktų arba teisės aktų pakeitimo iš dalies būtina atsižvelgti į faktinę patirtį ir įgyvendinimo pajėgumus; kadangi tikslinant teisės aktus būtina aiški politinė parama, pagrįsta objektyviu ekonominės naudos santykio ir socialiniu ir ekonominiu vertinimu, kuris būtų lemiamas veiksnys,

| K. | kadangi Europos pagalbos telefono numeris 112, nustatytas 1991 m. Tarybos sprendimu, kad piliečiai galėtų susisiekti su visomis pagalbos tarnybomis (pvz., priešgaisrinės saugos, policijos ir medicinos), yra vienintelis numeris, prieinamas visose Europos Sąjungos valstybėse, ir kadangi labai daug Europos gyventojų apie jį vis dar nežino ir nuo 2000 m. nepastebėta jokios pažangos, |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos pagalbos telefono numeris 112, nustatytas 1991 m. Tarybos sprendimu, kad piliečiai galėtų susisiekti su visomis pagalbos tarnybomis (pvz., priešgaisrinės saugos, policijos ir medicinos), yra vienintelis numeris, prieinamas visose Europos Sąjungos valstybėse, ir kadangi labai daug Europos gyventojų apie jį vis dar nežino ir nuo 2000 m. nepastebėta jokios pažangos,

| L. | kadangi jo 2008 m. kovo 11 d. pareiškimą dėl išankstinio piliečių perspėjimo nepaprastosios padėties atvejais (13) pasirašė 432 EP nariai, |
| --- | --- |

L.

kadangi jo 2008 m. kovo 11 d. pareiškimą dėl išankstinio piliečių perspėjimo nepaprastosios padėties atvejais (13) pasirašė 432 EP nariai,

| M. | kadangi vis dar reikia pastangų, kad būtų įvertinta ir užtikrinta ir telekomunikacijų, ir pagalbos tarnybų paslaugų, teikiamų telefonu 112, kokybė ir suderinti koordinavimo aspektai, kurie priklauso nuo kelių veiksnių, ir kadangi dar nebuvo atliktas išsamus ir detalus vertinimas, kaip, piliečių nuomone, Europos Sąjungoje realiai įgyvendinamos paslaugos telefonu 112, t. y. nebuvo įvertintas prieinamumas, sąveika ir reagavimo laikas, |
| --- | --- |

M.

kadangi vis dar reikia pastangų, kad būtų įvertinta ir užtikrinta ir telekomunikacijų, ir pagalbos tarnybų paslaugų, teikiamų telefonu 112, kokybė ir suderinti koordinavimo aspektai, kurie priklauso nuo kelių veiksnių, ir kadangi dar nebuvo atliktas išsamus ir detalus vertinimas, kaip, piliečių nuomone, Europos Sąjungoje realiai įgyvendinamos paslaugos telefonu 112, t. y. nebuvo įvertintas prieinamumas, sąveika ir reagavimo laikas,

| N. | kadangi keletas pastaruoju metu įvykusių nelaimių parodė, kad būtina perspėti ar iš anksto įspėti piliečius, kai gresia ekstremalios situacijos ir nelaimės arba kai jos vyksta, siekiant sumažinti nukentėjusiųjų ir žuvusiųjų skaičių, |
| --- | --- |

N.

kadangi keletas pastaruoju metu įvykusių nelaimių parodė, kad būtina perspėti ar iš anksto įspėti piliečius, kai gresia ekstremalios situacijos ir nelaimės arba kai jos vyksta, siekiant sumažinti nukentėjusiųjų ir žuvusiųjų skaičių,

Universalioji paslauga ir naujų tendencijų aplinkybės

| 1. | pabrėžia universaliųjų paslaugų įpareigojimų, kaip socialinės integracijos minimalios apsaugos sistemos, svarbą, kai vien rinkos jėgomis nepavyksta užtikrinti pagrindinių paslaugų teikimo piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia universaliųjų paslaugų įpareigojimų, kaip socialinės integracijos minimalios apsaugos sistemos, svarbą, kai vien rinkos jėgomis nepavyksta užtikrinti pagrindinių paslaugų teikimo piliečiams ir įmonėms;

| 2. | pritaria reguliariam pakartotiniam vertinimui, kuris būtų Universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių direktyvos dalis ir kuriuo būtų nustatomas esamų ES teisės aktų nuostatų tinkamumas universaliosioms paslaugoms teikti, atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir technologinius pokyčius, siekiant nustatyti ir įtvirtinti atitinkamas apibrėžtis, kurios atspindėtų kintančius realius poreikius bei piliečių reikmes ir padėtų gerinti paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

2.

pritaria reguliariam pakartotiniam vertinimui, kuris būtų Universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių direktyvos dalis ir kuriuo būtų nustatomas esamų ES teisės aktų nuostatų tinkamumas universaliosioms paslaugoms teikti, atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir technologinius pokyčius, siekiant nustatyti ir įtvirtinti atitinkamas apibrėžtis, kurios atspindėtų kintančius realius poreikius bei piliečių reikmes ir padėtų gerinti paslaugų kokybę;

| 3. | ragina Komisiją parengti gaires, kaip geriausia įgyvendinti ir vykdyti peržiūrėtą Universaliųjų paslaugų direktyvą, kad rinka nebūtų iškreipiama ir drauge būtų suteikiama galimybė valstybėms narėms priimti nuostatas, kurios geriausiai atitinka padėtį kiekvienoje valstybėje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją parengti gaires, kaip geriausia įgyvendinti ir vykdyti peržiūrėtą Universaliųjų paslaugų direktyvą, kad rinka nebūtų iškreipiama ir drauge būtų suteikiama galimybė valstybėms narėms priimti nuostatas, kurios geriausiai atitinka padėtį kiekvienoje valstybėje;

| 4. | pritaria skaitmeninės darbotvarkės „Plačiajuostis ryšys visiems“ tikslams ir yra įsitikinęs, kad visuotinė plačiajuosčio ryšio prieiga padės piliečiams ir verslui visapusiškai išnaudoti skaitmeninės bendros rinkos teikiamą naudą, visų pirma pagerėtų socialinė įtrauktis, atsirastų naujų galimybių plėtoti socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu naujovišką verslą, kuris kurtų darbo vietas ir skatintų augimą, ir didesnių tarptautinės prekybos galimybių; dėl to remia skaitmeninio raštingumo propagavimą; |
| --- | --- |

4.

pritaria skaitmeninės darbotvarkės „Plačiajuostis ryšys visiems“ tikslams ir yra įsitikinęs, kad visuotinė plačiajuosčio ryšio prieiga padės piliečiams ir verslui visapusiškai išnaudoti skaitmeninės bendros rinkos teikiamą naudą, visų pirma pagerėtų socialinė įtrauktis, atsirastų naujų galimybių plėtoti socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu naujovišką verslą, kuris kurtų darbo vietas ir skatintų augimą, ir didesnių tarptautinės prekybos galimybių; dėl to remia skaitmeninio raštingumo propagavimą;

| 5. | ragina Komisiją teikti didesnę finansinę paramą vietos projektams, kuriais suteikiama skaitmeninė prieiga, ir visomis bendruomenėms, kurios pasirūpina nemokamu interneto ryšiu viešosiose patalpose ir taip padeda nepalankioje padėtyje esančioms grupėms naudotis technine įranga; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją teikti didesnę finansinę paramą vietos projektams, kuriais suteikiama skaitmeninė prieiga, ir visomis bendruomenėms, kurios pasirūpina nemokamu interneto ryšiu viešosiose patalpose ir taip padeda nepalankioje padėtyje esančioms grupėms naudotis technine įranga;

| 6. | pabrėžia, kad politikos ir technologijų (pvz., laidinio, kabelinio, optinio pluošto, judriojo ir palydovinio ryšio tinklų) derinys gali paskatinti verslą ir viešąsias institucijas plėtoti naujas internetu teikiamas paslaugas ir taikomąsias programas, pvz., e. vyriausybės, e. sveikatos ir e. švietimo, skatinti jungimosi prie spartesnio interneto paklausą, padidinti investicijų į atviruosius plačiajuosčius tinklus pelningumą ir taip paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę bei plėtoti skaitmeninę bendrąją rinką, drauge gerinant nepalankioje padėtyje esančių piliečių įtrauktį; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad politikos ir technologijų (pvz., laidinio, kabelinio, optinio pluošto, judriojo ir palydovinio ryšio tinklų) derinys gali paskatinti verslą ir viešąsias institucijas plėtoti naujas internetu teikiamas paslaugas ir taikomąsias programas, pvz., e. vyriausybės, e. sveikatos ir e. švietimo, skatinti jungimosi prie spartesnio interneto paklausą, padidinti investicijų į atviruosius plačiajuosčius tinklus pelningumą ir taip paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę bei plėtoti skaitmeninę bendrąją rinką, drauge gerinant nepalankioje padėtyje esančių piliečių įtrauktį;

| 7. | pabrėžia ES viešųjų pirkimų taisyklių svarbą ir mano, kad plačiai persvarstant šias taisykles ypač svarbu, kad ir vietos, ir regionų valdžios institucijos gautų naudos iš priemonių, kuriomis jos skatinamos dalyvauti investuojant į ryšių technologijas ir vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus (kaip priemonę, kurią taikant rinka galėtų pasinaudoti mokslinių tyrimų teikiama nauda), ir kad elektroniniai viešieji pirkimai būtų plėtojami dideliu mastu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia ES viešųjų pirkimų taisyklių svarbą ir mano, kad plačiai persvarstant šias taisykles ypač svarbu, kad ir vietos, ir regionų valdžios institucijos gautų naudos iš priemonių, kuriomis jos skatinamos dalyvauti investuojant į ryšių technologijas ir vykdant ikiprekybinius viešuosius pirkimus (kaip priemonę, kurią taikant rinka galėtų pasinaudoti mokslinių tyrimų teikiama nauda), ir kad elektroniniai viešieji pirkimai būtų plėtojami dideliu mastu;

| 8. | ragina veiksmingai perkelti į nacionalinės teisės aktus telekomunikacijos teisės aktų sistemą, ypač jos nuostatas dėl tinklo neutralumo, taip, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis paslaugomis ir turiniu ir pačių internete pasirinktomis taikomosiomis programomis; |
| --- | --- |

8.

ragina veiksmingai perkelti į nacionalinės teisės aktus telekomunikacijos teisės aktų sistemą, ypač jos nuostatas dėl tinklo neutralumo, taip, kad galutiniai paslaugų gavėjai galėtų naudotis paslaugomis ir turiniu ir pačių internete pasirinktomis taikomosiomis programomis;

| 9. | pabrėžia, kad universaliosios paslaugos nėra vienintelė ar pagrindinė priemonė tikslui „Plačiajuostis ryšys visiems“ pasiekti, atsižvelgiant į tai, kad reikalingos didelės investicijos, nors negarantuojama, kad vartotojams bus teikiamos žymiai geresnės paslaugos; vis dėlto pažymi, kad Universaliųjų paslaugų direktyvos 15 straipsnyje nustatyta, kad turi būti vykdoma periodinė universaliųjų paslaugų taikymo srities peržiūra, ir pabrėžia, kad atliekant šią peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į vertinimą, kaip įgyvendinamos direktyvos nuostatos, ir į vykstančio poveikio vertinimo rezultatus, visų pirma duomenis apie tai, kokiu mastu įdiegti plačiajuosčio ryšio tinklai ir kiek namų ūkių prie jų prisijungę; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad universaliosios paslaugos nėra vienintelė ar pagrindinė priemonė tikslui „Plačiajuostis ryšys visiems“ pasiekti, atsižvelgiant į tai, kad reikalingos didelės investicijos, nors negarantuojama, kad vartotojams bus teikiamos žymiai geresnės paslaugos; vis dėlto pažymi, kad Universaliųjų paslaugų direktyvos 15 straipsnyje nustatyta, kad turi būti vykdoma periodinė universaliųjų paslaugų taikymo srities peržiūra, ir pabrėžia, kad atliekant šią peržiūrą turėtų būti atsižvelgiama į vertinimą, kaip įgyvendinamos direktyvos nuostatos, ir į vykstančio poveikio vertinimo rezultatus, visų pirma duomenis apie tai, kokiu mastu įdiegti plačiajuosčio ryšio tinklai ir kiek namų ūkių prie jų prisijungę;

| 10. | mano, kad nustačius įpareigojimą suteikti prieigą prie plačiajuosčio ryšio nebus savaime pradėta labiau naudotis šiuo ryšiu; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ne vien tik užtikrinti ryšį, bet ir sustiprinti paklausos didinimo ir naudojimo skatinimo priemones; be to, mano, kad įpareigojimai teikti universaliąsias paslaugas, galbūt kaip vidutinio laikotarpio siektinas rodiklis, galiausiai gali tapti papildoma paskata plėtoti plačiajuostį ryšį, tačiau visuotinio plačiajuosčio ryšio tikslų turėtų būti siekiama vykdant tinkamai parengtas nacionalines programas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad nustačius įpareigojimą suteikti prieigą prie plačiajuosčio ryšio nebus savaime pradėta labiau naudotis šiuo ryšiu; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares ne vien tik užtikrinti ryšį, bet ir sustiprinti paklausos didinimo ir naudojimo skatinimo priemones; be to, mano, kad įpareigojimai teikti universaliąsias paslaugas, galbūt kaip vidutinio laikotarpio siektinas rodiklis, galiausiai gali tapti papildoma paskata plėtoti plačiajuostį ryšį, tačiau visuotinio plačiajuosčio ryšio tikslų turėtų būti siekiama vykdant tinkamai parengtas nacionalines programas;

| 11. | mano, kad veiksminga radijo spektro politika, kuria būtų sudarytos sąlygos suderintai naudoti atlaisvintus skaitmeninius dažnius, ir investicijoms palankus reguliavimas taip pat yra svarbios priemonės siekiant didinti plačiajuosčio ryšio aprėptį; |
| --- | --- |

11.

mano, kad veiksminga radijo spektro politika, kuria būtų sudarytos sąlygos suderintai naudoti atlaisvintus skaitmeninius dažnius, ir investicijoms palankus reguliavimas taip pat yra svarbios priemonės siekiant didinti plačiajuosčio ryšio aprėptį;

| 12. | ragina Komisiją užbaigti atliekamą poveikio vertinimą ir teisės aktų leidėjams pateikti patikimus duomenis apie dabartinę universaliųjų paslaugų įpareigojimų prisiėmimo, numatomos paklausos ir gerėjimo, naudojant plačiajuostį ryšį, padėtį ir galiausiai parengti valstybėms narėms, vartotojams ir įmonėms veiksmingiausios universaliųjų paslaugų įpareigojimų plėtros finansavimo, išvengiant neveiksmingų išlaidų ir pernelyg didelės naštos, alternatyvos analizę; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją užbaigti atliekamą poveikio vertinimą ir teisės aktų leidėjams pateikti patikimus duomenis apie dabartinę universaliųjų paslaugų įpareigojimų prisiėmimo, numatomos paklausos ir gerėjimo, naudojant plačiajuostį ryšį, padėtį ir galiausiai parengti valstybėms narėms, vartotojams ir įmonėms veiksmingiausios universaliųjų paslaugų įpareigojimų plėtros finansavimo, išvengiant neveiksmingų išlaidų ir pernelyg didelės naštos, alternatyvos analizę;

| 13. | ragina Komisiją paraleliai ir bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis atidžiai stebėti rinkas ir užtikrinti, kad tos valstybės narės, kurios jau gali arba nori diegti universaliųjų paslaugų įpareigojimus naudodamos turimas plačiajuosčio ryšio technologijas ir spartą, galėtų tai daryti, bet faktiškai neiškreiptų rinkos; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją paraleliai ir bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis atidžiai stebėti rinkas ir užtikrinti, kad tos valstybės narės, kurios jau gali arba nori diegti universaliųjų paslaugų įpareigojimus naudodamos turimas plačiajuosčio ryšio technologijas ir spartą, galėtų tai daryti, bet faktiškai neiškreiptų rinkos;

| 14. | palankiai vertina Komisijos sprendimą, paskelbus Ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę, atlikti nuodugnų interneto paslaugų teikimo tyrimą; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina Komisijos sprendimą, paskelbus Ketvirtąją vartotojų rinkų rezultatų suvestinę, atlikti nuodugnų interneto paslaugų teikimo tyrimą;

| 15. | ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, išnagrinėti vienodo universaliųjų paslaugų įpareigojimo ir paslaugų gavėjų teisių nuostatų taikymo alternatyvas, kuriomis būtų užtikrinama prieiga pažeidžiamoms visuomenės grupėms, visų pirma neįgaliesiems, ne tik diegiant specialią terminalų įrangą ir nustatant specialius prieinamus tarifus, bet ir užtikrinant tinkamą informavimą ir realią galimybę vartotojams rinktis iš teikiamų paslaugų ir paslaugų po pardavimo; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir valstybes nares, bendradarbiaujant su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, išnagrinėti vienodo universaliųjų paslaugų įpareigojimo ir paslaugų gavėjų teisių nuostatų taikymo alternatyvas, kuriomis būtų užtikrinama prieiga pažeidžiamoms visuomenės grupėms, visų pirma neįgaliesiems, ne tik diegiant specialią terminalų įrangą ir nustatant specialius prieinamus tarifus, bet ir užtikrinant tinkamą informavimą ir realią galimybę vartotojams rinktis iš teikiamų paslaugų ir paslaugų po pardavimo;

| 16. | vis dėlto mano, kad ES teisės aktuose reikėtų palikti pagrindinę universaliųjų paslaugų finansavimo nuostatą, užtikrinančią, jog finansavimas būtų teikiamas be diskriminacijos ir skaidriai, ir kad šią nuostatą taip pat reikėtų taikyti ir įsipareigojimams duomenų bei balso ryšio srityse; |
| --- | --- |

16.

vis dėlto mano, kad ES teisės aktuose reikėtų palikti pagrindinę universaliųjų paslaugų finansavimo nuostatą, užtikrinančią, jog finansavimas būtų teikiamas be diskriminacijos ir skaidriai, ir kad šią nuostatą taip pat reikėtų taikyti ir įsipareigojimams duomenų bei balso ryšio srityse;

Europos pagalbos telefono numeris 112

| 17. | pabrėžia, kad Europos pagalbos telefono numeris 112 gali tapti numeriu, kuris padės išgelbėti gyvybes ir padidins ES piliečių apsaugą, veikdamas kaip pagrindinė pagalbos bendroje rinkoje gyvenantiems piliečiams ir vartotojams sistema; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti sklandų pagalbos telefono numerio 112 veikimą visoje Sąjungoje; mano, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad kiekviena visuomenės dalis, įskaitant asmenis su negalia (klausos sutrikimais, kalbos defektais ir kt.) ir kitas pažeidžiamas grupes, turėtų prieigą prie šios paslaugos; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad Europos pagalbos telefono numeris 112 gali tapti numeriu, kuris padės išgelbėti gyvybes ir padidins ES piliečių apsaugą, veikdamas kaip pagrindinė pagalbos bendroje rinkoje gyvenantiems piliečiams ir vartotojams sistema; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti sklandų pagalbos telefono numerio 112 veikimą visoje Sąjungoje; mano, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad kiekviena visuomenės dalis, įskaitant asmenis su negalia (klausos sutrikimais, kalbos defektais ir kt.) ir kitas pažeidžiamas grupes, turėtų prieigą prie šios paslaugos;

| 18. | tačiau apgailestauja, kad Europos pagalbos telefono numerio 112 galimybės toli gražu nėra išnaudotos; todėl mano, kad dar būtina imtis pagrindinių priemonių, kad piliečiai šį numerį pripažintų, taip pat spręsti kitus technologijų ir geresnio koordinavimo klausimus; |
| --- | --- |

18.

tačiau apgailestauja, kad Europos pagalbos telefono numerio 112 galimybės toli gražu nėra išnaudotos; todėl mano, kad dar būtina imtis pagrindinių priemonių, kad piliečiai šį numerį pripažintų, taip pat spręsti kitus technologijų ir geresnio koordinavimo klausimus;

| 19. | pažymi, kad pagal 2011 m. vasario mėn. paskelbtą Eurobarometro tyrimą tik 26 % ES piliečių gali patys identifikuoti 112 kaip numerį, kuriuo ES galima iškviesti pagalbos tarnybas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad 58 % ES piliečių vis dar nesutinka su tvirtinimu, jog jų šalies piliečiai yra pakankamai informuoti apie pagalbos telefono numerį 112 (14); |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad pagal 2011 m. vasario mėn. paskelbtą Eurobarometro tyrimą tik 26 % ES piliečių gali patys identifikuoti 112 kaip numerį, kuriuo ES galima iškviesti pagalbos tarnybas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad 58 % ES piliečių vis dar nesutinka su tvirtinimu, jog jų šalies piliečiai yra pakankamai informuoti apie pagalbos telefono numerį 112 (14);

| 20. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kartu dėti daugiau pastangų didinti visuomenės informuotumą apie telefono numerį 112 ir skatinti juo naudotis, visų pirma, parengti tikslingą ir toli siekiančią ryšių strategiją, kuria būtų reaguota į piliečių susirūpinimą ir klausimus dėl sistemos mechanizmo; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją ir valstybes nares kartu dėti daugiau pastangų didinti visuomenės informuotumą apie telefono numerį 112 ir skatinti juo naudotis, visų pirma, parengti tikslingą ir toli siekiančią ryšių strategiją, kuria būtų reaguota į piliečių susirūpinimą ir klausimus dėl sistemos mechanizmo;

| 21. | ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau tęsti informavimo veiklą, kad per žiniasklaidą, ypač spaudą ir garso bei vaizdo žiniasklaidą, informacines kampanijas, pvz., apie visoje ES veikiantį pagalbos numerį, informacija apie pagalbos telefono numerį 112 pasiektų visus ES piliečius ir keliautojus, organizuoti ir remti visuomenės informuotumo didinimo veiklą ir renginius, organizuojamus kasmet vasario 11 d., kuri paskelbta Europos pagalbos numerio 112 diena; pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas praktinei informacijai, pvz., turi būti pabrėžiama, kad numeris 112 yra Europos pagalbos numeris, kuriuo galima nemokamai skambinti iš fiksuotų ar mobilių telefonų visoje ES; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau tęsti informavimo veiklą, kad per žiniasklaidą, ypač spaudą ir garso bei vaizdo žiniasklaidą, informacines kampanijas, pvz., apie visoje ES veikiantį pagalbos numerį, informacija apie pagalbos telefono numerį 112 pasiektų visus ES piliečius ir keliautojus, organizuoti ir remti visuomenės informuotumo didinimo veiklą ir renginius, organizuojamus kasmet vasario 11 d., kuri paskelbta Europos pagalbos numerio 112 diena; pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas praktinei informacijai, pvz., turi būti pabrėžiama, kad numeris 112 yra Europos pagalbos numeris, kuriuo galima nemokamai skambinti iš fiksuotų ar mobilių telefonų visoje ES;

| 22. | pažymi, kad esama didelių valstybių narių skirtumų, susijusių su informuotumu apie Europos pagalbos telefono numerį 112, ir ragina valstybes nares keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant, kad iki 2020 m. pagalbos telefono numerį 112 savaime atpažintų kaip numerį, kuriuo galima skambinti pagalbos tarnyboms visoje Europos Sąjungoje, bent 80 % ES piliečių; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad esama didelių valstybių narių skirtumų, susijusių su informuotumu apie Europos pagalbos telefono numerį 112, ir ragina valstybes nares keistis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant, kad iki 2020 m. pagalbos telefono numerį 112 savaime atpažintų kaip numerį, kuriuo galima skambinti pagalbos tarnyboms visoje Europos Sąjungoje, bent 80 % ES piliečių;

| 23. | ragina valstybes nares pasinaudoti geriausiomis vietomis informacijai apie pagalbos telefono numerį 112 skleisti, kuriose lengva informuoti daug gyventojų, visų pirma gydytojų kabinetais ir vaistinėmis, mokyklomis, ligoninėmis ir poliklinikomis, švietimo įstaigomis, pvz., mokyklomis ir universitetais, oro uostais, uostais ir traukinių stotimis (nes pagalbos telefonas 112 yra itin naudingas keliaujantiems), o taip pat nacionalinių pagalbos tarnybų informacijos portalais; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares pasinaudoti geriausiomis vietomis informacijai apie pagalbos telefono numerį 112 skleisti, kuriose lengva informuoti daug gyventojų, visų pirma gydytojų kabinetais ir vaistinėmis, mokyklomis, ligoninėmis ir poliklinikomis, švietimo įstaigomis, pvz., mokyklomis ir universitetais, oro uostais, uostais ir traukinių stotimis (nes pagalbos telefonas 112 yra itin naudingas keliaujantiems), o taip pat nacionalinių pagalbos tarnybų informacijos portalais;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares reklamuoti 112, kaip visoje ES veikiantį pagalbos numerį, internete ir per radiją – dvi pačias populiariausias priemones, kuriomis naudojasi jaunimas ir dažnai keliaujantys žmonės; pabrėžia, kad tik 16 % žmonių sužinojo apie numerį 112 per radiją ir tik 11 % – internetu; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares reklamuoti 112, kaip visoje ES veikiantį pagalbos numerį, internete ir per radiją – dvi pačias populiariausias priemones, kuriomis naudojasi jaunimas ir dažnai keliaujantys žmonės; pabrėžia, kad tik 16 % žmonių sužinojo apie numerį 112 per radiją ir tik 11 % – internetu;

| 25. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad numeris 112 būtų labai aiškiai nurodomas ant specialiųjų tarnybų transporto priemonių, įskaitant policijos, greitosios pagalbos, ugniagesių ir kitų tarnybų transporto priemones; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad numeris 112 būtų labai aiškiai nurodomas ant specialiųjų tarnybų transporto priemonių, įskaitant policijos, greitosios pagalbos, ugniagesių ir kitų tarnybų transporto priemones;

| 26. | vis dėlto pažymi, kad valstybės narės jau seniai turi pagalbos telefono numerius, ir pabrėžia, jog svarbu, jei jos ketina išlaikyti tuos nacionalinius numerius, nepakenkti informuotumui ir nesukelti sumaišties, kuriuo numeriu skambinti; |
| --- | --- |

26.

vis dėlto pažymi, kad valstybės narės jau seniai turi pagalbos telefono numerius, ir pabrėžia, jog svarbu, jei jos ketina išlaikyti tuos nacionalinius numerius, nepakenkti informuotumui ir nesukelti sumaišties, kuriuo numeriu skambinti;

| 27. | apgailestauja, kad valstybės narės dar neužtikrina, kad pagalbos telefono numerio 112 tarnyboms būtų teikiama savalaikė, tiksli ir patikima vietos nustatymo informacija; atitinkamai ragina Komisiją, kad glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis būtų kuo skubiau ženkliai pagerintas informacijos apie skambinančiojo buvimo vietą tikslumą ir patikimumą pagal naujas ES telekomunikacijų taisykles ir modernizuotos technologijos, siekiant galutinio tikslo, kad visų skambinančiųjų pagalbos telefono numeriu 112 buvimo vieta būtų privalomai nustatoma automatiškai per kelias sekundes siekiant, jog dispečeriai ir pirmieji reaguojantys asmenys gautų šią ypač svarbią informaciją ir tokiu būdu ši paslauga būtų nepaprastai naudinga piliečiams; ragina Komisiją numatyti galimybę imtis veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios nesilaiko įsipareigojimų šioje srityje; |
| --- | --- |

27.

apgailestauja, kad valstybės narės dar neužtikrina, kad pagalbos telefono numerio 112 tarnyboms būtų teikiama savalaikė, tiksli ir patikima vietos nustatymo informacija; atitinkamai ragina Komisiją, kad glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis būtų kuo skubiau ženkliai pagerintas informacijos apie skambinančiojo buvimo vietą tikslumą ir patikimumą pagal naujas ES telekomunikacijų taisykles ir modernizuotos technologijos, siekiant galutinio tikslo, kad visų skambinančiųjų pagalbos telefono numeriu 112 buvimo vieta būtų privalomai nustatoma automatiškai per kelias sekundes siekiant, jog dispečeriai ir pirmieji reaguojantys asmenys gautų šią ypač svarbią informaciją ir tokiu būdu ši paslauga būtų nepaprastai naudinga piliečiams; ragina Komisiją numatyti galimybę imtis veiksmų prieš tas valstybes nares, kurios nesilaiko įsipareigojimų šioje srityje;

| 28. | prašo valstybes nares ir Komisiją parengti priemones, kuriomis būtų pagerinta prieiga prie finansavimo ir parama mokslinių tyrimų projektams, siekiant užtikrinti, kad būtų plėtojamos geriausios įmanomos technologijos skambinančiojo buvimo vietai nustatyti, įskaitant IP telefoniją, ir atitinkamai remia naujos kartos standartų ir reglamentų kūrimą; prašo, kad IRT PRP lėšos, numatytos 2009, 2010 ir 2011 m. ES biudžete, būtų skiriamos siekiant remti inovatyvių paslaugų (grindžiamų IP telefonija ir IP prieiga prie pagalbos telefono numerio 112) testavimą ir įgyvendinimą, kuris galėtų būti inicijuotas taikant nuo tinklo nepriklausančias taikomąsias programas, tikintis, jog ES bus sukurta naujos kartos pagalbos telefono 112 sistema; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti, kaip diegiamos naujos kartos pagalbos telefono 112 taikomosios programos, pvz., trumpųjų žinučių, vaizdo ir socialinių tinklų, ir kaip šios taikomosios programos, šiuo metu prieinamos piliečiams, gali būti įdiegtos pagalbos ryšių srityje siekiant pagerinti prieigą prie pagalbos telefono numerio 112 paslaugų bei plėtoti piliečių inicijuojamą reagavimą į atvejus, kai reikalinga skubi pagalba; |
| --- | --- |

28.

prašo valstybes nares ir Komisiją parengti priemones, kuriomis būtų pagerinta prieiga prie finansavimo ir parama mokslinių tyrimų projektams, siekiant užtikrinti, kad būtų plėtojamos geriausios įmanomos technologijos skambinančiojo buvimo vietai nustatyti, įskaitant IP telefoniją, ir atitinkamai remia naujos kartos standartų ir reglamentų kūrimą; prašo, kad IRT PRP lėšos, numatytos 2009, 2010 ir 2011 m. ES biudžete, būtų skiriamos siekiant remti inovatyvių paslaugų (grindžiamų IP telefonija ir IP prieiga prie pagalbos telefono numerio 112) testavimą ir įgyvendinimą, kuris galėtų būti inicijuotas taikant nuo tinklo nepriklausančias taikomąsias programas, tikintis, jog ES bus sukurta naujos kartos pagalbos telefono 112 sistema; taip pat ragina Komisiją išnagrinėti, kaip diegiamos naujos kartos pagalbos telefono 112 taikomosios programos, pvz., trumpųjų žinučių, vaizdo ir socialinių tinklų, ir kaip šios taikomosios programos, šiuo metu prieinamos piliečiams, gali būti įdiegtos pagalbos ryšių srityje siekiant pagerinti prieigą prie pagalbos telefono numerio 112 paslaugų bei plėtoti piliečių inicijuojamą reagavimą į atvejus, kai reikalinga skubi pagalba;

| 29. | mano, kad reglamentu turėtų būti nustatyta, jog privaloma įdiegti e. iškvietos paslaugą; |
| --- | --- |

29.

mano, kad reglamentu turėtų būti nustatyta, jog privaloma įdiegti e. iškvietos paslaugą;

| 30. | pabrėžia geresnio pagalbos tarnybų veiklos koordinavimo svarbą ir nacionaliniu, ir tarpvalstybiniu, Europos Sąjungos, lygmenimis, kad būtų pasiektas aukščiausias veiksmingumo lygis, ir šiuo tikslu ragina Komisiją remti valstybių narių administracijas ir kartu su jomis ieškoti jų sistemų sąveikos pagerinimo būdų; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia geresnio pagalbos tarnybų veiklos koordinavimo svarbą ir nacionaliniu, ir tarpvalstybiniu, Europos Sąjungos, lygmenimis, kad būtų pasiektas aukščiausias veiksmingumo lygis, ir šiuo tikslu ragina Komisiją remti valstybių narių administracijas ir kartu su jomis ieškoti jų sistemų sąveikos pagerinimo būdų;

| 31. | ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis kuo skubiau nustatyti patikimumo ir kokybės reikalavimus visam pagalbos telefono numerio 112 paslaugos tinklui ir nustatyti veiklos rezultatų rodiklius ir gaires, susijusius su pagalbos telefono numerio 112 paslaugos kokybe pagal piliečių vertinimą, atsižvelgiant į prieinamumo, pagalbos tarnybų sąveikos, daugiakalbystės ir savalaikio bei kokybiško pagalbos tarnybų reagavimo būtinybę; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis kuo skubiau nustatyti patikimumo ir kokybės reikalavimus visam pagalbos telefono numerio 112 paslaugos tinklui ir nustatyti veiklos rezultatų rodiklius ir gaires, susijusius su pagalbos telefono numerio 112 paslaugos kokybe pagal piliečių vertinimą, atsižvelgiant į prieinamumo, pagalbos tarnybų sąveikos, daugiakalbystės ir savalaikio bei kokybiško pagalbos tarnybų reagavimo būtinybę;

| 32. | siekiant gerinti 112 pagalbos paslaugos ES veiksmingumą, rekomenduoja taikyti veiksmų programą, kuria būtų remiamas valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų, pagalbos tarnybų ir pilietinės visuomenės organizacijų keitimasis geriausia patirtimi, taip pat būtų skatinama keistis šia patirtimi su šalių kandidačių ir kaimyninių šalių organizacijomis; siūlo šiuo tikslu įsteigti ekspertų tinklą; ypač rekomenduoja, kad valstybės narės keistųsi geriausia patirtimi iškvietų pagalbos telefono numeriu 112 aptarnavimo klausimais, visų pirma, dėl operatorių mokymų, kad iškvietai priimti būtų naudojamas vienas operatorius, būtų naudojamos internetinės ir vertimo žodžiu paslaugos, nes taip būtų galima padėti nemokantiems šalies, kurios pagalbos tarnybų paslaugomis jie naudojasi, kalbos; |
| --- | --- |

32.

siekiant gerinti 112 pagalbos paslaugos ES veiksmingumą, rekomenduoja taikyti veiksmų programą, kuria būtų remiamas valstybių narių nacionalinių reguliavimo institucijų, pagalbos tarnybų ir pilietinės visuomenės organizacijų keitimasis geriausia patirtimi, taip pat būtų skatinama keistis šia patirtimi su šalių kandidačių ir kaimyninių šalių organizacijomis; siūlo šiuo tikslu įsteigti ekspertų tinklą; ypač rekomenduoja, kad valstybės narės keistųsi geriausia patirtimi iškvietų pagalbos telefono numeriu 112 aptarnavimo klausimais, visų pirma, dėl operatorių mokymų, kad iškvietai priimti būtų naudojamas vienas operatorius, būtų naudojamos internetinės ir vertimo žodžiu paslaugos, nes taip būtų galima padėti nemokantiems šalies, kurios pagalbos tarnybų paslaugomis jie naudojasi, kalbos;

| 33. | ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant sumažinti nesėkmingų bandymų prisiskambinti pagalbos telefonu skaičių, sutrumpinti iškvietimo ir reagavimo laiką ir sumažinti melagingų iškvietų skaičių; ragina valstybes nares keistis gerąja praktika, susijusia su skambučių iš mobiliųjų telefonų be SIM kortelių blokavimu; |
| --- | --- |

33.

ragina valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant sumažinti nesėkmingų bandymų prisiskambinti pagalbos telefonu skaičių, sutrumpinti iškvietimo ir reagavimo laiką ir sumažinti melagingų iškvietų skaičių; ragina valstybes nares keistis gerąja praktika, susijusia su skambučių iš mobiliųjų telefonų be SIM kortelių blokavimu;

| 34. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę įvairias negalias turintiems žmonėms ir pažeidžiamoms grupėms naudotis pagalbos telefono numeriu 112, ir ragina standartizuoti telefono numerio 112 prieigą šioms grupėms, visų pirma galbūt būtų galima sudaryti galimybę naudotis klausos ar regėjimo sutrikimų turintiems asmenims skirtais specialiais galiniais įrenginiais, teksto perdavimo ar gestų kalbos paslaugomis, ar kita specialia įranga; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau siekti didinti šių žmonių informuotumą apie pagalbos telefono numerį 112, naudojant specialiai šių žmonių poreikiams pritaikytas ryšių priemones; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti galimybę įvairias negalias turintiems žmonėms ir pažeidžiamoms grupėms naudotis pagalbos telefono numeriu 112, ir ragina standartizuoti telefono numerio 112 prieigą šioms grupėms, visų pirma galbūt būtų galima sudaryti galimybę naudotis klausos ar regėjimo sutrikimų turintiems asmenims skirtais specialiais galiniais įrenginiais, teksto perdavimo ar gestų kalbos paslaugomis, ar kita specialia įranga; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares aktyviau siekti didinti šių žmonių informuotumą apie pagalbos telefono numerį 112, naudojant specialiai šių žmonių poreikiams pritaikytas ryšių priemones;

| 35. | ragina Komisiją atlikti telefono numerio 112 pagalbos tarnybų veiklos ir atitinkamų institucijų bendradarbiavimo siekiant pagerinti paslaugos kokybę bei atskirų priemonių, kurių iki šiol ėmėsi valstybės narės, tyrimą; be to, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pagalbos telefono numerio 112 paslaugą teikti ne tik tada, kai skambinama, bet ir kai gaunamos trumposios žinutės, kad į trumposios žinutės tekstą „112“ būtų reaguojama pagalbos veiksmais; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją atlikti telefono numerio 112 pagalbos tarnybų veiklos ir atitinkamų institucijų bendradarbiavimo siekiant pagerinti paslaugos kokybę bei atskirų priemonių, kurių iki šiol ėmėsi valstybės narės, tyrimą; be to, ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pagalbos telefono numerio 112 paslaugą teikti ne tik tada, kai skambinama, bet ir kai gaunamos trumposios žinutės, kad į trumposios žinutės tekstą „112“ būtų reaguojama pagalbos veiksmais;

| 36. | ragina Komisiją užtikrinti, kad nepriklausomos institucijos iki 2012 m. pabaigos įvertintų tikrąją pagalbos telefono numerio 112 paslaugos įdiegimo visoje ES padėtį, remiantis piliečių vertinimais, ir visų pirma įvertinti prieinamumą, sąveiką ir reagavimo laiką; Komisija taip pat raginama iki tos pačios datos pateikti ES teisiškai privalomo ir praktiškai įgyvendinto reagavimo laiko apžvalgą ir išplėsti poveikio tyrimą, parengtą diegiant e. iškvietos sistemą, kuris apimtų pagalbos telefono numerio 112 veikimo poveikį žmonėms ir finansines pasekmes; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją užtikrinti, kad nepriklausomos institucijos iki 2012 m. pabaigos įvertintų tikrąją pagalbos telefono numerio 112 paslaugos įdiegimo visoje ES padėtį, remiantis piliečių vertinimais, ir visų pirma įvertinti prieinamumą, sąveiką ir reagavimo laiką; Komisija taip pat raginama iki tos pačios datos pateikti ES teisiškai privalomo ir praktiškai įgyvendinto reagavimo laiko apžvalgą ir išplėsti poveikio tyrimą, parengtą diegiant e. iškvietos sistemą, kuris apimtų pagalbos telefono numerio 112 veikimo poveikį žmonėms ir finansines pasekmes;

| 37. | atsižvelgdamas į tai, kad tokia technologija jau egzistuoja, ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įdiegti atvirkštinę pagalbos telefono numerio 112 sistemą, t. y. visoje ES veikiančią universalią, daugiakalbę, prieinamą, supaprastintą ir veiksmingą susietą piliečių perspėjimo ir įspėjimo apie gresiančias ar susidariusias gamtines ar žmonių sukeltas bet kokias ekstremalias padėtis ir nelaimes sistemą; mano, jog tokia sistema turėtų būti įgyvendinta nepažeidžiant privatumo ir derinant ją su piliečių informavimo ir mokymo kampanijomis; |
| --- | --- |

37.

atsižvelgdamas į tai, kad tokia technologija jau egzistuoja, ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti įdiegti atvirkštinę pagalbos telefono numerio 112 sistemą, t. y. visoje ES veikiančią universalią, daugiakalbę, prieinamą, supaprastintą ir veiksmingą susietą piliečių perspėjimo ir įspėjimo apie gresiančias ar susidariusias gamtines ar žmonių sukeltas bet kokias ekstremalias padėtis ir nelaimes sistemą; mano, jog tokia sistema turėtų būti įgyvendinta nepažeidžiant privatumo ir derinant ją su piliečių informavimo ir mokymo kampanijomis;

| 38. | ragina Komisiją išnagrinėti panašaus į pagalbos telefoną 112 būsimo pagalbos telefono 116, skirto piliečiams, patyrusiems emocinių sukrėtimų, kenčiantiems nuo depresijos ar kitų psichinės sveikatos problemų, įgyvendinamumą; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją išnagrinėti panašaus į pagalbos telefoną 112 būsimo pagalbos telefono 116, skirto piliečiams, patyrusiems emocinių sukrėtimų, kenčiantiems nuo depresijos ar kitų psichinės sveikatos problemų, įgyvendinamumą;

*

* *

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

(2)  OL L 364, 2004 12 9, p. 1.

(3)  OL L 337, 2009 12 18, p. 11.

(4)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 7.

(6)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

(7)  OL L 337, 2009 12 18, p. 37.

(8)  OL L 337, 2009 12 18, p. 1.

(9)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(10)  OL L 217, 1991 8 6, p. 31.

(11)  OL L 171, 2007 6 29, p. 32.

(12)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 92.

(13)  OL C 66 E, 2009 3 20, p. 6.

(14)  „Europos pagalbos telefono numeris 112“, Eurobarometro greitoji apklausa, Europos Komisija, 2011 m., http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/9

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisVeiksmingesnė ir sąžiningesnė mažmeninės prekybos rinka

P7_TA(2011)0307

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos (2010/2109(INI))

2013/C 33 E/02

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 5 d. Komisijos ataskaitą pavadinimu „Prekybos ir platinimo rinkos stebėsena „Siekiant iki 2020 m. užtikrinti veiksmingesnę ir sąžiningesnę prekybos ir platinimo vidaus rinką“ “ (COM(2010)0355) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl prekybos ir platinimo paslaugų vidaus rinkoje (SEC(2010)0807), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 5 d. Komisijos ataskaitą pavadinimu „Prekybos ir platinimo rinkos stebėsena „Siekiant iki 2020 m. užtikrinti veiksmingesnę ir sąžiningesnę prekybos ir platinimo vidaus rinką“ “ (COM(2010)0355) ir prie jos pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl prekybos ir platinimo paslaugų vidaus rinkoje (SEC(2010)0807),

| — | atsižvelgdamas į atsakymus, gautus per nuo 2010 m. liepos 5 d. iki rugsėjo 10 d. vykusią Komisijos viešąją konsultaciją dėl prekybos ir platinimo rinkos stebėsenos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atsakymus, gautus per nuo 2010 m. liepos 5 d. iki rugsėjo 10 d. vykusią Komisijos viešąją konsultaciją dėl prekybos ir platinimo rinkos stebėsenos,

| — | atsižvelgdamas į apskritojo stalo diskusijas dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos verslo įmonėms ir vartotojams, 2011 m. sausio 25 d. vykusias Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į apskritojo stalo diskusijas dėl veiksmingesnės ir sąžiningesnės prekybos ir platinimo rinkos verslo įmonėms ir vartotojams, 2011 m. sausio 25 d. vykusias Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitete,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. sausio 20 d. nuomonę dėl ataskaitos „Prekybos ir platinimo rinkos stebėsena „Siekiant iki 2020 m. užtikrinti veiksmingesnę ir sąžiningesnę prekybos ir platinimo vidaus rinką“ “, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto 2011 m. sausio 20 d. nuomonę dėl ataskaitos „Prekybos ir platinimo rinkos stebėsena „Siekiant iki 2020 m. užtikrinti veiksmingesnę ir sąžiningesnę prekybos ir platinimo vidaus rinką“ “,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 13 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“ (COM(2011)0206),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 27 d. komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. spalio 27 d. komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti 2010 m. gegužės 9 d. pranešimą „Nauja bendrosios rinkos strategija“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. gruodžio 10 d. išvadas dėl Bendrosios rinkos akto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2010 m. gruodžio 10 d. išvadas dėl Bendrosios rinkos akto,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą „Sumanus reguliavimas Europos Sąjungoje“ (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 8 d. Komisijos komunikatą „Sumanus reguliavimas Europos Sąjungoje“ (COM(2010)0543),

| — | atsižvelgdamas į ketvirtąjį leidinio „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kad rinkos būtų naudingos vartotojams“ leidimą (rudens leidimas – 2010 m. spalio mėn.) ir penktąjį leidinio „Vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė. Kad vartotojai bendrojoje rinkoje jaustųsi gerai“ leidimą (pavasario leidimas – 2011 m. kovo mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ketvirtąjį leidinio „Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė. Kad rinkos būtų naudingos vartotojams“ leidimą (rudens leidimas – 2010 m. spalio mėn.) ir penktąjį leidinio „Vartotojų sąlygų rezultatų suvestinė. Kad vartotojai bendrojoje rinkoje jaustųsi gerai“ leidimą (pavasario leidimas – 2011 m. kovo mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 21-ąjį Tarptautinės rinkos rezultatų suvestinės leidimą, paskelbtą 2010 m. rugsėjo 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 21-ąjį Tarptautinės rinkos rezultatų suvestinės leidimą, paskelbtą 2010 m. rugsėjo 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės (COM(2009)0591),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „ „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ “ (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „ „Visų pirma galvokime apie mažuosius“. Europos iniciatyva „Small Business Act“ “ (COM(2008)0394),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu komerciniuose sandoriuose (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 764/2008, nustatantį procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantį Sprendimą Nr. 3052/95/EB (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 764/2008, nustatantį procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantį Sprendimą Nr. 3052/95/EB (2),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kuriuo nustatomi akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimai, susiję su gaminio prekyba, ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008, kuriuo nustatomi akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimai, susiję su gaminio prekyba, ir panaikinantį Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Tarybos sprendimą 93/465/EEB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos ir panaikinantį Tarybos sprendimą 93/465/EEB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos standartizacijos ateities (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 21 d. rezoliuciją dėl Europos standartizacijos ateities (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl elektroninės prekybos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl sąžiningų ūkininkų pajamų: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl sąžiningų ūkininkų pajamų: veiksmingesnė Europos maisto produktų tiekimo grandinė“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vartotojų apsaugos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. pareiškimą dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 19 d. pareiškimą dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0217/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0217/2011),

| A. | kadangi Europoje labai stipriai juntamas protekcionizmas, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europoje labai stipriai juntamas protekcionizmas,

| B. | kadangi realioji ekonomika turi būti grąžinta į politinės darbotvarkės centrą, kad būtų galima išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą, |
| --- | --- |

B.

kadangi realioji ekonomika turi būti grąžinta į politinės darbotvarkės centrą, kad būtų galima išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą,

| C. | kadangi prekybos ir platinimo rinka yra labai svarbi mūsų įsipareigojimo atgaivinti bendrosios rinkos projektą dalis, |
| --- | --- |

C.

kadangi prekybos ir platinimo rinka yra labai svarbi mūsų įsipareigojimo atgaivinti bendrosios rinkos projektą dalis,

| D. | kadangi mažmeninė rinka, kurioje suvartojama daugiausia energijos ir pagaminama daugiausia atliekų, gali labai svariai prisidėti siekiant tvarumo, taip pat ir siekiant ES 20-20-20 tikslų energijos srityje, |
| --- | --- |

D.

kadangi mažmeninė rinka, kurioje suvartojama daugiausia energijos ir pagaminama daugiausia atliekų, gali labai svariai prisidėti siekiant tvarumo, taip pat ir siekiant ES 20-20-20 tikslų energijos srityje,

| E. | kadangi dėl įvairių kliūčių, tokių kaip kalbos barjeras, sistemoje patiriamas nesaugumas, netinkama ir nepakankama informacija, administracinio taisyklių koordinavimo ir bendradarbiavimo stoka, sunku realiai įgyvendinti visas galimybes, kurias verslas turi tarptautinės prekybos internetu srityje, nes dėl minėtų kliūčių vartotojai vengia pirkti internetu iš mažmeninių prekybininkų kitoje valstybėje narėje, o prekybininkai vengia parduoti internetu kitose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl įvairių kliūčių, tokių kaip kalbos barjeras, sistemoje patiriamas nesaugumas, netinkama ir nepakankama informacija, administracinio taisyklių koordinavimo ir bendradarbiavimo stoka, sunku realiai įgyvendinti visas galimybes, kurias verslas turi tarptautinės prekybos internetu srityje, nes dėl minėtų kliūčių vartotojai vengia pirkti internetu iš mažmeninių prekybininkų kitoje valstybėje narėje, o prekybininkai vengia parduoti internetu kitose valstybėse narėse,

Didesnio konkurencingumo, augimo ir darbo vietų kūrimo vizija

| 1. | pabrėžia, kad prekybos ir platinimo sektorius yra augimo, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo Europoje variklis ir yra labai svarbus siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad prekybos ir platinimo sektorius yra augimo, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo Europoje variklis ir yra labai svarbus siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų;

| 2. | pabrėžia, kad prekybininkai siūlo įvairius ir modernius prekių ir paslaugų pirkimo ir pardavimo būdus ir prisideda prie to, kad vartotojų pasirinkimas būtų didesnis ir kad būtų daugiau lankstaus ir tinkamo užimtumo galimybių, ypač jaunimui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad prekybininkai siūlo įvairius ir modernius prekių ir paslaugų pirkimo ir pardavimo būdus ir prisideda prie to, kad vartotojų pasirinkimas būtų didesnis ir kad būtų daugiau lankstaus ir tinkamo užimtumo galimybių, ypač jaunimui;

| 3. | ragina ES institucijas suteikti prekybos ir platinimo sektoriui didžiausią politinę svarbą, nes jis yra Bendrosios rinkos akto ramstis ir priemonė siekiant atkurti visuomenės pasitikėjimą bendrąja rinka; |
| --- | --- |

3.

ragina ES institucijas suteikti prekybos ir platinimo sektoriui didžiausią politinę svarbą, nes jis yra Bendrosios rinkos akto ramstis ir priemonė siekiant atkurti visuomenės pasitikėjimą bendrąja rinka;

| 4. | ragina Komisiją sustiprinti įvairias politikos sritis apimantį koordinavimą ir prekybos ir platinimo sektoriui taikyti ilgalaikę holistinę strategiją; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją sustiprinti įvairias politikos sritis apimantį koordinavimą ir prekybos ir platinimo sektoriui taikyti ilgalaikę holistinę strategiją;

| 5. | apgailestauja dėl to, kad esama rimtų kliūčių, vis dar trukdančių išnaudoti visą prekybos ir platinimo sektoriaus potencialą internete ir ne internetinėje erdvėje; pabrėžia, kad reikia nedelsiant pradėti jas naikinti; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad esama rimtų kliūčių, vis dar trukdančių išnaudoti visą prekybos ir platinimo sektoriaus potencialą internete ir ne internetinėje erdvėje; pabrėžia, kad reikia nedelsiant pradėti jas naikinti;

| 6. | pabrėžia, kad prekybininkai ir tiekėjai bendrai atsako už tai, kad būtų užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir sąžiningesnė prekybos ir platinimo rinka; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad prekybininkai ir tiekėjai bendrai atsako už tai, kad būtų užtikrinta veiksmingesnė, skaidresnė ir sąžiningesnė prekybos ir platinimo rinka;

| 7. | mano, kad prieš svarstant reguliuojamąjį požiūrį, visų pirma reikia susitelkti į veiksmingą Sutarties principų, esamų vidaus rinkos nuostatų bei priemonių įgyvendinimą, ir prireikus savireguliavimą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad prieš svarstant reguliuojamąjį požiūrį, visų pirma reikia susitelkti į veiksmingą Sutarties principų, esamų vidaus rinkos nuostatų bei priemonių įgyvendinimą, ir prireikus savireguliavimą;

Laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūčių pašalinimas

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad ribojamosios nacionalinės taisyklės, skirtingos interpretacijos ir netinkamas vykdymas trukdo laisvam prekių ir paslaugų judėjimui ES; pabrėžia, kad papildomų testų ir registracijų reikalavimai, sertifikatų ir standartų nepripažinimas, teritoriniai tiekimo suvaržymai ir panašios priemonės lemia papildomas išlaidas vartotojams ir prekybininkams, ypač MVĮ, ir taip apribojamas galimas bendrosios rinkos naudingumas Europos gyventojams ir verslui; |
| --- | --- |

8.

yra susirūpinęs dėl to, kad ribojamosios nacionalinės taisyklės, skirtingos interpretacijos ir netinkamas vykdymas trukdo laisvam prekių ir paslaugų judėjimui ES; pabrėžia, kad papildomų testų ir registracijų reikalavimai, sertifikatų ir standartų nepripažinimas, teritoriniai tiekimo suvaržymai ir panašios priemonės lemia papildomas išlaidas vartotojams ir prekybininkams, ypač MVĮ, ir taip apribojamas galimas bendrosios rinkos naudingumas Europos gyventojams ir verslui;

| 9. | pripažįsta, kad, siekiant vartotojams užtikrinti didesnį kainų skaidrumą ir palyginamumą, Komisijai reikia toliau analizuoti kainų skirtumus ES, remiantis tinkamais statistiniais įrankiais, nepažeidžiant nacionalinių mokesčių ir darbo rinkos nuostatų, taip sudarant galimybes aiškiau pasirinkti ir kartu skatinant didesnį pasitikėjimą tarpvalstybine prekyba; primena, kad nacionalinės statistikos tarnybos turi aktyviai bendradarbiauti siekiant šio tikslo; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad, siekiant vartotojams užtikrinti didesnį kainų skaidrumą ir palyginamumą, Komisijai reikia toliau analizuoti kainų skirtumus ES, remiantis tinkamais statistiniais įrankiais, nepažeidžiant nacionalinių mokesčių ir darbo rinkos nuostatų, taip sudarant galimybes aiškiau pasirinkti ir kartu skatinant didesnį pasitikėjimą tarpvalstybine prekyba; primena, kad nacionalinės statistikos tarnybos turi aktyviai bendradarbiauti siekiant šio tikslo;

| 10. | ragina valstybes nares visapusiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus, ypač su prekėmis susijusių teisės aktų rinkinį, Paslaugų direktyvą, Pavėluotų mokėjimų direktyvą, Elektroninės prekybos direktyvą, Smulkiojo verslo aktą ir Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą; taip pat ragina valstybes nares pašalinti pasikartojančias nuostatas bei sumažinti administracinę naštą ir kontrolės kliūtis, nes tai gali sumažinti augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares visapusiškai ir teisingai įgyvendinti vidaus rinkos taisykles ir teisės aktus, ypač su prekėmis susijusių teisės aktų rinkinį, Paslaugų direktyvą, Pavėluotų mokėjimų direktyvą, Elektroninės prekybos direktyvą, Smulkiojo verslo aktą ir Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvą; taip pat ragina valstybes nares pašalinti pasikartojančias nuostatas bei sumažinti administracinę naštą ir kontrolės kliūtis, nes tai gali sumažinti augimą ir darbo vietų kūrimą;

| 11. | ragina Komisiją, siekiant sumažinti į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių ir užtikrinti veiksmingą abišalį prekių ir paslaugų pripažinimą, atidžiau stebėti valstybes nares ragina Komisiją taip pat užtikrinti esamų nuostatų supaprastinimą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją, siekiant sumažinti į nacionalinę teisę neperkeltų teisės aktų skaičių ir užtikrinti veiksmingą abišalį prekių ir paslaugų pripažinimą, atidžiau stebėti valstybes nares ragina Komisiją taip pat užtikrinti esamų nuostatų supaprastinimą;

| 12. | atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria nepriklausomi Europos mažmenininkai ir mano, kad mažmeninės prekybos teisės aktų pagrindas turėtų būti konkretesnis, ypač atsižvelgiant į būtinybę tinkamai išnagrinėti ir suprasti, kokį poveikį teisės aktai daro mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria nepriklausomi Europos mažmenininkai ir mano, kad mažmeninės prekybos teisės aktų pagrindas turėtų būti konkretesnis, ypač atsižvelgiant į būtinybę tinkamai išnagrinėti ir suprasti, kokį poveikį teisės aktai daro mažoms įmonėms;

| 13. | ragina Komisijos remiamas verslo įmonių federacijas ir vartotojų asociacijas teikti daugiau informacijos, mokymų ir teisinių patarimų suinteresuotiesiems subjektams apie jų teises ir problemų sprendimo priemones, kuriomis jie gali naudotis, kaip antai SOLVIT, ir remti jų tarpusavio keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisijos remiamas verslo įmonių federacijas ir vartotojų asociacijas teikti daugiau informacijos, mokymų ir teisinių patarimų suinteresuotiesiems subjektams apie jų teises ir problemų sprendimo priemones, kuriomis jie gali naudotis, kaip antai SOLVIT, ir remti jų tarpusavio keitimąsi gerąja patirtimi;

| 14. | pabrėžia, kad fragmentiška mokėjimų sistema yra kliūtis prekybai; ragina Komisiją gerinti SEPA sistemą, siekiant skatinti mokėjimo priemonių konkurenciją, panaikinant kliūtis prisijungti, plėtoti pagrindines visas korteles apimančias mokėjimų paslaugas, didinant operacijų įkainių skaidrumą bei panaikinant nepagrįstus tarpbankinius mokesčius, ir ragina Komisija užtikrinti greitesnius banko pavedimus ES; be to, nurodo, kad SEPA sistema gali būti laikoma naudinga kovos su šešėline ekonomika priemone; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad fragmentiška mokėjimų sistema yra kliūtis prekybai; ragina Komisiją gerinti SEPA sistemą, siekiant skatinti mokėjimo priemonių konkurenciją, panaikinant kliūtis prisijungti, plėtoti pagrindines visas korteles apimančias mokėjimų paslaugas, didinant operacijų įkainių skaidrumą bei panaikinant nepagrįstus tarpbankinius mokesčius, ir ragina Komisija užtikrinti greitesnius banko pavedimus ES; be to, nurodo, kad SEPA sistema gali būti laikoma naudinga kovos su šešėline ekonomika priemone;

Verslo įmonių ir vartotojų patekimo į rinką užtikrinimas

| 15. | atkreipia dėmesį į tam tikros pilietinės visuomenės dalies ir MVĮ išreikštą susirūpinimą dėl to, kad atokiose vietovėse ir miestų centruose daugėja prekybos centrų ir mažėja vietos parduotuvių ir turgų; |
| --- | --- |

15.

atkreipia dėmesį į tam tikros pilietinės visuomenės dalies ir MVĮ išreikštą susirūpinimą dėl to, kad atokiose vietovėse ir miestų centruose daugėja prekybos centrų ir mažėja vietos parduotuvių ir turgų;

| 16. | pabrėžia, kad mažmeninės prekybos planavimas turi įmonėms suteikti pagrindą konkuruoti, didinti vartotojų pasirinkimo laisvę ir prieigą prie prekių ir paslaugų, ypač jei jie gyvena sunkiau prieinamuose regionuose, pavyzdžiui, salose, kalnų vietovėse ar retai apgyvendintose vietovėse, arba jei jų judumas ribotas; be to, primygtinai tvirtina, kad vietos parduotuvės ir turgūs atlieka labai svarbų vaidmenį gaivinant kaimo ir miesto vietoves ir regionus, užmezgant socialinius, kultūrinius ir aplinkosauginius ryšius; ragina valstybes nares skatinti tvarias vietos bendruomenes, didinant MVĮ novatoriškumą ir augimą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad mažmeninės prekybos planavimas turi įmonėms suteikti pagrindą konkuruoti, didinti vartotojų pasirinkimo laisvę ir prieigą prie prekių ir paslaugų, ypač jei jie gyvena sunkiau prieinamuose regionuose, pavyzdžiui, salose, kalnų vietovėse ar retai apgyvendintose vietovėse, arba jei jų judumas ribotas; be to, primygtinai tvirtina, kad vietos parduotuvės ir turgūs atlieka labai svarbų vaidmenį gaivinant kaimo ir miesto vietoves ir regionus, užmezgant socialinius, kultūrinius ir aplinkosauginius ryšius; ragina valstybes nares skatinti tvarias vietos bendruomenes, didinant MVĮ novatoriškumą ir augimą;

| 17. | pabrėžia, kad MVĮ yra Europos ekonomikos pagrindas ir atlieka ypatingą vaidmenį kuriant darbo vietas, ypač kaimo vietovėse, jos taip pat padeda skatinti naujoves ir augimą visos ES vietos bendruomenių prekybos ir platinimo sektoriuje; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad MVĮ yra Europos ekonomikos pagrindas ir atlieka ypatingą vaidmenį kuriant darbo vietas, ypač kaimo vietovėse, jos taip pat padeda skatinti naujoves ir augimą visos ES vietos bendruomenių prekybos ir platinimo sektoriuje;

| 18. | mano, kad patekimą į rinką reikia užtikrinti visapusiškai laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

18.

mano, kad patekimą į rinką reikia užtikrinti visapusiškai laikantis subsidiarumo principo;

| 19. | pripažįsta, kad valstybės narės atsakingos už savo parduotuvių išsidėstymo politiką ir kad pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti sprendžiant dėl naujų parduotuvių vietos priimtinumo, yra tvarumas, judumas, regioninis planavimas ir miesto sutelkimas; |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad valstybės narės atsakingos už savo parduotuvių išsidėstymo politiką ir kad pagrindiniai veiksniai, į kuriuos reikia atsižvelgti sprendžiant dėl naujų parduotuvių vietos priimtinumo, yra tvarumas, judumas, regioninis planavimas ir miesto sutelkimas;

| 20. | mano, kad teikiant paskatas renovuoti miestuose esančius pastatus, tam naudojant ir struktūrinių fondų lėšas, galėtų būti sumažinti komunaliniai mokesčiai (valstybinio ir privataus sektoriaus partnerystė) ir tai galėtų paskatinti ekonominės veiklos, ypač vietos įmonių, grįžimą, kuris skatintų ekonominį ir socialinį vystymąsi; |
| --- | --- |

20.

mano, kad teikiant paskatas renovuoti miestuose esančius pastatus, tam naudojant ir struktūrinių fondų lėšas, galėtų būti sumažinti komunaliniai mokesčiai (valstybinio ir privataus sektoriaus partnerystė) ir tai galėtų paskatinti ekonominės veiklos, ypač vietos įmonių, grįžimą, kuris skatintų ekonominį ir socialinį vystymąsi;

| 21. | ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ištirti kokį poveikį didelių prekybos centrų ar didelių prekybos namų steigimas daro užimtumo rinkai, MVĮ ir vartotojams ir kokios gali būti tokio steigimo pasekmės; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ištirti kokį poveikį didelių prekybos centrų ar didelių prekybos namų steigimas daro užimtumo rinkai, MVĮ ir vartotojams ir kokios gali būti tokio steigimo pasekmės;

| 22. | atkreipia dėmesį į viešose vietose prekiaujančių keliaujančių gatvės prekeivių išreikštą didelį susirūpinimą dėl to, kad valstybėse narėse gali būti įgyvendinta Direktyva 2006/123/EB, pagal kurią praplečiama „gamtinių išteklių“ sąvoka ir į ją taip pat įtraukiama valstybinė žemė, ir dėl to gali būti laikinai apriboti leidimai prekiauti viešose vietose; tai darytų didelę žalą užimtumui, vartotojų pasirinkimo laisvei ir pačiam tradicinės gatvės prekybos egzistavimui; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į viešose vietose prekiaujančių keliaujančių gatvės prekeivių išreikštą didelį susirūpinimą dėl to, kad valstybėse narėse gali būti įgyvendinta Direktyva 2006/123/EB, pagal kurią praplečiama „gamtinių išteklių“ sąvoka ir į ją taip pat įtraukiama valstybinė žemė, ir dėl to gali būti laikinai apriboti leidimai prekiauti viešose vietose; tai darytų didelę žalą užimtumui, vartotojų pasirinkimo laisvei ir pačiam tradicinės gatvės prekybos egzistavimui;

| 23. | pabrėžia, kad elektroninė prekyba yra svarbus neelektroninės prekybos papildymas ir kad reikia imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų išnaudotas visas jos potencialas, įskaitant geresnes galimybes naudotis internetu atokiausiose Europos Sąjungos vietovėse; ragina Komisiją į rengiamą komunikatą dėl elektroninės prekybos įtraukti pasitikėjimo didinimo priemones, ypač supaprastinant tarpvalstybinę domenų registraciją, gerinant mokėjimo internetu saugumą ir sudarant sąlygas tarpvalstybiniam skolų išieškojimui, taip pat teikiant geresnę informaciją vartotojams apie jų teises, ypač informaciją dėl atšaukimo ir dėl galimybių pateikti skundą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad elektroninė prekyba yra svarbus neelektroninės prekybos papildymas ir kad reikia imtis atitinkamų veiksmų, kad būtų išnaudotas visas jos potencialas, įskaitant geresnes galimybes naudotis internetu atokiausiose Europos Sąjungos vietovėse; ragina Komisiją į rengiamą komunikatą dėl elektroninės prekybos įtraukti pasitikėjimo didinimo priemones, ypač supaprastinant tarpvalstybinę domenų registraciją, gerinant mokėjimo internetu saugumą ir sudarant sąlygas tarpvalstybiniam skolų išieškojimui, taip pat teikiant geresnę informaciją vartotojams apie jų teises, ypač informaciją dėl atšaukimo ir dėl galimybių pateikti skundą;

| 24. | apgailestauja, kad esama daugelio prekybininkų laisvės steigtis visoje ES kliūčių; yra ypač susirūpinęs dėl tam tikrų nacionalinių prekybos ir mokesčių įstatymų, kurie de facto turi diskriminacinį poveikį užsienio prekybininkams; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad esama daugelio prekybininkų laisvės steigtis visoje ES kliūčių; yra ypač susirūpinęs dėl tam tikrų nacionalinių prekybos ir mokesčių įstatymų, kurie de facto turi diskriminacinį poveikį užsienio prekybininkams;

| 25. | ragina Komisiją laikytis tvirtesnės pozicijos bet kurios valstybės narės, kuri pažeidžia vidaus rinkos principus, atžvilgiu, paspartinti pažeidimų nagrinėjimo procedūras taikant greitąjį metodą ir kasmet atsiskaityti Parlamentui apie išspręstas prekybos ir platinimo sektoriaus bylas; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją laikytis tvirtesnės pozicijos bet kurios valstybės narės, kuri pažeidžia vidaus rinkos principus, atžvilgiu, paspartinti pažeidimų nagrinėjimo procedūras taikant greitąjį metodą ir kasmet atsiskaityti Parlamentui apie išspręstas prekybos ir platinimo sektoriaus bylas;

Sutartinės ir komercinės praktikos klausimų sprendimas verslo santykiuose

| 26. | dar kartą pabrėžia, kad laisva ir sąžininga konkurencija, laisvė sudaryti sutartis ir tinkamas veiksmingas atitinkamų teisės aktų įgyvendinimas yra itin svarbūs, kad gerai veiktų prekybos ir platinimo rinka; |
| --- | --- |

26.

dar kartą pabrėžia, kad laisva ir sąžininga konkurencija, laisvė sudaryti sutartis ir tinkamas veiksmingas atitinkamų teisės aktų įgyvendinimas yra itin svarbūs, kad gerai veiktų prekybos ir platinimo rinka;

| 27. | pripažįsta, kad įmonių įtaka rinkoje yra skirtinga, kad jų veikla turi būti ekonomiškai pagrįsta ir kad ES reikia ekonomikos pirmūnų, kad ji galėtų konkuruoti pasauliniu mastu; |
| --- | --- |

27.

pripažįsta, kad įmonių įtaka rinkoje yra skirtinga, kad jų veikla turi būti ekonomiškai pagrįsta ir kad ES reikia ekonomikos pirmūnų, kad ji galėtų konkuruoti pasauliniu mastu;

| 28. | tačiau pažymi, kad plačiai paplitęs susirūpinimas dėl to, kad rinkoje dominuoja kai kurie veikėjai, kurie, manoma, silpnesniems tiekėjams ir mažmeniniams prekybininkams taiko nesąžiningas sąlygas, pvz., nepagrįstas pasirinktinio paskirstymo priemones, ribojamąją praktiką, geografinę segmentaciją, kainų kontrolę ir išbraukimą iš prekybos sąrašų be įspėjimo, taip iškraipydami konkurenciją; pabrėžia, kad tokia veikla veikia visą prekybos ir platinimo tiekimo grandinę; smerkia tokią veiklą, kuri iškraipo tikrąją laisvę sudaryti sutartis ir naudojasi tuo, kad ekonominių subjektų galios nevienodos; pabrėžia, kad geresnis visų subjektų, ypač MVĮ ir mažų pirminių gamintojų, informavimas apie jų sutartines teises padėtų užkirsti kelią šioms praktikoms; |
| --- | --- |

28.

tačiau pažymi, kad plačiai paplitęs susirūpinimas dėl to, kad rinkoje dominuoja kai kurie veikėjai, kurie, manoma, silpnesniems tiekėjams ir mažmeniniams prekybininkams taiko nesąžiningas sąlygas, pvz., nepagrįstas pasirinktinio paskirstymo priemones, ribojamąją praktiką, geografinę segmentaciją, kainų kontrolę ir išbraukimą iš prekybos sąrašų be įspėjimo, taip iškraipydami konkurenciją; pabrėžia, kad tokia veikla veikia visą prekybos ir platinimo tiekimo grandinę; smerkia tokią veiklą, kuri iškraipo tikrąją laisvę sudaryti sutartis ir naudojasi tuo, kad ekonominių subjektų galios nevienodos; pabrėžia, kad geresnis visų subjektų, ypač MVĮ ir mažų pirminių gamintojų, informavimas apie jų sutartines teises padėtų užkirsti kelią šioms praktikoms;

| 29. | pripažįsta, kad frančizė yra geras būdas nepriklausomiems mažmeniniams prekybininkams išsilaikyti labai konkurencingoje aplinkoje; susirūpinęs pažymi, kad sutarčių, pagal kurias prekybininkai gali tapti frančizės šalimis, sąlygos tampa vis griežtesnės; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad frančizė yra geras būdas nepriklausomiems mažmeniniams prekybininkams išsilaikyti labai konkurencingoje aplinkoje; susirūpinęs pažymi, kad sutarčių, pagal kurias prekybininkai gali tapti frančizės šalimis, sąlygos tampa vis griežtesnės;

| 30. | pažymi, kad privatūs prekių ženklai turi būti kuriami taip, kad didintų vartotojų pasirinkimo galimybes, ypač dėl skaidrumo, informacijos kokybės ir įvairovės, ir sudarytų galimybes MVĮ plėstis; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad privatūs prekių ženklai turi būti kuriami taip, kad didintų vartotojų pasirinkimo galimybes, ypač dėl skaidrumo, informacijos kokybės ir įvairovės, ir sudarytų galimybes MVĮ plėstis;

| 31. | mano, kad „parazitinis kopijavimas“, kurį gali lemti dvigubas prekybininko – ir kaip prekių ženklų gamintojų kliento, ir kaip jų konkurento – vaidmuo, yra nepriimtina veikla ir ši problema turi būti nedelsiant sprendžiama; pritaria tyrimui, kurį užsakė Komisija ir kuriuo siekiama išsiaiškinti, koks teisinis pagrindas, susijęs su komercinėmis paslaptimis ir „parazitiniu kopijavimu“, galioja 27 ES valstybėse narėse ir kokios praktikos jose laikomasi; |
| --- | --- |

31.

mano, kad „parazitinis kopijavimas“, kurį gali lemti dvigubas prekybininko – ir kaip prekių ženklų gamintojų kliento, ir kaip jų konkurento – vaidmuo, yra nepriimtina veikla ir ši problema turi būti nedelsiant sprendžiama; pritaria tyrimui, kurį užsakė Komisija ir kuriuo siekiama išsiaiškinti, koks teisinis pagrindas, susijęs su komercinėmis paslaptimis ir „parazitiniu kopijavimu“, galioja 27 ES valstybėse narėse ir kokios praktikos jose laikomasi;

| 32. | pabrėžia, kad prekybos ir platinimo tiekimo grandinėje reikia užtikrinti darnesnius santykius ir skaidrumą; pabrėžia, kad nuo konfrontacijos reikia pereiti prie faktais grindžiamo dialogo, kad būtų galima atkurti pasitikėjimą ir sudaryti sąlygas sąžiningesnėms deryboms ir visiems užtikrinti vienodas galimybes, taip sudarant sąlygas visiems tiekimo grandinės ekonominiams subjektams turėti naudos iš jų produktų pridėtinės vertės ir pasinaudoti visa bendrosios rinkos teikiama nauda; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad prekybos ir platinimo tiekimo grandinėje reikia užtikrinti darnesnius santykius ir skaidrumą; pabrėžia, kad nuo konfrontacijos reikia pereiti prie faktais grindžiamo dialogo, kad būtų galima atkurti pasitikėjimą ir sudaryti sąlygas sąžiningesnėms deryboms ir visiems užtikrinti vienodas galimybes, taip sudarant sąlygas visiems tiekimo grandinės ekonominiams subjektams turėti naudos iš jų produktų pridėtinės vertės ir pasinaudoti visa bendrosios rinkos teikiama nauda;

| 33. | ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai ir nuosekliai taikyti konkurencijos teisę ir, kai taikytina nacionaliniu mastu, nesąžiningos konkurencijos ir antimonopolinę teisę; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai ir nuosekliai taikyti konkurencijos teisę ir, kai taikytina nacionaliniu mastu, nesąžiningos konkurencijos ir antimonopolinę teisę;

| 34. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tinkamą konkurencijos taisyklių įgyvendinimą ir neleisti piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi, visų pirma reikia stiprinti vietines konkurencijos priežiūros institucijas ir užtikrinti nepertraukiamą ir nenutrūkstamą šių institucijų ir Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato ryšį; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tinkamą konkurencijos taisyklių įgyvendinimą ir neleisti piktnaudžiauti dominuojančia padėtimi, visų pirma reikia stiprinti vietines konkurencijos priežiūros institucijas ir užtikrinti nepertraukiamą ir nenutrūkstamą šių institucijų ir Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato ryšį;

| 35. | remia aukšto lygio forumo dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės ekspertų grupės verslo įmonių sutarčių sudarymo praktikos klausimais kokybišką darbą, ypač siekiant apibrėžti, išvardyti ir įvertinti tai, kas yra akivaizdžiai nesąžininga komercinė praktika, remiantis duomenimis ir konkrečiais pavyzdžiais; ragina aktyviai remti iniciatyvą pradėti šalių dialogą šiuo klausimu; susirūpinęs dėl to, kad Europos Parlamentas oficialiai nedalyvauja ekspertų grupės ir aukšto lygio forumo darbe; mano, kad Parlamentas turėtų skubiai spręsti šį klausimą ir aktyviai dalyvauti forumo darbe; |
| --- | --- |

35.

remia aukšto lygio forumo dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės ekspertų grupės verslo įmonių sutarčių sudarymo praktikos klausimais kokybišką darbą, ypač siekiant apibrėžti, išvardyti ir įvertinti tai, kas yra akivaizdžiai nesąžininga komercinė praktika, remiantis duomenimis ir konkrečiais pavyzdžiais; ragina aktyviai remti iniciatyvą pradėti šalių dialogą šiuo klausimu; susirūpinęs dėl to, kad Europos Parlamentas oficialiai nedalyvauja ekspertų grupės ir aukšto lygio forumo darbe; mano, kad Parlamentas turėtų skubiai spręsti šį klausimą ir aktyviai dalyvauti forumo darbe;

| 36. | remia suinteresuotųjų subjektų išreikštą būtinybę laikytis platesnio bei horizontalaus požiūrio ir išplėsti taikymo sritį už žemės ūkio ir maisto pramonės ribų; prašo Komisiją ir verslo įmonių federacijas, remiantis ekspertų grupės vykdomu darbu, išnagrinėti galimybes sukurti naują atvirą forumą, skirtą prekybos ir platinimo sektoriui apskritai; |
| --- | --- |

36.

remia suinteresuotųjų subjektų išreikštą būtinybę laikytis platesnio bei horizontalaus požiūrio ir išplėsti taikymo sritį už žemės ūkio ir maisto pramonės ribų; prašo Komisiją ir verslo įmonių federacijas, remiantis ekspertų grupės vykdomu darbu, išnagrinėti galimybes sukurti naują atvirą forumą, skirtą prekybos ir platinimo sektoriui apskritai;

| 37. | tuo pačiu stipriai palaiko prekybininkų ir tiekėjų federacijų vykdomą darbą siekiant pradėti neformalų dialogą ir sukurti konsultavimo priemones konkurencijos teisės srityje; palankiai vertina jų savanorišką iniciatyvą susitarti dėl pareiškimo dėl bendrų geros prekybos praktikos visoje prekybos ir platinimo tiekimo grandinėje principų; |
| --- | --- |

37.

tuo pačiu stipriai palaiko prekybininkų ir tiekėjų federacijų vykdomą darbą siekiant pradėti neformalų dialogą ir sukurti konsultavimo priemones konkurencijos teisės srityje; palankiai vertina jų savanorišką iniciatyvą susitarti dėl pareiškimo dėl bendrų geros prekybos praktikos visoje prekybos ir platinimo tiekimo grandinėje principų;

| 38. | be to, palankiai vertina Komisijos parengtą Europos maisto produktų kainų stebėjimo priemonę ir panašias iniciatyvas, kurių ėmėsi valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad maisto tiekimo grandinėje būtų gaunamos sąžiningos pajamas, analizuojant visų maisto tiekimo grandinės grandžių sąnaudas, procesus, pridėtinę vertę, apimtis, kainas ir maržas; |
| --- | --- |

38.

be to, palankiai vertina Komisijos parengtą Europos maisto produktų kainų stebėjimo priemonę ir panašias iniciatyvas, kurių ėmėsi valstybės narės, siekdamos užtikrinti, kad maisto tiekimo grandinėje būtų gaunamos sąžiningos pajamas, analizuojant visų maisto tiekimo grandinės grandžių sąnaudas, procesus, pridėtinę vertę, apimtis, kainas ir maržas;

| 39. | susirūpinęs pažymi, kad dėl ekonominės priklausomybės ir baimės netekti verslo nėra visapusiškai naudojamasi esamomis teisinėmis priemonėmis ir tai ypač pasakytina apie MVĮ, kurios galėtų jomis naudotis gindamos savo teises; ragina Komisiją, valstybes nares ir verslo įmonių federacijas nustatyti, kaip būtų galima atkurti pasitikėjimą ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teismų sistemomis, įskaitant galimybę teikti anoniminius skundus ir šios srities ES ombudsmeno tarnybos įsteigimą; be to, yra įsitikinęs, kad reikia toliau vystyti konceptualią sistemą siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vertikaliuosiuose, ir horizontaliuosiuose verslo santykiuose, taip sudarant tikrai vienodas galimybes įmonėms; |
| --- | --- |

39.

susirūpinęs pažymi, kad dėl ekonominės priklausomybės ir baimės netekti verslo nėra visapusiškai naudojamasi esamomis teisinėmis priemonėmis ir tai ypač pasakytina apie MVĮ, kurios galėtų jomis naudotis gindamos savo teises; ragina Komisiją, valstybes nares ir verslo įmonių federacijas nustatyti, kaip būtų galima atkurti pasitikėjimą ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teismų sistemomis, įskaitant galimybę teikti anoniminius skundus ir šios srities ES ombudsmeno tarnybos įsteigimą; be to, yra įsitikinęs, kad reikia toliau vystyti konceptualią sistemą siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vertikaliuosiuose, ir horizontaliuosiuose verslo santykiuose, taip sudarant tikrai vienodas galimybes įmonėms;

| 40. | ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos paskelbti komunikatą, kuriame būtų išnagrinėti nacionaliniai įstatymai ir esamos priemonės, taikomos komercinės praktikos ir sutartinių santykių srityje, ir nuodugniai įvertinti, ar šios taisyklės tinkamai taikomos ir ar reikia imtis tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos paskelbti komunikatą, kuriame būtų išnagrinėti nacionaliniai įstatymai ir esamos priemonės, taikomos komercinės praktikos ir sutartinių santykių srityje, ir nuodugniai įvertinti, ar šios taisyklės tinkamai taikomos ir ar reikia imtis tolesnių veiksmų;

| 41. | mano, kad užuot siūlius naujus teisės aktus reikėtų išnagrinėti alternatyvius ir neformalius ginčų sprendimo ir žalos atlyginimo mechanizmus ir įvertinti jų veiksmingumą, nes jie gali tapti mažmenininkų ginčų sprendimo priemonėmis; ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti priemones dėl alternatyvaus ginčų sprendimo siekiant sustiprinti vartotojų ir įmonių pasitikėjimą; |
| --- | --- |

41.

mano, kad užuot siūlius naujus teisės aktus reikėtų išnagrinėti alternatyvius ir neformalius ginčų sprendimo ir žalos atlyginimo mechanizmus ir įvertinti jų veiksmingumą, nes jie gali tapti mažmenininkų ginčų sprendimo priemonėmis; ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pasiūlyti priemones dėl alternatyvaus ginčų sprendimo siekiant sustiprinti vartotojų ir įmonių pasitikėjimą;

| 42. | ragina Komisiją ir prekybos ir platinimo tiekimo grandinės subjektus kasmet teikti Parlamentui ataskaitas apie esamose grupėse ir neformalaus dialogo mechanizmuose pasiektą pažangą; siūlo rezultatus aptarti kasmet rengiamose apskritojo stalo diskusijose prekybos ir platinimo rinkos klausimais, kurias organizuotų Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją ir prekybos ir platinimo tiekimo grandinės subjektus kasmet teikti Parlamentui ataskaitas apie esamose grupėse ir neformalaus dialogo mechanizmuose pasiektą pažangą; siūlo rezultatus aptarti kasmet rengiamose apskritojo stalo diskusijose prekybos ir platinimo rinkos klausimais, kurias organizuotų Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas;

Efektyvumo didinimas ir tvarus vartojimas: inovacinė veikla

| 43. | pabrėžia prekybos ir platinimo sektoriaus atsakomybę dėl tvarumo; pritaria tam, kad prekybininkai ir tiekėjai pirmauja aplinkosauginės atsakomybės srityje, ypač atsižvelgiant į atliekas, energijos vartojimą, transportą ir CO2 mažinimą; remia įsipareigojimus, kuriuos prekybininkai jau prisiėmė siekdami tvaraus vartojimo, bet mano, kad reikia tolesnių pastangų; mano, kad įmonių atsakomybės dalyje didesnį dėmesį reikia skirti socialiniams ir aplinkos klausimams; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia prekybos ir platinimo sektoriaus atsakomybę dėl tvarumo; pritaria tam, kad prekybininkai ir tiekėjai pirmauja aplinkosauginės atsakomybės srityje, ypač atsižvelgiant į atliekas, energijos vartojimą, transportą ir CO2 mažinimą; remia įsipareigojimus, kuriuos prekybininkai jau prisiėmė siekdami tvaraus vartojimo, bet mano, kad reikia tolesnių pastangų; mano, kad įmonių atsakomybės dalyje didesnį dėmesį reikia skirti socialiniams ir aplinkos klausimams;

| 44. | pabrėžia, kad prekybininkai ir tiekėjai yra inovacijų, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos varomoji jėga; pabrėžia, kad visas sektorius turi ir toliau siekti daugiau investuoti į novatoriškas technologijas ir praktikas siekdamas toliau gerinti visos teikimo grandinės konkurencingumą, įskaitant logistiką ir transportą, energijos vartojimo efektyvumą, pakavimą, atliekų šalinimą ir gaminių perdirbimą, ir keistis gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad prekybininkai ir tiekėjai yra inovacijų, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos varomoji jėga; pabrėžia, kad visas sektorius turi ir toliau siekti daugiau investuoti į novatoriškas technologijas ir praktikas siekdamas toliau gerinti visos teikimo grandinės konkurencingumą, įskaitant logistiką ir transportą, energijos vartojimo efektyvumą, pakavimą, atliekų šalinimą ir gaminių perdirbimą, ir keistis gerąja patirtimi;

| 45. | ragina Komisiją parengti bendrą vertinimo ir ženklinimo sistemą, kaip nurodyta rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą, pagrindžiant ją visu produkto gyvavimo ciklu, siekiant supaprastinti, suderinti ir panaikinti susiskaidymo sąnaudas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją parengti bendrą vertinimo ir ženklinimo sistemą, kaip nurodyta rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą, pagrindžiant ją visu produkto gyvavimo ciklu, siekiant supaprastinti, suderinti ir panaikinti susiskaidymo sąnaudas;

| 46. | ragina suinteresuotuosius subjektus imtis tolesnių iniciatyvų, susijusių su maisto atliekų problema; |
| --- | --- |

46.

ragina suinteresuotuosius subjektus imtis tolesnių iniciatyvų, susijusių su maisto atliekų problema;

| 47. | palankiai vertina asociacijos „Eurocommerce“ ir Europos regiono tarptautinio profesinių sąjungų tinklo (Union Network International – Europa, UNI-Europa) bendrą susitarimą, kuris rodo, kad prekybos sektoriuje gerai veikia socialinis dialogas; pripažįsta, kad reikia dirbti toliau siekiant padidinti vartotojų informuotumą prekybininkų socialinės atsakomybės klausimu, suderinti investicijas į naująsias technologijas su žmogiškuoju kapitalu, ypač ugdant kompetenciją, ir kovoti su neoficialia ekonomika; |
| --- | --- |

47.

palankiai vertina asociacijos „Eurocommerce“ ir Europos regiono tarptautinio profesinių sąjungų tinklo (Union Network International – Europa, UNI-Europa) bendrą susitarimą, kuris rodo, kad prekybos sektoriuje gerai veikia socialinis dialogas; pripažįsta, kad reikia dirbti toliau siekiant padidinti vartotojų informuotumą prekybininkų socialinės atsakomybės klausimu, suderinti investicijas į naująsias technologijas su žmogiškuoju kapitalu, ypač ugdant kompetenciją, ir kovoti su neoficialia ekonomika;

| 48. | dar kartą primena dėl tinkamo galiojančių socialinės ir užimtumo srities teisės aktų įgyvendinimo; apgailestauja dėl aukštas nelegalaus darbo lygio, kuris susijęs su dideliu mokesčių slėpimu ir kuris trukdo sudaryti vienodas sąlygas prekybininkams vidaus rinkoj; |
| --- | --- |

48.

dar kartą primena dėl tinkamo galiojančių socialinės ir užimtumo srities teisės aktų įgyvendinimo; apgailestauja dėl aukštas nelegalaus darbo lygio, kuris susijęs su dideliu mokesčių slėpimu ir kuris trukdo sudaryti vienodas sąlygas prekybininkams vidaus rinkoj;

| 49. | nurodo, kad vienos iš pagrindinių šio sektoriaus problemų yra darbo sąlygų gerinimas, kova su neoficialia ekonomika ir užimtumo lygio bei konkurencingumo išsaugojimas geriau derinant prekybininkų reikmes su darbuotojų kvalifikacija; todėl pabrėžia būtinybę investuoti į mokymą ir pasitikėjimo stiprinimą, nes tai šiam sektoriui padėtų greitai prisitaikyti prie naujų technologijų; |
| --- | --- |

49.

nurodo, kad vienos iš pagrindinių šio sektoriaus problemų yra darbo sąlygų gerinimas, kova su neoficialia ekonomika ir užimtumo lygio bei konkurencingumo išsaugojimas geriau derinant prekybininkų reikmes su darbuotojų kvalifikacija; todėl pabrėžia būtinybę investuoti į mokymą ir pasitikėjimo stiprinimą, nes tai šiam sektoriui padėtų greitai prisitaikyti prie naujų technologijų;

Tolesnė veikla

| 50. | ragina Komisiją, konsultuojantis su prekybos ir platinimo sektoriumi, parengti išsamų Europos veiksmų planą prekybos ir platinimo srityje, kad būtų nustatyta pasiekimais grindžiama į neišspręstas problemas orientuota strategija, kurioje būtų pateiktos su atskirais sektoriais susijusios rekomendacijos; džiaugiasi tuo, kad Parlamentas savo rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą parėmė šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją, konsultuojantis su prekybos ir platinimo sektoriumi, parengti išsamų Europos veiksmų planą prekybos ir platinimo srityje, kad būtų nustatyta pasiekimais grindžiama į neišspręstas problemas orientuota strategija, kurioje būtų pateiktos su atskirais sektoriais susijusios rekomendacijos; džiaugiasi tuo, kad Parlamentas savo rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos siekiant skatinti verslą ir augimą parėmė šią iniciatyvą;

| 51. | pabrėžia, kad į šį veiksmų planą turėtų būti įtrauktos Komisijos jau parengtos iniciatyvos, skirtos tokiems prioritetams, kaip aukšto lygio forumas dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės, išnagrinėti, iniciatyvos dėl gamtinių išteklių strategijos ir atitinkami Bendrosios rinkos akto pasiūlymai; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad į šį veiksmų planą turėtų būti įtrauktos Komisijos jau parengtos iniciatyvos, skirtos tokiems prioritetams, kaip aukšto lygio forumas dėl veiksmingesnės Europos maisto produktų tiekimo grandinės, išnagrinėti, iniciatyvos dėl gamtinių išteklių strategijos ir atitinkami Bendrosios rinkos akto pasiūlymai;

| 52. | siūlo per pirmąsias apskritojo stalo diskusijas prekybos ir platinimo rinkos klausimais būtų pristatyti ir aptarti tolesni veiksmai, įsikaitant visų dalyvių dialogo pažangą, kuriuos reikėtų vykdyti po veiksmų plane siūlomų veiksmų; |
| --- | --- |

52.

siūlo per pirmąsias apskritojo stalo diskusijas prekybos ir platinimo rinkos klausimais būtų pristatyti ir aptarti tolesni veiksmai, įsikaitant visų dalyvių dialogo pažangą, kuriuos reikėtų vykdyti po veiksmų plane siūlomų veiksmų;

| 53. | tikisi, kad tolesnis visos mažmeninės tiekimo grandinės pirkimo ir pardavimo procesų – nuo rinkos tyrimo ir gaminio rinkodaros iki tiekėjų santykių, logistikos, atsargų valdymo, taip pat nekokybiškų prekių tvarkymo ir vartotojų skundų bei klientų aptarnavimo – optimizavimas pagerins mažmeninio sektoriaus konkurencingumą, sumažins kainas vartotojams ir pagerins paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

53.

tikisi, kad tolesnis visos mažmeninės tiekimo grandinės pirkimo ir pardavimo procesų – nuo rinkos tyrimo ir gaminio rinkodaros iki tiekėjų santykių, logistikos, atsargų valdymo, taip pat nekokybiškų prekių tvarkymo ir vartotojų skundų bei klientų aptarnavimo – optimizavimas pagerins mažmeninio sektoriaus konkurencingumą, sumažins kainas vartotojams ir pagerins paslaugų kokybę;

| 54. | ragina prekybininkus ir platintojus aktyviai įsitraukti į atvirą, konstruktyvų ir nenutrūkstamą dialogą, kad būtų galima pasiekti pragmatiškų sprendimų; ragina valstybes nares ir ES institucijas aktyviai remti šį procesą; |
| --- | --- |

54.

ragina prekybininkus ir platintojus aktyviai įsitraukti į atvirą, konstruktyvų ir nenutrūkstamą dialogą, kad būtų galima pasiekti pragmatiškų sprendimų; ragina valstybes nares ir ES institucijas aktyviai remti šį procesą;

*

* *

| 55. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

55.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 48, 2011 2 23, p. 1.

(2)  OL L 218, 2008 8 13, p. 21.

(3)  OL L 218, 2008 8 13, p. 30.

(4)  OL L 218, 2008 8 13, p. 82.

(5)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0293.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0144.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0146.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0145.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0384.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0320.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0302.

(13)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 84.

(14)  OL C 349E, 2010 12 22, p. 1.

(15)  OL C 349E, 2010 12 22, p. 25.

(16)  OL C 349E, 2010 12 22, p. 10.

(17)  OL C 184E, 2009 8 6, p. 23.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/17

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisPersvarstyta Vengrijos Konstitucija

P7_TA(2011)0315

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos

2013/C 33 E/03

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), kuriuose reglamentuojamas pagrindinių teisių paisymas, populiarinimas ir apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3, 4, 6 ir 7 straipsnius, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 49, 56, 114, 167 ir 258 straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), kuriuose reglamentuojamas pagrindinių teisių paisymas, populiarinimas ir apsauga,

| — | atsižvelgdamas į Vengrijos pagrindinį įstatymą, kurį 2011 m. balandžio 18 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kuris įsigalios 2012 m. sausio 1 d. (toliau – naujoji konstitucija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vengrijos pagrindinį įstatymą, kurį 2011 m. balandžio 18 d. priėmė Vengrijos Respublikos Nacionalinė Asamblėja ir kuris įsigalios 2012 m. sausio 1 d. (toliau – naujoji konstitucija),

| — | atsižvelgdamas į Europos komisijos „Demokratija per teisę“ (Venecijos komisijos) nuomonę CDL(2011)016 dėl naujos Vengrijos Konstitucijos ir nuomonę Nr. CDL(2011)001 dėl trijų teisinių klausimų, kylančių rengiant naują Vengrijos Konstituciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos komisijos „Demokratija per teisę“ (Venecijos komisijos) nuomonę CDL(2011)016 dėl naujos Vengrijos Konstitucijos ir nuomonę Nr. CDL(2011)001 dėl trijų teisinių klausimų, kylančių rengiant naują Vengrijos Konstituciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2011 m. sausio 25 d. parengtą pasiūlymą dėl rezoliucijos Nr. 12490 „Didelis nuosmukis teisinės valstybės ir žmogaus teisių srityse Vengrijoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 2011 m. sausio 25 d. parengtą pasiūlymą dėl rezoliucijos Nr. 12490 „Didelis nuosmukis teisinės valstybės ir žmogaus teisių srityse Vengrijoje“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą Nr. 30141 (H. Schalk ir J. Kopf prieš Austriją), ypač į obiter dicta, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą Nr. 30141 (H. Schalk ir J. Kopf prieš Austriją), ypač į obiter dicta,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento parengtus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, dėl naujos Vengrijos Konstitucijos, taip pat į Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos ir 2011 m. birželio 8 d. vykusias diskusijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento parengtus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, dėl naujos Vengrijos Konstitucijos, taip pat į Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl persvarstytos Vengrijos Konstitucijos ir 2011 m. birželio 8 d. vykusias diskusijas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama tokiomis vertybėmis kaip demokratija ir teisinė valstybė, kaip numatyta ES sutarties 2 straipsnyje, visapusišku žmogaus teisių ir laisvių paisymu, kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, ir minėtųjų teisių teisinės reikšmės pripažinimu, kurį patvirtina būsimas ES prisijungimas prie EŽTK, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga yra grindžiama tokiomis vertybėmis kaip demokratija ir teisinė valstybė, kaip numatyta ES sutarties 2 straipsnyje, visapusišku žmogaus teisių ir laisvių paisymu, kaip įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, ir minėtųjų teisių teisinės reikšmės pripažinimu, kurį patvirtina būsimas ES prisijungimas prie EŽTK,

| B. | kadangi Vengrija pasirašė EŽTK, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir kitus tarptautinius teisės aktus, pagal kuriuos ji privalo laikytis valdžių atskyrimo, valdžių pusiausvyros ir demokratijos bei žmogaus teisių populiarinimo principų ir juos taikyti, |
| --- | --- |

B.

kadangi Vengrija pasirašė EŽTK, Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir kitus tarptautinius teisės aktus, pagal kuriuos ji privalo laikytis valdžių atskyrimo, valdžių pusiausvyros ir demokratijos bei žmogaus teisių populiarinimo principų ir juos taikyti,

| C. | kadangi, kai naujos konstitucijos rengimas ir priėmimas priklauso valstybių narių kompetencijai, esamos ir stojančios valstybės narės ir ES privalo užtikrinti, kad konstitucijos turinys ir procedūra atitiktų ES vertybes, Pagrindinių teisių chartiją ir EŽTK ir kad priimtų konstitucijų turinys ir principai neprieštarautų minėtosioms vertybėms ir teisės aktams; kadangi šį faktą aiškiai patvirtina tai, jog kai kurios dabartinės ES valstybės narės privalėjo persvarstyti savo konstitucijas ir iš dalies jas pakeisti, kad galėtų įstoti į ES, arba pritaikyti savo konstitucijas prie vėlesnių Sutarčių reikalavimų, ypač Europos Komisijos prašymu, |
| --- | --- |

C.

kadangi, kai naujos konstitucijos rengimas ir priėmimas priklauso valstybių narių kompetencijai, esamos ir stojančios valstybės narės ir ES privalo užtikrinti, kad konstitucijos turinys ir procedūra atitiktų ES vertybes, Pagrindinių teisių chartiją ir EŽTK ir kad priimtų konstitucijų turinys ir principai neprieštarautų minėtosioms vertybėms ir teisės aktams; kadangi šį faktą aiškiai patvirtina tai, jog kai kurios dabartinės ES valstybės narės privalėjo persvarstyti savo konstitucijas ir iš dalies jas pakeisti, kad galėtų įstoti į ES, arba pritaikyti savo konstitucijas prie vėlesnių Sutarčių reikalavimų, ypač Europos Komisijos prašymu,

| D. | kadangi konstitucijos rengimo procese trūko skaidrumo ir naujoji konstitucija buvo parengta ir priimta per labai trumpą laiką, todėl neliko pakankamai laiko išsamioms ir esminėms viešosioms diskusijoms apie konstitucijos projektą, ir kadangi sėkminga ir teisėta konstitucija turėtų būti grindžiama kuo platesniu bendru sutarimu, |
| --- | --- |

D.

kadangi konstitucijos rengimo procese trūko skaidrumo ir naujoji konstitucija buvo parengta ir priimta per labai trumpą laiką, todėl neliko pakankamai laiko išsamioms ir esminėms viešosioms diskusijoms apie konstitucijos projektą, ir kadangi sėkminga ir teisėta konstitucija turėtų būti grindžiama kuo platesniu bendru sutarimu,

| E. | kadangi Konstituciją plačiai kritikavo nacionalinės, Europos ir tarptautinės NVO ir kitos organizacijos, Venecijos komisija ir valstybių narių vyriausybių atstovai ir kadangi ji buvo priimta tik valdančiosioms partijoms priklausantiems parlamento nariams nubalsavus, vadinasi, nebuvo pasiekta jokio politinio ir visuomenės bendro sutarimo, |
| --- | --- |

E.

kadangi Konstituciją plačiai kritikavo nacionalinės, Europos ir tarptautinės NVO ir kitos organizacijos, Venecijos komisija ir valstybių narių vyriausybių atstovai ir kadangi ji buvo priimta tik valdančiosioms partijoms priklausantiems parlamento nariams nubalsavus, vadinasi, nebuvo pasiekta jokio politinio ir visuomenės bendro sutarimo,

| F. | kadangi Europos Parlamentas pritaria Venecijos komisijos išreikštam susirūpinimui, ypač dėl konstitucijos priėmimo proceso skaidrumo, atvirumo ir visapusiškumo ir jo trukmės ir dėl susilpnėjusios valdžios pusiausvyros, ypač nuostatų, kuriomis reglamentuojamas Konstitucinis Teismas, kiti teismai ir teisėjai, nes dėl šių nuostatų gali iškilti pavojus Vengrijos teisminių institucijų nepriklausomumui, |
| --- | --- |

F.

kadangi Europos Parlamentas pritaria Venecijos komisijos išreikštam susirūpinimui, ypač dėl konstitucijos priėmimo proceso skaidrumo, atvirumo ir visapusiškumo ir jo trukmės ir dėl susilpnėjusios valdžios pusiausvyros, ypač nuostatų, kuriomis reglamentuojamas Konstitucinis Teismas, kiti teismai ir teisėjai, nes dėl šių nuostatų gali iškilti pavojus Vengrijos teisminių institucijų nepriklausomumui,

| G. | kadangi naujojoje konstitucijoje nėra aiškiai įtvirtinami kai kurie principai, kurių Vengrija dėl teisiškai privalomų savo tarptautinių įsipareigojimų privalo paisyti ir kuriuos privalo skatinti, tokie kaip mirties bausmės ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos be galimybės suimtųjų paleisti tam tikromis sąlygomis prieš laiką uždraudimas, diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos uždraudimas ir pagrindinių teisių taikymo sustabdymas arba apribojimas pagal specialius dekretus, |
| --- | --- |

G.

kadangi naujojoje konstitucijoje nėra aiškiai įtvirtinami kai kurie principai, kurių Vengrija dėl teisiškai privalomų savo tarptautinių įsipareigojimų privalo paisyti ir kuriuos privalo skatinti, tokie kaip mirties bausmės ir laisvės atėmimo iki gyvos galvos be galimybės suimtųjų paleisti tam tikromis sąlygomis prieš laiką uždraudimas, diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos uždraudimas ir pagrindinių teisių taikymo sustabdymas arba apribojimas pagal specialius dekretus,

| H. | kadangi dėl naujojoje konstitucijoje įtvirtintų vertybių ir neaiškių formuluočių apibrėžiant pagrindines sąvokas, tokias kaip šeima ir teisė į gyvybę nuo apvaisinimo momento, kyla grėsmė, kad visuomenėje bus diskriminuojami kai kurie asmenys, ypač etninės, religinės ir seksualinės mažumos, nepilnos šeimos, asmenys, įregistravę partnerystę, ir moterys, |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl naujojoje konstitucijoje įtvirtintų vertybių ir neaiškių formuluočių apibrėžiant pagrindines sąvokas, tokias kaip šeima ir teisė į gyvybę nuo apvaisinimo momento, kyla grėsmė, kad visuomenėje bus diskriminuojami kai kurie asmenys, ypač etninės, religinės ir seksualinės mažumos, nepilnos šeimos, asmenys, įregistravę partnerystę, ir moterys,

| I. | kadangi dėl neaiškiai suformuluotos preambulės, ypač tų dalių, kuriose įtvirtinama valstybės pareiga pasirūpinti užsienyje gyvenančiais vengrais, gali būti sukurtas teisinis pagrindas veiksmams, kuriuos kaimyninės šalys laikys kaip kišimąsi į jų vidaus reikalus, o tai gali sukelti įtampą regione, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl neaiškiai suformuluotos preambulės, ypač tų dalių, kuriose įtvirtinama valstybės pareiga pasirūpinti užsienyje gyvenančiais vengrais, gali būti sukurtas teisinis pagrindas veiksmams, kuriuos kaimyninės šalys laikys kaip kišimąsi į jų vidaus reikalus, o tai gali sukelti įtampą regione,

| J. | kadangi naujojoje konstitucijoje įtvirtinta, kad jos preambulė turi teisinę galią, o dėl to gali rastis teisinių ir politinių pasekmių ir teisinio netikrumo, |
| --- | --- |

J.

kadangi naujojoje konstitucijoje įtvirtinta, kad jos preambulė turi teisinę galią, o dėl to gali rastis teisinių ir politinių pasekmių ir teisinio netikrumo,

| K. | kadangi dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į naująją konstituciją gali dubliuotis Vengrijos ir tarptautinių teismų įgaliojimai, kaip pabrėžiama Venecijos komisijos nuomonėje, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į naująją konstituciją gali dubliuotis Vengrijos ir tarptautinių teismų įgaliojimai, kaip pabrėžiama Venecijos komisijos nuomonėje,

| L. | kadangi naujojoje konstitucijoje numatoma plačiai taikyti vadinamuosius konstitucinius įstatymus, kuriuos tvirtinant taip pat reikalinga dviejų trečdalių dauguma ir kuriuose bus reglamentuojama daug klausimų, susijusių su Vengrijos institucine sistema, naudojimusi pagrindinėmis teisėmis ir svarbiais susitarimais visuomenėje; kadangi tai praktiškai reiškia, kad šių įstatymų priėmimas yra naujosios Vengrijos Konstitucijos rengimo proceso dalis, |
| --- | --- |

L.

kadangi naujojoje konstitucijoje numatoma plačiai taikyti vadinamuosius konstitucinius įstatymus, kuriuos tvirtinant taip pat reikalinga dviejų trečdalių dauguma ir kuriuose bus reglamentuojama daug klausimų, susijusių su Vengrijos institucine sistema, naudojimusi pagrindinėmis teisėmis ir svarbiais susitarimais visuomenėje; kadangi tai praktiškai reiškia, kad šių įstatymų priėmimas yra naujosios Vengrijos Konstitucijos rengimo proceso dalis,

| M. | kadangi pagal naująją konstituciją kai kurie klausimai, pvz., šeimos teisės specialieji aspektai ir mokesčių bei pensijų sistemos, kurie paprastai priklauso vyriausybės kompetencijai arba įeina į įprastus įstatymų leidėjo sprendimų priėmimo įgaliojimus, irgi turės būti reguliuojami konstituciniais įstatymais, o tai reiškia, kad būsimi rinkimai nebus tokie reikšmingi ir bus sukurta daugiau galimybių dviejų trečdalių daugumai įtvirtinti savo politinius prioritetus; kadangi priimant specialias ir išsamias taisykles konstituciniais įstatymais gali iškilti pavojus demokratijos principui, |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal naująją konstituciją kai kurie klausimai, pvz., šeimos teisės specialieji aspektai ir mokesčių bei pensijų sistemos, kurie paprastai priklauso vyriausybės kompetencijai arba įeina į įprastus įstatymų leidėjo sprendimų priėmimo įgaliojimus, irgi turės būti reguliuojami konstituciniais įstatymais, o tai reiškia, kad būsimi rinkimai nebus tokie reikšmingi ir bus sukurta daugiau galimybių dviejų trečdalių daugumai įtvirtinti savo politinius prioritetus; kadangi priimant specialias ir išsamias taisykles konstituciniais įstatymais gali iškilti pavojus demokratijos principui,

| N. | kadangi, kaip pabrėžė Venecijos komisija, kultūriniai, religiniai, socialiniai bei ekonominiai ir finansiniai klausimai neturėtų būti įtvirtinami konstituciniuose įstatymuose, |
| --- | --- |

N.

kadangi, kaip pabrėžė Venecijos komisija, kultūriniai, religiniai, socialiniai bei ekonominiai ir finansiniai klausimai neturėtų būti įtvirtinami konstituciniuose įstatymuose,

| O. | kadangi neparlamentinis organas Biudžeto taryba, turinti ribotą demokratinį teisėtumą, turės galių vetuoti Nacionalinės Asamblėjos priimtą bendrą biudžetą ir tokiu atveju valstybės vadovas gali paleisti Nacionalinę Asamblėją, o tai reiškia didelius demokratiškai išrinkto įstatymų leidėjo veiksmų apimties apribojimus; |
| --- | --- |

O.

kadangi neparlamentinis organas Biudžeto taryba, turinti ribotą demokratinį teisėtumą, turės galių vetuoti Nacionalinės Asamblėjos priimtą bendrą biudžetą ir tokiu atveju valstybės vadovas gali paleisti Nacionalinę Asamblėją, o tai reiškia didelius demokratiškai išrinkto įstatymų leidėjo veiksmų apimties apribojimus;

| P. | kadangi veiksmingai veikianti keturių parlamentinių ombudsmenų sistema bus supaprastinta ir liks tik vienas ombudsmenas ir du pavaduotojai, o dėl to gali būti užtikrinama ne tokio pat lygio teisių apsauga ir jų įgaliojimai neapims buvusio ombudsmeno, atsakingo už asmens duomenis ir informacijos laisvę, įgaliojimų; kadangi pastarojo ombudsmeno įgaliojimai bus perduoti institucijai, kurios funkcijos neapibrėžtos, |
| --- | --- |

P.

kadangi veiksmingai veikianti keturių parlamentinių ombudsmenų sistema bus supaprastinta ir liks tik vienas ombudsmenas ir du pavaduotojai, o dėl to gali būti užtikrinama ne tokio pat lygio teisių apsauga ir jų įgaliojimai neapims buvusio ombudsmeno, atsakingo už asmens duomenis ir informacijos laisvę, įgaliojimų; kadangi pastarojo ombudsmeno įgaliojimai bus perduoti institucijai, kurios funkcijos neapibrėžtos,

| Q. | kadangi tuo pačiu metu, kai buvo priimta naujoji konstitucija, Vengrijos vyriausybė ir valdančiosios partijos vykdė daug naujų paskyrimų į aukšto lygio pareigas, pvz., buvo paskirtas naujas generalinis prokuroras, Valstybės audito rūmų pirmininkas, Biudžeto tarybos pirmininkas; kadangi visai neseniai Vengrijos parlamentas išrinko naujojo Vengrijos Konstitucinio Teismo teisėjus, kaip reikalaujama naujojoje konstitucijoje; kadangi skyrimo procedūra ir rinkimas nebuvo pagrįsti bendru politiniu sutarimu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tuo pačiu metu, kai buvo priimta naujoji konstitucija, Vengrijos vyriausybė ir valdančiosios partijos vykdė daug naujų paskyrimų į aukšto lygio pareigas, pvz., buvo paskirtas naujas generalinis prokuroras, Valstybės audito rūmų pirmininkas, Biudžeto tarybos pirmininkas; kadangi visai neseniai Vengrijos parlamentas išrinko naujojo Vengrijos Konstitucinio Teismo teisėjus, kaip reikalaujama naujojoje konstitucijoje; kadangi skyrimo procedūra ir rinkimas nebuvo pagrįsti bendru politiniu sutarimu;

| R. | kadangi naujojoje konstitucijoje nustatomos labai bendros taisyklės, kuriomis reglamentuojama teisminė sistema, ir nėra aišku, ar Aukščiausiasis Teismas (nauju pavadinimu) turės tą patį pirmininką, |
| --- | --- |

R.

kadangi naujojoje konstitucijoje nustatomos labai bendros taisyklės, kuriomis reglamentuojama teisminė sistema, ir nėra aišku, ar Aukščiausiasis Teismas (nauju pavadinimu) turės tą patį pirmininką,

| S. | kadangi Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja nusprendė parengti ataskaitą dėl naujosios Vengrijos Konstitucijos, pasiremdama Venecijos komisijos nuomone, |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja nusprendė parengti ataskaitą dėl naujosios Vengrijos Konstitucijos, pasiremdama Venecijos komisijos nuomone,

| T. | kadangi naujosios konstitucijos rengimas ir priėmimas nebuvo paminėtas valdančiųjų partijų rinkiminėje programoje, |
| --- | --- |

T.

kadangi naujosios konstitucijos rengimas ir priėmimas nebuvo paminėtas valdančiųjų partijų rinkiminėje programoje,

| U. | kadangi Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Ban-Ki Moon pareiškė, kad jis būtų dėkingas, jei Vengrijos vyriausybė paprašytų patarimų ir rekomendacijų šalies viduje ir iš Europos Tarybos ar Jungtinių Tautų, ir mano, kad Vengrija, kaip Europos Sąjungos valstybė narė, turėtų prašyti ES institucijų suteikti jai patarimų ir persvarstyti naująją konstituciją, |
| --- | --- |

U.

kadangi Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius Ban-Ki Moon pareiškė, kad jis būtų dėkingas, jei Vengrijos vyriausybė paprašytų patarimų ir rekomendacijų šalies viduje ir iš Europos Tarybos ar Jungtinių Tautų, ir mano, kad Vengrija, kaip Europos Sąjungos valstybė narė, turėtų prašyti ES institucijų suteikti jai patarimų ir persvarstyti naująją konstituciją,

| 1. | ragina Vengrijos valdžios institucijas spręsti Venecijos komisijos iškeltas problemas ir susirūpinimą keliančius klausimus ir įgyvendinti jos rekomendacijas iš dalies keičiant naująją konstituciją arba priimant būsimus konstitucinius ir paprastus įstatymus, ypač:






  a) | aktyviai siekti bendro sutarimo, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir sudarytos sąlygos tikrai politinei ir socialinei įtraukčiai ir plačioms viešosioms diskusijoms apie būsimą konstitucinių įstatymų, numatytų naujojoje konstitucijoje, rengimą ir priėmimą; |
| --- | --- | --- |

1.

ragina Vengrijos valdžios institucijas spręsti Venecijos komisijos iškeltas problemas ir susirūpinimą keliančius klausimus ir įgyvendinti jos rekomendacijas iš dalies keičiant naująją konstituciją arba priimant būsimus konstitucinius ir paprastus įstatymus, ypač:

a)

aktyviai siekti bendro sutarimo, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir sudarytos sąlygos tikrai politinei ir socialinei įtraukčiai ir plačioms viešosioms diskusijoms apie būsimą konstitucinių įstatymų, numatytų naujojoje konstitucijoje, rengimą ir priėmimą;

| b) | patvirtinti tik pagrindinę ir aiškiai apibrėžtą konstitucinių įstatymų, kuriais reglamentuojamos mokesčių ir pensijų sistemos, šeimos politikos klausimai ir kultūriniai, religiniai ir socialiniai bei ekonominiai klausimai, taikymo sritį ir taip sudaryti galimybes būsimoms vyriausybėms ir demokratiškai išrinktiems įstatymų leidėjams savarankiškai priimti sprendimus dėl šių klausimų; persvarstyti dabartinius Biudžeto tarybos įgaliojimus; |
| --- | --- |

b)

patvirtinti tik pagrindinę ir aiškiai apibrėžtą konstitucinių įstatymų, kuriais reglamentuojamos mokesčių ir pensijų sistemos, šeimos politikos klausimai ir kultūriniai, religiniai ir socialiniai bei ekonominiai klausimai, taikymo sritį ir taip sudaryti galimybes būsimoms vyriausybėms ir demokratiškai išrinktiems įstatymų leidėjams savarankiškai priimti sprendimus dėl šių klausimų; persvarstyti dabartinius Biudžeto tarybos įgaliojimus;

| c) | Konstitucijoje ir jos preambulėje užtikrinti vienodą kiekvieno piliečio, nesvarbu, kokiai religinei, seksualinei, etninei ar kitai socialinei grupei jis priklauso, teisių apsaugą, kaip numatyta Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

Konstitucijoje ir jos preambulėje užtikrinti vienodą kiekvieno piliečio, nesvarbu, kokiai religinei, seksualinei, etninei ar kitai socialinei grupei jis priklauso, teisių apsaugą, kaip numatyta Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnyje;

| d) | Konstitucijoje, taip pat ir jos preambulėje, aiškiai garantuoti, jog Vengrija paisys kitų šalių teritorinio vientisumo siekdama remti užsienyje gyvenančius vengrus; |
| --- | --- |

d)

Konstitucijoje, taip pat ir jos preambulėje, aiškiai garantuoti, jog Vengrija paisys kitų šalių teritorinio vientisumo siekdama remti užsienyje gyvenančius vengrus;

| e) | dar kartą įtvirtinti teisminių institucijų nepriklausomumą: Konstituciniam Teismui vėl suteikti teisę be išimčių persvarstyti su biudžetu susijusius teisės aktus, kaip reikalaujama pagal EŽTT teisę, persvarstyti nuostatą dėl privalomo trumpesnio teisėjų pensinio amžiaus ir aiškiai garantuoti nepriklausomą teisminės sistemos valdymą; |
| --- | --- |

e)

dar kartą įtvirtinti teisminių institucijų nepriklausomumą: Konstituciniam Teismui vėl suteikti teisę be išimčių persvarstyti su biudžetu susijusius teisės aktus, kaip reikalaujama pagal EŽTT teisę, persvarstyti nuostatą dėl privalomo trumpesnio teisėjų pensinio amžiaus ir aiškiai garantuoti nepriklausomą teisminės sistemos valdymą;

| f) | naujoje konstitucijoje aiškiai apsaugoti visas pagrindines pilietines ir socialines teises laikantis Vengrijos tarptautinių įsipareigojimų, uždrausti mirties bausmę, laisvės atėmimą iki gyvos galvos be galimybės suimtųjų paleisti tam tikromis sąlygomis prieš laiką, suteikti pakankamai pagrindinių teisių apsaugos garantijų ir aiškiai įtvirtinti, kad pagrindinės teisės įgyjamos nuo gimimo ir yra besąlyginės; |
| --- | --- |

f)

naujoje konstitucijoje aiškiai apsaugoti visas pagrindines pilietines ir socialines teises laikantis Vengrijos tarptautinių įsipareigojimų, uždrausti mirties bausmę, laisvės atėmimą iki gyvos galvos be galimybės suimtųjų paleisti tam tikromis sąlygomis prieš laiką, suteikti pakankamai pagrindinių teisių apsaugos garantijų ir aiškiai įtvirtinti, kad pagrindinės teisės įgyjamos nuo gimimo ir yra besąlyginės;

| g) | užtikrinti, kad reorganizuojant parlamentinių ombudsmenų sistemą nebūtų siekiama sumažinti dabartines garantijas dėl teisių apsaugos ir skatinimo šalies mažumų pasaugos, asmens duomenų apsaugos ir visuomenei aktualios informacijos skaidrumo srityse, taip pat ir dėl atitinkamų organų, atsakingų už šiuos klausimus, nepriklausomumo; |
| --- | --- |

g)

užtikrinti, kad reorganizuojant parlamentinių ombudsmenų sistemą nebūtų siekiama sumažinti dabartines garantijas dėl teisių apsaugos ir skatinimo šalies mažumų pasaugos, asmens duomenų apsaugos ir visuomenei aktualios informacijos skaidrumo srityse, taip pat ir dėl atitinkamų organų, atsakingų už šiuos klausimus, nepriklausomumo;

| h) | užtikrinti, kad dėl Pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į naująją konstituciją nekiltų problemų aiškinant šalies teismų, naujojo Vengrijos Konstitucinio Teismo ir ES Teisingumo Teismo įgaliojimus ir šių teismų įgaliojimų dubliavimosi problemų; |
| --- | --- |

h)

užtikrinti, kad dėl Pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į naująją konstituciją nekiltų problemų aiškinant šalies teismų, naujojo Vengrijos Konstitucinio Teismo ir ES Teisingumo Teismo įgaliojimus ir šių teismų įgaliojimų dubliavimosi problemų;

| 2. | ragina Komisiją išsamiai persvarstyti ir išanalizuoti naująją konstituciją ir konstitucinius įstatymus, kurie bus ateityje priimami, siekiant patikrinti, ar jie atitinka Bendrijos teisyną, ypač Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ir Sutarčių tekstą bei principus; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją išsamiai persvarstyti ir išanalizuoti naująją konstituciją ir konstitucinius įstatymus, kurie bus ateityje priimami, siekiant patikrinti, ar jie atitinka Bendrijos teisyną, ypač Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ir Sutarčių tekstą bei principus;

| 3. | paveda atitinkamiems komitetams stebėti, kaip sprendžiamas šis klausimas, bendradarbiaujant su Venecijos komisija ir Europos Taryba ir įvertinti, ar rekomendacijos buvo įgyvendintos ir kaip jos buvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

3.

paveda atitinkamiems komitetams stebėti, kaip sprendžiamas šis klausimas, bendradarbiaujant su Venecijos komisija ir Europos Taryba ir įvertinti, ar rekomendacijos buvo įgyvendintos ir kaip jos buvo įgyvendintos;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pagrindinių teisių agentūrai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir JT Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Pagrindinių teisių agentūrai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai ir JT Generaliniam Sekretoriui.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/21

---

2011 m. liepos 5 d., antradienis5-oji sanglaudos ataskaita ir sanglaudos politikos po 2013 m. strategija

P7_TA(2011)0316

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Komisijos penktosios sanglaudos ataskaitos ir sanglaudos politikos strategijos po 2013 m. (2011/2035(INI))

2013/C 33 E/04

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642) (toliau – Išvados), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos išvados. Sanglaudos politikos ateitis“ (COM(2010)0642) (toliau – Išvados),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 9 d. penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities (toliau – Penktoji sanglaudos ataskaita), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 9 d. penktąją ataskaitą dėl ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir sanglaudos politikos ateities (toliau – Penktoji sanglaudos ataskaita),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos III dalies XVIII antraštinę dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos III dalies XVIII antraštinę dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999 (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1081/2006 dėl Europos socialinio fondo ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1784/1999 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1084/2006, įsteigiantį Sanglaudos fondą ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1164/94 (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1084/2006, įsteigiantį Sanglaudos fondą ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1164/94 (5),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1085/2006, nustatantį pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1906/2006, nustatantį įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo Septintosios bendrosios programos veiksmuose ir mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisykles (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl būsimos plėtros įtakos sanglaudos politikos veiksmingumui (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl būsimos plėtros įtakos sanglaudos politikos veiksmingumui (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Žaliosios knygos apie teritorinę sanglaudą ir diskusijų dėl būsimos sanglaudos politikos reformos eigos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos ir 2020 m. ES strategijos tikslų (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos kalnų regionų, salų ir retai gyvenamų vietovių ekonominio ir socialinio vystymo strategijos (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl Europos kalnų regionų, salų ir retai gyvenamų vietovių ekonominio ir socialinio vystymo strategijos (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES sanglaudos ir regionų politikos po 2013 m. (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Europos socialinio fondo ateities (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Europos socialinio fondo ateities (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo (14),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą dėl glaudesnės atokiausių regionų partnerystės (COM(2004)0343) ir 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Atokiausi regionai – Europos turtas“ (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatą dėl glaudesnės atokiausių regionų partnerystės (COM(2004)0343) ir 2008 m. spalio 17 d. Komisijos komunikatą „Atokiausi regionai – Europos turtas“ (COM(2008)0642),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2010)0553),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26 d. Komisijos komunikatą „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą 2020 m. Europoje“ (COM(2011)0017),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Bendrųjų reikalų tarybos priimtas išvadas dėl penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos (06762/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 21 d. Bendrųjų reikalų tarybos priimtas išvadas dėl penktosios ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitos (06762/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 1 d. Regionų komiteto nuomonę dėl penktosios sanglaudos ataskaitos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 1 d. Regionų komiteto nuomonę dėl penktosios sanglaudos ataskaitos (15),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0222/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą bei į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto kontrolės komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0222/2011),

| A. | kadangi ES sanglaudos politika labai prisidėjo prie to, kad per praėjusį ir šį paramos laikotarpius visuose ES regionuose didėjo produktyvumas; kadangi iš ex post vertinimo taip pat matyti aiškus ekonominių, socialinių ir regioninių skirtumų sumažėjimas; kadangi šios tendencijos turi teigiamą poveikį ir socialinei apsaugai, ir investicijoms į aplinkosaugą, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sanglaudos politika labai prisidėjo prie to, kad per praėjusį ir šį paramos laikotarpius visuose ES regionuose didėjo produktyvumas; kadangi iš ex post vertinimo taip pat matyti aiškus ekonominių, socialinių ir regioninių skirtumų sumažėjimas; kadangi šios tendencijos turi teigiamą poveikį ir socialinei apsaugai, ir investicijoms į aplinkosaugą,

| B. | kadangi sanglaudos politika buvo sumanyta kaip atsvara bendrajai rinkai ir turėjo skatinti vystyti novatorišką ir saugumą suteikiančią Europą, grindžiamą solidarumu, turint mintyje problemas, susijusias su globalizacija, demografiniais pokyčiais ir išteklių išsaugojimu, ir kadangi siekiant didesnio augimo ir regioninės bei socialinės sanglaudos turėtų būti išnaudojamas visų regionų vidinis potencialas, |
| --- | --- |

B.

kadangi sanglaudos politika buvo sumanyta kaip atsvara bendrajai rinkai ir turėjo skatinti vystyti novatorišką ir saugumą suteikiančią Europą, grindžiamą solidarumu, turint mintyje problemas, susijusias su globalizacija, demografiniais pokyčiais ir išteklių išsaugojimu, ir kadangi siekiant didesnio augimo ir regioninės bei socialinės sanglaudos turėtų būti išnaudojamas visų regionų vidinis potencialas,

| C. | kadangi sanglaudos politika yra dalykas, tikrai svarbus piliečiams, nes ji priartina Europą prie žmonių kasdienio gyvenimo, padaro ją konkrečią ir matomą visoje ES, |
| --- | --- |

C.

kadangi sanglaudos politika yra dalykas, tikrai svarbus piliečiams, nes ji priartina Europą prie žmonių kasdienio gyvenimo, padaro ją konkrečią ir matomą visoje ES,

| D. | kadangi krizinėse situacijose įrodytas sanglaudos ir struktūrinės politikos lankstumas ir šių krypčių politika itin prisidėta prie įvairių nacionalinių ekonomikos skatinimo ir kvalifikacijos kėlimo programų, ir kadangi svarbu šį lankstumą išlaikyti, |
| --- | --- |

D.

kadangi krizinėse situacijose įrodytas sanglaudos ir struktūrinės politikos lankstumas ir šių krypčių politika itin prisidėta prie įvairių nacionalinių ekonomikos skatinimo ir kvalifikacijos kėlimo programų, ir kadangi svarbu šį lankstumą išlaikyti,

| E. | kadangi Europos struktūrinė politika labai prisideda kovojant su ekonomikos bei finansų krize, kadangi ją vykdant paprastai siekiama diegti naujoves ir šalinti kliūtis, atkakliai skatinti Europos regionus tobulinti infrastruktūrą, didinti regioninį inovacijų potencialą ir skatinti aplinkos požiūriu tvarų vystymąsi, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos struktūrinė politika labai prisideda kovojant su ekonomikos bei finansų krize, kadangi ją vykdant paprastai siekiama diegti naujoves ir šalinti kliūtis, atkakliai skatinti Europos regionus tobulinti infrastruktūrą, didinti regioninį inovacijų potencialą ir skatinti aplinkos požiūriu tvarų vystymąsi,

| F. | kadangi struktūrinių naudojimas siekiant Lisabonos strategijos tikslų pasiteisino ir tai įrodyta įspūdingais įsipareigojimų rodikliais pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, ir kadangi 20 % Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų atitinka Lisabonos strategijos tikslus, |
| --- | --- |

F.

kadangi struktūrinių naudojimas siekiant Lisabonos strategijos tikslų pasiteisino ir tai įrodyta įspūdingais įsipareigojimų rodikliais pagal „konvergencijos“ ir „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, ir kadangi 20 % Europos teritorinio bendradarbiavimo projektų atitinka Lisabonos strategijos tikslus,

| G. | kadangi vykdant teritorinį bendradarbiavimą siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti „sienų poveikį“, |
| --- | --- |

G.

kadangi vykdant teritorinį bendradarbiavimą siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti „sienų poveikį“,

| H. | kadangi dalinio Lisabonos strategijos žlugimo priežastis yra ne netinkamas sanglaudos politikos vykdymas, o greičiau tai, kad trūko daugiapakopio valdymo ir atsakomybės už šią strategiją regionų ir vietos lygmeniu, taip pat finansų krizės padariniai ir trūkumai kuriant vidaus rinką, biudžetinės drausmės nesilaikymas ir nepakankamos bendrosios makroekonominės sąlygos kai kuriose valstybėse narėse, |
| --- | --- |

H.

kadangi dalinio Lisabonos strategijos žlugimo priežastis yra ne netinkamas sanglaudos politikos vykdymas, o greičiau tai, kad trūko daugiapakopio valdymo ir atsakomybės už šią strategiją regionų ir vietos lygmeniu, taip pat finansų krizės padariniai ir trūkumai kuriant vidaus rinką, biudžetinės drausmės nesilaikymas ir nepakankamos bendrosios makroekonominės sąlygos kai kuriose valstybėse narėse,

| I. | kadangi klaidų lygis ir piktnaudžiavimas parama per paskutiniuosius paramos laikotarpius gerokai sumažėjo; tačiau apgailestauja, kad struktūrinė politika vis dar yra ta politikos sritis, kurioje dažni atitinkami pažeidimai, ir kad kai kurios valstybės narės vis dar neturi veiksmingų priemonių piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti; kadangi apie pažeidimus gali būti nepranešama, dėl aplaidumo ar savavališkai, ir kadangi reikia pažymėti, kad nemažai klaidų vykdant sanglaudos politiką buvo padaryta dėl teisės aktų reikalavimų, susijusių su kitomis politikos sritimis, pvz., viešųjų pirkimų, aplinkos apsaugos ir valstybės pagalbos, |
| --- | --- |

I.

kadangi klaidų lygis ir piktnaudžiavimas parama per paskutiniuosius paramos laikotarpius gerokai sumažėjo; tačiau apgailestauja, kad struktūrinė politika vis dar yra ta politikos sritis, kurioje dažni atitinkami pažeidimai, ir kad kai kurios valstybės narės vis dar neturi veiksmingų priemonių piktnaudžiavimui parama mažinti ir neteisėtai išmokėtoms lėšoms susigrąžinti; kadangi apie pažeidimus gali būti nepranešama, dėl aplaidumo ar savavališkai, ir kadangi reikia pažymėti, kad nemažai klaidų vykdant sanglaudos politiką buvo padaryta dėl teisės aktų reikalavimų, susijusių su kitomis politikos sritimis, pvz., viešųjų pirkimų, aplinkos apsaugos ir valstybės pagalbos,

| J. | kadangi dabartinė sanglaudos ir struktūrinės politikos tikslų sistema (konvergencija, konkurencingumas ir užimtumas, tarpvalstybinis bendradarbiavimas) drauge taikant daugiapakopio valdymo principą, nustatant horizontaliuosius tikslus, taikant numatomumo principą, užtikrinant pakankamą finansavimą ir priimtiną programavimo laikotarpį (septyneri metai) apskritai pasiteisino, tačiau labai vėluojama sudaryti programas dėl pernelyg ilgai besitęsiančių finansinių ir teisinių derybų, vedamų vykstant ES sprendimų priėmimo procesui, ir esminių sanglaudos politikai taikomų nuostatų pokyčių, |
| --- | --- |

J.

kadangi dabartinė sanglaudos ir struktūrinės politikos tikslų sistema (konvergencija, konkurencingumas ir užimtumas, tarpvalstybinis bendradarbiavimas) drauge taikant daugiapakopio valdymo principą, nustatant horizontaliuosius tikslus, taikant numatomumo principą, užtikrinant pakankamą finansavimą ir priimtiną programavimo laikotarpį (septyneri metai) apskritai pasiteisino, tačiau labai vėluojama sudaryti programas dėl pernelyg ilgai besitęsiančių finansinių ir teisinių derybų, vedamų vykstant ES sprendimų priėmimo procesui, ir esminių sanglaudos politikai taikomų nuostatų pokyčių,

| K. | kadangi tvarus konvergencijos regionų rėmimas ir jų vystymas teigiamai veikia paklausą jų prekių ir paslaugų rinkoje ir įrodyta, kad tai daro teigiamą poveikį ir turtingesnėms ES valstybėms narėms, |
| --- | --- |

K.

kadangi tvarus konvergencijos regionų rėmimas ir jų vystymas teigiamai veikia paklausą jų prekių ir paslaugų rinkoje ir įrodyta, kad tai daro teigiamą poveikį ir turtingesnėms ES valstybėms narėms,

| L. | kadangi dėl regionų ekonomikos ir socialinio disbalanso, tam tikrų regionų (ypač atokiausių regionų) geografiniu požiūriu nepalankios padėties ir specifinių struktūrinių problemų arba būtinybės prisitaikyti prie naujų iššūkių ir toliau bus reikalinga plataus masto gerai finansuojama ES sanglaudos politika, vykdoma visuose Europos regionuose; kadangi to taip pat reikalaujama pagal Lisabonos sutartį, |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl regionų ekonomikos ir socialinio disbalanso, tam tikrų regionų (ypač atokiausių regionų) geografiniu požiūriu nepalankios padėties ir specifinių struktūrinių problemų arba būtinybės prisitaikyti prie naujų iššūkių ir toliau bus reikalinga plataus masto gerai finansuojama ES sanglaudos politika, vykdoma visuose Europos regionuose; kadangi to taip pat reikalaujama pagal Lisabonos sutartį,

| M. | kadangi, atsižvelgiant į jos strateginę svarbą ateičiai, sanglaudos politika neturi tapti koreguojamu kintamuoju per būsimas derybas dėl biudžeto, |
| --- | --- |

M.

kadangi, atsižvelgiant į jos strateginę svarbą ateičiai, sanglaudos politika neturi tapti koreguojamu kintamuoju per būsimas derybas dėl biudžeto,

Sanglaudos politikos pridėtinė vertė ir pagrindiniai investicijų aspektai

| 1. | ragina sanglaudos ir struktūrinės politikos programose labiau pabrėžti Europos pridėtinę vertę; mano, kad pridėtinė vertė yra tuo atveju, jei ES projektais tvariai pagerinama nepalankioje padėtyje esančių, mažiau išsivysčiusių regionų ekonominė, socialinė ir (ar) ekologinė padėtis ir jų infrastruktūra ir jei šio pagerėjimo nebūtų buvę galima pasiekti be Europos postūmio; |
| --- | --- |

1.

ragina sanglaudos ir struktūrinės politikos programose labiau pabrėžti Europos pridėtinę vertę; mano, kad pridėtinė vertė yra tuo atveju, jei ES projektais tvariai pagerinama nepalankioje padėtyje esančių, mažiau išsivysčiusių regionų ekonominė, socialinė ir (ar) ekologinė padėtis ir jų infrastruktūra ir jei šio pagerėjimo nebūtų buvę galima pasiekti be Europos postūmio;

| 2. | įžvelgia Europos masto finansavimo pridėtinę vertę ir tuo atveju, jei projektais, kurie buvo remti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, prisidėta siekiant bendrų Europos tikslų, susijusių su Europos integracija, ekonomikos augimu, mokslinių tyrimų rezultatais, aplinkosauga, kultūra, išteklių valdymu, sportu, demografiniais pokyčiais, tvariu energijos tiekimu, socialine sanglauda ar tarpvalstybine plėtra, ir to nebūtų buvę galima pasiekti be Europos postūmio; |
| --- | --- |

2.

įžvelgia Europos masto finansavimo pridėtinę vertę ir tuo atveju, jei projektais, kurie buvo remti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, prisidėta siekiant bendrų Europos tikslų, susijusių su Europos integracija, ekonomikos augimu, mokslinių tyrimų rezultatais, aplinkosauga, kultūra, išteklių valdymu, sportu, demografiniais pokyčiais, tvariu energijos tiekimu, socialine sanglauda ar tarpvalstybine plėtra, ir to nebūtų buvę galima pasiekti be Europos postūmio;

| 3. | mano, kad Europos tikslų siekimas taikant decentralizuotą požiūrį ir daugiapakopio valdymo ir pasidalijamojo valdymo principą yra didelis sanglaudos politikos pranašumas ir tai savaime yra pridėtinė vertė; mano, kad vykdant daugiapakopį valdymą, kai nustatoma aiškiai apibrėžta struktūra ir atsakomybė, įkūnijamas subsidiarumo principas ir tinkamai pripažįstama, kokios svarbios regioninės valdžios institucijos vykdant sanglaudos politiką; ragina partnerystės principą ir dalyvaujančių subjektų atsakomybę toliau stiprinti kiekvienos valstybės patvirtinamame teritoriniame pakte numatant išsamias privalomas nuostatas siekiant užtikrinti, kad planuojant ir vykdant būtų siekiama rezultatų; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Europos tikslų siekimas taikant decentralizuotą požiūrį ir daugiapakopio valdymo ir pasidalijamojo valdymo principą yra didelis sanglaudos politikos pranašumas ir tai savaime yra pridėtinė vertė; mano, kad vykdant daugiapakopį valdymą, kai nustatoma aiškiai apibrėžta struktūra ir atsakomybė, įkūnijamas subsidiarumo principas ir tinkamai pripažįstama, kokios svarbios regioninės valdžios institucijos vykdant sanglaudos politiką; ragina partnerystės principą ir dalyvaujančių subjektų atsakomybę toliau stiprinti kiekvienos valstybės patvirtinamame teritoriniame pakte numatant išsamias privalomas nuostatas siekiant užtikrinti, kad planuojant ir vykdant būtų siekiama rezultatų;

| 4. | mano, kad sanglaudos politikos ir jos programavimo ciklo, išlaidų paskirstymo ir galimybių potencialiems struktūrinių fondų lėšų gavėjams gauti informaciją skaidrumas yra pagrindinė būtina sąlyga bendriems sanglaudos politikos tikslams pasiekti ir kad dėl šios priežasties skaidrumas turėtų tapti pagrindiniu įvairiems sektoriams taikomu principu kito finansavimo laikotarpio sanglaudos programavimo ir sprendimų priėmimo procese; pabrėžia, kad reikėtų ir toliau viešinti finansavimo gavėjų sąrašą, visų pirma skelbti jį internete, nes tai – veiksminga skaidrumo gerinimo priemonė; |
| --- | --- |

4.

mano, kad sanglaudos politikos ir jos programavimo ciklo, išlaidų paskirstymo ir galimybių potencialiems struktūrinių fondų lėšų gavėjams gauti informaciją skaidrumas yra pagrindinė būtina sąlyga bendriems sanglaudos politikos tikslams pasiekti ir kad dėl šios priežasties skaidrumas turėtų tapti pagrindiniu įvairiems sektoriams taikomu principu kito finansavimo laikotarpio sanglaudos programavimo ir sprendimų priėmimo procese; pabrėžia, kad reikėtų ir toliau viešinti finansavimo gavėjų sąrašą, visų pirma skelbti jį internete, nes tai – veiksminga skaidrumo gerinimo priemonė;

| 5. | mano, jog nuostatos dėl skaidrumo (prievolė atskleisti galutinį naudos gavėją) yra būtinos priemonės ekspertams, visuomenei ir politikos formuotojams, kad jie galėtų įvertinti, ar struktūrinių fondų lėšos panaudotos atsižvelgiant į nustatytus tikslus ir teisėtai; ragina užtikrinti, kad aprašas būtų teikiamas ne tik atitinkama nacionaline kalba, bet ir viena iš trijų darbo kalbų (anglų, prancūzų arba vokiečių), ir rekomenduoja toliau derinti reikalaujamą nurodyti informaciją; |
| --- | --- |

5.

mano, jog nuostatos dėl skaidrumo (prievolė atskleisti galutinį naudos gavėją) yra būtinos priemonės ekspertams, visuomenei ir politikos formuotojams, kad jie galėtų įvertinti, ar struktūrinių fondų lėšos panaudotos atsižvelgiant į nustatytus tikslus ir teisėtai; ragina užtikrinti, kad aprašas būtų teikiamas ne tik atitinkama nacionaline kalba, bet ir viena iš trijų darbo kalbų (anglų, prancūzų arba vokiečių), ir rekomenduoja toliau derinti reikalaujamą nurodyti informaciją;

| 6. | pabrėžia, kad nepaisant regioninių skirtumų mažėjimo tendencijos vis dar išlieka didelis disbalansas, kuris kai kuriose valstybėse narėse arba, palyginti su kitomis valstybėmis, netgi didėja, be kita ko, dėl ekonomikos ir finansų krizės, todėl sanglaudos politika ir toliau turi būti sutelkiama į regionų išsivystymo skirtumų mažinimą ir darnų bei tvarų visų Sąjungos regionų vystymą, nesvarbu, kokioje valstybėje narėje jie yra; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad nepaisant regioninių skirtumų mažėjimo tendencijos vis dar išlieka didelis disbalansas, kuris kai kuriose valstybėse narėse arba, palyginti su kitomis valstybėmis, netgi didėja, be kita ko, dėl ekonomikos ir finansų krizės, todėl sanglaudos politika ir toliau turi būti sutelkiama į regionų išsivystymo skirtumų mažinimą ir darnų bei tvarų visų Sąjungos regionų vystymą, nesvarbu, kokioje valstybėje narėje jie yra;

| 7. | supranta, kad regionai, geografiniu ir gamtiniu požiūriu esantys ypač nepalankioje padėtyje, turi ypatingų poreikių; dar kartą ragina valstybes nares ir Komisiją Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų tipų regionams, esantiems ypač nepalankioje padėtyje (atokiausi regionai, labai retai gyvenami šiauriausi regionai, kalnų ar pasienio regionai ir salos), kaip ir anksčiau, taikyti ypatingas paramos lengvatas, jei jos veiksmingos ir turi Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

7.

supranta, kad regionai, geografiniu ir gamtiniu požiūriu esantys ypač nepalankioje padėtyje, turi ypatingų poreikių; dar kartą ragina valstybes nares ir Komisiją Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo numatytų tipų regionams, esantiems ypač nepalankioje padėtyje (atokiausi regionai, labai retai gyvenami šiauriausi regionai, kalnų ar pasienio regionai ir salos), kaip ir anksčiau, taikyti ypatingas paramos lengvatas, jei jos veiksmingos ir turi Europos pridėtinę vertę;

| 8. | pripažįsta, kad tam tikrų regionų statusas ir poreikiai ypatingi ir kad taip yra dėl jų geografinės padėties, demografinių pokyčių ar specifinių kliūčių, pvz., gamtinės aplinkos; drauge atkreipia dėmesį į jų potencialą; dar kartą ragina šių tipų regionams ir ypač regionams, kurie minimi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 ir 174 straipsniuose ir kurie yra ypač nepalankioje padėtyje (pvz., atokiausi regionai, įskaitant atokiausias kaimo vietoves, labai retai gyvenami šiauriausi regionai, kuriuose, be kita ko, dideli atstumai ir atšiaurios sąlygos, ir salų, kalnų bei pasienio regionai) toliau taikyti ypatingas paramos lengvatas, lanksčias nuostatas ir skirti specialų finansavimą iš biudžeto, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas investuoti šiuose regionuose teikiant arba tiesioginę paramą, arba atleidžiant nuo mokesčių; taip pat ragina atlikti tyrimus, kad būtų nustatyta, kokias šių tipų regionams taikomas tam tikras lengvatas reikėtų išsaugoti arba sukurti, siekiant užtikrinti, kad sanglaudos politikos priemonės būtų naudojamos pritaikius jas prie šių regionų ekonomikos ir deramai atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą ir konkurencingumo poreikį bei vienodas galimybes, siekiant, kad jie būtų integruoti į ES vidaus rinką; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad tam tikrų regionų statusas ir poreikiai ypatingi ir kad taip yra dėl jų geografinės padėties, demografinių pokyčių ar specifinių kliūčių, pvz., gamtinės aplinkos; drauge atkreipia dėmesį į jų potencialą; dar kartą ragina šių tipų regionams ir ypač regionams, kurie minimi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 ir 174 straipsniuose ir kurie yra ypač nepalankioje padėtyje (pvz., atokiausi regionai, įskaitant atokiausias kaimo vietoves, labai retai gyvenami šiauriausi regionai, kuriuose, be kita ko, dideli atstumai ir atšiaurios sąlygos, ir salų, kalnų bei pasienio regionai) toliau taikyti ypatingas paramos lengvatas, lanksčias nuostatas ir skirti specialų finansavimą iš biudžeto, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas investuoti šiuose regionuose teikiant arba tiesioginę paramą, arba atleidžiant nuo mokesčių; taip pat ragina atlikti tyrimus, kad būtų nustatyta, kokias šių tipų regionams taikomas tam tikras lengvatas reikėtų išsaugoti arba sukurti, siekiant užtikrinti, kad sanglaudos politikos priemonės būtų naudojamos pritaikius jas prie šių regionų ekonomikos ir deramai atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą ir konkurencingumo poreikį bei vienodas galimybes, siekiant, kad jie būtų integruoti į ES vidaus rinką;

| 9. | pabrėžia, kad Sąjunga visuotinės konkurencijos sąlygomis gali išlikti konkurencinga tik jei vykdant sanglaudos politiką bus galima visiškai išnaudoti visų regionų, miesto teritorijų ir miestų potencialą ir bus sudarytos sąlygos, kad regionai, galėtų pakankamai lanksčiai spręsti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus uždavinius ir šalinti kliūtis; todėl pabrėžia, kad naudojant struktūrinių fondų lėšas didelėje teritorijoje, reikia išlyginti ir stipresnių regionų struktūrinius trūkumus; tačiau pabrėžia, kad sanglaudos politika nėra vien tik strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo priemonė ir kad nuolat kreipiant dėmesį į esminius sanglaudos politikos principus bus galima geriau įtvirtinti strategijos „Europa 2020“ laimėjimus net ir baigus įgyvendinti strategiją; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad Sąjunga visuotinės konkurencijos sąlygomis gali išlikti konkurencinga tik jei vykdant sanglaudos politiką bus galima visiškai išnaudoti visų regionų, miesto teritorijų ir miestų potencialą ir bus sudarytos sąlygos, kad regionai, galėtų pakankamai lanksčiai spręsti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus uždavinius ir šalinti kliūtis; todėl pabrėžia, kad naudojant struktūrinių fondų lėšas didelėje teritorijoje, reikia išlyginti ir stipresnių regionų struktūrinius trūkumus; tačiau pabrėžia, kad sanglaudos politika nėra vien tik strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo priemonė ir kad nuolat kreipiant dėmesį į esminius sanglaudos politikos principus bus galima geriau įtvirtinti strategijos „Europa 2020“ laimėjimus net ir baigus įgyvendinti strategiją;

| 10. | pabrėžia, kad sanglaudos politika ir toliau turi būti siekiama teritorinės sanglaudos; pabrėžia, kad Lisabonos sutartyje į ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus įtrauktas teritorinės sanglaudos tikslas; tvirtina, kad šis tikslas išlieka neatsiejamai susijęs su ekonominės ir socialinės sanglaudos iššūkiais ir didina sanglaudos politikos pridėtinę vertę Europos mastu; pabrėžia, kad teritorinė sanglauda yra svarbi ir paregioniams, ypač miestų teritorijoms (sunkumų patiriantys miesto rajonai, nekontroliuojamo miestų plėtimosi reiškinys), net tuose regionuose, kurie laikomi turtingais; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad sanglaudos politika ir toliau turi būti siekiama teritorinės sanglaudos; pabrėžia, kad Lisabonos sutartyje į ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus įtrauktas teritorinės sanglaudos tikslas; tvirtina, kad šis tikslas išlieka neatsiejamai susijęs su ekonominės ir socialinės sanglaudos iššūkiais ir didina sanglaudos politikos pridėtinę vertę Europos mastu; pabrėžia, kad teritorinė sanglauda yra svarbi ir paregioniams, ypač miestų teritorijoms (sunkumų patiriantys miesto rajonai, nekontroliuojamo miestų plėtimosi reiškinys), net tuose regionuose, kurie laikomi turtingais;

| 11. | mano, kad makroregioninės strategijos, jei regioninės valdžios institucijos dalyvauja jų valdyme, yra puiki proga geriau išnaudoti viršvalstybinį potencialą, pagerinti įvairių valdymo lygmenų bendradarbiavimą ir drauge spręsti bendras problemas, pvz., aplinkosaugos ar išteklių naudojimo ir plėtros pajėgumų, taigi galima veiksmingesnė, nuoseklesnė ir tvaresnė plėtra; pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo programas reikia veiksmingiau susieti su teritorinėmis strategijomis (pvz., regioninės plėtros planais, vietos plėtros strategijomis ir vietos plėtros planais); mano, kad, geriau koordinuojant esamas paramos galimybes, galima tikslingiau panaudoti ES struktūrinius fondus nedidinant šioms regionų bendradarbiavimo sritims skiriamų išteklių; be to, mano, kad nereikėtų kurti šioms strategijoms skirtų naujų priemonių, skirti finansinių išteklių ar kurti naujų įgyvendinimo struktūrų ir kad tai neturėtų paveikti finansinės paramos, teikiamos smulkesniems vystymo projektams regionuose; mano, kad makroregioniniu metodas galėtų būti naudojamas siekiant sustiprinti sanglaudos politikos ir kaimynystės politikos sąsają; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau atsižvelgti į ESF teritorinį aspektą, ypač susijusį su galimybe įsidarbinti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad makroregioninės strategijos, jei regioninės valdžios institucijos dalyvauja jų valdyme, yra puiki proga geriau išnaudoti viršvalstybinį potencialą, pagerinti įvairių valdymo lygmenų bendradarbiavimą ir drauge spręsti bendras problemas, pvz., aplinkosaugos ar išteklių naudojimo ir plėtros pajėgumų, taigi galima veiksmingesnė, nuoseklesnė ir tvaresnė plėtra; pabrėžia, kad teritorinio bendradarbiavimo programas reikia veiksmingiau susieti su teritorinėmis strategijomis (pvz., regioninės plėtros planais, vietos plėtros strategijomis ir vietos plėtros planais); mano, kad, geriau koordinuojant esamas paramos galimybes, galima tikslingiau panaudoti ES struktūrinius fondus nedidinant šioms regionų bendradarbiavimo sritims skiriamų išteklių; be to, mano, kad nereikėtų kurti šioms strategijoms skirtų naujų priemonių, skirti finansinių išteklių ar kurti naujų įgyvendinimo struktūrų ir kad tai neturėtų paveikti finansinės paramos, teikiamos smulkesniems vystymo projektams regionuose; mano, kad makroregioniniu metodas galėtų būti naudojamas siekiant sustiprinti sanglaudos politikos ir kaimynystės politikos sąsają; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau atsižvelgti į ESF teritorinį aspektą, ypač susijusį su galimybe įsidarbinti;

| 12. | abejoja, ar atskiros veiksmų programos, skirtos funkciniams geografiniams vienetams, pavyzdžiui, institucijų grupėms, įskaitant vietos teritorijas, arba jūros ar upių baseinams, duos papildomos naudos, ypač tais atvejais, kai nėra politinių institucijų (įskaitant demokratiškai išrinktus organus), kurioms būtų suteikta pakankama atsakomybė už programų įgyvendinimą; vietoj to ragina intensyviau derinti makroregionines, metropolių regionų ar su gamtine padėtimi susijusias strategijas tarpvyriausybiniu lygmeniu ir ragina veiksmų programose tinkamai išnagrinėti funkcinius geografinius vienetus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti ES finansavimu įgyvendinant tarpregioninio vystymosi projektus; mano, kad konkrečios veiklos programos galėtų tapti viena iš įgyvendinimo regionuose, kuriuose subregioninis įgyvendinimas sukuria pridėtinės vertės, palyginti su nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, galimybių; ragina vykdant tarpvalstybines programas į veiklos programų kūrimą įtraukti tarpvalstybines asociacijas, pasiremiant direktyva dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės; |
| --- | --- |

12.

abejoja, ar atskiros veiksmų programos, skirtos funkciniams geografiniams vienetams, pavyzdžiui, institucijų grupėms, įskaitant vietos teritorijas, arba jūros ar upių baseinams, duos papildomos naudos, ypač tais atvejais, kai nėra politinių institucijų (įskaitant demokratiškai išrinktus organus), kurioms būtų suteikta pakankama atsakomybė už programų įgyvendinimą; vietoj to ragina intensyviau derinti makroregionines, metropolių regionų ar su gamtine padėtimi susijusias strategijas tarpvyriausybiniu lygmeniu ir ragina veiksmų programose tinkamai išnagrinėti funkcinius geografinius vienetus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas pasinaudoti ES finansavimu įgyvendinant tarpregioninio vystymosi projektus; mano, kad konkrečios veiklos programos galėtų tapti viena iš įgyvendinimo regionuose, kuriuose subregioninis įgyvendinimas sukuria pridėtinės vertės, palyginti su nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, galimybių; ragina vykdant tarpvalstybines programas į veiklos programų kūrimą įtraukti tarpvalstybines asociacijas, pasiremiant direktyva dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės;

| 13. | pabrėžia esminį miestų ir regionų vaidmenį siekiant strategijoje „Europa 2020“ keliamų ekonominių, ekologinių ir socialinių tikslų; skatina didinti per ankstesnį integruotų miestų programų (IMP) programavimo laikotarpį įgytą pagreitį ir pabrėžia vykstančių eksperimentų svarbą; ragina skatinti pavyzdinių koncepcijų ir projektų kūrimą integruotų konkrečioms vietovėms pritaikytų plėtros planų pagrindu bei stiprinti abišaliai naudingus miestų ir miestelių ir su jais funkciškai susijusių rajonų ryšius; mano, kad sprendžiant teritorijų, kuriose gyvena nepalankioje padėtyje esančios bendruomenės, problemas, ypač svarbi didesnė šių teritorijų sanglauda; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad dažnai didžiausi socialiniai ir ekonominiai skirtumai yra pačiuose miestuose ir kad net ir turtinguose regionuose yra miestų, kuriuose galima rasti nepriteklių ir skurdą patiriančių rajonų; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia esminį miestų ir regionų vaidmenį siekiant strategijoje „Europa 2020“ keliamų ekonominių, ekologinių ir socialinių tikslų; skatina didinti per ankstesnį integruotų miestų programų (IMP) programavimo laikotarpį įgytą pagreitį ir pabrėžia vykstančių eksperimentų svarbą; ragina skatinti pavyzdinių koncepcijų ir projektų kūrimą integruotų konkrečioms vietovėms pritaikytų plėtros planų pagrindu bei stiprinti abišaliai naudingus miestų ir miestelių ir su jais funkciškai susijusių rajonų ryšius; mano, kad sprendžiant teritorijų, kuriose gyvena nepalankioje padėtyje esančios bendruomenės, problemas, ypač svarbi didesnė šių teritorijų sanglauda; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad dažnai didžiausi socialiniai ir ekonominiai skirtumai yra pačiuose miestuose ir kad net ir turtinguose regionuose yra miestų, kuriuose galima rasti nepriteklių ir skurdą patiriančių rajonų;

| 14. | pabrėžia, kad prie regionų vystymo gali labai prisidėti miestai ir miesteliai, kurie būtų vystymosi centrai ir skatintų augimą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad turėtų būti sudarytos sąlygos siekiant, kad kaimo gyvenvietės, puoselėdamos partnerystes ir tinklus, galėtų dalyvauti įgyvendinant integruotus sprendimus atitinkamuose funkciniuose geografiniuose vienetuose; atkreipia dėmesį į specifinius iššūkius, kylančius didelių miestų centrams ir susijusius su jų socialinių, ekonominių ir aplinkos apsaugos užduočių sudėtingumu; atsižvelgdamas į tai, mano, kad kaimo vietovių ir priemiesčių potencialas sudaro vystymosi galimybes, tačiau ne tik aplink šias vietoves esančioms aglomeracijoms ir dideliems miestams; be to, atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į ypač nepalankioje padėtyje esančių regionų ekonominio vystymosi galimybes, kurias sudaro tinkamas kaimo vietovių vietos potencialo, įskaitant aplinkos ir kultūros vertybes, naudojimas ir šio potencialo skatinimas; taip pat mano, kad, atsižvelgiant į struktūrinę ir sanglaudos politiką, reikėtų kaimo ir miesto regionų partnerystę labiau vertinti tuo aspektu, kaip sudaryti kaimo vietovėms vienodas išsivystymo ir gyvenimo kokybės sąlygas, susijusias su socialiniais ir ekonominiais veiksniais; ragina valstybes nares, pripažindamas dinamišką miestų poveikį regionų ekonominės plėtros procesui bei aplinkinių kaimo vietovių ekonomikos skatinimui, užtikrinti reikiamus išteklius būtiniems miestų ir priemiesčių projektams vykdyti; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad prie regionų vystymo gali labai prisidėti miestai ir miesteliai, kurie būtų vystymosi centrai ir skatintų augimą; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad turėtų būti sudarytos sąlygos siekiant, kad kaimo gyvenvietės, puoselėdamos partnerystes ir tinklus, galėtų dalyvauti įgyvendinant integruotus sprendimus atitinkamuose funkciniuose geografiniuose vienetuose; atkreipia dėmesį į specifinius iššūkius, kylančius didelių miestų centrams ir susijusius su jų socialinių, ekonominių ir aplinkos apsaugos užduočių sudėtingumu; atsižvelgdamas į tai, mano, kad kaimo vietovių ir priemiesčių potencialas sudaro vystymosi galimybes, tačiau ne tik aplink šias vietoves esančioms aglomeracijoms ir dideliems miestams; be to, atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į ypač nepalankioje padėtyje esančių regionų ekonominio vystymosi galimybes, kurias sudaro tinkamas kaimo vietovių vietos potencialo, įskaitant aplinkos ir kultūros vertybes, naudojimas ir šio potencialo skatinimas; taip pat mano, kad, atsižvelgiant į struktūrinę ir sanglaudos politiką, reikėtų kaimo ir miesto regionų partnerystę labiau vertinti tuo aspektu, kaip sudaryti kaimo vietovėms vienodas išsivystymo ir gyvenimo kokybės sąlygas, susijusias su socialiniais ir ekonominiais veiksniais; ragina valstybes nares, pripažindamas dinamišką miestų poveikį regionų ekonominės plėtros procesui bei aplinkinių kaimo vietovių ekonomikos skatinimui, užtikrinti reikiamus išteklius būtiniems miestų ir priemiesčių projektams vykdyti;

| 15. | nepritaria tam, kad būtų taikomos privalomos kvotos, ypač susijusios su nacionaliniais asignavimais pagal ESR ir ERPF programas, vietos ir miestų plėtra, kaimo vietovėmis ir kitų tipų teritorijų aglomeracijomis ar funkcinėmis teritorijoms, nes taip galėtų būti užtikrinama daugiau intervencijų; mano, kad reikalavimas jau veiksmų programose nurodyti miestus ir rajonus, kurie atitinka reikalavimus dėl paramos yra galimybė, kuriai reikėtų suteikti pirmenybę, kai šis metodas užtikrina pridėtinę vertę ir sutelkia pagalbos intensyvumą, dėl jo reikia derėtis taikant daugiapakopio valdymo principą; mano, kad valstybėms narėms ir regionams turėtų būti suteikiama didesnė atsakomybė organizuojant atitinkamas konkurencija ir rezultatais grindžiamas atrankos procedūras; |
| --- | --- |

15.

nepritaria tam, kad būtų taikomos privalomos kvotos, ypač susijusios su nacionaliniais asignavimais pagal ESR ir ERPF programas, vietos ir miestų plėtra, kaimo vietovėmis ir kitų tipų teritorijų aglomeracijomis ar funkcinėmis teritorijoms, nes taip galėtų būti užtikrinama daugiau intervencijų; mano, kad reikalavimas jau veiksmų programose nurodyti miestus ir rajonus, kurie atitinka reikalavimus dėl paramos yra galimybė, kuriai reikėtų suteikti pirmenybę, kai šis metodas užtikrina pridėtinę vertę ir sutelkia pagalbos intensyvumą, dėl jo reikia derėtis taikant daugiapakopio valdymo principą; mano, kad valstybėms narėms ir regionams turėtų būti suteikiama didesnė atsakomybė organizuojant atitinkamas konkurencija ir rezultatais grindžiamas atrankos procedūras;

| 16. | pabrėžia, kad, vykdant struktūrinę ir sanglaudos politiką, negalima vienašališkai teikti pirmenybės tam tikro tipo regionams; ragina kaimo ir miesto regionų partnerystę vertinti labiau atsižvelgiant į jų socialines, ekonomines ir aplinkos sąsajas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, vykdant struktūrinę ir sanglaudos politiką, negalima vienašališkai teikti pirmenybės tam tikro tipo regionams; ragina kaimo ir miesto regionų partnerystę vertinti labiau atsižvelgiant į jų socialines, ekonomines ir aplinkos sąsajas;

| 17. | pabrėžia, kad finansuojant iš struktūrinių ir sanglaudos fondų taip pat turėtų būti atsižvelgiama į strategijos „Europa 2020“ švietimo, kultūros ir socialinius bei politinius uždavinius ir siekiama Sutartyje įtvirtinto bendro ES tikslo – ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos bei paisoma subsidiarumo principo; tačiau mano, kad atitinkamų politikos sričių priskyrimas tik Europos Sąjungos kompetencijai žlugtų dėl finansinių priežasčių; todėl ragina pradėti taikyti papildomus pavyzdinius tam tikrai vietovei pritaikytus vietos plėtros metodus išlaikant kompetenciją nacionaliniu ir regionų lygmenimis; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad finansuojant iš struktūrinių ir sanglaudos fondų taip pat turėtų būti atsižvelgiama į strategijos „Europa 2020“ švietimo, kultūros ir socialinius bei politinius uždavinius ir siekiama Sutartyje įtvirtinto bendro ES tikslo – ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos bei paisoma subsidiarumo principo; tačiau mano, kad atitinkamų politikos sričių priskyrimas tik Europos Sąjungos kompetencijai žlugtų dėl finansinių priežasčių; todėl ragina pradėti taikyti papildomus pavyzdinius tam tikrai vietovei pritaikytus vietos plėtros metodus išlaikant kompetenciją nacionaliniu ir regionų lygmenimis;

| 18. | taip pat pabrėžia, kad sanglaudos politika negali tapti atskirų sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros, pramonės inovacijų ar kovos su klimato kaita, priemone ar įrankiu, kadangi tai sumenkintų pagrindinį šios politikos tikslą ir suvaržytų galimybes ją naudoti skatinant regionų vystymosi galimybes, kurios būtinos siekiant suartinti ypač nepalankioje padėtyje esančius ir labiausiai išsivysčiusius regionus; |
| --- | --- |

18.

taip pat pabrėžia, kad sanglaudos politika negali tapti atskirų sektorių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir plėtros, pramonės inovacijų ar kovos su klimato kaita, priemone ar įrankiu, kadangi tai sumenkintų pagrindinį šios politikos tikslą ir suvaržytų galimybes ją naudoti skatinant regionų vystymosi galimybes, kurios būtinos siekiant suartinti ypač nepalankioje padėtyje esančius ir labiausiai išsivysčiusius regionus;

| 19. | mano, ypač atsižvelgdamas į tai, kad būtina pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir į diskusijas klimato klausimais, kad sanglaudos politikos įnašas į spartų aplinkosaugos technologijų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių vystymą turi būti didesnis; mano, kad šie klausimai turėtų būti vienas iš prioritetų, jeigu pagal programas tam skiriama užtektinai lėšų ir jei sutelkus dėmesį į atsinaujinančiuosius energijos išteklius kuriama ES pridėtinė vertė, grindžiama decentralizuotos energetikos koncepcijų planais, apimančiais energijos kaupimo regionuose technologijas; pritaria tam, kad būtų išnaudojamas regionų šios srities ekonomikos potencialas; |
| --- | --- |

19.

mano, ypač atsižvelgdamas į tai, kad būtina pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių, ir į diskusijas klimato klausimais, kad sanglaudos politikos įnašas į spartų aplinkosaugos technologijų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių vystymą turi būti didesnis; mano, kad šie klausimai turėtų būti vienas iš prioritetų, jeigu pagal programas tam skiriama užtektinai lėšų ir jei sutelkus dėmesį į atsinaujinančiuosius energijos išteklius kuriama ES pridėtinė vertė, grindžiama decentralizuotos energetikos koncepcijų planais, apimančiais energijos kaupimo regionuose technologijas; pritaria tam, kad būtų išnaudojamas regionų šios srities ekonomikos potencialas;

| 20. | mano, kad struktūriniai fondai turi galimybių remti specialias investicijas į energetikos infrastruktūrą, tačiau šios investicijos turėtų būti daromos ypač regionuose, kuriuose dėl politinių ar geografinių priežasčių labai sunku rasti rinkos ekonomika pagrįstų sprendimų dėl energijos tiekimo; be to, ragina struktūrinių fondų paramą visada susieti su energetikos vidaus rikos ir jos tiekimo saugumo stiprinimu ir su pasidalijamosios atsakomybės už lėšas principu; |
| --- | --- |

20.

mano, kad struktūriniai fondai turi galimybių remti specialias investicijas į energetikos infrastruktūrą, tačiau šios investicijos turėtų būti daromos ypač regionuose, kuriuose dėl politinių ar geografinių priežasčių labai sunku rasti rinkos ekonomika pagrįstų sprendimų dėl energijos tiekimo; be to, ragina struktūrinių fondų paramą visada susieti su energetikos vidaus rikos ir jos tiekimo saugumo stiprinimu ir su pasidalijamosios atsakomybės už lėšas principu;

| 21. | mano, kad sanglaudos politikos užduotis turėtų būti ir transeuropinio transporto tinklo (TEN) pagrindinių europinės svarbos maršrutų trūkumų bei pralaidumo kliūčių šalinimas, ypač iki šiol šiuo klausimu apleistuose pasienio regionuose; |
| --- | --- |

21.

mano, kad sanglaudos politikos užduotis turėtų būti ir transeuropinio transporto tinklo (TEN) pagrindinių europinės svarbos maršrutų trūkumų bei pralaidumo kliūčių šalinimas, ypač iki šiol šiuo klausimu apleistuose pasienio regionuose;

| 22. | pabrėžia, kad transeuropinių transporto tinklų vaidmuo Europos regionų sanglaudai yra esminis, todėl būtina stiprinti transeuropinių tinklų infrastruktūros, jūrų greitkelių ir klasifikuotų Europos kelių vystymą bei gerinti prieigą prie jų, ypač pasienio regionuose ir atokiausiuose regionuose; ragina imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti TEN-T prioritetinių projektų pakankamą finansavimą ir įgyvendinimą laiku; siūlo tam tikrus tarpvalstybinius infrastruktūros objektus laikyti prioritetiniais projektais, kuriems būtų galima skirti lėšas, skiriamas 1, 2 ir 3 tikslams, ir ragina nustatyti privalomą teisę pirmą pasiūlymą dėl šios rūšies veiklos pateikti regioniniu lygmeniu ir užtikrinti lygiavertį pasienio regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą sudarant planus; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad transeuropinių transporto tinklų vaidmuo Europos regionų sanglaudai yra esminis, todėl būtina stiprinti transeuropinių tinklų infrastruktūros, jūrų greitkelių ir klasifikuotų Europos kelių vystymą bei gerinti prieigą prie jų, ypač pasienio regionuose ir atokiausiuose regionuose; ragina imtis visų reikalingų priemonių siekiant užtikrinti TEN-T prioritetinių projektų pakankamą finansavimą ir įgyvendinimą laiku; siūlo tam tikrus tarpvalstybinius infrastruktūros objektus laikyti prioritetiniais projektais, kuriems būtų galima skirti lėšas, skiriamas 1, 2 ir 3 tikslams, ir ragina nustatyti privalomą teisę pirmą pasiūlymą dėl šios rūšies veiklos pateikti regioniniu lygmeniu ir užtikrinti lygiavertį pasienio regionų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą sudarant planus;

| 23. | ragina skirti nacionalines lėšas, turint mintyje šių priemonių pridėtinę vertę stiprinant regionų sanglaudą, teritorinę sanglaudą ir vystant veiklą, pavyzdžiui, turizmą, kuris yra svarbus atokiausiems regionams, tokiems, kaip salos; |
| --- | --- |

23.

ragina skirti nacionalines lėšas, turint mintyje šių priemonių pridėtinę vertę stiprinant regionų sanglaudą, teritorinę sanglaudą ir vystant veiklą, pavyzdžiui, turizmą, kuris yra svarbus atokiausiems regionams, tokiems, kaip salos;

| 24. | remia ekonominį vystymąsi ir užimtumą MVĮ ir mikroįmonėse; taigi reikalauja, kad pagrindiniai Smulkiojo verslo akto Europai principai, t. y. principas „pradėk nuo mažo“ ir principas „tik kartą“, būtų laikomi sanglaudos politikos pagrindais ir mano, kad šiuos principus valstybės narės ir regionai turėtų taikyti rengdami savo veiklos programas; |
| --- | --- |

24.

remia ekonominį vystymąsi ir užimtumą MVĮ ir mikroįmonėse; taigi reikalauja, kad pagrindiniai Smulkiojo verslo akto Europai principai, t. y. principas „pradėk nuo mažo“ ir principas „tik kartą“, būtų laikomi sanglaudos politikos pagrindais ir mano, kad šiuos principus valstybės narės ir regionai turėtų taikyti rengdami savo veiklos programas;

Tikslinės struktūros ir programavimo pagrindas

| 25. | pabrėžia, kad pagrindiniai strategijos „Europa 2020“ aspektai (inovacijos, švietimas, energetika, aplinka, užimtumas, konkurencingumas, kvalifikacija, kova su skurdu) jau yra sanglaudos ir struktūrinės politikos dalis; mano, kad strategijos „Europa 2020“uždavinius galima labai gerai integruoti į pasiteisinusią trijų tikslų sistemą (konvergencija, augimas ir užimtumas, tarpvalstybinė plėtra); |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad pagrindiniai strategijos „Europa 2020“ aspektai (inovacijos, švietimas, energetika, aplinka, užimtumas, konkurencingumas, kvalifikacija, kova su skurdu) jau yra sanglaudos ir struktūrinės politikos dalis; mano, kad strategijos „Europa 2020“uždavinius galima labai gerai integruoti į pasiteisinusią trijų tikslų sistemą (konvergencija, augimas ir užimtumas, tarpvalstybinė plėtra);

| 26. | pabrėžia, kad investuojant į naujoves ir švietimą galima skatinti vystymąsi; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šios investicijos turi būti veiksmingai remiamos pasitelkiant atitinkamą infrastruktūrą (eismo, plačiajuosčio interneto ryšio, energetikos) ir susijusias institucijas (valstybės investicijos ir fiskalinės politikos konsolidavimas turi būti derinamas su makroekonominėmis priemonėmis, e. vyriausybės paslaugos su tarpvalstybiniu mokymu); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad investuojant į naujoves ir švietimą galima skatinti vystymąsi; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad šios investicijos turi būti veiksmingai remiamos pasitelkiant atitinkamą infrastruktūrą (eismo, plačiajuosčio interneto ryšio, energetikos) ir susijusias institucijas (valstybės investicijos ir fiskalinės politikos konsolidavimas turi būti derinamas su makroekonominėmis priemonėmis, e. vyriausybės paslaugos su tarpvalstybiniu mokymu);

| 27. | mano, kad pagrindinės infrastruktūros vystymas taip pat turi būti laikomas suderinamu su strategija „Europa 2020“, nes tik turėdami konkurencingus transporto, energetikos ir ryšių tinklus bei atliekų valdymo infrastruktūrą konvergencijos regionai sugebės padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų – būtent todėl silpniausi ir vargingiausi regionai turėtų turėti tam tikrą strategijos „Europa 2020“ tikslų interpretavimo laisvę; |
| --- | --- |

27.

mano, kad pagrindinės infrastruktūros vystymas taip pat turi būti laikomas suderinamu su strategija „Europa 2020“, nes tik turėdami konkurencingus transporto, energetikos ir ryšių tinklus bei atliekų valdymo infrastruktūrą konvergencijos regionai sugebės padėti siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų – būtent todėl silpniausi ir vargingiausi regionai turėtų turėti tam tikrą strategijos „Europa 2020“ tikslų interpretavimo laisvę;

| 28. | pabrėžia, kad ESF yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto įgyvendinimo priemonė ir kad fondas gali labai prisidėti prie šios strategijos pagrindinių prioritetų įvykdymo, konkrečiai, užimtumo, perėjimo prie tvarios ekonomikos, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus sumažinimo, kovos su skurdu, diskriminacija ir socialine atskirtimi, taip pat prisidėti sprendžiant problemas, kurių kyla asmenims esant įvairioms socialinėms aplinkybėms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad yra ne tik BVP, bet ir kiti socialiniai rodikliai, naudingi atliekant vadinamąją SWOT (pranašumų, trūkumų, galimybių ir grėsmių) analizę; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad ESF yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto įgyvendinimo priemonė ir kad fondas gali labai prisidėti prie šios strategijos pagrindinių prioritetų įvykdymo, konkrečiai, užimtumo, perėjimo prie tvarios ekonomikos, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus sumažinimo, kovos su skurdu, diskriminacija ir socialine atskirtimi, taip pat prisidėti sprendžiant problemas, kurių kyla asmenims esant įvairioms socialinėms aplinkybėms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad yra ne tik BVP, bet ir kiti socialiniai rodikliai, naudingi atliekant vadinamąją SWOT (pranašumų, trūkumų, galimybių ir grėsmių) analizę;

| 29. | mano, kad ESF yra itin svarbus sanglaudos politikai ir turi galimybių padidinti pastarosios indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, įskaitant tvarų ekonomikos augimą teikiant paramą MVĮ, kad jos kurtų ekologiškas darbo vietas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad ESF yra itin svarbus sanglaudos politikai ir turi galimybių padidinti pastarosios indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, įskaitant tvarų ekonomikos augimą teikiant paramą MVĮ, kad jos kurtų ekologiškas darbo vietas;

| 30. | mano, kad kova su darbo rinkos diskriminacija, susijusia su lytimi, seksualine orientacija, etnine kilme, amžiumi, negalia ar gyvenamąja vieta, yra itin svarbi skatinant tikrai lygias galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis moterų užimtumo lygis labai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ užimtumo tikslų ir kad dėl to reikia visapusiškai spręsti kliūčių, trukdančių moterims dalyvauti darbo rinkoje, problemą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad kova su darbo rinkos diskriminacija, susijusia su lytimi, seksualine orientacija, etnine kilme, amžiumi, negalia ar gyvenamąja vieta, yra itin svarbi skatinant tikrai lygias galimybes; atkreipia dėmesį į tai, kad didesnis moterų užimtumo lygis labai svarbus siekiant strategijos „Europa 2020“ užimtumo tikslų ir kad dėl to reikia visapusiškai spręsti kliūčių, trukdančių moterims dalyvauti darbo rinkoje, problemą;

| 31. | mano, kad BVP turi išlikti pagrindinis kriterijus nustatant remtiniausias vietoves (BVP vienam gyventojui mažesnis kaip 75 % ES vidurkio) ir, prireikus, sanglaudos valstybes (bendrasis nacionalinis produktas vienam gyventojui mažesnis kaip 90 % ES vidurkio); atkreipia dėmesį į tai, kad kompetentingoms nacionalinėms institucijoms reikia palikti lankstumo galimybių kiekvienam tikslui ir atsižvelgiant į geografinę koncentraciją tinkamu sprendimų priėmimo lygmeniu taikyti ir kitus rodiklius, dėl kurių turi būti susitarta vystymosi ir investicijų partnerystės sutartyse ir kuriais remiantis būtų vertinamos jiems kylančios socialinės, ekonominės, ekologinės, demografinės ir geografinės problemos; |
| --- | --- |

31.

mano, kad BVP turi išlikti pagrindinis kriterijus nustatant remtiniausias vietoves (BVP vienam gyventojui mažesnis kaip 75 % ES vidurkio) ir, prireikus, sanglaudos valstybes (bendrasis nacionalinis produktas vienam gyventojui mažesnis kaip 90 % ES vidurkio); atkreipia dėmesį į tai, kad kompetentingoms nacionalinėms institucijoms reikia palikti lankstumo galimybių kiekvienam tikslui ir atsižvelgiant į geografinę koncentraciją tinkamu sprendimų priėmimo lygmeniu taikyti ir kitus rodiklius, dėl kurių turi būti susitarta vystymosi ir investicijų partnerystės sutartyse ir kuriais remiantis būtų vertinamos jiems kylančios socialinės, ekonominės, ekologinės, demografinės ir geografinės problemos;

| 32. | ragina sanglaudos politiką, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje, ir toliau pirmiausia orientuoti į labiausiai atsilikusius regionus; pabrėžia, kad, vargingiausiems regionams reikia skirti deramą pagal 1 tikslą (konvergencija) numatyto finansavimo dalį, kuri atitiktų jų vystymosi problemų sunkumą; |
| --- | --- |

32.

ragina sanglaudos politiką, kaip nurodyta Lisabonos sutartyje, ir toliau pirmiausia orientuoti į labiausiai atsilikusius regionus; pabrėžia, kad, vargingiausiems regionams reikia skirti deramą pagal 1 tikslą (konvergencija) numatyto finansavimo dalį, kuri atitiktų jų vystymosi problemų sunkumą;

| 33. | ragina apriboti tinkamumo finansuoti laikotarpius regionams, kurie, nepaisant maksimalios paramos, net ir po keleto programavimo laikotarpių negali pademonstruoti jokios esminės pažangos, susijusios su jų ekonomine, socialine ir ekologine padėtimi; |
| --- | --- |

33.

ragina apriboti tinkamumo finansuoti laikotarpius regionams, kurie, nepaisant maksimalios paramos, net ir po keleto programavimo laikotarpių negali pademonstruoti jokios esminės pažangos, susijusios su jų ekonomine, socialine ir ekologine padėtimi;

| 34. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuris galiotų kitą programavimo laikotarpį ir pagal kurį būtų užtikrinama, kad regionams, kurie daugiau nepriskiriami konvergencijos tikslui, būtų teikiama reguliuojama, solidi ir proporcinga pereinamojo laikotarpio parama siekiant spręsti klausimus, susijusius su ypatinga jų padėtimi, o regionams, kurių BVP vienam gyventojui sudaro 75 %–90 % ES vidurkio, parama būtų teikiama nustačius tarpinę kategoriją siekiant neleisti, kad regionai, kurių padėtis panaši, būtų traktuojami skirtingai; mano, kad ši speciali tvarka turėtų pakeisti dabartinę palaipsnio panaikinimo ir teikimo sistemą, taigi būtų sukurta sąžininga sistema, kurią taikant būtų galima geriau įveikti ekonomikos ir finansų krizės padarinius regionams ir drauge stiprinti teisingumą ir solidarumą, nes tai pagrindinės sanglaudos politikos vertybės; pabrėžia, kad šios pereinamosios ateinančio programavimo laikotarpio priemonės neturėtų būti nustatytos dabartinių konvergencijos (1 tikslas) ir konkurencingumo (2 tikslas) regionų ar Europos teritorinės sanglaudos tikslo (3 tikslas) sąskaita; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuris galiotų kitą programavimo laikotarpį ir pagal kurį būtų užtikrinama, kad regionams, kurie daugiau nepriskiriami konvergencijos tikslui, būtų teikiama reguliuojama, solidi ir proporcinga pereinamojo laikotarpio parama siekiant spręsti klausimus, susijusius su ypatinga jų padėtimi, o regionams, kurių BVP vienam gyventojui sudaro 75 %–90 % ES vidurkio, parama būtų teikiama nustačius tarpinę kategoriją siekiant neleisti, kad regionai, kurių padėtis panaši, būtų traktuojami skirtingai; mano, kad ši speciali tvarka turėtų pakeisti dabartinę palaipsnio panaikinimo ir teikimo sistemą, taigi būtų sukurta sąžininga sistema, kurią taikant būtų galima geriau įveikti ekonomikos ir finansų krizės padarinius regionams ir drauge stiprinti teisingumą ir solidarumą, nes tai pagrindinės sanglaudos politikos vertybės; pabrėžia, kad šios pereinamosios ateinančio programavimo laikotarpio priemonės neturėtų būti nustatytos dabartinių konvergencijos (1 tikslas) ir konkurencingumo (2 tikslas) regionų ar Europos teritorinės sanglaudos tikslo (3 tikslas) sąskaita;

| 35. | ragina stiprinti 2 tikslą („regionų konkurencingumas ir užimtumas“) pasinaudojant tuo, kad jis horizontalus, ir siekti rezultatų, susijusių su keliais nustatytais ES prioritetais, pvz., MVĮ parama, ekologiškomis inovacijomis, vietos ekonomika, švietimu ir mokymu, infrastruktūra, tvariu mobilumu, atsinaujinančiąja energija ir energijos tiekimu, efektyviu išteklių naudojimu ir socialine įtrauktimi; pabrėžia, kad reikia išlaikyti ir toliau plėtoti pasiteisinusią sistemą, kurią taikant užtikrinama, kad labiau išsivystę regionai galėtų pašalinti regionų struktūrinius trūkumus, prisidėti siekiant bendrų Europos tikslų ir įveikti būsimus sunkumus, naudodami struktūras, kurios gali lanksčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, įskaitant, inter alia, inovacijų grupes ir šių regionų finansavimo konkursus; ragina taikyti papildomas priemones, kurios padėtų pagerinti vietovių, kurias ypač veikia struktūriniai pokyčiai, socialinę ir ekonominę bei su infrastruktūra susijusią padėtį; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad reikia rengti pakankamai lanksčias strategijas siekiant, jog būtų sprendžiamos kiekvieno atskiro regiono problemos ir atsižvelgta į jo ypatumus; |
| --- | --- |

35.

ragina stiprinti 2 tikslą („regionų konkurencingumas ir užimtumas“) pasinaudojant tuo, kad jis horizontalus, ir siekti rezultatų, susijusių su keliais nustatytais ES prioritetais, pvz., MVĮ parama, ekologiškomis inovacijomis, vietos ekonomika, švietimu ir mokymu, infrastruktūra, tvariu mobilumu, atsinaujinančiąja energija ir energijos tiekimu, efektyviu išteklių naudojimu ir socialine įtrauktimi; pabrėžia, kad reikia išlaikyti ir toliau plėtoti pasiteisinusią sistemą, kurią taikant užtikrinama, kad labiau išsivystę regionai galėtų pašalinti regionų struktūrinius trūkumus, prisidėti siekiant bendrų Europos tikslų ir įveikti būsimus sunkumus, naudodami struktūras, kurios gali lanksčiai reaguoti į kintančias aplinkybes, įskaitant, inter alia, inovacijų grupes ir šių regionų finansavimo konkursus; ragina taikyti papildomas priemones, kurios padėtų pagerinti vietovių, kurias ypač veikia struktūriniai pokyčiai, socialinę ir ekonominę bei su infrastruktūra susijusią padėtį; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad reikia rengti pakankamai lanksčias strategijas siekiant, jog būtų sprendžiamos kiekvieno atskiro regiono problemos ir atsižvelgta į jo ypatumus;

| 36. | ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad labiau išsivystę regionai galėtų modernizuoti savo socialinį ir ekonominį kapitalą ir įveikti konkretaus nepritekliaus ir netinkamo ekonominio vystymosi laikotarpius; |
| --- | --- |

36.

ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad labiau išsivystę regionai galėtų modernizuoti savo socialinį ir ekonominį kapitalą ir įveikti konkretaus nepritekliaus ir netinkamo ekonominio vystymosi laikotarpius;

| 37. | tvirtai mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant trečiojo tikslo – teritorinio bendradarbiavimo prie visų vidinių ES sienų ir visais trim jo aspektais (pasienio, tarpvalstybiniu ir tarpregioniniu), ir ragina struktūrinių fondų dalį padidinti iki 7 %; ragina skiriant lėšų kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai vadovautis suderintais kriterijais, kad būtų strategiškai ir integruotai patenkinami kiekvienos teritorijos ir geografinės vietovės poreikiai ir reaguojama į jų ypatumus; pabrėžia pasienio regionų svarbą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; mano, kad būtina labiau koordinuoti transeuropinius tinklus, ypač transporto ir energetikos, ir tarpvalstybinę infrastruktūrą, taip pat skirti daugiau subsidijų šiems tinklams atsižvelgiant į Europos prioritetus, ir ragina atitinkamai padidinti lėšas visiems pasienio regionams; ragina supaprastinti 3 tikslo programoms taikomas įgyvendinimo taisykles, grindžiamas proporcingumo principu, taip pat parengti bendrą tinkamumo finansuoti taisyklių rinkinį, nes visa tai yra išankstinės sąlygos siekiant, kad šios programos taptų veiksmingesnės ir regimesnės; pabrėžia, kad reikėtų, jog aktyviai dalyvautų sprendimus priimantys vietos subjektai, nes tik taip galima sėkmingai įgyvendinti programas; |
| --- | --- |

37.

tvirtai mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant trečiojo tikslo – teritorinio bendradarbiavimo prie visų vidinių ES sienų ir visais trim jo aspektais (pasienio, tarpvalstybiniu ir tarpregioniniu), ir ragina struktūrinių fondų dalį padidinti iki 7 %; ragina skiriant lėšų kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai vadovautis suderintais kriterijais, kad būtų strategiškai ir integruotai patenkinami kiekvienos teritorijos ir geografinės vietovės poreikiai ir reaguojama į jų ypatumus; pabrėžia pasienio regionų svarbą siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; mano, kad būtina labiau koordinuoti transeuropinius tinklus, ypač transporto ir energetikos, ir tarpvalstybinę infrastruktūrą, taip pat skirti daugiau subsidijų šiems tinklams atsižvelgiant į Europos prioritetus, ir ragina atitinkamai padidinti lėšas visiems pasienio regionams; ragina supaprastinti 3 tikslo programoms taikomas įgyvendinimo taisykles, grindžiamas proporcingumo principu, taip pat parengti bendrą tinkamumo finansuoti taisyklių rinkinį, nes visa tai yra išankstinės sąlygos siekiant, kad šios programos taptų veiksmingesnės ir regimesnės; pabrėžia, kad reikėtų, jog aktyviai dalyvautų sprendimus priimantys vietos subjektai, nes tik taip galima sėkmingai įgyvendinti programas;

| 38. | mano, kad ETBG yra neprilygstama, itin vertinga teritorinio valdymo priemonė, kuri atsižvelgia į struktūrinio bendradarbiavimo poreikius ir kuri turi būti skatinama kaip tarpvalstybinio valdymo sistemos kūrimo priemonė, kuri padėtų užtikrinti atsakomybę už įvairias politines priemones regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

38.

mano, kad ETBG yra neprilygstama, itin vertinga teritorinio valdymo priemonė, kuri atsižvelgia į struktūrinio bendradarbiavimo poreikius ir kuri turi būti skatinama kaip tarpvalstybinio valdymo sistemos kūrimo priemonė, kuri padėtų užtikrinti atsakomybę už įvairias politines priemones regionų ir vietos lygmeniu;

| 39. | griežtai atmeta bet kokius pasiūlymus priskirti sanglaudos politiką valstybių narių kompetencijai arba atskiriems sektoriams; mano, kad naujos tam tikrai temai (klimatas, energetika, transportas) skiriamos lėšos kenktų pasiteisinusiam pasidalijamojo valdymo principui, integruotoms plėtros programoms ir galimybei pasinaudoti sąveika, intervencijų veiksmingumui, taigi taip pat keltų grėsmę regionų įnašui siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

39.

griežtai atmeta bet kokius pasiūlymus priskirti sanglaudos politiką valstybių narių kompetencijai arba atskiriems sektoriams; mano, kad naujos tam tikrai temai (klimatas, energetika, transportas) skiriamos lėšos kenktų pasiteisinusiam pasidalijamojo valdymo principui, integruotoms plėtros programoms ir galimybei pasinaudoti sąveika, intervencijų veiksmingumui, taigi taip pat keltų grėsmę regionų įnašui siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 40. | primygtinai reikalauja, kad Europos socialinis fondas liktų sanglaudos politikos dalis; tik taip galima rengti ir įgyvendinti integruotas ekonominių ir socialinių problemų sprendimo strategijas; |
| --- | --- |

40.

primygtinai reikalauja, kad Europos socialinis fondas liktų sanglaudos politikos dalis; tik taip galima rengti ir įgyvendinti integruotas ekonominių ir socialinių problemų sprendimo strategijas;

| 41. | remia Komisiją, kuri siekia užtikrinti, kad ESF būtų tvirtesnis, veiksmingesnis ir labiau matomas; šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares pasiekti susitarimą derybose dėl to, koks turi būti ESF indėlis į struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

41.

remia Komisiją, kuri siekia užtikrinti, kad ESF būtų tvirtesnis, veiksmingesnis ir labiau matomas; šiuo tikslu ragina Komisiją ir valstybes nares pasiekti susitarimą derybose dėl to, koks turi būti ESF indėlis į struktūrinius fondus;

| 42. | mano, kad priemonės, kuriomis siekiama padidinti ESF efektyvumą, turėtų visų pirma būti pagrįstos paskatomis, o ne baudomis; |
| --- | --- |

42.

mano, kad priemonės, kuriomis siekiama padidinti ESF efektyvumą, turėtų visų pirma būti pagrįstos paskatomis, o ne baudomis;

| 43. | pažymi, kad ekonominė krizė dar labiau padidino poreikį nedelsiant imtis priemonių sektoriuose, kuriuose naudojamas ESF, ypač siekiant skatinti užimtumą, darbuotojų perkėlimą į kitas darbo vietas, socialinę įtrauktį ir skurdo mažinimą; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad ekonominė krizė dar labiau padidino poreikį nedelsiant imtis priemonių sektoriuose, kuriuose naudojamas ESF, ypač siekiant skatinti užimtumą, darbuotojų perkėlimą į kitas darbo vietas, socialinę įtrauktį ir skurdo mažinimą;

| 44. | pabrėžia, kad ESF teikia labai svarbią paramą vykdant darbo rinkos politiką, pvz., prevencinę ir vietos politiką, taip pat tų sričių politiką, kuri padeda jaunimui patekti į darbo rinką ir kovoti su nedarbu; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų naudoti ESF investicijoms į naujus įgūdžius, išsilavinimą (įskaitant ankstyvąjį mokymą), mokymąsi visą gyvenimą, profesinio perorientavimo ir perkvalifikavimo veiklą, ir pabrėžia, kad fondas atlieka svarbų vaidmenį stiprinant visus socialinės įtraukties, įskaitant labiausiai pažeidžiamų ir palankių sąlygų neturinčių grupių įtrauktį, aspektus; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad ESF teikia labai svarbią paramą vykdant darbo rinkos politiką, pvz., prevencinę ir vietos politiką, taip pat tų sričių politiką, kuri padeda jaunimui patekti į darbo rinką ir kovoti su nedarbu; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų naudoti ESF investicijoms į naujus įgūdžius, išsilavinimą (įskaitant ankstyvąjį mokymą), mokymąsi visą gyvenimą, profesinio perorientavimo ir perkvalifikavimo veiklą, ir pabrėžia, kad fondas atlieka svarbų vaidmenį stiprinant visus socialinės įtraukties, įskaitant labiausiai pažeidžiamų ir palankių sąlygų neturinčių grupių įtrauktį, aspektus;

| 45. | ragina Komisiją sustiprinti ESF veiksmus, kuriais siekiama skatinti integraciją į darbo rinką; ragina valstybes nares investuoti į vaikų švietimą nuo labai ankstyvo amžiaus, vėliau mokykloje į jų profesinę orientaciją pagal darbo galimybes regione ir į mokymąsi visą gyvenimą, kuris padėtų darbuotojams savo įgūdžius pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, taip pat įgyvendinti priemones, skirtas kovai su jaunimo nedarbu ir su vadinamuoju dirbančių vargšų reiškiniu, ir numatyti programas, pritaikytas pažeidžiamoms ir palankių sąlygų neturinčioms grupėms, pavyzdžiui, romams, migrantams, neįgaliesiems ir asmenims, nebaigusiems mokyklos, siekiant skatinti veiksmingą ir integracinį augimą ir žiniomis grįstą Europos ekonomiką; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją sustiprinti ESF veiksmus, kuriais siekiama skatinti integraciją į darbo rinką; ragina valstybes nares investuoti į vaikų švietimą nuo labai ankstyvo amžiaus, vėliau mokykloje į jų profesinę orientaciją pagal darbo galimybes regione ir į mokymąsi visą gyvenimą, kuris padėtų darbuotojams savo įgūdžius pritaikyti prie darbo rinkos poreikių, taip pat įgyvendinti priemones, skirtas kovai su jaunimo nedarbu ir su vadinamuoju dirbančių vargšų reiškiniu, ir numatyti programas, pritaikytas pažeidžiamoms ir palankių sąlygų neturinčioms grupėms, pavyzdžiui, romams, migrantams, neįgaliesiems ir asmenims, nebaigusiems mokyklos, siekiant skatinti veiksmingą ir integracinį augimą ir žiniomis grįstą Europos ekonomiką;

| 46. | ragina skirti labiau pritaikytą ir papildomą techninę pagalbą toms sritims, kuriose yra didelis skurdas ir neretai įtempti subregioninio lygmens kartu egzistuojančių daugumos ir mažumos kultūrų santykiai; mano, kad tokios subregioninės sritys ir toliau gali paprasčiausiai likti didelio skurdo salomis ir susidurti su segregacija netgi tuose regionuose, kurie visai neatsilieka nuo statistinių vidurkių; pažymi, kad reikėtų sutelkti pastangas siekiant skatinti šių subregioninių sričių vystymąsi; |
| --- | --- |

46.

ragina skirti labiau pritaikytą ir papildomą techninę pagalbą toms sritims, kuriose yra didelis skurdas ir neretai įtempti subregioninio lygmens kartu egzistuojančių daugumos ir mažumos kultūrų santykiai; mano, kad tokios subregioninės sritys ir toliau gali paprasčiausiai likti didelio skurdo salomis ir susidurti su segregacija netgi tuose regionuose, kurie visai neatsilieka nuo statistinių vidurkių; pažymi, kad reikėtų sutelkti pastangas siekiant skatinti šių subregioninių sričių vystymąsi;

| 47. | džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės pirmą kartą nustatė 2007-2013 m. finansavimo laikotarpio veiklos programas, taip pat su ESF susijusias programas, apimančias visas tikslines sritis; |
| --- | --- |

47.

džiaugiasi, kad kai kurios valstybės narės pirmą kartą nustatė 2007-2013 m. finansavimo laikotarpio veiklos programas, taip pat su ESF susijusias programas, apimančias visas tikslines sritis;

| 48. | pabrėžia, kad neįkainojama patirtis, įgyta įgyvendinant Bendrijos iniciatyvą EQUAL, vis dar svarbi, ypač atsižvelgiant į vietos ir regioninių priemonių derinimą ir keitimąsi gerąja patirtimi visoje ES; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad neįkainojama patirtis, įgyta įgyvendinant Bendrijos iniciatyvą EQUAL, vis dar svarbi, ypač atsižvelgiant į vietos ir regioninių priemonių derinimą ir keitimąsi gerąja patirtimi visoje ES;

| 49. | nurodo, kad taikant integruotus vietos ir regioninės plėtros metodus, ypač ESF siejant su ERPF, randasi sąveika, ir ragina, ypač atsižvelgdamas į vietos poreikiams pritaikytą integruotą plėtros planavimą, nustatyti bendras tinkamumo finansuoti taisykles ir padidinti bei palengvinti kryžminio finansavimo tarp abiejų fondų galimybę; pritaria tam, kad būtų numatyta galimybė finansuoti veiksmus iš keleto fondų, nes taip būtų dar lengviau taikyti integruotą požiūrį; be to, ragina užtikrinti geresnę EPF ir ERPF sąveiką; |
| --- | --- |

49.

nurodo, kad taikant integruotus vietos ir regioninės plėtros metodus, ypač ESF siejant su ERPF, randasi sąveika, ir ragina, ypač atsižvelgdamas į vietos poreikiams pritaikytą integruotą plėtros planavimą, nustatyti bendras tinkamumo finansuoti taisykles ir padidinti bei palengvinti kryžminio finansavimo tarp abiejų fondų galimybę; pritaria tam, kad būtų numatyta galimybė finansuoti veiksmus iš keleto fondų, nes taip būtų dar lengviau taikyti integruotą požiūrį; be to, ragina užtikrinti geresnę EPF ir ERPF sąveiką;

| 50. | ragina, siekiant didesnės sąveikos, labiau įtraukti sektorių politiką (transporto, energetikos, mokslinių tyrimų, aplinkos, švietimo) į sanglaudos ir struktūrinę politiką, kad struktūriniai fondai, konkurencingumo ir inovacijų programa (CIP) bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos būtų efektyvesnės ir geriau koordinuojamos; mano, kad programavimas, pagal kurį nustatomas finansavimas iš kelių fondų, galėtų prisidėti prie šios veiklos didesnės integracijos požiūriu ir padėtų padidinti šių skirtingų fondų sąveiką; mano, kad nacionalinė (regioninė) partnerystė plėtros srityje yra tinkama priemonė siekiant suvienyti įvairias politikos sritis; šiuo atžvilgiu pabrėžia poreikį nustatyti aiškius tikslus ir įvertinti, ar valstybėse narėse tikslai pasiekti; |
| --- | --- |

50.

ragina, siekiant didesnės sąveikos, labiau įtraukti sektorių politiką (transporto, energetikos, mokslinių tyrimų, aplinkos, švietimo) į sanglaudos ir struktūrinę politiką, kad struktūriniai fondai, konkurencingumo ir inovacijų programa (CIP) bei mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos būtų efektyvesnės ir geriau koordinuojamos; mano, kad programavimas, pagal kurį nustatomas finansavimas iš kelių fondų, galėtų prisidėti prie šios veiklos didesnės integracijos požiūriu ir padėtų padidinti šių skirtingų fondų sąveiką; mano, kad nacionalinė (regioninė) partnerystė plėtros srityje yra tinkama priemonė siekiant suvienyti įvairias politikos sritis; šiuo atžvilgiu pabrėžia poreikį nustatyti aiškius tikslus ir įvertinti, ar valstybėse narėse tikslai pasiekti;

| 51. | siūlo, kad mokslinių tyrimų ir plėtros politika būtų įgyvendinama teritoriniu pagrindu; taigi pabrėžia, kad labai svarbu pritaikyti sanglaudos politiką ir mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką atsižvelgiant į konkrečius teritorijų poreikius, nes aktyvesnis regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas planuojant ir įgyvendinant regioninės plėtros fondus ir inovacijų programas tampa itin svarbus, turint mintyje, kad neįmanoma taikyti tos pačios plėtros strategijos visiems regionams; |
| --- | --- |

51.

siūlo, kad mokslinių tyrimų ir plėtros politika būtų įgyvendinama teritoriniu pagrindu; taigi pabrėžia, kad labai svarbu pritaikyti sanglaudos politiką ir mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką atsižvelgiant į konkrečius teritorijų poreikius, nes aktyvesnis regioninių ir vietos valdžios institucijų dalyvavimas planuojant ir įgyvendinant regioninės plėtros fondus ir inovacijų programas tampa itin svarbus, turint mintyje, kad neįmanoma taikyti tos pačios plėtros strategijos visiems regionams;

| 52. | ragina kitam rėmimo laikotarpiui po 2013 m. sukurti bendrą strateginį pagrindą ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, pagrindų programoms, EŽŪFKP ir EŽF; mano, kad suderinto reguliavimo modelis (apimantis valdymo, reikalavimų paramai gauti atitikimo, audito ir ataskaitų teikimo taisykles) turi būti toliau stiprinamas bendru pagrindų reglamentu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia sklandžios įvairių fondų bendros veiklos svarbą norint pasiekti rezultatų; ragina Komisiją atlikti pataisymus, būtinus siekiant užtikrinti, kad susiję fondai, kai galima, galėtų papildyti vienas kitą; |
| --- | --- |

52.

ragina kitam rėmimo laikotarpiui po 2013 m. sukurti bendrą strateginį pagrindą ERPF, ESF, Sanglaudos fondui, pagrindų programoms, EŽŪFKP ir EŽF; mano, kad suderinto reguliavimo modelis (apimantis valdymo, reikalavimų paramai gauti atitikimo, audito ir ataskaitų teikimo taisykles) turi būti toliau stiprinamas bendru pagrindų reglamentu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia sklandžios įvairių fondų bendros veiklos svarbą norint pasiekti rezultatų; ragina Komisiją atlikti pataisymus, būtinus siekiant užtikrinti, kad susiję fondai, kai galima, galėtų papildyti vienas kitą;

| 53. | ragina Tarybą ir Parlamentą laikantis įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 177 straipsnį patvirtinti naują bendrą strateginį pagrindą; |
| --- | --- |

53.

ragina Tarybą ir Parlamentą laikantis įprastos teisėkūros procedūros pagal SESV 177 straipsnį patvirtinti naują bendrą strateginį pagrindą;

| 54. | mano, kad šį Europos socialinį fondą būtina įtraukti į bendrą strateginę programą vis dėlto nekeičiant konkrečių jo veiklos taisyklių ir nuostatų ir skiriant jam tinkamus išteklius; ragina Komisiją sutvirtinti ESF vaidmenį, didinti jo pastebimumą ir supaprastinti jo biudžeto kontrolę nustatant paprastą ir veiksmingą valdymo institucijų ir biudžeto kontrolės departamentų bendradarbiavimo tvarką; |
| --- | --- |

54.

mano, kad šį Europos socialinį fondą būtina įtraukti į bendrą strateginę programą vis dėlto nekeičiant konkrečių jo veiklos taisyklių ir nuostatų ir skiriant jam tinkamus išteklius; ragina Komisiją sutvirtinti ESF vaidmenį, didinti jo pastebimumą ir supaprastinti jo biudžeto kontrolę nustatant paprastą ir veiksmingą valdymo institucijų ir biudžeto kontrolės departamentų bendradarbiavimo tvarką;

| 55. | todėl siūlo apsvarstyti, ar būtų galima vėl įtraukti su regionais susijusias EŽŪFKP programas (esamos 3 ir 4 paramos kryptys); tačiau nepritaria, kad dėl to būtų sumažinti ERPF ir EŽŪFKP biudžetai; ragina nustatyti privalomas taisykles valstybėms narėms ir regionams, siekiant sukurti suderintas ES struktūrinių fondų ir su regionais susijusių kaimo plėtros programų valdymo struktūras; |
| --- | --- |

55.

todėl siūlo apsvarstyti, ar būtų galima vėl įtraukti su regionais susijusias EŽŪFKP programas (esamos 3 ir 4 paramos kryptys); tačiau nepritaria, kad dėl to būtų sumažinti ERPF ir EŽŪFKP biudžetai; ragina nustatyti privalomas taisykles valstybėms narėms ir regionams, siekiant sukurti suderintas ES struktūrinių fondų ir su regionais susijusių kaimo plėtros programų valdymo struktūras;

| 56. | ragina persvarstyti šį reglamentą dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo prie išorės sienų ir dabartinę EKPP ir įtraukti atitinkamas lėšas į 3 tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas); |
| --- | --- |

56.

ragina persvarstyti šį reglamentą dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo prie išorės sienų ir dabartinę EKPP ir įtraukti atitinkamas lėšas į 3 tikslą (Europos teritorinis bendradarbiavimas);

| 57. | palankiai vertina ES ir valstybių narių vystymosi ir investicijų partnerystės tikslus, kuriuos Komisija siūlomo vietoj ankstesnių atskiroms valstybėms narėms parengtų nacionalinių strateginių krypčių planų; ragina nustatyti svarbius investicijų prioritetus siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ ir kitus sanglaudos politikos tikslus, kurie bus nustatyti šiuo etapu; mano, kad būtina kuo greičiau konkrečiai paskirstyti kompetenciją pagal atitinkamus lygmenis, ir ragina išlaikyti atitinkamą nacionalinę ir (arba) regionų bei vietos kompetenciją pagal subsidiarumo principą; ragina aiškiai įsipareigoti atitinkamai įtraukti partnerius sudarant vystymosi ir investicijų partnerystės sutartis; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina ES ir valstybių narių vystymosi ir investicijų partnerystės tikslus, kuriuos Komisija siūlomo vietoj ankstesnių atskiroms valstybėms narėms parengtų nacionalinių strateginių krypčių planų; ragina nustatyti svarbius investicijų prioritetus siekiant įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ ir kitus sanglaudos politikos tikslus, kurie bus nustatyti šiuo etapu; mano, kad būtina kuo greičiau konkrečiai paskirstyti kompetenciją pagal atitinkamus lygmenis, ir ragina išlaikyti atitinkamą nacionalinę ir (arba) regionų bei vietos kompetenciją pagal subsidiarumo principą; ragina aiškiai įsipareigoti atitinkamai įtraukti partnerius sudarant vystymosi ir investicijų partnerystės sutartis;

| 58. | pritaria veiksmų programų, kaip svarbiausios priemonės, kuria strateginiai dokumentai paverčiami konkrečiais investicijų prioritetais, taikymui ateityje; ragina tam nustatyti aiškius ir pamatuojamus tikslus; |
| --- | --- |

58.

pritaria veiksmų programų, kaip svarbiausios priemonės, kuria strateginiai dokumentai paverčiami konkrečiais investicijų prioritetais, taikymui ateityje; ragina tam nustatyti aiškius ir pamatuojamus tikslus;

| 59. | ragina į visus sanglaudos politikos įgyvendinimo etapus (strateginis planavimą, vystymosi ir investicijų partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rengimą ir derybas dėl jų) struktūriškai ir sistemingai privalomai įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į atskirų valstybių narių konstitucinę ir institucinę struktūrą; mano, kad struktūrinių fondų reglamentus būtina papildyti atitinkamomis formuluotėmis; |
| --- | --- |

59.

ragina į visus sanglaudos politikos įgyvendinimo etapus (strateginis planavimą, vystymosi ir investicijų partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rengimą ir derybas dėl jų) struktūriškai ir sistemingai privalomai įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas, atsižvelgiant į atskirų valstybių narių konstitucinę ir institucinę struktūrą; mano, kad struktūrinių fondų reglamentus būtina papildyti atitinkamomis formuluotėmis;

| 60. | mano, kad bet kuri būsima ESF naudojimo strategija bus efektyvesnė, jei apims regioninių ir vietos lygmenų valdžią, kuri pajėgi pritaikyti strateginius tikslus konkrečioms teritorijos ypatybėms vykdydama struktūrinį dialogą su visomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

60.

mano, kad bet kuri būsima ESF naudojimo strategija bus efektyvesnė, jei apims regioninių ir vietos lygmenų valdžią, kuri pajėgi pritaikyti strateginius tikslus konkrečioms teritorijos ypatybėms vykdydama struktūrinį dialogą su visomis suinteresuotosiomis šalimis;

| 61. | pritaria Komisijos siūlomai prioritetų pagal temas sistemai; pažymi, kad kuo žemesnis valstybių narių ar regionų išsivystymo lygis, tuo ilgesnis turi būti šis prioritetų sąrašas, tuo tarpu turi būti atsižvelgiama į specifinius su išsivystymu susijusius regionų poreikius ir drauge užtikrinama, kad šis teminis struktūrinių ir sanglaudos fondų programavimo metodas nebūtų taikomas, jei jis pakenktų integruotam konkrečioms vietoms pritaikytam požiūriui; |
| --- | --- |

61.

pritaria Komisijos siūlomai prioritetų pagal temas sistemai; pažymi, kad kuo žemesnis valstybių narių ar regionų išsivystymo lygis, tuo ilgesnis turi būti šis prioritetų sąrašas, tuo tarpu turi būti atsižvelgiama į specifinius su išsivystymu susijusius regionų poreikius ir drauge užtikrinama, kad šis teminis struktūrinių ir sanglaudos fondų programavimo metodas nebūtų taikomas, jei jis pakenktų integruotam konkrečioms vietoms pritaikytam požiūriui;

| 62. | ragina valstybes nares, visoms valstybėms narėms nustačius tam tikrus privalomus prioritetus, įtraukti į savo prioritetų sąrašus inovacijų, infrastruktūros ir išteklių tausojimo sritis, tačiau mano, kad reikėtų palikti šiek tiek laisvės manevruoti atsižvelgiant į programų mastą, kiekvieno regiono pradinę padėtį ir laukiamus rezultatus tam, kad šie prioritetai būtų pritaikyti kiekvieno regiono specifiniams poreikiams; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis pagal pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų Europa“ turi būti vartojama plati inovacijų sąvoka; pažymi, kad MVĮ yra pagrindinis darbo vietų ES šaltinis ir palanki terpė verslo idėjoms; pabrėžia, kad parama MVĮ turi būti ir toliau teikiama ir stiprinama, atsižvelgiant į labai svarbų vaidmenį, kurį jos gali atlikti įgyvendinant strategiją „Europa 2020“; pabrėžia, kad pagal iniciatyvą „Inovacijų Europa“ turi būti taikoma plati inovacijų sąvoka, o MVĮ vis dar turi būti sudaromos lengvesnės galimybės gauti finansavimą; pabrėžia, kad turi būti įmanoma papildomus prioritetus siūlyti ir įgyvendinti savanoriškai ir laikantis subsidiarumo principo; mano, kad energetika, švietimas ir mokymas bei kova su skurdu turi būti priskirti prie siūlomų prioritetų; |
| --- | --- |

62.

ragina valstybes nares, visoms valstybėms narėms nustačius tam tikrus privalomus prioritetus, įtraukti į savo prioritetų sąrašus inovacijų, infrastruktūros ir išteklių tausojimo sritis, tačiau mano, kad reikėtų palikti šiek tiek laisvės manevruoti atsižvelgiant į programų mastą, kiekvieno regiono pradinę padėtį ir laukiamus rezultatus tam, kad šie prioritetai būtų pritaikyti kiekvieno regiono specifiniams poreikiams; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis pagal pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų Europa“ turi būti vartojama plati inovacijų sąvoka; pažymi, kad MVĮ yra pagrindinis darbo vietų ES šaltinis ir palanki terpė verslo idėjoms; pabrėžia, kad parama MVĮ turi būti ir toliau teikiama ir stiprinama, atsižvelgiant į labai svarbų vaidmenį, kurį jos gali atlikti įgyvendinant strategiją „Europa 2020“; pabrėžia, kad pagal iniciatyvą „Inovacijų Europa“ turi būti taikoma plati inovacijų sąvoka, o MVĮ vis dar turi būti sudaromos lengvesnės galimybės gauti finansavimą; pabrėžia, kad turi būti įmanoma papildomus prioritetus siūlyti ir įgyvendinti savanoriškai ir laikantis subsidiarumo principo; mano, kad energetika, švietimas ir mokymas bei kova su skurdu turi būti priskirti prie siūlomų prioritetų;

| 63. | ragina nevėluoti pradėti įgyvendinti programas ir iš esmės spartinti sprendimų priėmimo ir vertinimo procedūras; pabrėžia, kad tai itin svarbu, ypač MVĮ; taip pat ragina gerinti dalyvaujančių administracijų technines galimybes ir glaudžiau susieti šias administracijas, mažinti viešinimo prievoles ir gerokai sutrumpinti konkursų skelbimo ir prašymų dalyvauti juose pateikimo terminus; prašo Komisiją įvertinti, ar būtų galima nustatyti bandomąsias sritis, kuriose būtų galima išbandyti naujus reglamentus mažesniu mastu prieš taikant juos visiems likusiems regionams, kad būtų galima nustatyti galimas įgyvendinimo problemas; |
| --- | --- |

63.

ragina nevėluoti pradėti įgyvendinti programas ir iš esmės spartinti sprendimų priėmimo ir vertinimo procedūras; pabrėžia, kad tai itin svarbu, ypač MVĮ; taip pat ragina gerinti dalyvaujančių administracijų technines galimybes ir glaudžiau susieti šias administracijas, mažinti viešinimo prievoles ir gerokai sutrumpinti konkursų skelbimo ir prašymų dalyvauti juose pateikimo terminus; prašo Komisiją įvertinti, ar būtų galima nustatyti bandomąsias sritis, kuriose būtų galima išbandyti naujus reglamentus mažesniu mastu prieš taikant juos visiems likusiems regionams, kad būtų galima nustatyti galimas įgyvendinimo problemas;

Paskatos, sąlygos, rezultatų siekimas, bendras finansavimas ir finansavimo galimybės

| 64. | ragina Komisijos ir valstybių narių dialogo metu iš anksto nustatyti tam tikras konkrečias finansavimo pagal vystymosi ir investicijų partnerystes sąlygas; mano, jog pagal šias iš anksto nustatytas sąlygas iš valstybių narių turi būti reikalaujama imtis reformų siekiant užtikrinti veiksmingą paramos lėšų panaudojimą tiesiogiai su sanglaudos politika susijusiose srityse, kad, esant reikalui, valstybės narės būtų paragintos tai padaryti ir kad lėšų teikimas būtų priklausomas nuo šių sąlygų; ragina užtikrinti, kad veiksmų programų valdyme dalyvaujantys subjektai galėtų daryti įtaką nustatant sąlygas; laiko teisinga paramos lėšų išmokas susieti su jau priimtų ES teisės aktų vykdymu (kainų reguliavimas, konkursai, transportas, aplinka, sveikatos apsauga ir kt.), siekiant išvengti neatitikimų ir užtikrinti veiksmingumą; tačiau nepritaria nurodymams, kuriais iš valstybių narių reikalaujama esminių socialinių ir ekonominių reformų; visos sąlygos turėtų visapusiškai atitikti subsidiarumo ir partnerystės principus; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisijos ir valstybių narių dialogo metu iš anksto nustatyti tam tikras konkrečias finansavimo pagal vystymosi ir investicijų partnerystes sąlygas; mano, jog pagal šias iš anksto nustatytas sąlygas iš valstybių narių turi būti reikalaujama imtis reformų siekiant užtikrinti veiksmingą paramos lėšų panaudojimą tiesiogiai su sanglaudos politika susijusiose srityse, kad, esant reikalui, valstybės narės būtų paragintos tai padaryti ir kad lėšų teikimas būtų priklausomas nuo šių sąlygų; ragina užtikrinti, kad veiksmų programų valdyme dalyvaujantys subjektai galėtų daryti įtaką nustatant sąlygas; laiko teisinga paramos lėšų išmokas susieti su jau priimtų ES teisės aktų vykdymu (kainų reguliavimas, konkursai, transportas, aplinka, sveikatos apsauga ir kt.), siekiant išvengti neatitikimų ir užtikrinti veiksmingumą; tačiau nepritaria nurodymams, kuriais iš valstybių narių reikalaujama esminių socialinių ir ekonominių reformų; visos sąlygos turėtų visapusiškai atitikti subsidiarumo ir partnerystės principus;

| 65. | mano, kad dėl naujų sąlygų neturi atsirasti papildomos administracinės naštos dalyvaujantiems subjektams; ragina parengti nuoseklias standartines tiek ERPF, tiek ESF naudojimo sąlygų sistemas, kurias taip pat turėtų būti galima objektyviai įvertinti; |
| --- | --- |

65.

mano, kad dėl naujų sąlygų neturi atsirasti papildomos administracinės naštos dalyvaujantiems subjektams; ragina parengti nuoseklias standartines tiek ERPF, tiek ESF naudojimo sąlygų sistemas, kurias taip pat turėtų būti galima objektyviai įvertinti;

| 66. | laiko Komisiją atsakingą už sąlygų nustatymą ir jų įgyvendinimo priežiūrą, ir siūlo parengti atitinkamus veiksmų planus valstybėms narėms ir regionams; |
| --- | --- |

66.

laiko Komisiją atsakingą už sąlygų nustatymą ir jų įgyvendinimo priežiūrą, ir siūlo parengti atitinkamus veiksmų planus valstybėms narėms ir regionams;

| 67. | pritaria Komisijos pasiūlymui užtikrinti, kad sanglaudos politika būtų rezultatyvesnė, ex ante nustatant tinkamus tikslus ir rodiklius; pabrėžia, kad reikia taikyti tik kelis aiškiai apibrėžtus ir pakankamai reikšmingus rodiklius, kurie turi būti tiesiogiai susiję su paramos poveikiu ir kuriuos reikia nustatyti kartu su regionais ar valstybėmis narėmis; vis dėlto mano, kad visos siūlomos priemonės ir kriterijai, skirti rezultatams vertinti, turėtų būti ir toliau grindžiami kokybiniu požiūriu į programas; |
| --- | --- |

67.

pritaria Komisijos pasiūlymui užtikrinti, kad sanglaudos politika būtų rezultatyvesnė, ex ante nustatant tinkamus tikslus ir rodiklius; pabrėžia, kad reikia taikyti tik kelis aiškiai apibrėžtus ir pakankamai reikšmingus rodiklius, kurie turi būti tiesiogiai susiję su paramos poveikiu ir kuriuos reikia nustatyti kartu su regionais ar valstybėmis narėmis; vis dėlto mano, kad visos siūlomos priemonės ir kriterijai, skirti rezultatams vertinti, turėtų būti ir toliau grindžiami kokybiniu požiūriu į programas;

| 68. | mano, kad rodikliai, kuriais remiantis nustatomos regioninės subsidijos iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, turi būti grindžiami naujausiais Eurostato statistiniais duomenimis, siekiant visapusiškai atsižvelgti į krizės poveikį regionų ekonomikai ir socialinei padėčiai; |
| --- | --- |

68.

mano, kad rodikliai, kuriais remiantis nustatomos regioninės subsidijos iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo, turi būti grindžiami naujausiais Eurostato statistiniais duomenimis, siekiant visapusiškai atsižvelgti į krizės poveikį regionų ekonomikai ir socialinei padėčiai;

| 69. | prašo pagerinti ESF efektyvumą ir skaidrumą veiksmais, kuriais daugiau dėmesio būtų skiriama rezultatams, ir mano, kad būtina ex ante nustatyti aiškius ir išmatuojamus rezultatų tikslus ir rodiklius, tiesiogiai susijusius su finansavimo tikslu, kuriais būtų matuojama visų pirma kovos su skurdu ir socialine atskirtimi sėkmė ir integracija į aukštos kokybės užimtumą; mano, kad visų lygių suinteresuotuosius asmenis reikėtų įtraukti, nustatant šiuos tikslus ir rodiklius, ir kad rodikliai turėtų būti tiksliai apibrėžti pakankamai anksčiau nei tiekiamas finansavimas, siekiant jog ir valstybės narės, ir Komisija galėtų įvertinti pasiektus rezultatus ir kitame planavimo etape vadovautis įgyta patirtimi; pritaria Komisijos pasiūlymui skirti ESF lėšas atsižvelgiant į ex ante sąlygas, įskaitant prielaidą, susijusią su ES teisės aktų ir ES tikslų perkėlimu į nacionalinę teisę, nes tai būtina, kad ESF priemonės būtų sėkmingos, taip pat įskaitant struktūrines reformas ir atitinkamus administracinius pajėgumus; pabrėžia, kad dėl orientacijos į rezultatą smulkūs naudos gavėjai neturėtų likti nepalankioje padėtyje arba susidurti su naujomis prieigos kliūtimis ar pavojais; |
| --- | --- |

69.

prašo pagerinti ESF efektyvumą ir skaidrumą veiksmais, kuriais daugiau dėmesio būtų skiriama rezultatams, ir mano, kad būtina ex ante nustatyti aiškius ir išmatuojamus rezultatų tikslus ir rodiklius, tiesiogiai susijusius su finansavimo tikslu, kuriais būtų matuojama visų pirma kovos su skurdu ir socialine atskirtimi sėkmė ir integracija į aukštos kokybės užimtumą; mano, kad visų lygių suinteresuotuosius asmenis reikėtų įtraukti, nustatant šiuos tikslus ir rodiklius, ir kad rodikliai turėtų būti tiksliai apibrėžti pakankamai anksčiau nei tiekiamas finansavimas, siekiant jog ir valstybės narės, ir Komisija galėtų įvertinti pasiektus rezultatus ir kitame planavimo etape vadovautis įgyta patirtimi; pritaria Komisijos pasiūlymui skirti ESF lėšas atsižvelgiant į ex ante sąlygas, įskaitant prielaidą, susijusią su ES teisės aktų ir ES tikslų perkėlimu į nacionalinę teisę, nes tai būtina, kad ESF priemonės būtų sėkmingos, taip pat įskaitant struktūrines reformas ir atitinkamus administracinius pajėgumus; pabrėžia, kad dėl orientacijos į rezultatą smulkūs naudos gavėjai neturėtų likti nepalankioje padėtyje arba susidurti su naujomis prieigos kliūtimis ar pavojais;

| 70. | mano, kad bendras viešasis ir privatusis finansavimas yra vienas iš pagrindinių sanglaudos politikos principų; ragina apsvarstyti, kokia turėtų būti didžiausia ES dalis, kuria būtų labiau atsižvelgiama į regionų išsivystymo lygį, Europos teikiamą papildomą naudą ir priemonių pobūdį, ir ją atitinkamai padidinti arba sumažinti; |
| --- | --- |

70.

mano, kad bendras viešasis ir privatusis finansavimas yra vienas iš pagrindinių sanglaudos politikos principų; ragina apsvarstyti, kokia turėtų būti didžiausia ES dalis, kuria būtų labiau atsižvelgiama į regionų išsivystymo lygį, Europos teikiamą papildomą naudą ir priemonių pobūdį, ir ją atitinkamai padidinti arba sumažinti;

| 71. | ragina valstybes nares ir regionus perspektyviai planuoti bendro finansavimo asignavimus ir padidinti juos pasitelkiant finansų inžineriją; |
| --- | --- |

71.

ragina valstybes nares ir regionus perspektyviai planuoti bendro finansavimo asignavimus ir padidinti juos pasitelkiant finansų inžineriją;

| 72. | ragina, kalbant apie tiesioginių subsidijų teikimą įmonėms, pripažinti, kad sanglaudos politikos lėšos, užuot dariusios įtaką bendrovių, ypač didelių bendrovių, sprendimams atidaryti įmonę tam tikroje vietoje, dažniausiai būna pasisavinamos bendrovių, kurios jau priėmė tokį sprendimą (savaimiškumo poveikis), todėl ragina suteikti paramą privačioms įmonėms, kad jos skirtų dėmesį investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą arba dažniau nei dabar teiktų jas netiesiogiai kaip paramą infrastruktūrai; taip pat ragina bendrajame struktūrinių fondų reglamente numatyti aiškią nuostatą, pagal kurią būtų neleidžiama skirti ES lėšų gamybos perkėlimui iš vienos ES valstybės narės į kitą finansuoti, gerokai sumažinti ribą, nuo kurios tokias investicijas būtų galima patikrinti, neteikti didelėms įmonėms tiesioginių subsidijų ir nustatyti 10 metų ribą veiksmų trukmei; |
| --- | --- |

72.

ragina, kalbant apie tiesioginių subsidijų teikimą įmonėms, pripažinti, kad sanglaudos politikos lėšos, užuot dariusios įtaką bendrovių, ypač didelių bendrovių, sprendimams atidaryti įmonę tam tikroje vietoje, dažniausiai būna pasisavinamos bendrovių, kurios jau priėmė tokį sprendimą (savaimiškumo poveikis), todėl ragina suteikti paramą privačioms įmonėms, kad jos skirtų dėmesį investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą arba dažniau nei dabar teiktų jas netiesiogiai kaip paramą infrastruktūrai; taip pat ragina bendrajame struktūrinių fondų reglamente numatyti aiškią nuostatą, pagal kurią būtų neleidžiama skirti ES lėšų gamybos perkėlimui iš vienos ES valstybės narės į kitą finansuoti, gerokai sumažinti ribą, nuo kurios tokias investicijas būtų galima patikrinti, neteikti didelėms įmonėms tiesioginių subsidijų ir nustatyti 10 metų ribą veiksmų trukmei;

| 73. | pripažįsta naujų finansavimo priemonių sverto funkciją ir mobilizavimo potencialą, apskritai pritaria didesniam paskolų finansavimui ir ragina daugkartines finansų priemones taikyti toms sritims, kurios įrodo esančios tinkamos; ragina šiuo tikslu per visą paramos laikotarpį numatyti palengvinimų ir užtikrinti didesnį teisinį tikrumą, taip pat sukurti ES registrą, kuriame būtų nurodyta, kuriems projektams yra skirtos paskolos, o kuriems – subsidijos; ragina taikyti priemones siekiant užtikrinti jų perspektyvumą ir įvykdomumą visiems regionams ir miestams; mano, kad ne vėliau kaip po vieno paramos laikotarpio atsakomybė už lėšų panaudojimą turi būti perkelta į nacionalinį ar projektų lygmenį; pažymi, kad per einamąjį laikotarpį ne visos valstybės narės patvirtino decentralizuotą finansinių priemonių, pvz., JESSICA, nagrinėjimo požiūrį; pabrėžia, kad miestams reikia tiesiogiai tuo naudotis; |
| --- | --- |

73.

pripažįsta naujų finansavimo priemonių sverto funkciją ir mobilizavimo potencialą, apskritai pritaria didesniam paskolų finansavimui ir ragina daugkartines finansų priemones taikyti toms sritims, kurios įrodo esančios tinkamos; ragina šiuo tikslu per visą paramos laikotarpį numatyti palengvinimų ir užtikrinti didesnį teisinį tikrumą, taip pat sukurti ES registrą, kuriame būtų nurodyta, kuriems projektams yra skirtos paskolos, o kuriems – subsidijos; ragina taikyti priemones siekiant užtikrinti jų perspektyvumą ir įvykdomumą visiems regionams ir miestams; mano, kad ne vėliau kaip po vieno paramos laikotarpio atsakomybė už lėšų panaudojimą turi būti perkelta į nacionalinį ar projektų lygmenį; pažymi, kad per einamąjį laikotarpį ne visos valstybės narės patvirtino decentralizuotą finansinių priemonių, pvz., JESSICA, nagrinėjimo požiūrį; pabrėžia, kad miestams reikia tiesiogiai tuo naudotis;

| 74. | pabrėžia, kad parama dotacijomis visada turi išlikti kaip pasirenkama priemonė ir kad suinteresuotieji asmenys vietoje privalo nuspręsti dėl tinkamo įvairių finansinių priemonių panaudojimo pagal regiono poreikius; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia, kad parama dotacijomis visada turi išlikti kaip pasirenkama priemonė ir kad suinteresuotieji asmenys vietoje privalo nuspręsti dėl tinkamo įvairių finansinių priemonių panaudojimo pagal regiono poreikius;

| 75. | mano, kad finansuojant infrastruktūrą EIB vaidmuo turi būti didesnis; ragina daugiau dėmesio skirti savarankiškiems viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sprendimams; mano, kad iš esmės Europos Parlamentui tenka didelė atsakomybė už tinkamą skaidrumą ir sprendimų priėmimo bei priežiūros užduotis; |
| --- | --- |

75.

mano, kad finansuojant infrastruktūrą EIB vaidmuo turi būti didesnis; ragina daugiau dėmesio skirti savarankiškiems viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sprendimams; mano, kad iš esmės Europos Parlamentui tenka didelė atsakomybė už tinkamą skaidrumą ir sprendimų priėmimo bei priežiūros užduotis;

| 76. | džiaugiasi veiksmingu EIB ir Komisijos bendradarbiavimu įgyvendinant tris bendras iniciatyvas: JESSICA, JEREMIE ir JASMINE, skirtas sanglaudos politikos efektyvumui ir veiksmingumui didinti ir struktūrinių fondų veikimui gerinti; ragina Komisiją toliau aktyviai priimti bendras iniciatyvas kartu su EIB, ypač sanglaudos politikos srityje ir užtikrinant MVĮ finansinę paramą; |
| --- | --- |

76.

džiaugiasi veiksmingu EIB ir Komisijos bendradarbiavimu įgyvendinant tris bendras iniciatyvas: JESSICA, JEREMIE ir JASMINE, skirtas sanglaudos politikos efektyvumui ir veiksmingumui didinti ir struktūrinių fondų veikimui gerinti; ragina Komisiją toliau aktyviai priimti bendras iniciatyvas kartu su EIB, ypač sanglaudos politikos srityje ir užtikrinant MVĮ finansinę paramą;

| 77. | mano, kad visuotinės dotacijos regionų lygmeniu yra tinkama priemonė savarankiškoms inovacijų strategijoms pagal Europos regioninės politikos tikslus; |
| --- | --- |

77.

mano, kad visuotinės dotacijos regionų lygmeniu yra tinkama priemonė savarankiškoms inovacijų strategijoms pagal Europos regioninės politikos tikslus;

| 78. | vis dėlto nepritaria, kad visuotinėms dotacijoms būtų nustatomos kvotos ar įsipareigojimai, nes tai galėtų prieštarauti pagrindinių prioritetų, pritaikytų tokių regionų poreikiams, nustatymui; |
| --- | --- |

78.

vis dėlto nepritaria, kad visuotinėms dotacijoms būtų nustatomos kvotos ar įsipareigojimai, nes tai galėtų prieštarauti pagrindinių prioritetų, pritaikytų tokių regionų poreikiams, nustatymui;

Biudžetas, finansiniai procesai, biurokratijos mažinimas, biudžetinė drausmė ir finansų kontrolė

| 79. | mano, kad septynerių metų trukmės programavimo laikotarpis pasiteisino įgyvendinant sanglaudos politiką ir jį reikėtų išlaikyti bent iki kito planavimo laikotarpio pabaigos (2020 m.); tačiau ragina sukurti sistemą, pagal kurią būtų galima greičiau iš naujo strategiškai įvertinti pradines sąlygas ir dar greičiau ir lanksčiau reaguoti į ypatingus įvykius (kaip antai finansų krizė, energetikos krizė, gaivalinės nelaimės); |
| --- | --- |

79.

mano, kad septynerių metų trukmės programavimo laikotarpis pasiteisino įgyvendinant sanglaudos politiką ir jį reikėtų išlaikyti bent iki kito planavimo laikotarpio pabaigos (2020 m.); tačiau ragina sukurti sistemą, pagal kurią būtų galima greičiau iš naujo strategiškai įvertinti pradines sąlygas ir dar greičiau ir lanksčiau reaguoti į ypatingus įvykius (kaip antai finansų krizė, energetikos krizė, gaivalinės nelaimės);

| 80. | pabrėžia, kad šiuo metu sudarytas ES biudžetas bei jo paskirstymo mechanizmai ir susiję fondų reglamentai pasiteisino būtent vykdant sanglaudos ir struktūrinę politiką ir kad pakeitimus reikia daryti tik ten, kur procedūros nepasiteisino ar esama prieštaravimų galiojančiam finansiniam reglamentui; todėl pritaria Komisijos pasiūlymams dėl taisyklių suderinimo visiems regioninei plėtrai skirtiems fondams; vis dėlto ragina darant net ir labai mažus įtvirtintų ir pasiteisinusių struktūrų pakeitimus, būti labai apdairiems, siekiant išvengti veiklos sutrikimų ir netikrumo nacionalinėse bei regionų administracinėse institucijose bei didesnės naštos naudos gavėjams, ypač tiems, kurių maža struktūra ir riboti pajėgumai; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia, kad šiuo metu sudarytas ES biudžetas bei jo paskirstymo mechanizmai ir susiję fondų reglamentai pasiteisino būtent vykdant sanglaudos ir struktūrinę politiką ir kad pakeitimus reikia daryti tik ten, kur procedūros nepasiteisino ar esama prieštaravimų galiojančiam finansiniam reglamentui; todėl pritaria Komisijos pasiūlymams dėl taisyklių suderinimo visiems regioninei plėtrai skirtiems fondams; vis dėlto ragina darant net ir labai mažus įtvirtintų ir pasiteisinusių struktūrų pakeitimus, būti labai apdairiems, siekiant išvengti veiklos sutrikimų ir netikrumo nacionalinėse bei regionų administracinėse institucijose bei didesnės naštos naudos gavėjams, ypač tiems, kurių maža struktūra ir riboti pajėgumai;

| 81. | mano, kad įmanoma strategijos „Europa 2020“ tikslus įtraukti į esamą tikslų ir fondų sistemą; nepritaria smulkesniam ES biudžeto suskirstymui pagal abstrakčias išlaidų kategorijas „pažangus“, „įtraukus“ ar „tvarus augimas“ bei bet kokiam sanglaudos politikos išskirstymui į atskiras biudžeto eilutes; mano, jog šiai politikai ES biudžete reikėtų skirti atskirą eilutę; |
| --- | --- |

81.

mano, kad įmanoma strategijos „Europa 2020“ tikslus įtraukti į esamą tikslų ir fondų sistemą; nepritaria smulkesniam ES biudžeto suskirstymui pagal abstrakčias išlaidų kategorijas „pažangus“, „įtraukus“ ar „tvarus augimas“ bei bet kokiam sanglaudos politikos išskirstymui į atskiras biudžeto eilutes; mano, jog šiai politikai ES biudžete reikėtų skirti atskirą eilutę;

| 82. | mano, kad sanglaudos politika po 2013 m. gali dar daugiau prisidėti prie tolesnės ir tvarios ES regionų plėtros ir kad ji yra lemiama politikos sritis visuose sektoriuose įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, todėl ragina skirti jai bent tokius pat biudžeto asignavimus; |
| --- | --- |

82.

mano, kad sanglaudos politika po 2013 m. gali dar daugiau prisidėti prie tolesnės ir tvarios ES regionų plėtros ir kad ji yra lemiama politikos sritis visuose sektoriuose įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, todėl ragina skirti jai bent tokius pat biudžeto asignavimus;

| 83. | primena, kad Europos Audito Rūmai daugelį metų pranešė, kad mokėjimų sanglaudos srityje klaidų lygis siekia daugiau negu 5 %, tačiau pažymi, kad klaidų lygis buvo sumažintas, nes, kaip nurodoma Europos Audito Rūmų metinėje ataskaitoje, paskutinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu siekė 11 %, ir kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos; be to, ragina paaiškinti klaidų apskaičiavimo metodą, nes dėl Europos Audito Rūmų ir Komisijos pateiktų skaičių neatitikimo atsiranda painiava ir nepasitikėjimas oficialiais duomenimis; |
| --- | --- |

83.

primena, kad Europos Audito Rūmai daugelį metų pranešė, kad mokėjimų sanglaudos srityje klaidų lygis siekia daugiau negu 5 %, tačiau pažymi, kad klaidų lygis buvo sumažintas, nes, kaip nurodoma Europos Audito Rūmų metinėje ataskaitoje, paskutinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros metu siekė 11 %, ir kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos; be to, ragina paaiškinti klaidų apskaičiavimo metodą, nes dėl Europos Audito Rūmų ir Komisijos pateiktų skaičių neatitikimo atsiranda painiava ir nepasitikėjimas oficialiais duomenimis;

| 84. | ragina patvirtinti griežtesnes struktūrinių fondų lėšų naudojimo neatitikimų stebėsenos taisykles dėl valstybių narių, kuriose dažnai pasitaiko pažeidimų panaudojant struktūrinių fondų lėšas, ir sistemingo mokėjimų nutraukimo ir mokėjimų sustabdymo procedūros, kai tik tampa akivaizdu, kad vykdant akredituotų institucijų veiklą atsirado didelių trūkumų, taisykles; taip pat ragina atsisakyti bereikalingo patikrinimo tose valstybėse narėse, kurios turi gerai veikiančią lėšų valdymo sistemą; mano, kad, jei tik įmanoma, turėtų būti taikomi „pasitikėjimo sutarties“ ir „bendro audito“ principai; |
| --- | --- |

84.

ragina patvirtinti griežtesnes struktūrinių fondų lėšų naudojimo neatitikimų stebėsenos taisykles dėl valstybių narių, kuriose dažnai pasitaiko pažeidimų panaudojant struktūrinių fondų lėšas, ir sistemingo mokėjimų nutraukimo ir mokėjimų sustabdymo procedūros, kai tik tampa akivaizdu, kad vykdant akredituotų institucijų veiklą atsirado didelių trūkumų, taisykles; taip pat ragina atsisakyti bereikalingo patikrinimo tose valstybėse narėse, kurios turi gerai veikiančią lėšų valdymo sistemą; mano, kad, jei tik įmanoma, turėtų būti taikomi „pasitikėjimo sutarties“ ir „bendro audito“ principai;

| 85. | ragina valstybes nares ar valdžios institucijas paskirti institucijas ar organus, kurie būtų išimtinai atsakingi už teisingą struktūrinių fondų lėšų valdymą; |
| --- | --- |

85.

ragina valstybes nares ar valdžios institucijas paskirti institucijas ar organus, kurie būtų išimtinai atsakingi už teisingą struktūrinių fondų lėšų valdymą;

| 86. | mano, jog lėšas administruojančių įstaigų (mokėjimo biurų arba administruojančių institucijų) vadovų valdymo deklaracijos būtų tinkama priemonė stiprinti ataskaitų teikimo ir kontrolės grandinę, ir pažymi, jog būtina, kad šių deklaracijų turinys būtų tikslus; taigi ragina klaidingų deklaracijų pateikimo atvejais taikyti sankcijų sistemą; toliau pritaria, kad reikia siekti įdiegti nacionalinių patikinimo pareiškimų sistemą; |
| --- | --- |

86.

mano, jog lėšas administruojančių įstaigų (mokėjimo biurų arba administruojančių institucijų) vadovų valdymo deklaracijos būtų tinkama priemonė stiprinti ataskaitų teikimo ir kontrolės grandinę, ir pažymi, jog būtina, kad šių deklaracijų turinys būtų tikslus; taigi ragina klaidingų deklaracijų pateikimo atvejais taikyti sankcijų sistemą; toliau pritaria, kad reikia siekti įdiegti nacionalinių patikinimo pareiškimų sistemą;

| 87. | ragina Komisiją jau nuo kito programavimo laikotarpio pradžios prisiimti didesnę atsakomybę už nacionalinių valdymo procedūrų gerinimą; taigi mano, kad reikia nedelsiant supaprastinti ir padaryti aiškesnį paramos programų administravimą, ypač finansinio įgyvendinimo ir finansinės kontrolės srityse; todėl mano, kad Komisija turi būti atsakinga už nacionalinių ar federalinių administracijų ir tikrinimo institucijų akreditavimo procedūrų atlikimą; mano, kad sėkmingą akreditaciją ir pasiektą žemą klaidų lygį galima susieti su teise į supaprastintą ir retesnę atskaitomybę; |
| --- | --- |

87.

ragina Komisiją jau nuo kito programavimo laikotarpio pradžios prisiimti didesnę atsakomybę už nacionalinių valdymo procedūrų gerinimą; taigi mano, kad reikia nedelsiant supaprastinti ir padaryti aiškesnį paramos programų administravimą, ypač finansinio įgyvendinimo ir finansinės kontrolės srityse; todėl mano, kad Komisija turi būti atsakinga už nacionalinių ar federalinių administracijų ir tikrinimo institucijų akreditavimo procedūrų atlikimą; mano, kad sėkmingą akreditaciją ir pasiektą žemą klaidų lygį galima susieti su teise į supaprastintą ir retesnę atskaitomybę;

| 88. | be to, ragina stiprinti Komisijos priežiūros vaidmenį ir pradėti taikyti sistemingą mokėjimų nutraukimą ir sustabdymą, kai tik remiantis tinkamai patvirtintais įrodymais tampa akivaizdu, kad akredituotų institucijų veikloje atsirado didelių trūkumų; taip pat ragina Komisiją nustatyti solidesnius planus siekiant, kad padidėtų klaidingai išmokėtų lėšų susigrąžinimo dalis; |
| --- | --- |

88.

be to, ragina stiprinti Komisijos priežiūros vaidmenį ir pradėti taikyti sistemingą mokėjimų nutraukimą ir sustabdymą, kai tik remiantis tinkamai patvirtintais įrodymais tampa akivaizdu, kad akredituotų institucijų veikloje atsirado didelių trūkumų; taip pat ragina Komisiją nustatyti solidesnius planus siekiant, kad padidėtų klaidingai išmokėtų lėšų susigrąžinimo dalis;

| 89. | ragina supaprastinti patikrinimo sistemą ir sumažinti patikrinimo pakopų skaičių, taip pat išaiškinti, už ką atsakingos atitinamai Komisija ir valstybės narės; ragina taikyti vienos pakopos patikrinimo procedūrą, pagal kurią valstybės narės tikrintų projektus, o Komisija tikrintų valstybių narių patikrinimo sistemas; |
| --- | --- |

89.

ragina supaprastinti patikrinimo sistemą ir sumažinti patikrinimo pakopų skaičių, taip pat išaiškinti, už ką atsakingos atitinamai Komisija ir valstybės narės; ragina taikyti vienos pakopos patikrinimo procedūrą, pagal kurią valstybės narės tikrintų projektus, o Komisija tikrintų valstybių narių patikrinimo sistemas;

| 90. | mano, kad siekiant padidinti veiklos programų veiksmingumą reikėtų regionuose aktyviau naudotis projektų atrankos konkursų procedūromis; |
| --- | --- |

90.

mano, kad siekiant padidinti veiklos programų veiksmingumą reikėtų regionuose aktyviau naudotis projektų atrankos konkursų procedūromis;

| 91. | ragina, siekiant sumažinti biurokratizmo, plačiau taikyti standartines procedūras, didesnius standartinius vieneto įkainius ir deklaruoti pridėtines išlaidas nurodant fiksuoto dydžio sumą, kur ši sistema yra taikoma; ragina labiau atsižvelgti į proporcingumo principą, tai yra įgyvendinant nedideles programas nustatyti gerokai mažiau ataskaitų teikimo ir tikrinimo prievolių; |
| --- | --- |

91.

ragina, siekiant sumažinti biurokratizmo, plačiau taikyti standartines procedūras, didesnius standartinius vieneto įkainius ir deklaruoti pridėtines išlaidas nurodant fiksuoto dydžio sumą, kur ši sistema yra taikoma; ragina labiau atsižvelgti į proporcingumo principą, tai yra įgyvendinant nedideles programas nustatyti gerokai mažiau ataskaitų teikimo ir tikrinimo prievolių;

| 92. | ragina Komisiją kasmet viešai skelbti vadinamąją nesėkmių suvestinę, kurioje būtų paviešinami netinkamo ir (arba) pernelyg vėlyvo ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimų vykdymo atvejai ir pažeidimų, piktnaudžiavimo ir sukčiavimo naudojant struktūrinių fondų lėšas atvejai; ragina šią informaciją suskirstyti pagal valstybes nares ir fondus; |
| --- | --- |

92.

ragina Komisiją kasmet viešai skelbti vadinamąją nesėkmių suvestinę, kurioje būtų paviešinami netinkamo ir (arba) pernelyg vėlyvo ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo reikalavimų vykdymo atvejai ir pažeidimų, piktnaudžiavimo ir sukčiavimo naudojant struktūrinių fondų lėšas atvejai; ragina šią informaciją suskirstyti pagal valstybes nares ir fondus;

| 93. | yra susirūpinęs tuo, kad biurokratizmas neleidžia mažoms įmonėms ir organizacijoms naudotis struktūrinių fondų finansavimu; ragina užtikrinti, kad atitinkamos taisyklės ir techninė dokumentacija būtų kiek galima aiškesni; |
| --- | --- |

93.

yra susirūpinęs tuo, kad biurokratizmas neleidžia mažoms įmonėms ir organizacijoms naudotis struktūrinių fondų finansavimu; ragina užtikrinti, kad atitinkamos taisyklės ir techninė dokumentacija būtų kiek galima aiškesni;

| 94. | ragina naujuoju programavimo laikotarpiu nustatyti kasmetinio sąskaitų patvirtinimo procedūras, kurios taip pat būtų taikomos daugiametėms programoms; |
| --- | --- |

94.

ragina naujuoju programavimo laikotarpiu nustatyti kasmetinio sąskaitų patvirtinimo procedūras, kurios taip pat būtų taikomos daugiametėms programoms;

| 95. | mano, jog visai įgyvendinimo ir stebėsenos sistemai būtinos veiksmingesnės e. vyriausybės formos (suderintos formos); ragina užtikrinti valstybių narių keitimąsi patirtimi koordinuojant Komisijai ir suderintą įgyvendinimą pasitelkiant administruojančių institucijų ir tikrinimo institucijų grupes; |
| --- | --- |

95.

mano, jog visai įgyvendinimo ir stebėsenos sistemai būtinos veiksmingesnės e. vyriausybės formos (suderintos formos); ragina užtikrinti valstybių narių keitimąsi patirtimi koordinuojant Komisijai ir suderintą įgyvendinimą pasitelkiant administruojančių institucijų ir tikrinimo institucijų grupes;

| 96. | pritaria Komisijos pasiūlymui išlaidas nacionalinėms valdžios institucijoms grąžinti tik tada, kai ES lėšos išmokamos paramos gavėjams; mano, kad dėl to lėšos būtų išmokamos greičiau ir tai būtų svarbi paskata griežtai nacionalinei kontrolei; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėse narėse ir regionuose gali kilti su grynųjų pinigų srautais susijusių problemų, todėl reikės imtis tinkamų apsidraudimo veiksmų; |
| --- | --- |

96.

pritaria Komisijos pasiūlymui išlaidas nacionalinėms valdžios institucijoms grąžinti tik tada, kai ES lėšos išmokamos paramos gavėjams; mano, kad dėl to lėšos būtų išmokamos greičiau ir tai būtų svarbi paskata griežtai nacionalinei kontrolei; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad valstybėse narėse ir regionuose gali kilti su grynųjų pinigų srautais susijusių problemų, todėl reikės imtis tinkamų apsidraudimo veiksmų;

| 97. | Komisijos raginimą, kad mokėjimai būtų pritaikyti atsižvelgiant į rezultatus, laiko nelogišku, kadangi rezultatų bus pasiekta tik finansuojant projektus, yra susirūpinęs tuo, kad stebėsena gali būti labai biurokratiška, tačiau laiko priimtinais reikalavimus, pagal kuriuos mokėjimai vykdomi įrodžius, jog projektai atitinka, pvz., strategiją „Europa 2020“; |
| --- | --- |

97.

Komisijos raginimą, kad mokėjimai būtų pritaikyti atsižvelgiant į rezultatus, laiko nelogišku, kadangi rezultatų bus pasiekta tik finansuojant projektus, yra susirūpinęs tuo, kad stebėsena gali būti labai biurokratiška, tačiau laiko priimtinais reikalavimus, pagal kuriuos mokėjimai vykdomi įrodžius, jog projektai atitinka, pvz., strategiją „Europa 2020“;

| 98. | mano, kad atsižvelgiant į tai, jog kompensacija turėtų būti gaunama po to, kai ES finansavimas, skiriamas projektams, duoda rezultatų, naudos gavėjams neturi būti užkrauta jokia papildoma našta, susijusi su palūkanų normomis, kuri neatspindėtų bankų ar finansų institucijų suteiktų paskolų žemo rizikos veiksnio; |
| --- | --- |

98.

mano, kad atsižvelgiant į tai, jog kompensacija turėtų būti gaunama po to, kai ES finansavimas, skiriamas projektams, duoda rezultatų, naudos gavėjams neturi būti užkrauta jokia papildoma našta, susijusi su palūkanų normomis, kuri neatspindėtų bankų ar finansų institucijų suteiktų paskolų žemo rizikos veiksnio;

| 99. | ragina diversifikuoti baudų sistemą, be kitų aspektų taikant premijų sistemą toms valstybėms narėms, kurios laikosi įgyvendinimo reikalavimų, ypač darant joms administracines nuolaidas; |
| --- | --- |

99.

ragina diversifikuoti baudų sistemą, be kitų aspektų taikant premijų sistemą toms valstybėms narėms, kurios laikosi įgyvendinimo reikalavimų, ypač darant joms administracines nuolaidas;

| 100. | primena, kad, priešingai nei kiti struktūriniai fondai, ESF ypatingas tuo, jog yra glaudžiai susijęs su tikslinėmis grupėmis, gaunančiomis jo paramą, ir kad šis fondas turi būti suformuotas taip, jog būtų galima vykdyti daug mažos apimties projektų vietose; ragina, kad būtų reikalaujama, jog valstybės narės nedelsdamos perduotų lėšas projektams, kad mažesni paramos gavėjai nepatirtų problemų; prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti finansinio programų įgyvendinimo lankstumą, laikytis proporcingumo principo dėl laiko, pastangų ir finansinio indėlio į apskaitą nustatant kontrolės ir audito įpareigojimus, taip pat supaprastinti procedūras ir sumažinti pernelyg didelę administracinę naštą ir kitų kliūčių skaičių projektų ir galimų paramos gavėjų naudai siekiant, kad ESF galėtų labiau prisidėti įgyvendinant Europos Sąjungos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus; ragina Komisiją padidinti valdymo institucijų ir paramos gavėjų pasirinkimą, susijusį su finansinėmis galimybėmis, ir pasiūlyti standartinių sąnaudų pasirinkčių galimybę kartu su tradicine apskaita; |
| --- | --- |

100.

primena, kad, priešingai nei kiti struktūriniai fondai, ESF ypatingas tuo, jog yra glaudžiai susijęs su tikslinėmis grupėmis, gaunančiomis jo paramą, ir kad šis fondas turi būti suformuotas taip, jog būtų galima vykdyti daug mažos apimties projektų vietose; ragina, kad būtų reikalaujama, jog valstybės narės nedelsdamos perduotų lėšas projektams, kad mažesni paramos gavėjai nepatirtų problemų; prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti finansinio programų įgyvendinimo lankstumą, laikytis proporcingumo principo dėl laiko, pastangų ir finansinio indėlio į apskaitą nustatant kontrolės ir audito įpareigojimus, taip pat supaprastinti procedūras ir sumažinti pernelyg didelę administracinę naštą ir kitų kliūčių skaičių projektų ir galimų paramos gavėjų naudai siekiant, kad ESF galėtų labiau prisidėti įgyvendinant Europos Sąjungos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslus; ragina Komisiją padidinti valdymo institucijų ir paramos gavėjų pasirinkimą, susijusį su finansinėmis galimybėmis, ir pasiūlyti standartinių sąnaudų pasirinkčių galimybę kartu su tradicine apskaita;

| 101. | pritaria Komisijos pasiūlymui tam tikrais atvejais nuosekliai taikyti taisykles „n+2“ ir „n+3“, jei galima valstybėms narėms skiriamų lėšų lygmeniu, kad būtų daugiau lankstumo, išskyrus pirmus paramos metus ir tarpvalstybines programas, taip pat reikalauja, kad bet kokios kitos išimtys iš automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklių būtų taikomos tik siekiant atsižvelgti į administracinę naštą, kuri užkraunama dėl naujų nuostatų, susijusių su strateginiu programavimu, rezultatais pagrįstu orientavimusi ir ex ante sąlygų sistema; iš tikrųjų pritaria taisyklės „n+3“ taikymui tarpvalstybinėms programoms, kad būtų atsižvelgiama į lėtesnę administracinių procesų eigą, kurią lemia kalbinės ir kultūrinės problemos, kurių kyla įgyvendinant šias programas; mano, kad taip bus užtikrinta kokybiškų investicijų ir sklandaus bei greito programų įgyvendinimo pusiausvyra; |
| --- | --- |

101.

pritaria Komisijos pasiūlymui tam tikrais atvejais nuosekliai taikyti taisykles „n+2“ ir „n+3“, jei galima valstybėms narėms skiriamų lėšų lygmeniu, kad būtų daugiau lankstumo, išskyrus pirmus paramos metus ir tarpvalstybines programas, taip pat reikalauja, kad bet kokios kitos išimtys iš automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklių būtų taikomos tik siekiant atsižvelgti į administracinę naštą, kuri užkraunama dėl naujų nuostatų, susijusių su strateginiu programavimu, rezultatais pagrįstu orientavimusi ir ex ante sąlygų sistema; iš tikrųjų pritaria taisyklės „n+3“ taikymui tarpvalstybinėms programoms, kad būtų atsižvelgiama į lėtesnę administracinių procesų eigą, kurią lemia kalbinės ir kultūrinės problemos, kurių kyla įgyvendinant šias programas; mano, kad taip bus užtikrinta kokybiškų investicijų ir sklandaus bei greito programų įgyvendinimo pusiausvyra;

Kaimynystės ir plėtros politikos kryptys

| 102. | pabrėžia Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) reikšmę sanglaudos politikai, nes ja skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas su Europos Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis; atkreipia dėmesį į dabartines programos vykdymo problemas; yra įsitikinęs, kad galiausiai pasirodys, jog EKPP tarpvalstybines programas reikia vėl įtraukti į sanglaudos politiką; mano, kad būtent kaimyninių valstybių infrastruktūros (transporto, energetikos ir aplinkos apsaugos) jungtys daro teigiamą poveikį ir Europos pasienio regionams; ragina EKPP lėšas labiau sutelkti strateginiams energijos tiekimo ir transporto infrastruktūros poreikiams; pabrėžia makroregionų vaidmenį šiuo klausimu; ragina Komisiją ištirti galimybę užtikrinti geresnę ERPF iniciatyvų, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) ir Europos plėtros fondo (EPF) sąveiką; be to, prašo Komisijos įvertinti, ar vykdant regionų politiką naudojama struktūra taip pat gali būti taikoma valdant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP); |
| --- | --- |

102.

pabrėžia Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) reikšmę sanglaudos politikai, nes ja skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas su Europos Sąjungai nepriklausančiomis valstybėmis; atkreipia dėmesį į dabartines programos vykdymo problemas; yra įsitikinęs, kad galiausiai pasirodys, jog EKPP tarpvalstybines programas reikia vėl įtraukti į sanglaudos politiką; mano, kad būtent kaimyninių valstybių infrastruktūros (transporto, energetikos ir aplinkos apsaugos) jungtys daro teigiamą poveikį ir Europos pasienio regionams; ragina EKPP lėšas labiau sutelkti strateginiams energijos tiekimo ir transporto infrastruktūros poreikiams; pabrėžia makroregionų vaidmenį šiuo klausimu; ragina Komisiją ištirti galimybę užtikrinti geresnę ERPF iniciatyvų, Pasirengimo narystei pagalbos priemonės, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) ir Europos plėtros fondo (EPF) sąveiką; be to, prašo Komisijos įvertinti, ar vykdant regionų politiką naudojama struktūra taip pat gali būti taikoma valdant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP);

| 103. | pabrėžia, kad sanglaudos požiūriu labai svarbus ES plėtros procesas, o kartu ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP), kurios tikslas, be kita ko, padėti šalims kandidatėms atlikti esminius organizacinius parengiamuosius darbus, kad būtų galima įgyvendinti sanglaudos politiką; atkreipia dėmesį į įgyvendinimo problemas valstybėse narėse; primena PNPP pirminius tikslus, ypač gebėjimų ugdymo ir institucijų kūrimo finansavimą bei šalių pasirengimo įgyvendinti Sąjungos sanglaudos politiką rėmimą, siekiant, kad šalys kandidatės stojimo metu būtų pasirengusios visapusiškai taikyti Bendrijos aquis; ragina Komisiją nustatyti dabartines PNPP veikimo problemas; |
| --- | --- |

103.

pabrėžia, kad sanglaudos požiūriu labai svarbus ES plėtros procesas, o kartu ir Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP), kurios tikslas, be kita ko, padėti šalims kandidatėms atlikti esminius organizacinius parengiamuosius darbus, kad būtų galima įgyvendinti sanglaudos politiką; atkreipia dėmesį į įgyvendinimo problemas valstybėse narėse; primena PNPP pirminius tikslus, ypač gebėjimų ugdymo ir institucijų kūrimo finansavimą bei šalių pasirengimo įgyvendinti Sąjungos sanglaudos politiką rėmimą, siekiant, kad šalys kandidatės stojimo metu būtų pasirengusios visapusiškai taikyti Bendrijos aquis; ragina Komisiją nustatyti dabartines PNPP veikimo problemas;

| 104. | dar kartą ragina į būsimą priemonių formavimą įtraukti Regioninės plėtros komitetą ir suteikti jam atsakomybės; |
| --- | --- |

104.

dar kartą ragina į būsimą priemonių formavimą įtraukti Regioninės plėtros komitetą ir suteikti jam atsakomybės;

*

* *

| 105. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei ES regionų ir žemių valdytojams. |
| --- | --- |

105.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei ES regionų ir žemių valdytojams.

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 1.

(2)  OL L 210, 2006 7 31, p. 12.

(3)  OL L 210 2006 7 31, p. 19.

(4)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25

(5)  OL L 210, 2006 7 31, p. 79

(6)  OL L 210, 2006 7 31, p. 82.

(7)  OL L 391, 2006 12 30, p. 1.

(8)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 275.

(9)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 65.

(10)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 120.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0341.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0356.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0357.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0286.

(15)  OL C 166, 2011 6 7, p. 35.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/38

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisES parama besivystančių šalių biudžetams

P7_TA(2011)0317

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl būsimos ES paramos besivystančių šalių biudžetams (2010/2300(INI))

2013/C 33 E/05

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į įsipareigojimus dėl pagalbos apimties, pagalbos Afrikai į pietus nuo Sacharos ir pagalbos kokybės, kuriuos Didysis aštuntukas (G8) prisiėmė 2005 m. Gleniglso aukščiausiojo lygio susitikime ir visuose vėlesniuose G8 ir Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įsipareigojimus dėl pagalbos apimties, pagalbos Afrikai į pietus nuo Sacharos ir pagalbos kokybės, kuriuos Didysis aštuntukas (G8) prisiėmė 2005 m. Gleniglso aukščiausiojo lygio susitikime ir visuose vėlesniuose G8 ir Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimuose,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Organizacijos priimtą Tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų Organizacijos priimtą Tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystimosi (1) ir Europos Sąjungos elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystimosi (1) ir Europos Sąjungos elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (2),

| — | atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (3), 25 straipsnio 1 dalies b punktą (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (3), 25 straipsnio 1 dalies b punktą (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP),

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimo 61 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimo 61 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl septintojo, aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl septintojo, aštuntojo, devintojo ir dešimtojo Europos plėtros fondų 2008 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 3 d. poziciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 3 d. poziciją dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 11/2010 „Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 11/2010 „Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES paramos trečiųjų šalių biudžetams ateitis“ (COM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES paramos trečiųjų šalių biudžetams ateitis“ (COM(2010)0586),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. dokumentą „Bendros paramos biudžetui planavimo, modeliavimo ir valdymo vadovas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. dokumentą „Bendros paramos biudžetui planavimo, modeliavimo ir valdymo vadovas“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. ataskaitą „Parama biudžetui – veiksmingas vystymosi finansavimo būdas?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. ataskaitą „Parama biudžetui – veiksmingas vystymosi finansavimo būdas?“,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES asamblėjos Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą dėl paramos biudžetui, kuria siekiama teikti oficialią paramą vystymuisi (OPV) AKR šalyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES asamblėjos Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą dėl paramos biudžetui, kuria siekiama teikti oficialią paramą vystymuisi (OPV) AKR šalyse,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7–0206/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto, Biudžeto komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7–0206/2011),

| A. | kadangi skurdo sumažinimas, o vėliau ir jo panaikinimas pagal Lisabonos sutartį yra svarbiausias Europos Sąjungos vystymosi politikos tikslas, |
| --- | --- |

A.

kadangi skurdo sumažinimas, o vėliau ir jo panaikinimas pagal Lisabonos sutartį yra svarbiausias Europos Sąjungos vystymosi politikos tikslas,

| B. | kadangi parama biudžetui tapo viena svarbiausių pagalbos formų, |
| --- | --- |

B.

kadangi parama biudžetui tapo viena svarbiausių pagalbos formų,

| C. | kadangi daug donorų paramą bendram ir sektorių biudžetui laiko priemone, kuria šalys partnerės skatinamos prisiimti atsakomybę už vystymosi politikos kryptis ir tvarių reformų procesus, kuria stiprinamos šalių nacionalinės atskaitomybės institucijos ir sistemos, sudaromos palankesnės sąlygos skatinti augimą, mažinti skurdą ir siekti vystymosi tikslų, |
| --- | --- |

C.

kadangi daug donorų paramą bendram ir sektorių biudžetui laiko priemone, kuria šalys partnerės skatinamos prisiimti atsakomybę už vystymosi politikos kryptis ir tvarių reformų procesus, kuria stiprinamos šalių nacionalinės atskaitomybės institucijos ir sistemos, sudaromos palankesnės sąlygos skatinti augimą, mažinti skurdą ir siekti vystymosi tikslų,

| D. | kadangi būtina veiksmingai stiprinti pajėgumus, siekiant pirmiausia apskritai sukurti sąlygas programomis grindžiamoms strategijoms, įskaitant paramą biudžetui arba tolesnius modelius, |
| --- | --- |

D.

kadangi būtina veiksmingai stiprinti pajėgumus, siekiant pirmiausia apskritai sukurti sąlygas programomis grindžiamoms strategijoms, įskaitant paramą biudžetui arba tolesnius modelius,

| E. | kadangi parama biudžetui siekiama šalinti tam tikrus tradiciniam projekto metodui būdingus trūkumus (didelės sandorių išlaidos, fragmentiškos paralelinės sistemos) ir taip stiprinti Lisabonos sutartyje numatytus ES priemonių nuoseklumą ir veiksmingumą, |
| --- | --- |

E.

kadangi parama biudžetui siekiama šalinti tam tikrus tradiciniam projekto metodui būdingus trūkumus (didelės sandorių išlaidos, fragmentiškos paralelinės sistemos) ir taip stiprinti Lisabonos sutartyje numatytus ES priemonių nuoseklumą ir veiksmingumą,

| F. | kadangi parama biudžetui turėtų padėti gerinti pagalbos kokybę ir veiksmingumą, ypač paskirstymo ir derinimo principus, nes per donorų ir gavėjų politinį dialogą įmokas galima pritaikyti prie šalių nacionalinėse skurdo mažinimo strategijose nustatytų prioritetų, |
| --- | --- |

F.

kadangi parama biudžetui turėtų padėti gerinti pagalbos kokybę ir veiksmingumą, ypač paskirstymo ir derinimo principus, nes per donorų ir gavėjų politinį dialogą įmokas galima pritaikyti prie šalių nacionalinėse skurdo mažinimo strategijose nustatytų prioritetų,

| G. | kadangi, nepaisant rizikos, kurią nurodė Audito Rūmai savo ataskaitose apie paramą biudžetui, „dinamiškesnis požiūris“ bendrai vertinant paramos biudžetui sąlygas lieka labai svarbia politinio dialogo priemone; kadangi vis dėlto parama biudžetui jokiu būdu negali būti laikoma neribota parama, |
| --- | --- |

G.

kadangi, nepaisant rizikos, kurią nurodė Audito Rūmai savo ataskaitose apie paramą biudžetui, „dinamiškesnis požiūris“ bendrai vertinant paramos biudžetui sąlygas lieka labai svarbia politinio dialogo priemone; kadangi vis dėlto parama biudžetui jokiu būdu negali būti laikoma neribota parama,

| H. | kadangi visi paramą gaunančių šalių įsipareigojimai visiems jų partneriams gali retkarčiais apsunkinti naudojimąsi jais, nes donorų sąlygos kartais būna prieštaringos, |
| --- | --- |

H.

kadangi visi paramą gaunančių šalių įsipareigojimai visiems jų partneriams gali retkarčiais apsunkinti naudojimąsi jais, nes donorų sąlygos kartais būna prieštaringos,

| I. | kadangi iki šiol pagal partnerystės susitarimus Europos Sąjunga dažniausiai kėlė žmogaus teisių (vadinamųjų pirmosios kartos) pažeidimo klausimus, o ne socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių (vadinamųjų antros kartos) pažeidimo klausimus, |
| --- | --- |

I.

kadangi iki šiol pagal partnerystės susitarimus Europos Sąjunga dažniausiai kėlė žmogaus teisių (vadinamųjų pirmosios kartos) pažeidimo klausimus, o ne socialinių, ekonominių ir kultūrinių teisių (vadinamųjų antros kartos) pažeidimo klausimus,

| J. | kadangi visi donorai turėtų konsultuotis, siekdami užkirsti kelią bet kokiam sąlygų nenuoseklumui, |
| --- | --- |

J.

kadangi visi donorai turėtų konsultuotis, siekdami užkirsti kelią bet kokiam sąlygų nenuoseklumui,

| K. | kadangi, kaip numatyta Lisabonos sutarties 2 straipsnio 3 dalyje, vienas iš Europos Sąjungos tikslų yra skatinti tvarią socialinę rinkos ekonomiką ir šis tikslas turėtų būti taikomas ir vystymosi bei kaimynystės politikos kryptims, |
| --- | --- |

K.

kadangi, kaip numatyta Lisabonos sutarties 2 straipsnio 3 dalyje, vienas iš Europos Sąjungos tikslų yra skatinti tvarią socialinę rinkos ekonomiką ir šis tikslas turėtų būti taikomas ir vystymosi bei kaimynystės politikos kryptims,

| L. | kadangi vyriausybės partnerės atskaitingumas jos piliečiams fiskalinio valdymo srityje yra svarbiausias jos pajėgumų plėtros veiksnys dėl jos parlamento vykdomos kontrolės ir dėl pilietinės visuomenės informavimo viešųjų finansų srityje, |
| --- | --- |

L.

kadangi vyriausybės partnerės atskaitingumas jos piliečiams fiskalinio valdymo srityje yra svarbiausias jos pajėgumų plėtros veiksnys dėl jos parlamento vykdomos kontrolės ir dėl pilietinės visuomenės informavimo viešųjų finansų srityje,

| 1. | džiaugiasi Komisijos iniciatyva, apibrėžta Žaliojoje knygoje dėl paramos biudžetui, kuria visų pirma siekiama skatinti vidaus vystymąsi šalyse partnerėse, ir ragina patikslinti paramos biudžetui taikytinus kriterijus, kad būtų išvengta galimų neatitikimų ar šios rūšies paramos blogo panaudojimo pavojaus, atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip atitinkamų šalių korupcijos rodikliai; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Komisijos iniciatyva, apibrėžta Žaliojoje knygoje dėl paramos biudžetui, kuria visų pirma siekiama skatinti vidaus vystymąsi šalyse partnerėse, ir ragina patikslinti paramos biudžetui taikytinus kriterijus, kad būtų išvengta galimų neatitikimų ar šios rūšies paramos blogo panaudojimo pavojaus, atsižvelgiant į tokius veiksnius, kaip atitinkamų šalių korupcijos rodikliai;

| 2. | džiaugiasi, kad pradėtas Europos lygmens konsultacijų procesas; tikisi, kad paramos biudžetui teikimo praktika bus objektyviai išanalizuota ir pagerinta siekiant padidinti jos efektyvumą; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad pradėtas Europos lygmens konsultacijų procesas; tikisi, kad paramos biudžetui teikimo praktika bus objektyviai išanalizuota ir pagerinta siekiant padidinti jos efektyvumą;

| 3. | primena, kad pagal Lisabonos sutartį skurdo mažinimas ir naikinimas yra svarbiausias Europos Sąjungos vystymosi politikos tikslas; pabrėžia, kad skurdas turi daug aspektų, pavyzdžiui, žmogiškąjį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį, lyčių, aplinkos ir politinį, ir vykdant ES vystymosi politiką reikia į visus juos atsižvelgti; |
| --- | --- |

3.

primena, kad pagal Lisabonos sutartį skurdo mažinimas ir naikinimas yra svarbiausias Europos Sąjungos vystymosi politikos tikslas; pabrėžia, kad skurdas turi daug aspektų, pavyzdžiui, žmogiškąjį, ekonominį, socialinį ir kultūrinį, lyčių, aplinkos ir politinį, ir vykdant ES vystymosi politiką reikia į visus juos atsižvelgti;

| 4. | mano, kad Europos Sąjungos parama turi paskatinti tikrus kokybinius pokyčius šalyse partnerėse; pripažįsta, kad parama iš biudžeto yra veiksminga priemonė šiam tikslui pasiekti, jei ši priemonė naudojama atsižvelgiant į veiksmingą politinį dialogą ir dialogą strategijos klausimais, taip pat jei vykdomos paramos iš biudžeto gavimo sąlygos; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Europos Sąjungos parama turi paskatinti tikrus kokybinius pokyčius šalyse partnerėse; pripažįsta, kad parama iš biudžeto yra veiksminga priemonė šiam tikslui pasiekti, jei ši priemonė naudojama atsižvelgiant į veiksmingą politinį dialogą ir dialogą strategijos klausimais, taip pat jei vykdomos paramos iš biudžeto gavimo sąlygos;

| 5. | pabrėžia, kad politikos nuoseklumas yra labai svarbus ir būtinas įgyvendinant didelį poveikį turinčią vystymosi politiką; taip pat ragina vykdant ES užsienio ir saugumo politiką atkreipti dėmesį į demokratijos, žmogaus teisių, taikos ir saugumo skatinimą, kadangi tai yra svarbios tvaraus vystymosi prielaidos; ragina nuolat dėti pastangas, kurios apimtų prisitaikymo prie klimato kaitos ir stichinių nelaimių grėsmės mažinimo priemones; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad politikos nuoseklumas yra labai svarbus ir būtinas įgyvendinant didelį poveikį turinčią vystymosi politiką; taip pat ragina vykdant ES užsienio ir saugumo politiką atkreipti dėmesį į demokratijos, žmogaus teisių, taikos ir saugumo skatinimą, kadangi tai yra svarbios tvaraus vystymosi prielaidos; ragina nuolat dėti pastangas, kurios apimtų prisitaikymo prie klimato kaitos ir stichinių nelaimių grėsmės mažinimo priemones;

| 6. | laikosi nuomonės, kad mokesčių sistema užtikrina nepriklausomą tvaraus vystymosi finansavimo šaltinį ir yra svarbus ryšys tarp besivystančių šalių vyriausybių ir piliečių; ragina tvaraus finansų valdymo ir plataus masto mokesčių infrastruktūros sukūrimą laikyti vienu iš didžiausių paramos biudžetui prioritetų; rekomenduoja į paramos biudžetui politiką įtraukti kovos su mokesčių rojumi, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekėjimu priemones; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad mokesčių sistema užtikrina nepriklausomą tvaraus vystymosi finansavimo šaltinį ir yra svarbus ryšys tarp besivystančių šalių vyriausybių ir piliečių; ragina tvaraus finansų valdymo ir plataus masto mokesčių infrastruktūros sukūrimą laikyti vienu iš didžiausių paramos biudžetui prioritetų; rekomenduoja į paramos biudžetui politiką įtraukti kovos su mokesčių rojumi, mokesčių vengimu ir neteisėtu kapitalo nutekėjimu priemones;

| 7. | pabrėžia, kad prireikus būtina naudoti sektorinę paramą biudžetui, siekiant labiausiai padėti pagrindiniams socialiniams sektoriams, visų pirma sveikatos, švietimo sektoriui ir paramos pažeidžiamiausiems asmenims, ypač neįgaliesiems, sektoriui; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad prireikus būtina naudoti sektorinę paramą biudžetui, siekiant labiausiai padėti pagrindiniams socialiniams sektoriams, visų pirma sveikatos, švietimo sektoriui ir paramos pažeidžiamiausiems asmenims, ypač neįgaliesiems, sektoriui;

| 8. | pabrėžia, kad parama biudžetui turi būti naudojama ne Europos Sąjungos ekonominiams ir strateginiams interesams stiprinti, o besivystančių šalių vystymosi tikslams pasiekti šių šalių naudai, visų pirma skurdui ir badui panaikinti; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad parama biudžetui turi būti naudojama ne Europos Sąjungos ekonominiams ir strateginiams interesams stiprinti, o besivystančių šalių vystymosi tikslams pasiekti šių šalių naudai, visų pirma skurdui ir badui panaikinti;

| 9. | primena, kad Europos Sąjunga atlieka naujovišką vaidmenį paramos biudžetui srityje, taip pat primena papildomos naudos, kurią teikia Europos Komisija, atlikusi šios srities tyrimą, svarbą; |
| --- | --- |

9.

primena, kad Europos Sąjunga atlieka naujovišką vaidmenį paramos biudžetui srityje, taip pat primena papildomos naudos, kurią teikia Europos Komisija, atlikusi šios srities tyrimą, svarbą;

| 10. | pažymi, kad parama biudžetui galima padidinti ne tik vyriausybių atskaitomybę, bet ir donorų koordinavimą stiprinant dialogą biudžeto valdymo klausimais; pažymi, kad tai yra galimas būdas gerinti koordinavimą su atsirandančiais donorais; |
| --- | --- |

10.

pažymi, kad parama biudžetui galima padidinti ne tik vyriausybių atskaitomybę, bet ir donorų koordinavimą stiprinant dialogą biudžeto valdymo klausimais; pažymi, kad tai yra galimas būdas gerinti koordinavimą su atsirandančiais donorais;

| 11. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga linkusi kitiems instituciniams subjektams suteikti galimybę naudotis jos patirtimi, ypač Busane vyksiančiame Aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga linkusi kitiems instituciniams subjektams suteikti galimybę naudotis jos patirtimi, ypač Busane vyksiančiame Aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais;

| 12. | pabrėžia, kad dinamiškas požiūris, kurio laikosi Komisija ir dauguma paramos biudžetui teikėjų, apima tam tikrą skaičių rizikos veiksnių, į kuriuos kuri turi būti deramai atsižvelgta; ragina Komisiją atlikti paramos biudžetui galimos rizikos ir naudos įvertinimą nacionaliniu lygmeniu šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad dinamiškas požiūris, kurio laikosi Komisija ir dauguma paramos biudžetui teikėjų, apima tam tikrą skaičių rizikos veiksnių, į kuriuos kuri turi būti deramai atsižvelgta; ragina Komisiją atlikti paramos biudžetui galimos rizikos ir naudos įvertinimą nacionaliniu lygmeniu šalyse partnerėse;

| 13. | ragina ES valdyti paramą biudžetui siekiant išnaudoti jos papildomumą su kitomis pagalbos formomis; |
| --- | --- |

13.

ragina ES valdyti paramą biudžetui siekiant išnaudoti jos papildomumą su kitomis pagalbos formomis;

| 14. | pabrėžia, kad būtina stiprinti Komisijos stebėsenos mechanizmus ir parlamentinę kontrolę, taip pat gerinti pilietinės visuomenės informavimą paramą biudžetui gaunančiose šalyse; taip pat pabrėžia, kad optimalios paramą gaunančių šalių viešųjų finansų audito procedūros sukūrimas turi būti išankstinė lėšų išmokėjimo sąlyga; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad būtina stiprinti Komisijos stebėsenos mechanizmus ir parlamentinę kontrolę, taip pat gerinti pilietinės visuomenės informavimą paramą biudžetui gaunančiose šalyse; taip pat pabrėžia, kad optimalios paramą gaunančių šalių viešųjų finansų audito procedūros sukūrimas turi būti išankstinė lėšų išmokėjimo sąlyga;

| 15. | primena, kad būtina naudoti aiškiai apibrėžtus, visiems priimtinus ir atidžiai tikrinamus rodiklius siekiant parodyti konkrečius paramos iš biudžeto trečiosioms šalims rezultatus ir kad atitinkamos biudžeto valdymo institucijos turėtų būti reguliariai informuojamos apie šiuos rodiklius ir gaires, naudojamus sprendimų dėl paramos iš biudžeto priėmimo procese; pabrėžia, kad šiuos rodiklius būtina geriau pritaikyti specialiems šalių partnerių poreikiams siekiant išvengti Komisijos taikomo visiems tinkamo metodo, kuris gali duoti priešingų rezultatų; |
| --- | --- |

15.

primena, kad būtina naudoti aiškiai apibrėžtus, visiems priimtinus ir atidžiai tikrinamus rodiklius siekiant parodyti konkrečius paramos iš biudžeto trečiosioms šalims rezultatus ir kad atitinkamos biudžeto valdymo institucijos turėtų būti reguliariai informuojamos apie šiuos rodiklius ir gaires, naudojamus sprendimų dėl paramos iš biudžeto priėmimo procese; pabrėžia, kad šiuos rodiklius būtina geriau pritaikyti specialiems šalių partnerių poreikiams siekiant išvengti Komisijos taikomo visiems tinkamo metodo, kuris gali duoti priešingų rezultatų;

| 16. | ragina paramą biudžetui padaryti priklausomą nuo paramą gaunančių šalių biudžeto demokratinės parlamentinės kontrolės; ragina šalių partnerių parlamentus ir pilietinę visuomenę aktyviai dalyvauti siekiant užtikrinti, kad sprendimai dėl paramos biudžetui lėšų panaudojimo galėtų būti priimami demokratiškai; |
| --- | --- |

16.

ragina paramą biudžetui padaryti priklausomą nuo paramą gaunančių šalių biudžeto demokratinės parlamentinės kontrolės; ragina šalių partnerių parlamentus ir pilietinę visuomenę aktyviai dalyvauti siekiant užtikrinti, kad sprendimai dėl paramos biudžetui lėšų panaudojimo galėtų būti priimami demokratiškai;

| 17. | ragina Komisiją užtikrinti, kad prieš suteikiant paramą biudžetui būtų garantuojama, kad intervencijos tikslai yra paramą gaunančios šalies nacionalinių programų dalis ir kad būtų vadovaujamasi koordinavimo, papildomumo ir nuoseklumo principais kitų paramos teikėjų atžvilgiu bei atsižvelgiama į pačios paramą gaunančios šalies skiriamų išteklių papildomumą; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją užtikrinti, kad prieš suteikiant paramą biudžetui būtų garantuojama, kad intervencijos tikslai yra paramą gaunančios šalies nacionalinių programų dalis ir kad būtų vadovaujamasi koordinavimo, papildomumo ir nuoseklumo principais kitų paramos teikėjų atžvilgiu bei atsižvelgiama į pačios paramą gaunančios šalies skiriamų išteklių papildomumą;

| 18. | siekiant užtikrinti paramos biudžetui adekvatumą ragina Komisiją racionalizuoti programavimą ir koncepcijos rengimo procesą gerinant sprendimų dėl paramos biudžetui operacijų pradžios parengimą ir dokumentavimą; atsižvelgdamas į delegacijų išteklių apribojimus, dėl kurių dažnai apribojama jų galimybė vykdyti tam tikrą veiklą, ragina Komisiją numatyti pakankamai kvalifikuotų darbuotojų įgyvendinimo procesui, nes teikiant paramą biudžetui reikalingi įvairūs analitiniai įgūdžiai, susiję su projektų ir programų finansavimu; |
| --- | --- |

18.

siekiant užtikrinti paramos biudžetui adekvatumą ragina Komisiją racionalizuoti programavimą ir koncepcijos rengimo procesą gerinant sprendimų dėl paramos biudžetui operacijų pradžios parengimą ir dokumentavimą; atsižvelgdamas į delegacijų išteklių apribojimus, dėl kurių dažnai apribojama jų galimybė vykdyti tam tikrą veiklą, ragina Komisiją numatyti pakankamai kvalifikuotų darbuotojų įgyvendinimo procesui, nes teikiant paramą biudžetui reikalingi įvairūs analitiniai įgūdžiai, susiję su projektų ir programų finansavimu;

| 19. | pabrėžia, kad šalių gavėjų nacionaliniai parlamentai, pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos turėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, nes jos gali geriausiai nustatyti prioritetinius sektorius, parengti šalių strateginius dokumentus ir kontroliuoti biudžeto asignavimų naudojimą, reikalauja, kad nacionaliniai parlamentai tvirtintų šalių strateginius dokumentus ir daugiametį biudžetą konsultuodamiesi su pilietine visuomene, prieš tai užmezgę politinį dialogą su donorais dėl paramos biudžetui, kad būtų galima didinti parlamentinę priežiūrą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad šalių gavėjų nacionaliniai parlamentai, pilietinės visuomenės organizacijos ir vietos valdžios institucijos turėtų atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, nes jos gali geriausiai nustatyti prioritetinius sektorius, parengti šalių strateginius dokumentus ir kontroliuoti biudžeto asignavimų naudojimą, reikalauja, kad nacionaliniai parlamentai tvirtintų šalių strateginius dokumentus ir daugiametį biudžetą konsultuodamiesi su pilietine visuomene, prieš tai užmezgę politinį dialogą su donorais dėl paramos biudžetui, kad būtų galima didinti parlamentinę priežiūrą;

| 20. | pabrėžia, kad labai svarbu, jog ES vystymo pagalba būtų veiksminga; ragina ES lygiu parengti nepriklausomo vertinimo sistemas ir skundų nagrinėjimo mechanizmus, kuriais galėtų naudotis tie subjektai, kuriems ES pagalba daro poveikį, taip pat paremti pačiose šalyse veikiančius atsiskaitomybės mechanizmus; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad labai svarbu, jog ES vystymo pagalba būtų veiksminga; ragina ES lygiu parengti nepriklausomo vertinimo sistemas ir skundų nagrinėjimo mechanizmus, kuriais galėtų naudotis tie subjektai, kuriems ES pagalba daro poveikį, taip pat paremti pačiose šalyse veikiančius atsiskaitomybės mechanizmus;

| 21. | prašo Komisijos parengti bendrą suvestinę, kokia bendra ir sektorinė parama biudžetui suteikta vietos valdžios institucijoms, ir išnagrinėti, kokios yra galimybės ir pavojai, susiję su dalies paramos biudžetui decentralizacija siekiant realaus vietos valdžios institucijų paramos įsisavinimo; |
| --- | --- |

21.

prašo Komisijos parengti bendrą suvestinę, kokia bendra ir sektorinė parama biudžetui suteikta vietos valdžios institucijoms, ir išnagrinėti, kokios yra galimybės ir pavojai, susiję su dalies paramos biudžetui decentralizacija siekiant realaus vietos valdžios institucijų paramos įsisavinimo;

| 22. | ragina Europos Sąjungą gerbti ir skatinti tikrą besivystančių šalių atsakomybę įgyvendinant jų vystymosi strategiją ir susilaikyti nuo nacionalinių politikos kūrėjų pašalinimo palaikant politinį dialogą dėl paramos biudžetui, kuriuo griaunama demokratinė atskaitomybė ir prisidedama prie vidaus politinių realijų depolitizavimo; |
| --- | --- |

22.

ragina Europos Sąjungą gerbti ir skatinti tikrą besivystančių šalių atsakomybę įgyvendinant jų vystymosi strategiją ir susilaikyti nuo nacionalinių politikos kūrėjų pašalinimo palaikant politinį dialogą dėl paramos biudžetui, kuriuo griaunama demokratinė atskaitomybė ir prisidedama prie vidaus politinių realijų depolitizavimo;

| 23. | mano, kad parama biudžetui turi būti sutelkta į tuos valdžios sektorius, kurie turi didelį poveikį mažinant skurdą, taigi visų pirma į sveikatos ir švietimo ministerijas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad parama biudžetui turi būti sutelkta į tuos valdžios sektorius, kurie turi didelį poveikį mažinant skurdą, taigi visų pirma į sveikatos ir švietimo ministerijas;

| 24. | taip pat mano, kad į paramą biudžetui reiktų įtraukti lyčių aspektą, įskaitant visus biudžeto proceso etapus, skatinant dialogą su moterų asociacijomis ir nustatant rodiklius, suskirstytus pagal lytį; |
| --- | --- |

24.

taip pat mano, kad į paramą biudžetui reiktų įtraukti lyčių aspektą, įskaitant visus biudžeto proceso etapus, skatinant dialogą su moterų asociacijomis ir nustatant rodiklius, suskirstytus pagal lytį;

| 25. | pabrėžia, kad, siekdama paskatinti abipusę atsakomybę, Europos Komisija turėtų suteikti palankesnes sąlygas vyriausybėms, parlamentams ir pilietinei visuomenei, ir mano, kad šiuo tikslu paramos biudžetui dalis, numatyta techninei pagalbai, skirtai sustiprinti sektorių ministerijoms, taip pat galėtų būti panaudota stiprinant parlamentų ir pilietinės visuomenės pajėgumus, kad šios galėtų tinkamai atlikti paramos biudžetui kontrolės vaidmenį; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad, siekdama paskatinti abipusę atsakomybę, Europos Komisija turėtų suteikti palankesnes sąlygas vyriausybėms, parlamentams ir pilietinei visuomenei, ir mano, kad šiuo tikslu paramos biudžetui dalis, numatyta techninei pagalbai, skirtai sustiprinti sektorių ministerijoms, taip pat galėtų būti panaudota stiprinant parlamentų ir pilietinės visuomenės pajėgumus, kad šios galėtų tinkamai atlikti paramos biudžetui kontrolės vaidmenį;

| 26. | pabrėžia svarbų donorų vaidmenį remiant šalis partneres joms stiprinant savo pajėgumus ir teigiamą pagalbos vietos projektams poveikį skurdo mažinimui, integraciniam augimui ir tvariai plėtrai šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia svarbų donorų vaidmenį remiant šalis partneres joms stiprinant savo pajėgumus ir teigiamą pagalbos vietos projektams poveikį skurdo mažinimui, integraciniam augimui ir tvariai plėtrai šalyse partnerėse;

| 27. | yra susirūpinęs dėl destabilizuojančio poveikio makroekonomikai ir labiausiai pažeidžiamiems gyventojams, kurį galėtų sukelti staigus paramos biudžetui nutraukimas; siūlo donorų suderintais veiksmais ir pasikonsultavus su pilietine visuomene ir šalių partnerių parlamentais sukurti mechanizmą, skirtą laipsniškai sumažinti paramos biudžetui išmokėjimą, kuris galėtų sušvelninti padarinius, paskatinti politinį dialogą ir padėtų rasti bendrus sprendimus kylantiems sunkumams spręsti; |
| --- | --- |

27.

yra susirūpinęs dėl destabilizuojančio poveikio makroekonomikai ir labiausiai pažeidžiamiems gyventojams, kurį galėtų sukelti staigus paramos biudžetui nutraukimas; siūlo donorų suderintais veiksmais ir pasikonsultavus su pilietine visuomene ir šalių partnerių parlamentais sukurti mechanizmą, skirtą laipsniškai sumažinti paramos biudžetui išmokėjimą, kuris galėtų sušvelninti padarinius, paskatinti politinį dialogą ir padėtų rasti bendrus sprendimus kylantiems sunkumams spręsti;

| 28. | mano, kad parama biudžetui, kaip ir pagalbos programavimas, turėtų būti laikomi tarpine priemone ir neturėtų trukdyti šalių pastangoms stiprinti gebėjimus užsitikrinti finansavimą iš savo išteklių, pavyzdžiui mokesčių, siekiant tapti nepriklausomomis nuo trečiųjų šalių dotacijų; |
| --- | --- |

28.

mano, kad parama biudžetui, kaip ir pagalbos programavimas, turėtų būti laikomi tarpine priemone ir neturėtų trukdyti šalių pastangoms stiprinti gebėjimus užsitikrinti finansavimą iš savo išteklių, pavyzdžiui mokesčių, siekiant tapti nepriklausomomis nuo trečiųjų šalių dotacijų;

| 29. | ragina donorus stiprinti paramos biudžetui koordinavimą ir nuspėjamumą ir pabrėžia, kad jie turi būti pasirengę ilgalaikiam kompromisui su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

29.

ragina donorus stiprinti paramos biudžetui koordinavimą ir nuspėjamumą ir pabrėžia, kad jie turi būti pasirengę ilgalaikiam kompromisui su šalimis partnerėmis;

| 30. | ragina Europos Sąjungą imtis visų būtinų priemonių, kad trečiosios šalys būtų įsipareigojusios investuoti į mechanizmą, kuriuo būtų stiprinamas jų finansinis stabilumas; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos Sąjungą imtis visų būtinų priemonių, kad trečiosios šalys būtų įsipareigojusios investuoti į mechanizmą, kuriuo būtų stiprinamas jų finansinis stabilumas;

| 31. | ragina veiksmingai įgyvendinti 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP) 25 straipsnio 1 dalies b punkte numatytą nuostatą, kad „Komisija nuosekliai taiko rezultatais ir veiklos rodikliais pagrįstą požiūrį bei aiškiai apibrėžia ir stebi jo sąlygiškumą, taip pat remia šalių partnerių pastangas vystyti parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus bei didinti skaidrumą ir gerinti visuomenės galimybes gauti informaciją“; primygtinai ragina Komisiją šias nuostatas taikyti ir paramą iš Europos plėtros fondo gaunančių šalių (AKR šalys) paramai biudžetui, nes iki šiol šioms šalims buvo taikomi tik labiau techninio pobūdžio Kotonu susitarimo 61 straipsnio 2 dalies kriterijai; |
| --- | --- |

31.

ragina veiksmingai įgyvendinti 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę, (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP) 25 straipsnio 1 dalies b punkte numatytą nuostatą, kad „Komisija nuosekliai taiko rezultatais ir veiklos rodikliais pagrįstą požiūrį bei aiškiai apibrėžia ir stebi jo sąlygiškumą, taip pat remia šalių partnerių pastangas vystyti parlamentinės kontrolės ir audito gebėjimus bei didinti skaidrumą ir gerinti visuomenės galimybes gauti informaciją“; primygtinai ragina Komisiją šias nuostatas taikyti ir paramą iš Europos plėtros fondo gaunančių šalių (AKR šalys) paramai biudžetui, nes iki šiol šioms šalims buvo taikomi tik labiau techninio pobūdžio Kotonu susitarimo 61 straipsnio 2 dalies kriterijai;

| 32. | mano, kad atsižvelgiant į tai, jog parama biudžetui yra svarbus strateginis sprendimas Sąjungos santykių su šalimis partnerėmis srityje, nustatant tinkamumo kriterijus šiai paramai gauti reikėtų taikyti SESV 290 straipsnį (deleguotieji aktai), pagal kurį Taryba ir Parlamentas, kaip teisės aktų leidybos institucijos, priimdamos šį teisės aktą, turėtų visas bendro sprendimo teises, įskaitant, prireikus, teisę atšaukti deleguotuosius aktus; |
| --- | --- |

32.

mano, kad atsižvelgiant į tai, jog parama biudžetui yra svarbus strateginis sprendimas Sąjungos santykių su šalimis partnerėmis srityje, nustatant tinkamumo kriterijus šiai paramai gauti reikėtų taikyti SESV 290 straipsnį (deleguotieji aktai), pagal kurį Taryba ir Parlamentas, kaip teisės aktų leidybos institucijos, priimdamos šį teisės aktą, turėtų visas bendro sprendimo teises, įskaitant, prireikus, teisę atšaukti deleguotuosius aktus;

| 33. | primena, kad dėl didelių pajėgumų trūkumų, visų pirma silpno valdymo, daugelis besivystančių šalių gali netekti galimybės pasinaudoti parama biudžetui; |
| --- | --- |

33.

primena, kad dėl didelių pajėgumų trūkumų, visų pirma silpno valdymo, daugelis besivystančių šalių gali netekti galimybės pasinaudoti parama biudžetui;

| 34. | mano, kad finansavimo sprendimai dėl paramos biudžetui privalo būti priimami atsižvelgiant ne vien į laukiamą naudą, bet taip pat į trumpalaikę ir ilgalaikę riziką, kurią gali patirti ir šalys donorės, ir šalys partnerės; pažymi, kad Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje (7) visiškai pritaria šiam vertinimui, pabrėždami, kad vis dar neparengta ir neįgyvendinta pagrįstos rizikos valdymo sistema; |
| --- | --- |

34.

mano, kad finansavimo sprendimai dėl paramos biudžetui privalo būti priimami atsižvelgiant ne vien į laukiamą naudą, bet taip pat į trumpalaikę ir ilgalaikę riziką, kurią gali patirti ir šalys donorės, ir šalys partnerės; pažymi, kad Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje (7) visiškai pritaria šiam vertinimui, pabrėždami, kad vis dar neparengta ir neįgyvendinta pagrįstos rizikos valdymo sistema;

| 35. | yra susirūpinęs tuo, kad Audito Rūmai savo metinėje 2009 m. veiksmų, finansuojamų pagal aštuntą, devintą ir dešimtą Europos plėtros fondo (EPF) programas, ataskaitoje nustatė, kad paramos biudžetui mokėjimuose labai dažnai pasitaikė kiekybiškai neįvertinamų klaidų, nes nėra oficialaus ir struktūriško būdo parodyti, ar laikomasi mokėjimo taisyklių; tuo pačiu metu atkreipia dėmesį į esminį tinkamumo demonstravimo pagerinimą, kurį Audito Rūmai nustatė pagal dešimtą EPF ir kurį lėmė aiškesnės dabar sistemingai naudojamos vertinimo sistemos, ir teigiamai jį vertina; |
| --- | --- |

35.

yra susirūpinęs tuo, kad Audito Rūmai savo metinėje 2009 m. veiksmų, finansuojamų pagal aštuntą, devintą ir dešimtą Europos plėtros fondo (EPF) programas, ataskaitoje nustatė, kad paramos biudžetui mokėjimuose labai dažnai pasitaikė kiekybiškai neįvertinamų klaidų, nes nėra oficialaus ir struktūriško būdo parodyti, ar laikomasi mokėjimo taisyklių; tuo pačiu metu atkreipia dėmesį į esminį tinkamumo demonstravimo pagerinimą, kurį Audito Rūmai nustatė pagal dešimtą EPF ir kurį lėmė aiškesnės dabar sistemingai naudojamos vertinimo sistemos, ir teigiamai jį vertina;

| 36. | primena, kad viešosios investicijos į viešąsias gėrybes, pvz., švietimą, socialinę apsaugą, infrastruktūrą ir gamybinį našumą, visų pirma atsižvelgiant į smulkius ūkius ir paramą vietos rinkai, yra labai svarbios sėkmingai plėtros strategijai; |
| --- | --- |

36.

primena, kad viešosios investicijos į viešąsias gėrybes, pvz., švietimą, socialinę apsaugą, infrastruktūrą ir gamybinį našumą, visų pirma atsižvelgiant į smulkius ūkius ir paramą vietos rinkai, yra labai svarbios sėkmingai plėtros strategijai;

| 37. | ragina Komisiją užtikrinti, kad specialiose su veiklos rezultatais grindžiamų įvairių kintamo dydžio dalių apmokėjimu susijusiose sąlygose būtų aiškiai apibrėžti rodikliai, tikslai, skaičiavimo metodai ir tikrinimo šaltiniai ir kad delegacijų viešųjų finansų valdymo vertinimo ataskaitose struktūrišku ir oficialiu būdu būtų pateikta viešųjų finansų valdymo pažanga, aiškiai nustatant kriterijus, pagal kuriuos ji turėjo būti vertinama, pasiekta pažanga, ir priežastys, dėl kurių reformos programa negalėjo būti įgyvendinta pagal planą; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją užtikrinti, kad specialiose su veiklos rezultatais grindžiamų įvairių kintamo dydžio dalių apmokėjimu susijusiose sąlygose būtų aiškiai apibrėžti rodikliai, tikslai, skaičiavimo metodai ir tikrinimo šaltiniai ir kad delegacijų viešųjų finansų valdymo vertinimo ataskaitose struktūrišku ir oficialiu būdu būtų pateikta viešųjų finansų valdymo pažanga, aiškiai nustatant kriterijus, pagal kuriuos ji turėjo būti vertinama, pasiekta pažanga, ir priežastys, dėl kurių reformos programa negalėjo būti įgyvendinta pagal planą;

| 38. | ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių siekiant kovoti su korupcija paramą gaunančiose šalyse, įskaitant išmokų sustabdymą, jei būtina; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją palaikyti glaudų ir nuolatinį dialogą korupcijos klausimais su šalių partnerių vyriausybėmis ir skirti pakankamai dėmesio konkrečių paramą gaunančių šalių gebėjimų stiprinimo reikmėms atskaitomybės ir kovos su korupcija stiprinimo srityse; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių siekiant kovoti su korupcija paramą gaunančiose šalyse, įskaitant išmokų sustabdymą, jei būtina; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją palaikyti glaudų ir nuolatinį dialogą korupcijos klausimais su šalių partnerių vyriausybėmis ir skirti pakankamai dėmesio konkrečių paramą gaunančių šalių gebėjimų stiprinimo reikmėms atskaitomybės ir kovos su korupcija stiprinimo srityse;

| 39. | mano, kad paramos srautų nuspėjamumas yra vienas iš svarbiausių veiksnių siekiant užtikrinti išlaidų kokybę, nes tokiu būdu šalims partnerėms suteikiama galimybė planuoti ilgalaikes išlaidas ir finansuoti nuoseklius sektorių politikos tobulinimo veiksmus; laikosi nuomonės, kad šalys partnerės turėtų tai skatinti savo fiskaline politika ir vidaus pajamų mobilizavimu, dėl kurių ilgainiui turėtų mažėti priklausomybė nuo paramos; |
| --- | --- |

39.

mano, kad paramos srautų nuspėjamumas yra vienas iš svarbiausių veiksnių siekiant užtikrinti išlaidų kokybę, nes tokiu būdu šalims partnerėms suteikiama galimybė planuoti ilgalaikes išlaidas ir finansuoti nuoseklius sektorių politikos tobulinimo veiksmus; laikosi nuomonės, kad šalys partnerės turėtų tai skatinti savo fiskaline politika ir vidaus pajamų mobilizavimu, dėl kurių ilgainiui turėtų mažėti priklausomybė nuo paramos;

| 40. | primena, kad dėl per mažos pažangos viešųjų finansų valdymo sityje daugelis šalių negali pasinaudoti parama biudžetui; |
| --- | --- |

40.

primena, kad dėl per mažos pažangos viešųjų finansų valdymo sityje daugelis šalių negali pasinaudoti parama biudžetui;

| 41. | mano, kad parama biudžetui besivystančiose šalyse turėtų būti teikiama laipsniškai, pradedant ribotu šalių skaičiumi ir jį didinant, kai atitinkamai gerėja šalių partnerių pajėgumai; |
| --- | --- |

41.

mano, kad parama biudžetui besivystančiose šalyse turėtų būti teikiama laipsniškai, pradedant ribotu šalių skaičiumi ir jį didinant, kai atitinkamai gerėja šalių partnerių pajėgumai;

| 42. | pakartoja, kad parama biudžetui turėtų būti panaudojama mažinant skurdą, taip pat siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ir taikant tokius principus, kaip partnerystė, paramos veiksmingumas ir su vystymusi susijusių politikos sričių suderinamumas; reiškia paramą rezultatais pagrįstoms paskatoms, tačiau pabrėžia, kad siekiant nepakenkti biudžeto planavimui, bet kokį išmokos pasikeitimą reikėtų kuo anksčiau numatyti; pakartoja, kad parama biudžetui turėtų būti teikiama tik toms šalims, kurios atitinka ir remia minimalius valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms standartus; pabrėžia, kad sąlygos, susijusios su makroekonomikos reformomis, turi būti suderinamos su žmogaus ir socialiniu vystymusi; |
| --- | --- |

42.

pakartoja, kad parama biudžetui turėtų būti panaudojama mažinant skurdą, taip pat siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ir taikant tokius principus, kaip partnerystė, paramos veiksmingumas ir su vystymusi susijusių politikos sričių suderinamumas; reiškia paramą rezultatais pagrįstoms paskatoms, tačiau pabrėžia, kad siekiant nepakenkti biudžeto planavimui, bet kokį išmokos pasikeitimą reikėtų kuo anksčiau numatyti; pakartoja, kad parama biudžetui turėtų būti teikiama tik toms šalims, kurios atitinka ir remia minimalius valdymo ir pagarbos žmogaus teisėms standartus; pabrėžia, kad sąlygos, susijusios su makroekonomikos reformomis, turi būti suderinamos su žmogaus ir socialiniu vystymusi;

| 43. | ragina besivystančias šalis ir Komisiją skatinti dalyvavimu pagrįstą vystymąsi pagal atitinkamas Kotonu susitarimo nuostatas ir Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 19 ir 20 straipsnius, ypač skatinti ir konsultuoti pilietinę visuomenę ir vietos bei regionines valdžios institucijas; |
| --- | --- |

43.

ragina besivystančias šalis ir Komisiją skatinti dalyvavimu pagrįstą vystymąsi pagal atitinkamas Kotonu susitarimo nuostatas ir Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 19 ir 20 straipsnius, ypač skatinti ir konsultuoti pilietinę visuomenę ir vietos bei regionines valdžios institucijas;

| 44. | pabrėžia, kad skiriant paramą biudžetui AKR valstybėms, kurios augina bananus ir naudojasi papildomomis paramos priemonėmis šiame sektoriuje, svarbu įtraukti į kintamąją dalį, grindžiamą valdymo rodikliais, konkrečias sąlygas, pasiūlytas naujame 17a straipsnyje, kurį Parlamentas siūlo įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, remdamasis minėtąja 2011 m. vasario 3 d. pozicija; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad skiriant paramą biudžetui AKR valstybėms, kurios augina bananus ir naudojasi papildomomis paramos priemonėmis šiame sektoriuje, svarbu įtraukti į kintamąją dalį, grindžiamą valdymo rodikliais, konkrečias sąlygas, pasiūlytas naujame 17a straipsnyje, kurį Parlamentas siūlo įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, remdamasis minėtąja 2011 m. vasario 3 d. pozicija;

| 45. | reikalauja, kad Komisija viešai paskelbtų susitarimus su besivystančiomis šalimis paramos biudžetui srityje ir TVT sutartis; |
| --- | --- |

45.

reikalauja, kad Komisija viešai paskelbtų susitarimus su besivystančiomis šalimis paramos biudžetui srityje ir TVT sutartis;

| 46. | parbrėžia, kad parama biudžetui pagal sektorius tam tikrais atvejais gali būti vertingas tarpinis sprendimas, kuris suteiktų susijusioms vyriausybėms ir parlamentams daugiau atsakomybės už paramos lėšas, skiriamas siekiant TVT; |
| --- | --- |

46.

parbrėžia, kad parama biudžetui pagal sektorius tam tikrais atvejais gali būti vertingas tarpinis sprendimas, kuris suteiktų susijusioms vyriausybėms ir parlamentams daugiau atsakomybės už paramos lėšas, skiriamas siekiant TVT;

| 47. | mano, kad šalys, kuriose gausu naftos ir naudingųjų iškasenų, turi galimybių finansuoti savo vystymąsi ir kovoti su skurdu taikant skaidrią mokesčių sistemą ir teisingą turto perskirstymą; |
| --- | --- |

47.

mano, kad šalys, kuriose gausu naftos ir naudingųjų iškasenų, turi galimybių finansuoti savo vystymąsi ir kovoti su skurdu taikant skaidrią mokesčių sistemą ir teisingą turto perskirstymą;

| 48. | mano, kad Tūkstantmečio vystymo tikslai iš esmės yra kokybiškos paramos biudžetui (ilgalaikė, nuspėjama, nukreipta į socialinius sektorius ir pan.), susijusios su rezultatais, pavyzdys; todėl prašo Europos Komisijos 2011 m. paskelbti TVT sutarčių vertinimą ir įvertinti galimybę jas taikyti kuo daugiau šalių; |
| --- | --- |

48.

mano, kad Tūkstantmečio vystymo tikslai iš esmės yra kokybiškos paramos biudžetui (ilgalaikė, nuspėjama, nukreipta į socialinius sektorius ir pan.), susijusios su rezultatais, pavyzdys; todėl prašo Europos Komisijos 2011 m. paskelbti TVT sutarčių vertinimą ir įvertinti galimybę jas taikyti kuo daugiau šalių;

| 49. | prašo Komisiją atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą paskelbti sąlygas ir veiksmingumo rodiklius kaip „šalių strateginius dokumentus“; mano, kad paramos biudžetui veiksmingumo rodikliai turi būti nustatyti atsižvelgiant į pasiektus skurdo mažinimo tikslus ir TVT pažangą; |
| --- | --- |

49.

prašo Komisiją atliekant vidurio laikotarpio peržiūrą paskelbti sąlygas ir veiksmingumo rodiklius kaip „šalių strateginius dokumentus“; mano, kad paramos biudžetui veiksmingumo rodikliai turi būti nustatyti atsižvelgiant į pasiektus skurdo mažinimo tikslus ir TVT pažangą;

| 50. | dar kartą atkreipia dėmesį į savo ankstesnius raginimus Komisijai nuo skiriamų lėšų kontrolės pereiti prie rezultatų patikros atsižvelgiant į rodiklius bei pagerinti savo pranešimų teikimo sistemą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama programų veiksmingumui; |
| --- | --- |

50.

dar kartą atkreipia dėmesį į savo ankstesnius raginimus Komisijai nuo skiriamų lėšų kontrolės pereiti prie rezultatų patikros atsižvelgiant į rodiklius bei pagerinti savo pranešimų teikimo sistemą, kad daugiau dėmesio būtų skiriama programų veiksmingumui;

| 51. | pabrėžia, kad vystymosi politikos priemonių veiksmingumą šalyse partnerėse reikia tikrinti atsižvelgiant į vietos sąlygas ir į pagarbą Europos Sąjungos vertybėms, numatytoms Sutartyje, visų pirma teisinės valstybės ir demokratijos principams; primygtinai reikalauja, kad poreikiai ir toliau būtų pagrindinis ES paramos vystymuisi skyrimo kriterijus; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad vystymosi politikos priemonių veiksmingumą šalyse partnerėse reikia tikrinti atsižvelgiant į vietos sąlygas ir į pagarbą Europos Sąjungos vertybėms, numatytoms Sutartyje, visų pirma teisinės valstybės ir demokratijos principams; primygtinai reikalauja, kad poreikiai ir toliau būtų pagrindinis ES paramos vystymuisi skyrimo kriterijus;

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti viešą registrą, kuriame būtų skaidriai nurodyti paramos biudžetui susitarimai, procedūros ir vystymosi rodikliai, siekiant sustiprinti demokratines institucijas ir užtikrinti abipusį atskaitingumą; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti viešą registrą, kuriame būtų skaidriai nurodyti paramos biudžetui susitarimai, procedūros ir vystymosi rodikliai, siekiant sustiprinti demokratines institucijas ir užtikrinti abipusį atskaitingumą;

| 53. | ragina valstybes nares parodyti daugiau nuoseklumo, laikantis nacionalinių ir ES planų paramos vystymuisi politikos srityje; ragina valstybes nares kreiptis į Europos išorės veiksmų tarnybą siekiant stiprinti su parama biudžetui susijusių veiksmų koordinavimą su Komisija siekiant išvengti dubliavimosi ir prieštaravimų; |
| --- | --- |

53.

ragina valstybes nares parodyti daugiau nuoseklumo, laikantis nacionalinių ir ES planų paramos vystymuisi politikos srityje; ragina valstybes nares kreiptis į Europos išorės veiksmų tarnybą siekiant stiprinti su parama biudžetui susijusių veiksmų koordinavimą su Komisija siekiant išvengti dubliavimosi ir prieštaravimų;

| 54. | primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad reikia derinti vystomąjį bendradarbiavimą ir gerinti su tuo susijusią visų šalių atskaitomybę; |
| --- | --- |

54.

primena Komisijai ir valstybėms narėms, kad reikia derinti vystomąjį bendradarbiavimą ir gerinti su tuo susijusią visų šalių atskaitomybę;

| 55. | yra tvirtai įsitikinęs, kad atliekant kruopščią būsimos ES paramos trečiųjų šalių biudžetui analizę būtina išspręsti Europos plėtros fondo įtraukimo į biudžetą klausimą; suvokia istorines ir institucines dabartinės padėties aplinkybes, tačiau tikisi, kad Taryba, valstybės narės ir AKR šalys pripažins, kad tokia padėtis kenkia ES paramos biudžetui veiksmingumui, skaidrumui ir atskaitomybei; vis dėlto pabrėžia, kad dėl šio įtraukimo į biudžetą neturėtų sumažėti viso finansinio paketo suma, skirta vystymosi politikai; |
| --- | --- |

55.

yra tvirtai įsitikinęs, kad atliekant kruopščią būsimos ES paramos trečiųjų šalių biudžetui analizę būtina išspręsti Europos plėtros fondo įtraukimo į biudžetą klausimą; suvokia istorines ir institucines dabartinės padėties aplinkybes, tačiau tikisi, kad Taryba, valstybės narės ir AKR šalys pripažins, kad tokia padėtis kenkia ES paramos biudžetui veiksmingumui, skaidrumui ir atskaitomybei; vis dėlto pabrėžia, kad dėl šio įtraukimo į biudžetą neturėtų sumažėti viso finansinio paketo suma, skirta vystymosi politikai;

| 56. | ragina valstybes nares, Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą, atsižvelgiant į kitose politikos srityse taikomą praktiką, gerinti atitinkamos paramos trečiųjų šalių biudžetui koordinavimą siekiant išvengti iš dalies sutampančios paramos atvejų, nesuderinamumų ir nenuoseklumų arba juos pašalinti; apgailestauja, jog vertinimo rezultatai rodo, kad sektorių lygmeniu politikos, institucijų ir paslaugų teikimo sistemų trūkumai paskatino donorus įgyvendinti projektus, kuriais remiamos jų pačių sistemos, ir nustatyti dvišalius nekoordinuotus veiksmus, ir ši padėtis yra itin nepriimtina turint nedaug lėšų, be to, dėl šios padėties ES labai sunku įgyvendinti savo įsipareigojimus dėl paramos nuspėjamumo; pritaria, kad išskirtinis dėmesys tam tikroms sritims, kurios teikia didžiausią naudą, turėtų būti skiriamas visais ES paramos biudžetui rengimo ir teikimo etapais; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares, Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą, atsižvelgiant į kitose politikos srityse taikomą praktiką, gerinti atitinkamos paramos trečiųjų šalių biudžetui koordinavimą siekiant išvengti iš dalies sutampančios paramos atvejų, nesuderinamumų ir nenuoseklumų arba juos pašalinti; apgailestauja, jog vertinimo rezultatai rodo, kad sektorių lygmeniu politikos, institucijų ir paslaugų teikimo sistemų trūkumai paskatino donorus įgyvendinti projektus, kuriais remiamos jų pačių sistemos, ir nustatyti dvišalius nekoordinuotus veiksmus, ir ši padėtis yra itin nepriimtina turint nedaug lėšų, be to, dėl šios padėties ES labai sunku įgyvendinti savo įsipareigojimus dėl paramos nuspėjamumo; pritaria, kad išskirtinis dėmesys tam tikroms sritims, kurios teikia didžiausią naudą, turėtų būti skiriamas visais ES paramos biudžetui rengimo ir teikimo etapais;

| 57. | ragina Komisiją didinti visuomenės informuotumą apie riziką, susijusią su paramos biudžetui praktika, pabrėžiant teigiamą paramos biudžetui poveikį partnerių savarankiškėjimui; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją didinti visuomenės informuotumą apie riziką, susijusią su paramos biudžetui praktika, pabrėžiant teigiamą paramos biudžetui poveikį partnerių savarankiškėjimui;

| 58. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares toliau skatinti ir išsaugoti finansinę paramą ir kartu teikti konsultacinę pagalbą technokratinio valstybės finansų valdymo klausimais; |
| --- | --- |

58.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares toliau skatinti ir išsaugoti finansinę paramą ir kartu teikti konsultacinę pagalbą technokratinio valstybės finansų valdymo klausimais;

| 59. | pabrėžia, kad taikant geresnį koordinavimą turėtų būti siekiama optimizuoti išteklių skyrimą, daugiau keistis pažangiąja patirtimi ir didinti paramos biudžetui veiksmingumą; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad taikant geresnį koordinavimą turėtų būti siekiama optimizuoti išteklių skyrimą, daugiau keistis pažangiąja patirtimi ir didinti paramos biudžetui veiksmingumą;

| 60. | mano, kad Sąjunga turėtų įsisąmoninti papildomą naudą, gaunamą dėl didelės politinės įtakos, ir galimą savo veiksmų svarbą, ir jomis pasinaudoti, kad jos politinė įtaka būtų proporcinga teikiamai finansinei paramai; |
| --- | --- |

60.

mano, kad Sąjunga turėtų įsisąmoninti papildomą naudą, gaunamą dėl didelės politinės įtakos, ir galimą savo veiksmų svarbą, ir jomis pasinaudoti, kad jos politinė įtaka būtų proporcinga teikiamai finansinei paramai;

| 61. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

61.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(2)  2007 m. gegužės 15 d. Tarybos išvados (09558/2007).

(3)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(4)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 316.

(5)  OL L 252, 2010 9 25, p. 109.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0030.

(7)  Europos Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 11/2010. „Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse“.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/46

---

2011 m. liepos 5 d., antradienis2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai

P7_TA(2011)0318

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl energetikos infrastruktūros prioritetų 2020 m. ir vėliau (2011/2034(INI))

2013/C 33 E/06

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (COM(2010)0677),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl komunikato „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (SEC(2010)1395) poveikio vertinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl komunikato „Energetikos infrastruktūros prioritetai 2020 m. ir vėliau. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ (SEC(2010)1395) poveikio vertinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ (COM(2010)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Energetika 2020. Konkurencingos, darnios ir saugios energetikos strategija“ (COM(2010)0639),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atsinaujinančioji energija. Siekiant 2020 m. tikslo“ (COM(2011)0031), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atsinaujinančioji energija. Siekiant 2020 m. tikslo“ (COM(2011)0031),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Galimybių sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau nei 20 % analizė ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos vertinimas“ (COM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Galimybių sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau nei 20 % analizė ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos vertinimas“ (COM(2010)0265),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“ (COM(2011)0112),

| — | atsižvelgdamas į trečiąjį teisės aktų dėl energetikos vidaus rinkos paketą „Europos aprūpinimas energija. Tikra rinka, kurioje užtikrinamas saugus tiekimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trečiąjį teisės aktų dėl energetikos vidaus rinkos paketą „Europos aprūpinimas energija. Tikra rinka, kurioje užtikrinamas saugus tiekimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 994/2010 dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ (COM(2011)0021),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1364/2006/EB, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą 1229/2003/EB (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1364/2006/EB, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą 1229/2003/EB (4),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl transeuropinių energijos tinklų programos įgyvendinimo 2007–2009 m. (COM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl transeuropinių energijos tinklų programos įgyvendinimo 2007–2009 m. (COM(2010)0203),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl informacinių ir ryšių technologijų sutelkimo siekiant lengviau pereiti prie efektyvaus energijos vartojimo ir mažai anglies dioksido išskiriančių technologijų ekonomikos (6),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Tarybai ir Parlamentui „Europos energetikos politika“ (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Tarybai ir Parlamentui „Europos energetikos politika“ (COM(2007)0001),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Tarybai ir Parlamentui „Pirmenybinio sujungimo planas“ (COM(2006)0846), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Tarybai ir Parlamentui „Pirmenybinio sujungimo planas“ (COM(2006)0846),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/54/EB (7),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinančią Direktyvą 2003/55/EB (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos energetikos strategijos Europai 2011–2020 m. (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl naujos energetikos strategijos Europai 2011–2020 m. (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano peržiūros (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. (11) rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. (11) rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 194 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170 straipsnį, pagal kurį Sąjunga turi dalyvauti kuriant ir plėtojant transeuropinius tinklus transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170 straipsnį, pagal kurį Sąjunga turi dalyvauti kuriant ir plėtojant transeuropinius tinklus transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūrų srityje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą, taip pat į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos ir Regioninės plėtros komitetų nuomones (A7–0226/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą, taip pat į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos ir Regioninės plėtros komitetų nuomones (A7–0226/2011),

| A. | kadangi pagrindiniai mūsų iššūkiai, susiję su energetika, aprėpia kovą su klimato kaita, energetinio saugumo ir savarankiškumo stiprinimą mažinant bendrą suvartojamos energijos kiekį ir iškastinio kuro importą bei priklausomybę nuo jo, energijos tiekėjų ir šaltinių įvairinimą, konkurencingos energijos produktų vidaus rinkos skatinimą ir galimybės visiems už prieinamą kainą naudotis tvaria, saugia ir veiksminga energija užtikrinimą, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindiniai mūsų iššūkiai, susiję su energetika, aprėpia kovą su klimato kaita, energetinio saugumo ir savarankiškumo stiprinimą mažinant bendrą suvartojamos energijos kiekį ir iškastinio kuro importą bei priklausomybę nuo jo, energijos tiekėjų ir šaltinių įvairinimą, konkurencingos energijos produktų vidaus rinkos skatinimą ir galimybės visiems už prieinamą kainą naudotis tvaria, saugia ir veiksminga energija užtikrinimą,

| B. | kadangi bendroji energetikos politika ES lygmeniu buvo grindžiama bendru tikslu užtikrinti nepertraukiamą fizinį energijos produktų ir paslaugų prieinamumą rinkoje visiems vartotojams (buitiniams ir pramoniniams) prieinamomis kainomis, |
| --- | --- |

B.

kadangi bendroji energetikos politika ES lygmeniu buvo grindžiama bendru tikslu užtikrinti nepertraukiamą fizinį energijos produktų ir paslaugų prieinamumą rinkoje visiems vartotojams (buitiniams ir pramoniniams) prieinamomis kainomis,

| C. | kadangi būtina užtikrinti tiekimo saugumą ir stiprinti valstybių narių solidarumą tais atvejais, kai valstybė narė susiduria su energetikos krize, |
| --- | --- |

C.

kadangi būtina užtikrinti tiekimo saugumą ir stiprinti valstybių narių solidarumą tais atvejais, kai valstybė narė susiduria su energetikos krize,

| D. | kadangi Lisabonos sutartimi nustatytas konkretus teisinis pagrindas vystyti ES energetikos politiką, kurią įgyvendinant būtų skatinamos energijos tinklų jungtys tarp valstybių narių peržengiant nacionalines ir regionines ribas, kurios yra būtinos norint pasiekti kitus ES energetikos politikos ir solidarumo tikslus, t. y. užtikrinti energijos produktų rinkos veikimą, energijos veiksmingumą ir atsinaujinančių šaltinių energijos naudojimą, tiekimo saugumą ir energijos šaltinių bei tiekimo būdų įvairinimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi Lisabonos sutartimi nustatytas konkretus teisinis pagrindas vystyti ES energetikos politiką, kurią įgyvendinant būtų skatinamos energijos tinklų jungtys tarp valstybių narių peržengiant nacionalines ir regionines ribas, kurios yra būtinos norint pasiekti kitus ES energetikos politikos ir solidarumo tikslus, t. y. užtikrinti energijos produktų rinkos veikimą, energijos veiksmingumą ir atsinaujinančių šaltinių energijos naudojimą, tiekimo saugumą ir energijos šaltinių bei tiekimo būdų įvairinimą,

| E. | kadangi laiku nemodernizavus, nepatobulinus bei nesujungus Sąjungos energetikos infrastruktūros ir nepritaikius jos atsižvelgiant į tvaresnės ir veiksmingesnės energijos gamybos, perdavimo ir vartojimo modelį gali nepavykti pasiekti 2020 m. numatytų energetikos ir kovos su klimato kaita tikslų – ypač atsinaujinančios energijos šaltinių integravimo ir jų naudojimo didinimo tikslų – ir iškilti grėsmė ilgalaikiam ES tikslui iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, |
| --- | --- |

E.

kadangi laiku nemodernizavus, nepatobulinus bei nesujungus Sąjungos energetikos infrastruktūros ir nepritaikius jos atsižvelgiant į tvaresnės ir veiksmingesnės energijos gamybos, perdavimo ir vartojimo modelį gali nepavykti pasiekti 2020 m. numatytų energetikos ir kovos su klimato kaita tikslų – ypač atsinaujinančios energijos šaltinių integravimo ir jų naudojimo didinimo tikslų – ir iškilti grėsmė ilgalaikiam ES tikslui iki 2050 m. 80–95 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį,

| F. | kadangi investicijos į infrastruktūrą turi būti planuojamos ir atitinkami susiję sprendimai priimami remiantis ilgalaikiais scenarijais, kuriuose atsižvelgiama į numatomus pasiekimus ir papildomos techninės plėtros poreikį, |
| --- | --- |

F.

kadangi investicijos į infrastruktūrą turi būti planuojamos ir atitinkami susiję sprendimai priimami remiantis ilgalaikiais scenarijais, kuriuose atsižvelgiama į numatomus pasiekimus ir papildomos techninės plėtros poreikį,

| G. | kadangi siekiant toliau integruoti atsinaujinančius energijos šaltinius reikės tam tikru mastu pritaikyti Europos energetikos infrastruktūrą perdavimo ir paskirstymo lygmenimis, |
| --- | --- |

G.

kadangi siekiant toliau integruoti atsinaujinančius energijos šaltinius reikės tam tikru mastu pritaikyti Europos energetikos infrastruktūrą perdavimo ir paskirstymo lygmenimis,

| H. | kadangi norint užtikrinti konkurencingas energijos kainas, tiekimo saugumą, tvarumą ir veiksmingą plataus masto atsinaujinančios energijos diegimą būtina atvira, skaidri, integruota ir konkurencinga ES energijos rinka ir kadangi šios rinkos suformavimas lieka rimta visų valstybių narių problema, |
| --- | --- |

H.

kadangi norint užtikrinti konkurencingas energijos kainas, tiekimo saugumą, tvarumą ir veiksmingą plataus masto atsinaujinančios energijos diegimą būtina atvira, skaidri, integruota ir konkurencinga ES energijos rinka ir kadangi šios rinkos suformavimas lieka rimta visų valstybių narių problema,

| I. | kadangi itin svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti esamus teisės aktus, taip pat užtikrinti reguliavimą, kaip reikalaujama pagal trečiojo vidaus energijos rinkos teisės aktų paketą, ir tinkamą informavimą apie investicijas į energetikos infrastruktūrą, kol laukiama Teisingumo Teismo sprendimo (12), siekiant susidaryti vaizdą apie galimas paklausos ir pasiūlos spragas, taip pat apie kliūtis investicijoms, |
| --- | --- |

I.

kadangi itin svarbu laiku ir visapusiškai įgyvendinti esamus teisės aktus, taip pat užtikrinti reguliavimą, kaip reikalaujama pagal trečiojo vidaus energijos rinkos teisės aktų paketą, ir tinkamą informavimą apie investicijas į energetikos infrastruktūrą, kol laukiama Teisingumo Teismo sprendimo (12), siekiant susidaryti vaizdą apie galimas paklausos ir pasiūlos spragas, taip pat apie kliūtis investicijoms,

| J. | kadangi valstybių narių tinklų tarpusavio jungčių pajėgumai arba prieinamumas viename trečdalyje Europos Sąjungos tebėra nepakankami, atsižvelgiant į 10 proc. tinklų sujungimo tikslą, kurį 2002 m. nustatė Europos Vadovų Taryba, ir kadangi kai kurios valstybės narės ir regionai vis dar lieka izoliuoti ir priklausomi nuo vienintelio tiekėjo, o tai užkerta kelią tikrajai rinkų integracijai, likvidumui ir elektros energijos srautų judėjimui, |
| --- | --- |

J.

kadangi valstybių narių tinklų tarpusavio jungčių pajėgumai arba prieinamumas viename trečdalyje Europos Sąjungos tebėra nepakankami, atsižvelgiant į 10 proc. tinklų sujungimo tikslą, kurį 2002 m. nustatė Europos Vadovų Taryba, ir kadangi kai kurios valstybės narės ir regionai vis dar lieka izoliuoti ir priklausomi nuo vienintelio tiekėjo, o tai užkerta kelią tikrajai rinkų integracijai, likvidumui ir elektros energijos srautų judėjimui,

| K. | kadangi turėtų būti atsižvelgta į gamtinių salų ir atokiausių regionų, pvz., Kanarų salų, Madeiros, Azorų salų ir Prancūzijos atokiausių regionų, specialius poreikius, susijusius su energetikos infrastruktūra, |
| --- | --- |

K.

kadangi turėtų būti atsižvelgta į gamtinių salų ir atokiausių regionų, pvz., Kanarų salų, Madeiros, Azorų salų ir Prancūzijos atokiausių regionų, specialius poreikius, susijusius su energetikos infrastruktūra,

| L. | kadangi Pietryčių Europos energijos transportavimo tinklas yra retesnis, negu likusio žemyno, |
| --- | --- |

L.

kadangi Pietryčių Europos energijos transportavimo tinklas yra retesnis, negu likusio žemyno,

| M. | kadangi norint užtikrinti, kad valstybės narės būtų išties solidarios, svarbu užtikrinti alternatyvius tiekimo ir tranzito maršrutus ir naujas tinklų jungtis, |
| --- | --- |

M.

kadangi norint užtikrinti, kad valstybės narės būtų išties solidarios, svarbu užtikrinti alternatyvius tiekimo ir tranzito maršrutus ir naujas tinklų jungtis,

| N. | kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas neužbaigtiems projektams, kurie buvo atrinkti kaip prioritetiniai ES projektai pagal 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1364/2006/EB, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB, |
| --- | --- |

N.

kadangi ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas neužbaigtiems projektams, kurie buvo atrinkti kaip prioritetiniai ES projektai pagal 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą 1364/2006/EB, nustatantį gaires transeuropiniams energetikos tinklams ir panaikinantį Sprendimą 96/391/EB ir Sprendimą Nr. 1229/2003/EB,

| O. | kadangi trečiuoju energetikos paketu buvo sukurtas teisinis pagrindas, kuris turėtų pagerinti konkurencingumą energetikos rinkoje, |
| --- | --- |

O.

kadangi trečiuoju energetikos paketu buvo sukurtas teisinis pagrindas, kuris turėtų pagerinti konkurencingumą energetikos rinkoje,

| P. | kadangi šiandien planuojamos energetikos infrastruktūros turi atitikti rinkos poreikius ir ilgalaikius ES kovos su klimato kaita bei energetikos tikslus ir turi būti suderinamos su šių tikslų įgyvendinimu taikant skirtingas nacionalinės energetikos politikos priemones, teikiant prioritetą tiems energijos šaltiniams, kurie nereikalauja visuomenės išlaidų ir aplinkos sąnaudų, |
| --- | --- |

P.

kadangi šiandien planuojamos energetikos infrastruktūros turi atitikti rinkos poreikius ir ilgalaikius ES kovos su klimato kaita bei energetikos tikslus ir turi būti suderinamos su šių tikslų įgyvendinimu taikant skirtingas nacionalinės energetikos politikos priemones, teikiant prioritetą tiems energijos šaltiniams, kurie nereikalauja visuomenės išlaidų ir aplinkos sąnaudų,

| Q. | kadangi, atsižvelgiant į ES „20–20–20“ tikslus energetikos srityje ir tikslą dėl naujos labai mažai CO2 išskiriančios elektros energijos gamybos po 2020 m., reikia stiprinti investicijas į dujų ir elektros energijos perdavimo pajėgumus, |
| --- | --- |

Q.

kadangi, atsižvelgiant į ES „20–20–20“ tikslus energetikos srityje ir tikslą dėl naujos labai mažai CO2 išskiriančios elektros energijos gamybos po 2020 m., reikia stiprinti investicijas į dujų ir elektros energijos perdavimo pajėgumus,

| R. | kadangi strategiškai svarbu kurti energetikos infrastruktūrą siekiant Strateginio energetikos technologijų (SET) plano tikslų, |
| --- | --- |

R.

kadangi strategiškai svarbu kurti energetikos infrastruktūrą siekiant Strateginio energetikos technologijų (SET) plano tikslų,

| S. | kadangi energijos vartojimo efektyvumas – tai galinga ir sąnaudų požiūriu naudinga priemonė norint užtikrinti, kad ateityje būtų naudojama tvari energija: mažinant energijos paklausą galima taip pat sumažinti priklausomybę nuo importo bei užkirsti kelią elektrinių perkėlimui dėl didėjančių išlaidų, o protingai investuojant į esamas ir naujas infrastruktūras galima iš dalies apriboti viešojo ir privataus sektorių investicijų į energetikos infrastruktūrą būtinybę, |
| --- | --- |

S.

kadangi energijos vartojimo efektyvumas – tai galinga ir sąnaudų požiūriu naudinga priemonė norint užtikrinti, kad ateityje būtų naudojama tvari energija: mažinant energijos paklausą galima taip pat sumažinti priklausomybę nuo importo bei užkirsti kelią elektrinių perkėlimui dėl didėjančių išlaidų, o protingai investuojant į esamas ir naujas infrastruktūras galima iš dalies apriboti viešojo ir privataus sektorių investicijų į energetikos infrastruktūrą būtinybę,

| T. | kadangi tiesiant pažangius tinklus užtikrinama svarbi galimybė veiksmingai susieti energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinius vartotojus, kad energija būtų vartojama racionaliai, ir taip padidinti energijos vartojimo efektyvumą, |
| --- | --- |

T.

kadangi tiesiant pažangius tinklus užtikrinama svarbi galimybė veiksmingai susieti energijos gamybą, perdavimą, paskirstymą ir galutinius vartotojus, kad energija būtų vartojama racionaliai, ir taip padidinti energijos vartojimo efektyvumą,

| U. | kadangi dujų sistemų tarpusavio jungčių išilgai pietvakarių ašies Šiaurės–Pietų koridoriuje pajėgumo sustiprinimas leis Pirėnų pusiasalio SGD importo pajėgumus ir požeminės saugyklos pajėgumus naudoti ES tiekimo saugumo didinimui, o kartu tai bus svarbus žingsnis tikros integruotos energijos vidaus rinkos link, |
| --- | --- |

U.

kadangi dujų sistemų tarpusavio jungčių išilgai pietvakarių ašies Šiaurės–Pietų koridoriuje pajėgumo sustiprinimas leis Pirėnų pusiasalio SGD importo pajėgumus ir požeminės saugyklos pajėgumus naudoti ES tiekimo saugumo didinimui, o kartu tai bus svarbus žingsnis tikros integruotos energijos vidaus rinkos link,

| V. | kadangi dėl labai ilgų autorizacijos procedūrų ir nepakankamai suderintų administracinių institucijų tarpusavio veiksmų gali būti labai vėluojama ir atsirasti papildomų išlaidų, ypač įgyvendinant tarpvalstybinius projektus, |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl labai ilgų autorizacijos procedūrų ir nepakankamai suderintų administracinių institucijų tarpusavio veiksmų gali būti labai vėluojama ir atsirasti papildomų išlaidų, ypač įgyvendinant tarpvalstybinius projektus,

| W. | kadangi ilgai trunkančios leidimų išdavimo procedūros ir sąnaudų paskirstymo metodų nebuvimas bei tarpvalstybinių energetikos infrastruktūros projektų naudos ir sąnaudų pasidalijimo priemonių stoka yra pagrindinė šių projektų plėtros kliūtis, |
| --- | --- |

W.

kadangi ilgai trunkančios leidimų išdavimo procedūros ir sąnaudų paskirstymo metodų nebuvimas bei tarpvalstybinių energetikos infrastruktūros projektų naudos ir sąnaudų pasidalijimo priemonių stoka yra pagrindinė šių projektų plėtros kliūtis,

| X. | kadangi turi būti užtikrintos rezultatyvios viešos diskusijos ir turi būti tinkamai atsižvelgta į Europos aplinkos apsaugos teisės aktus, |
| --- | --- |

X.

kadangi turi būti užtikrintos rezultatyvios viešos diskusijos ir turi būti tinkamai atsižvelgta į Europos aplinkos apsaugos teisės aktus,

| Y. | kadangi reguliavimo institucijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant į vartotojus orientuotą, integruotą ir konkurencingą energijos vidaus rinką, |
| --- | --- |

Y.

kadangi reguliavimo institucijos atlieka svarbų vaidmenį kuriant į vartotojus orientuotą, integruotą ir konkurencingą energijos vidaus rinką,

| Z. | kadangi pagal Komisijos komunikatą „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ per ateinantį dešimtmetį 200 mlrd. EUR reikės skirti energetikos infrastruktūrų reikmėms finansuoti; kadangi pusę šios sumos turės skirti valstybės narės, |
| --- | --- |

Z.

kadangi pagal Komisijos komunikatą „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio energetikos infrastruktūros prioritetai. Integruoto Europos energetikos tinklo planas“ per ateinantį dešimtmetį 200 mlrd. EUR reikės skirti energetikos infrastruktūrų reikmėms finansuoti; kadangi pusę šios sumos turės skirti valstybės narės,

| AA. | kadangi rinkos priemonės bei „teršėjas moka“ principas ir toliau turi likti energetikos infrastruktūros finansavimo pagrindas ir kadangi tam tikriems europinės svarbos, bet komerciniu požiūriu ne tiek perspektyviems projektams paremti reikės skaidriai ir kiekvienu konkrečiu atveju sutekti tam tikrą viešąjį finansavimą, užtikrinant vienodas sąlygas Europos energijos vidaus rinkoje, garantuojant tiekimo saugumą, išvengiant konkurencijos iškraipymų ir skatinant veiksmingą atsinaujinančių šaltinių energijos integraciją, |
| --- | --- |

AA.

kadangi rinkos priemonės bei „teršėjas moka“ principas ir toliau turi likti energetikos infrastruktūros finansavimo pagrindas ir kadangi tam tikriems europinės svarbos, bet komerciniu požiūriu ne tiek perspektyviems projektams paremti reikės skaidriai ir kiekvienu konkrečiu atveju sutekti tam tikrą viešąjį finansavimą, užtikrinant vienodas sąlygas Europos energijos vidaus rinkoje, garantuojant tiekimo saugumą, išvengiant konkurencijos iškraipymų ir skatinant veiksmingą atsinaujinančių šaltinių energijos integraciją,

| AB. | kadangi reikia kuo greičiau įgyvendinti plataus užmojo investicijas, |
| --- | --- |

AB.

kadangi reikia kuo greičiau įgyvendinti plataus užmojo investicijas,

| AC. | kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį, nes jos yra pagrindinės veikėjos energijos srityje, atsižvelgiant į jų atsakomybę vykdant įvairią veiklą, susijusią su bendru ir regioniniu teritorijų planavimu, leidimų išdavimu dideliems infrastruktūrų projektams, investicijomis, viešaisiais pirkimais, gamyba, ir į tai, kad jos yra artimos vartotojams, |
| --- | --- |

AC.

kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį, nes jos yra pagrindinės veikėjos energijos srityje, atsižvelgiant į jų atsakomybę vykdant įvairią veiklą, susijusią su bendru ir regioniniu teritorijų planavimu, leidimų išdavimu dideliems infrastruktūrų projektams, investicijomis, viešaisiais pirkimais, gamyba, ir į tai, kad jos yra artimos vartotojams,

Strateginis energetikos infrastruktūros planavimas

| 1. | pabrėžia, kad valdžios institucijoms tenka visapusiška atsakomybė tarnauti visuomenės interesams įgyvendinant visuomeninius ir aplinkos apsaugos tikslus, tačiau pagrindinė atsakomybė už energetikos infrastruktūros plėtrą turėtų tekti tinkamai reguliuojamai rinkai; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad valdžios institucijoms tenka visapusiška atsakomybė tarnauti visuomenės interesams įgyvendinant visuomeninius ir aplinkos apsaugos tikslus, tačiau pagrindinė atsakomybė už energetikos infrastruktūros plėtrą turėtų tekti tinkamai reguliuojamai rinkai;

| 2. | pabrėžia, kad itin svarbu laiku, tinkamai ir visapusiškai įgyvendinti esamus teisės aktus, taip pat užtikrinti reguliavimą, kaip reikalaujama pagal trečiojo vidaus energijos rinkos teisės aktų paketą, siekiant vėliausiai iki 2014 m. sukurti integruotą ir konkurencingą Europos energijos vidaus rinką; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad itin svarbu laiku, tinkamai ir visapusiškai įgyvendinti esamus teisės aktus, taip pat užtikrinti reguliavimą, kaip reikalaujama pagal trečiojo vidaus energijos rinkos teisės aktų paketą, siekiant vėliausiai iki 2014 m. sukurti integruotą ir konkurencingą Europos energijos vidaus rinką;

| 3. | pabrėžia, kad dabartinę politiką ir teisės aktus būtina įgyvendinti taip, kad esama energetikos infrastruktūra būtų kuo geriau panaudota Europos vartotojų naudai; agina Komisiją ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (angl. ACER) griežčiau stebėti nacionalinių taisyklių, pvz., susijusių su principu „naudok arba prarask“, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad dabartinę politiką ir teisės aktus būtina įgyvendinti taip, kad esama energetikos infrastruktūra būtų kuo geriau panaudota Europos vartotojų naudai; agina Komisiją ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (angl. ACER) griežčiau stebėti nacionalinių taisyklių, pvz., susijusių su principu „naudok arba prarask“, įgyvendinimą;

| 4. | yra įsitikinęs, kad norint visapusiškai pasinaudoti naujosios infrastruktūros teikiamais privalumais būtina vadovautis ES lygmens požiūriu, suformuotu bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ir pabrėžia būtinybę, atsižvelgiant į vidaus rinkos taisykles, sukurti papildomą suderintą infrastruktūros projektų atrankos metodą; mano, kad taikant šį metodą reikėtų atsižvelgti į Europos ir regionines perspektyvas siekiant pašalinti skirtumus ir pagerinti socialinį bei ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

4.

yra įsitikinęs, kad norint visapusiškai pasinaudoti naujosios infrastruktūros teikiamais privalumais būtina vadovautis ES lygmens požiūriu, suformuotu bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, ir pabrėžia būtinybę, atsižvelgiant į vidaus rinkos taisykles, sukurti papildomą suderintą infrastruktūros projektų atrankos metodą; mano, kad taikant šį metodą reikėtų atsižvelgti į Europos ir regionines perspektyvas siekiant pašalinti skirtumus ir pagerinti socialinį bei ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai;

| 5. | pabrėžia, kad rengiant energetikos infrastruktūros projektus turėtų būti besąlygiškai laikomasi atsargumo principo; turėtų būti atliekamas su kiekvienu konkrečiu veiksmų planu susijęs poveikio aplinkai vertinimas atsižvelgiant į vietos ir regiono aplinkos sąlygas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad rengiant energetikos infrastruktūros projektus turėtų būti besąlygiškai laikomasi atsargumo principo; turėtų būti atliekamas su kiekvienu konkrečiu veiksmų planu susijęs poveikio aplinkai vertinimas atsižvelgiant į vietos ir regiono aplinkos sąlygas;

| 6. | pažymi, kad būtina užtikrinti tinkamą į energijos tiekimo ES saugumo lygį ir vystyti naudingus santykius su ES energijos netiekiančiomis ir tranzito šalimis, bendradarbiaujant regioninių ir pasaulinių energijos tiekimo transporto sistemų klausimais; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad būtina užtikrinti tinkamą į energijos tiekimo ES saugumo lygį ir vystyti naudingus santykius su ES energijos netiekiančiomis ir tranzito šalimis, bendradarbiaujant regioninių ir pasaulinių energijos tiekimo transporto sistemų klausimais;

| 7. | pabrėžia, kad bazinis scenarijus, kuriuo remiantis vertinama 2020 m. energetikos infrastruktūra, turi būti skaidrus ir suderinamas su bendraisiais energetikos politikos tikslais, įtvirtintais Europos Sąjungos sutarties 194 straipsnyje, ir su ES 2050 m. veiksmų planu, taip pat su kitų sričių (pvz., transporto, pastatų ir Prekybos taršos leidimais sistemos) ES politika, su energijos vartojimo efektyvumo politika, kurią reikia įgyvendinti norint pasiekti 20 proc. energijos taupymo tikslą (ypač kai tai susiję su energijos vartojimo efektyvumo planu), taip pat su galimu technologinių pranašumų poveikiu (ypač atsižvelgiant į atsinaujinančius energijos šaltinius ir vis didesnį elektra varomų transporto priemonių vaidmenį), ir su pažangių miestų ir regionų iniciatyvų įgyvendinimo poveikiu; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad bazinis scenarijus, kuriuo remiantis vertinama 2020 m. energetikos infrastruktūra, turi būti skaidrus ir suderinamas su bendraisiais energetikos politikos tikslais, įtvirtintais Europos Sąjungos sutarties 194 straipsnyje, ir su ES 2050 m. veiksmų planu, taip pat su kitų sričių (pvz., transporto, pastatų ir Prekybos taršos leidimais sistemos) ES politika, su energijos vartojimo efektyvumo politika, kurią reikia įgyvendinti norint pasiekti 20 proc. energijos taupymo tikslą (ypač kai tai susiję su energijos vartojimo efektyvumo planu), taip pat su galimu technologinių pranašumų poveikiu (ypač atsižvelgiant į atsinaujinančius energijos šaltinius ir vis didesnį elektra varomų transporto priemonių vaidmenį), ir su pažangių miestų ir regionų iniciatyvų įgyvendinimo poveikiu;

| 8. | pritaria sparčiam Pažangiųjų miestų naujovių partnerystės programos įgyvendinimui ir ragina atitinkamus partnerius, dalyvaujančius tvarios miesto plėtros planavimo procesuose geriau skatinti ir pasinaudoti JESSICA ir ELENA iniciatyvų teikiamais privalumais, susijusiais su investicijomis į tvarią energetiką vietos lygmeniu, siekiant padėti miestams ir regionams įgyvendinti perspektyvius investicinius projektus energijos vartojimo efektyvumo, švaraus deginimo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvaraus miesto transporto srityse; atkreipia dėmesį į tarpvalstybinio finansavimo galimybes su kaimyninėmis šalimis pasitelkiant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (angl. ENPI); |
| --- | --- |

8.

pritaria sparčiam Pažangiųjų miestų naujovių partnerystės programos įgyvendinimui ir ragina atitinkamus partnerius, dalyvaujančius tvarios miesto plėtros planavimo procesuose geriau skatinti ir pasinaudoti JESSICA ir ELENA iniciatyvų teikiamais privalumais, susijusiais su investicijomis į tvarią energetiką vietos lygmeniu, siekiant padėti miestams ir regionams įgyvendinti perspektyvius investicinius projektus energijos vartojimo efektyvumo, švaraus deginimo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir tvaraus miesto transporto srityse; atkreipia dėmesį į tarpvalstybinio finansavimo galimybes su kaimyninėmis šalimis pasitelkiant Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (angl. ENPI);

| 9. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į svarbos lygių hierarchiją ir siekiant sąnaudų efektyvumo būtina nustatyti, kada įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo politiką infrastruktūra gali būti sumažinta, kada esama nacionalinė ir tarpvalstybinė infrastruktūra gali būti atnaujinta ar modernizuota, o kada būtina sukurti naują infrastruktūrą, kuri galėtų būti vystoma šalia jau veikiančios energetikos ar transporto infrastruktūros; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į svarbos lygių hierarchiją ir siekiant sąnaudų efektyvumo būtina nustatyti, kada įgyvendinant energijos vartojimo efektyvumo politiką infrastruktūra gali būti sumažinta, kada esama nacionalinė ir tarpvalstybinė infrastruktūra gali būti atnaujinta ar modernizuota, o kada būtina sukurti naują infrastruktūrą, kuri galėtų būti vystoma šalia jau veikiančios energetikos ar transporto infrastruktūros;

| 10. | mano, kad suvartojamos energijos ir išmetamų teršalų kiekis gali būti sumažintas, o energijos vartojimo efektyvumas – padidintas įgyvendinant programas, skirtas užtikrinti didesnį pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad suvartojamos energijos ir išmetamų teršalų kiekis gali būti sumažintas, o energijos vartojimo efektyvumas – padidintas įgyvendinant programas, skirtas užtikrinti didesnį pastatų ir transporto sektoriaus energijos vartojimo efektyvumą;

| 11. | pabrėžia, jog svarbu nustatyti galimas energijos paklausos ir pasiūlos spragas ateityje, taip pat galimus būsimus gamybos ir perdavimo infrastruktūros trūkumus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog svarbu nustatyti galimas energijos paklausos ir pasiūlos spragas ateityje, taip pat galimus būsimus gamybos ir perdavimo infrastruktūros trūkumus;

| 12. | pabrėžia, kad svarbu suderinti ES rinkos struktūras ir vystyti bendras Europos infrastruktūros sistemas siekiant užtikrinti Europos vidaus tinklų jungčių ir jungčių su trečiosiomis šalimis valdymą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad svarbu suderinti ES rinkos struktūras ir vystyti bendras Europos infrastruktūros sistemas siekiant užtikrinti Europos vidaus tinklų jungčių ir jungčių su trečiosiomis šalimis valdymą;

| 13. | mano, kad vystant ES ir trečiųjų šalių tarpusavio elektros energijos infrastruktūrą (o kai kuriais atvejais vystant esamą elektros energijos infrastruktūrą) gali kilti arba – jau veikiančių infrastruktūrų atveju – padidėti anglies dioksido nutekėjimo rizika; ragina Komisiją įvertinti šią galimybę ir, jei reikia, parengti priemones, kuriomis remdamasi ES galėtų veiksmingai spręsti šį klausimą, pavyzdžiui, reikalaudama vadovautis Direktyvos 2009/28/EB dėl atsinaujinančių išteklių energijos nuostatomis; |
| --- | --- |

13.

mano, kad vystant ES ir trečiųjų šalių tarpusavio elektros energijos infrastruktūrą (o kai kuriais atvejais vystant esamą elektros energijos infrastruktūrą) gali kilti arba – jau veikiančių infrastruktūrų atveju – padidėti anglies dioksido nutekėjimo rizika; ragina Komisiją įvertinti šią galimybę ir, jei reikia, parengti priemones, kuriomis remdamasi ES galėtų veiksmingai spręsti šį klausimą, pavyzdžiui, reikalaudama vadovautis Direktyvos 2009/28/EB dėl atsinaujinančių išteklių energijos nuostatomis;

| 14. | ragina tinklų operatorius, reguliavimo institucijas, įskaitant Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER), ir Komisiją, bendradarbiaujant su tinklo operatoriais ir trečiųjų šalių valdžios institucijomis, sukurti reikiamas sąlygas, kad būtų užtikrintas ES ir trečiųjų šalių elektros energijos infrastruktūrų suderinamumas ir stabilumas siekiant padidinti valstybių narių energetinį saugumą; |
| --- | --- |

14.

ragina tinklų operatorius, reguliavimo institucijas, įskaitant Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (ACER), ir Komisiją, bendradarbiaujant su tinklo operatoriais ir trečiųjų šalių valdžios institucijomis, sukurti reikiamas sąlygas, kad būtų užtikrintas ES ir trečiųjų šalių elektros energijos infrastruktūrų suderinamumas ir stabilumas siekiant padidinti valstybių narių energetinį saugumą;

| 15. | pabrėžia, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skirtas ne tik tarpvalstybiniams projektams, bet ir vidaus perdavimo sistemoms, kurios labai svarbios integruojant energijos rinkas, atsinaujinančios energijos gamybos būdus ir užtikrinant sistemos saugumą, užkertant kelią vadinamosioms energijos saloms bei šalinant kliūtis, kurios daro poveikį visai Europos elektros energijos sistemai; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog būtų tinkamai atsižvelgta į atokius regionus ir jų vietos poreikius; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad pagrindinis dėmesys turėtų būti skirtas ne tik tarpvalstybiniams projektams, bet ir vidaus perdavimo sistemoms, kurios labai svarbios integruojant energijos rinkas, atsinaujinančios energijos gamybos būdus ir užtikrinant sistemos saugumą, užkertant kelią vadinamosioms energijos saloms bei šalinant kliūtis, kurios daro poveikį visai Europos elektros energijos sistemai; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog būtų tinkamai atsižvelgta į atokius regionus ir jų vietos poreikius;

| 16. | pabrėžia, kad reikia sukurti naują infrastruktūrą, kuri užkirstų kelią vadinamųjų energijos salų susidarymui, panaikintų priklausomybę nuo vienintelio tiekėjo ir padidintų energijos tiekimo saugumą; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad reikia sukurti naują infrastruktūrą, kuri užkirstų kelią vadinamųjų energijos salų susidarymui, panaikintų priklausomybę nuo vienintelio tiekėjo ir padidintų energijos tiekimo saugumą;

| 17. | pabrėžia, kad po 2015 m. joks ES valstybių narių regionas, įskaitant salų regionus, neturėtų likti atskirtas nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų ar susidurti su energijos tiekimo neužtikrinimo pavojumi dėl tinkamų jungčių trūkumo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad po 2015 m. joks ES valstybių narių regionas, įskaitant salų regionus, neturėtų likti atskirtas nuo Europos dujų ir elektros energijos tinklų ar susidurti su energijos tiekimo neužtikrinimo pavojumi dėl tinkamų jungčių trūkumo;

| 18. | palankiai vertina Komisijos pastangas skatinti regionų bendradarbiavimą ir ragina toliau vadovauti šioms regioninėms iniciatyvoms; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina Komisijos pastangas skatinti regionų bendradarbiavimą ir ragina toliau vadovauti šioms regioninėms iniciatyvoms;

| 19. | atkreipia dėmesį į esamų ES regionų bendradarbiavimo ryšių teikiamas galimybes kuriant ir skatinant tarpvalstybinius energetikos infrastruktūros projektus, ypač atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityje, ir ragina tam panaudoti regioninio bendradarbiavimo priemones (EUREGIO, ETBG); |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į esamų ES regionų bendradarbiavimo ryšių teikiamas galimybes kuriant ir skatinant tarpvalstybinius energetikos infrastruktūros projektus, ypač atsinaujinančiųjų energijos šaltinių srityje, ir ragina tam panaudoti regioninio bendradarbiavimo priemones (EUREGIO, ETBG);

| 20. | mano, kad regioninės iniciatyvos turi būti plečiamos ir toliau vystomos, nes jos glaudžiausiai susijusios su energetikos sistemos veikimo atskirame regione būdais (pvz., gamybos šaltinių struktūra regione, vėjo energetika, tinklų apribojimais, šaltinių prieinamumu); |
| --- | --- |

20.

mano, kad regioninės iniciatyvos turi būti plečiamos ir toliau vystomos, nes jos glaudžiausiai susijusios su energetikos sistemos veikimo atskirame regione būdais (pvz., gamybos šaltinių struktūra regione, vėjo energetika, tinklų apribojimais, šaltinių prieinamumu);

| 21. | pabrėžia, kad savivaldybių ir regionų bendradarbiavimas nacionaliniu ir Europos lygmeniu padeda panaikinti vadinamąsias energijos salas, sukurti energijos vidaus rinką ir sėkmingai įgyvendinti energetikos infrastruktūros projektus; pažymi, kad siekiant sanglaudos politikos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, taip pat plėtojant makroregionines strategijas, didėja bendradarbiavimo galimybės įgyvendinant tarpvalstybinius projektus, siekiant sukurti veiksmingas ir pažangias netradicinių vietos ir regionų energijos išteklių ir stambių energetikos tinklų jungtis; pabrėžia, kad tinkamai koordinuojant infrastruktūros projektus galima užtikrinti patį geriausią išlaidų bei ekonominės naudos santykį ir maksimaliai padidinti ES fondų veiksmingumą; atsižvelgdamas į šį kontekstą kontekste mano, kad reikėtų pagerinti regioninį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti tinkamą nustatytų prioritetų ir Europos Sąjungos regionų ryšį; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad savivaldybių ir regionų bendradarbiavimas nacionaliniu ir Europos lygmeniu padeda panaikinti vadinamąsias energijos salas, sukurti energijos vidaus rinką ir sėkmingai įgyvendinti energetikos infrastruktūros projektus; pažymi, kad siekiant sanglaudos politikos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo, taip pat plėtojant makroregionines strategijas, didėja bendradarbiavimo galimybės įgyvendinant tarpvalstybinius projektus, siekiant sukurti veiksmingas ir pažangias netradicinių vietos ir regionų energijos išteklių ir stambių energetikos tinklų jungtis; pabrėžia, kad tinkamai koordinuojant infrastruktūros projektus galima užtikrinti patį geriausią išlaidų bei ekonominės naudos santykį ir maksimaliai padidinti ES fondų veiksmingumą; atsižvelgdamas į šį kontekstą kontekste mano, kad reikėtų pagerinti regioninį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti tinkamą nustatytų prioritetų ir Europos Sąjungos regionų ryšį;

| 22. | prašo Komisijos ir valstybių narių parengti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad perdavimo sistemos operatoriai būtų tinkamai skatinami išnagrinėti jungiamųjų linijų galimybę atsižvelgiant į regioninę arba europinę perspektyvą, be to, kad jų investicijų planai būtų pagrįsti išvadomis dėl energijos jungiamųjų linijų socialinių ar ekonominių pasekmių, o ne gryna projektų nauda, tokiu būdu išvengiant nepakankamų investicijų į perdavimo pajėgumus; |
| --- | --- |

22.

prašo Komisijos ir valstybių narių parengti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad perdavimo sistemos operatoriai būtų tinkamai skatinami išnagrinėti jungiamųjų linijų galimybę atsižvelgiant į regioninę arba europinę perspektyvą, be to, kad jų investicijų planai būtų pagrįsti išvadomis dėl energijos jungiamųjų linijų socialinių ar ekonominių pasekmių, o ne gryna projektų nauda, tokiu būdu išvengiant nepakankamų investicijų į perdavimo pajėgumus;

| 23. | ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pateikti pasiūlymus, kaip išspręsti Europos koordinatoriaus Georgo Wilhelmo Adamowitschaus 2010 m. lapkričio 15 d. trečiojoje Metinėje ataskaitoje aprašytų tikslų, pavyzdžiui, neatidėliotinos būtinybės tiesti naują infrastruktūrą ir griežtų aplinkos apsaugos nuostatų, nesuderinamumo problemą; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pateikti pasiūlymus, kaip išspręsti Europos koordinatoriaus Georgo Wilhelmo Adamowitschaus 2010 m. lapkričio 15 d. trečiojoje Metinėje ataskaitoje aprašytų tikslų, pavyzdžiui, neatidėliotinos būtinybės tiesti naują infrastruktūrą ir griežtų aplinkos apsaugos nuostatų, nesuderinamumo problemą;

| 24. | ragina, prieš imantis naujų tarpvalstybinių projektų ar toliau vykdant senus, užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių susitarimų, pavyzdžiui, Espo konvencijos, ir atkreipia dėmesį į būtinybę, plečiant energijos tinklus, skatinti glaudesnį bendradarbiavimą, ypač tarp Rusijos bei Baltarusijos ir Baltijos valstybių, taip pat šiuo tikslu plėtoti ES ir Rusijos dialogą energetikos klausimais, ypač atsižvelgiant į ES valstybių narių ir regionų energetinį saugumą; |
| --- | --- |

24.

ragina, prieš imantis naujų tarpvalstybinių projektų ar toliau vykdant senus, užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių susitarimų, pavyzdžiui, Espo konvencijos, ir atkreipia dėmesį į būtinybę, plečiant energijos tinklus, skatinti glaudesnį bendradarbiavimą, ypač tarp Rusijos bei Baltarusijos ir Baltijos valstybių, taip pat šiuo tikslu plėtoti ES ir Rusijos dialogą energetikos klausimais, ypač atsižvelgiant į ES valstybių narių ir regionų energetinį saugumą;

| 25. | palankiai vertina Komisijos sprendimą įdiegti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skirtą Europos branduolinėms elektrinėms; mano, kad būsimos teisėkūros iniciatyvos, skirtos bendrai branduolinės saugos sistemai sukurti, yra itin svarbios siekiant nuolat tobulinti saugos standartus Europoje; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina Komisijos sprendimą įdiegti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, skirtą Europos branduolinėms elektrinėms; mano, kad būsimos teisėkūros iniciatyvos, skirtos bendrai branduolinės saugos sistemai sukurti, yra itin svarbios siekiant nuolat tobulinti saugos standartus Europoje;

| 26. | pažymi, kad su energetikos infrastruktūra yra susijusi didelė rizika, įskaitant veiklos riziką (perkrova ir tiekimo sutrikimai), gamtinius pavojus (žemės drebėjimai ir potvyniai), pavojų aplinkai (tarša ir buveinių bei biologinės įvairovės praradimas) ir antropogeninį bei politinį pavojų (pvz., pavojus saugumui ir terorizmas); todėl ragina įgyvendinti sprendimus dėl pažangių tinklų vystymo, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų; siūlo valstybėms narėms parengti rizikos vertinimo planus, kuriais remiantis būtų priimami sprendimai ir stebimi pažangių tinklų projektų įgyvendinimo rezultatai siekiant gerinti šių tinklų tarpusavio jungtis; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad su energetikos infrastruktūra yra susijusi didelė rizika, įskaitant veiklos riziką (perkrova ir tiekimo sutrikimai), gamtinius pavojus (žemės drebėjimai ir potvyniai), pavojų aplinkai (tarša ir buveinių bei biologinės įvairovės praradimas) ir antropogeninį bei politinį pavojų (pvz., pavojus saugumui ir terorizmas); todėl ragina įgyvendinti sprendimus dėl pažangių tinklų vystymo, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų; siūlo valstybėms narėms parengti rizikos vertinimo planus, kuriais remiantis būtų priimami sprendimai ir stebimi pažangių tinklų projektų įgyvendinimo rezultatai siekiant gerinti šių tinklų tarpusavio jungtis;

| 27. | ragina Komisiją įvertinti galimybę įtraukti į energetikos infrastruktūros prioritetus projektus, kurie padėtų sustiprinti esamų pagrindinių Europos energetikos infrastruktūrų (dujų ir naftos vamzdynų, elektros energijos tinklų, branduolinių elektrinių, suskystintų gamtinių dujų terminalų ir t. t.) saugumą bei apsaugą nuo nelaimingų atsitikimų ir stichinių arba žmogaus sukeltų nelaimių; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją įvertinti galimybę įtraukti į energetikos infrastruktūros prioritetus projektus, kurie padėtų sustiprinti esamų pagrindinių Europos energetikos infrastruktūrų (dujų ir naftos vamzdynų, elektros energijos tinklų, branduolinių elektrinių, suskystintų gamtinių dujų terminalų ir t. t.) saugumą bei apsaugą nuo nelaimingų atsitikimų ir stichinių arba žmogaus sukeltų nelaimių;

Išsamus infrastruktūros vystymo planas

| 28. | mano, kad, nors pagal dešimties metų tinklo plėtros planą numatyta, netrukdant vidaus rinkos veikimui, vykdyti atitinkamus elektros energijos ir dujų infrastruktūros projektus, be to, remiantis šiuo planu turėtų būti nustatyti europinės svarbos projektų atrankos prioritetai, kad būtų pasiekti ES energetikos ir kovos su klimato kaita tikslai; atsižvelgdamas į tai mano, kad tinklų sujungimo pajėgumai turėtų būti svarstomi tuo pačiu lygmeniu kaip ir „20–20–20“ tikslai ir kad dešimties metų tinklo plėtros planas turėtų būti suvokiamas kaip priemonė, skirta 10 proc. tinklų sujungimo tikslo įgyvendinimui stebėti; |
| --- | --- |

28.

mano, kad, nors pagal dešimties metų tinklo plėtros planą numatyta, netrukdant vidaus rinkos veikimui, vykdyti atitinkamus elektros energijos ir dujų infrastruktūros projektus, be to, remiantis šiuo planu turėtų būti nustatyti europinės svarbos projektų atrankos prioritetai, kad būtų pasiekti ES energetikos ir kovos su klimato kaita tikslai; atsižvelgdamas į tai mano, kad tinklų sujungimo pajėgumai turėtų būti svarstomi tuo pačiu lygmeniu kaip ir „20–20–20“ tikslai ir kad dešimties metų tinklo plėtros planas turėtų būti suvokiamas kaip priemonė, skirta 10 proc. tinklų sujungimo tikslo įgyvendinimui stebėti;

| 29. | siekdamas užtikrinti geresnę būsimojo ES elektros energijos ir dujų infrastruktūros planavimo valdyseną, ragina Komisiją parengti konkretų pasiūlymą dėl didesnio skaidrumo ir aktyvesnio visuomenės dalyvavimo nustatant ES prioritetus, vykstant platesniam suinteresuotųjų subjektų (įskaitant, pavyzdžiui,energetikos sektoriaus atstovus, nepriklausomus ekspertus, vartotojų organizacijų ir NVO atstovu) dalyvavimo procesui; mano, kad siekiant užtikrinti šį dalyvavimą būtina skelbti techninio planavimo duomenis; |
| --- | --- |

29.

siekdamas užtikrinti geresnę būsimojo ES elektros energijos ir dujų infrastruktūros planavimo valdyseną, ragina Komisiją parengti konkretų pasiūlymą dėl didesnio skaidrumo ir aktyvesnio visuomenės dalyvavimo nustatant ES prioritetus, vykstant platesniam suinteresuotųjų subjektų (įskaitant, pavyzdžiui,energetikos sektoriaus atstovus, nepriklausomus ekspertus, vartotojų organizacijų ir NVO atstovu) dalyvavimo procesui; mano, kad siekiant užtikrinti šį dalyvavimą būtina skelbti techninio planavimo duomenis;

| 30. | mano, kad dėmesys turi būti skiriamas atvejams, kai ES energetikos infrastruktūros nuosavybės teise priklauso užsienio bendrovėms arba joms pavaldžioms bendrovėms, neturinčioms skaidrios valdymo struktūros ir kurioms pernelyg didelę įtaką daro užsienio šalių vyriausybės; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip šiuo atžvilgiu įdiegti tinkamą teisinę ir institucinę garantijų sistemą, ypač atsižvelgiant į galimybę gauti ES viešąjį finansavimą; |
| --- | --- |

30.

mano, kad dėmesys turi būti skiriamas atvejams, kai ES energetikos infrastruktūros nuosavybės teise priklauso užsienio bendrovėms arba joms pavaldžioms bendrovėms, neturinčioms skaidrios valdymo struktūros ir kurioms pernelyg didelę įtaką daro užsienio šalių vyriausybės; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip šiuo atžvilgiu įdiegti tinkamą teisinę ir institucinę garantijų sistemą, ypač atsižvelgiant į galimybę gauti ES viešąjį finansavimą;

| 31. | mano, kad pagal ilgalaikę Europos planavimo perspektyvą ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai bei Komisijai vykdant stebėseną, tinkamai atsižvelgiant į susijusias trečiojo vidaus rinkos teisės aktų paketo nuostatas, dešimties metų tinklo plėtros planas padėtų įgyvendinti Europos dujų transporto ir elektros energijos perdavimo infrastruktūros vystymo programą; |
| --- | --- |

31.

mano, kad pagal ilgalaikę Europos planavimo perspektyvą ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai bei Komisijai vykdant stebėseną, tinkamai atsižvelgiant į susijusias trečiojo vidaus rinkos teisės aktų paketo nuostatas, dešimties metų tinklo plėtros planas padėtų įgyvendinti Europos dujų transporto ir elektros energijos perdavimo infrastruktūros vystymo programą;

| 32. | pabrėžia, kad šis iš „iš apačios į viršų“ požiūris turi būti papildytas aiškios struktūros metodu „iš viršaus į apačią“, kuriuo atsižvelgiama į Europos perspektyvą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad šis iš „iš apačios į viršų“ požiūris turi būti papildytas aiškios struktūros metodu „iš viršaus į apačią“, kuriuo atsižvelgiama į Europos perspektyvą;

| 33. | pabrėžia, kad, norint sėkmingai pasiekti bendrus energetikos tikslus, gyvybiškai svarbu skatinti kurti veiksmingos ir pažangios atsinaujinančių šaltinių energijos integracijos perdavimo ir paskirstymo infrastruktūrą ir integruoti naujus elektros energijos naudojimo būdus (pvz., skatinti diegti elektra varomas ar įkraunamas hibridines transporto priemones); palankiai vertina tai, kad pirmenybė teikiama būsimajam Europos supertinklui ir Florencijos forume nustatytiems bandomiesiems projektams; ragina Komisiją konsultuotis su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis siekiant greičiau apibrėžti elektros energijos magistrales kaip integruotą jėgainių tinklą siekiant pagerinti tinklų sujungimą, sistemos atsparumą, veiklos lankstumą ir sumažinti išlaidas, neišbraukiant jokių platesnių Europos geografinių teritorijų, ir ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti Europos Parlamentui planą, kuriame būtų visapusiškiausiai atsižvelgta į atsinaujinančių išteklių energijos perdavimo poreikius; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad, norint sėkmingai pasiekti bendrus energetikos tikslus, gyvybiškai svarbu skatinti kurti veiksmingos ir pažangios atsinaujinančių šaltinių energijos integracijos perdavimo ir paskirstymo infrastruktūrą ir integruoti naujus elektros energijos naudojimo būdus (pvz., skatinti diegti elektra varomas ar įkraunamas hibridines transporto priemones); palankiai vertina tai, kad pirmenybė teikiama būsimajam Europos supertinklui ir Florencijos forume nustatytiems bandomiesiems projektams; ragina Komisiją konsultuotis su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis siekiant greičiau apibrėžti elektros energijos magistrales kaip integruotą jėgainių tinklą siekiant pagerinti tinklų sujungimą, sistemos atsparumą, veiklos lankstumą ir sumažinti išlaidas, neišbraukiant jokių platesnių Europos geografinių teritorijų, ir ragina Komisiją iki 2014 m. pateikti Europos Parlamentui planą, kuriame būtų visapusiškiausiai atsižvelgta į atsinaujinančių išteklių energijos perdavimo poreikius;

| 34. | pabrėžia, kad nuo salų ir kalnų teritorijų neatsiejamos geografinės kliūtys labai apsunkina jų integraciją į Europos Sąjungos energetikos tinklą; taigi ragina Komisiją atsižvelgti į įvairias regionines aplinkybes ir sutelkti dėmesį į konkrečių geografinių ir demografinių ypatybių turinčius regionus, pvz., salų, kalnų ir retai apgyvendintų teritorijas, kad būtų padidinta energijos išteklių įvairovė ir skatinamas atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas, taip sumažinant priklausomybę nuo importuojamos energijos; ragina Europos Komisiją į savo 2020 m. energetikos infrastruktūros prioritetus įtraukti ypatingos salų energetikos sistemų padėties klausimą; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad nuo salų ir kalnų teritorijų neatsiejamos geografinės kliūtys labai apsunkina jų integraciją į Europos Sąjungos energetikos tinklą; taigi ragina Komisiją atsižvelgti į įvairias regionines aplinkybes ir sutelkti dėmesį į konkrečių geografinių ir demografinių ypatybių turinčius regionus, pvz., salų, kalnų ir retai apgyvendintų teritorijas, kad būtų padidinta energijos išteklių įvairovė ir skatinamas atsinaujinančių išteklių energijos naudojimas, taip sumažinant priklausomybę nuo importuojamos energijos; ragina Europos Komisiją į savo 2020 m. energetikos infrastruktūros prioritetus įtraukti ypatingos salų energetikos sistemų padėties klausimą;

| 35. | pabrėžia, kad būtinas energetikos infrastruktūros ir jos santykio su jūrų erdvinio planavimo pagrindais transversalus politinis suderinamumas ir kad tai taip pat galėtų būti naudinga ir didelių vėjo jėgainių parkų jūroje įtraukimo į bendrą strategiją požiūriu; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad būtinas energetikos infrastruktūros ir jos santykio su jūrų erdvinio planavimo pagrindais transversalus politinis suderinamumas ir kad tai taip pat galėtų būti naudinga ir didelių vėjo jėgainių parkų jūroje įtraukimo į bendrą strategiją požiūriu;

| 36. | tačiau primena Komisijai, kad dėl saugumo ir ekonominių priežasčių reikėtų labiau remti kiekvieną valstybę narę, kad ji taptų tvarios energijos gamintoja ir vartotoja; |
| --- | --- |

36.

tačiau primena Komisijai, kad dėl saugumo ir ekonominių priežasčių reikėtų labiau remti kiekvieną valstybę narę, kad ji taptų tvarios energijos gamintoja ir vartotoja;

| 37. | pabrėžia, kad energijos gamybos regionuose vystymas yra svarbi įvairių Europos dalių savarankiškumo energetikos požiūriu užtikrinimo priemonė, ypač Baltijos regione, kuris išlieka izoliuotas ir priklausomas nuo vieno tiekimo šaltinio; pažymi, kad regionuose esama daug įvairių naudotinų išteklių, įskaitant gamtinių išteklių teikiamas galimybes, ir kad siekiant įvairinti energijos gamybą ateityje reikėtų stengtis jas visapusiškai išnaudoti; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad energijos gamybos regionuose vystymas yra svarbi įvairių Europos dalių savarankiškumo energetikos požiūriu užtikrinimo priemonė, ypač Baltijos regione, kuris išlieka izoliuotas ir priklausomas nuo vieno tiekimo šaltinio; pažymi, kad regionuose esama daug įvairių naudotinų išteklių, įskaitant gamtinių išteklių teikiamas galimybes, ir kad siekiant įvairinti energijos gamybą ateityje reikėtų stengtis jas visapusiškai išnaudoti;

| 38. | pritaria, kad skatinant įvairesnį bei saugų tiekimą ir prisidedant prie geresnio energijos vidaus rinkos veikimo, taigi ir mažinant energetinę priklausomybę ir atsižvelgiant į būtinybę iki 2050 m. smarkiai sumažinti energetikos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, svarbų vaidmenį atlieka veiksminga dujų infrastruktūra; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina papildomai ir tinkamai taikyti dujų infrastruktūros lankstumo reikalavimus, ypač siekiant užtikrinti dujų transportavimą priešinga kryptimi ir jungtis, ir pabrėžia, kad dujų infrastruktūra turėtų būti vystoma visapusiškai atsižvelgiant į suskystintų ir suspaustų gamtinių dujų terminalų, gabenimo laivų ir saugojimo įrenginių indėlį, taip pat į dujinės biomasės ir biodujų vystymą; |
| --- | --- |

38.

pritaria, kad skatinant įvairesnį bei saugų tiekimą ir prisidedant prie geresnio energijos vidaus rinkos veikimo, taigi ir mažinant energetinę priklausomybę ir atsižvelgiant į būtinybę iki 2050 m. smarkiai sumažinti energetikos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį, svarbų vaidmenį atlieka veiksminga dujų infrastruktūra; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina papildomai ir tinkamai taikyti dujų infrastruktūros lankstumo reikalavimus, ypač siekiant užtikrinti dujų transportavimą priešinga kryptimi ir jungtis, ir pabrėžia, kad dujų infrastruktūra turėtų būti vystoma visapusiškai atsižvelgiant į suskystintų ir suspaustų gamtinių dujų terminalų, gabenimo laivų ir saugojimo įrenginių indėlį, taip pat į dujinės biomasės ir biodujų vystymą;

| 39. | pritaria Komisijos teiginiui, kad gamtinių dujų, kaip rezervinio kuro, vaidmuo bus svarbus; tačiau pabrėžia, kad ir kiti energijos šaltiniai ir elektros srovės kaupimo pajėgumai turės perimti šį vaidmenį, jei reikės užtikrinti saugų tiekimą; patvirtina, kad platus energijos rūšių derinys ir toliau bus saugaus ir sąnaudų požiūriu veiksmingo energijos tiekimo pagrindas; |
| --- | --- |

39.

pritaria Komisijos teiginiui, kad gamtinių dujų, kaip rezervinio kuro, vaidmuo bus svarbus; tačiau pabrėžia, kad ir kiti energijos šaltiniai ir elektros srovės kaupimo pajėgumai turės perimti šį vaidmenį, jei reikės užtikrinti saugų tiekimą; patvirtina, kad platus energijos rūšių derinys ir toliau bus saugaus ir sąnaudų požiūriu veiksmingo energijos tiekimo pagrindas;

| 40. | pažymi, kad priešingai nei visos kitos investicijos, kurias ES planuoja skatinti, dujų jungtys ir saugojimo įrenginiai yra privaloma infrastruktūra pagal 2009 m. Dujų tiekimo saugumo reglamentą; prašo Komisijos įvertinti, ar reikalingas ES finansavimas kai kuriems pagal 2009 m. reglamentą privalomiems infrastruktūros patobulinimams; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad priešingai nei visos kitos investicijos, kurias ES planuoja skatinti, dujų jungtys ir saugojimo įrenginiai yra privaloma infrastruktūra pagal 2009 m. Dujų tiekimo saugumo reglamentą; prašo Komisijos įvertinti, ar reikalingas ES finansavimas kai kuriems pagal 2009 m. reglamentą privalomiems infrastruktūros patobulinimams;

| 41. | ragina Komisiją įvertinti netradicinių dujų šaltinius, atsižvelgiant į teisinius klausimus, būvio ciklo analizę, turimas atsargas, poveikį aplinkai ir ekonominį gyvybingumą; prašo Komisijos, vadovaujantis vienodo požiūrio į pirminius energijos šaltinius principu, atlikti išsamų netradicinių gamtinių dujų šaltinių naudojimo ES galimos naudos ir rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

41.

ragina Komisiją įvertinti netradicinių dujų šaltinius, atsižvelgiant į teisinius klausimus, būvio ciklo analizę, turimas atsargas, poveikį aplinkai ir ekonominį gyvybingumą; prašo Komisijos, vadovaujantis vienodo požiūrio į pirminius energijos šaltinius principu, atlikti išsamų netradicinių gamtinių dujų šaltinių naudojimo ES galimos naudos ir rizikos vertinimą;

| 42. | mano, kad, nors dėl išmetamo CO2 kiekio sumažinimo ekonomikoje palaipsniui mažės energijos iš iškastinio kuro naudojimas, nafta dar daugelį metų išliks svarbia ES energijos tiekimo užtikrinimo dalimi, todėl reikia išlaikyti konkurencingą Europos naftos gabenimo ir perdirbimo infrastruktūrą pereinamuoju laikotarpiu, kad būtų užtikrintas saugus produkto tiekimas ES vartotojams už priimtiną kainą; |
| --- | --- |

42.

mano, kad, nors dėl išmetamo CO2 kiekio sumažinimo ekonomikoje palaipsniui mažės energijos iš iškastinio kuro naudojimas, nafta dar daugelį metų išliks svarbia ES energijos tiekimo užtikrinimo dalimi, todėl reikia išlaikyti konkurencingą Europos naftos gabenimo ir perdirbimo infrastruktūrą pereinamuoju laikotarpiu, kad būtų užtikrintas saugus produkto tiekimas ES vartotojams už priimtiną kainą;

| 43. | pabrėžia integruoto energetikos infrastruktūros planavimo svarbą žemės ūkiui ir nedidelio masto kaimo vietovių energijos šaltiniams, kadangi taip skatinama energijos gamybos decentralizacija, dalyvavimas rinkoje ir kaimo plėtra; pabrėžia prioritetinės prieigos prie atsinaujinančios energijos tinklo svarbą, kaip nurodyta ES Direktyvoje 2009/28/EB; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia integruoto energetikos infrastruktūros planavimo svarbą žemės ūkiui ir nedidelio masto kaimo vietovių energijos šaltiniams, kadangi taip skatinama energijos gamybos decentralizacija, dalyvavimas rinkoje ir kaimo plėtra; pabrėžia prioritetinės prieigos prie atsinaujinančios energijos tinklo svarbą, kaip nurodyta ES Direktyvoje 2009/28/EB;

| 44. | pabrėžia, kad reikia parengti ir pritaikyti tinklą energijos, pvz., elektros energijos ir biodujų, gamybai iš žemės ūkio ir miškininkystės šaltinių, atsižvelgiant į Bendros žemės ūkio politikos reformos rezultatus; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad reikia parengti ir pritaikyti tinklą energijos, pvz., elektros energijos ir biodujų, gamybai iš žemės ūkio ir miškininkystės šaltinių, atsižvelgiant į Bendros žemės ūkio politikos reformos rezultatus;

| 45. | mano, kad reikėtų skirti dėmesį naujiems technologiniams sprendimams, kad būtų naudojama pramonės atliekų energija, t. y. išskiriamos dujos, atliekų šiluma ir pan.; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikėtų skirti dėmesį naujiems technologiniams sprendimams, kad būtų naudojama pramonės atliekų energija, t. y. išskiriamos dujos, atliekų šiluma ir pan.;

| 46. | pabrėžia paskirstymo infrastruktūros svarbą ir vaidmenį, kurį profesionalūs vartotojai ir paskirstymo sistemų operatoriai atlieka integruodami į sistemą decentralizuotus energijos produktus ir paklausos valdymo efektyvumo priemones; pabrėžia, kad paklausos valdymui ir energijos gamybos valdymui, atsižvelgiant į paklausą, suteikus didesnį pirmenybės lygį būtų labai sustiprinta decentralizuotų energijos šaltinių integracija ir prisidėta prie bendrų energetikos politikos tikslų pasiekimo; tiki, kad tai taip pat taikytina nacionaliniams infrastruktūros projektams, kurių teigiamas su tiekimu ar energetikos vidaus rinkos jungtimis susijęs poveikis juntamas ir už valstybių sienų ribų; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia paskirstymo infrastruktūros svarbą ir vaidmenį, kurį profesionalūs vartotojai ir paskirstymo sistemų operatoriai atlieka integruodami į sistemą decentralizuotus energijos produktus ir paklausos valdymo efektyvumo priemones; pabrėžia, kad paklausos valdymui ir energijos gamybos valdymui, atsižvelgiant į paklausą, suteikus didesnį pirmenybės lygį būtų labai sustiprinta decentralizuotų energijos šaltinių integracija ir prisidėta prie bendrų energetikos politikos tikslų pasiekimo; tiki, kad tai taip pat taikytina nacionaliniams infrastruktūros projektams, kurių teigiamas su tiekimu ar energetikos vidaus rinkos jungtimis susijęs poveikis juntamas ir už valstybių sienų ribų;

| 47. | ragina Komisiją iki 2012 m. pateikti konkrečias iniciatyvas, kuriomis būtų skatinama vystyti energijos saugojimo pajėgumus (įskaitant įvairios paskirties dujų ir vandenilio įrenginius, pažangius energiją grąžinančius elektrinių transporto priemonių akumuliatorius, hidroakumuliacines elektrines, decentralizuotas biodijų saugyklas, aukštos temperatūros saulės įrenginius, suslėgto oro saugyklas ir kitas inovacines technologijas); siūlo, kad Komisija įvertintų tolesnes energijos saugojimo iniciatyvas, siekdama padidinti atsinaujinančių išteklių energijos integravimą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją iki 2012 m. pateikti konkrečias iniciatyvas, kuriomis būtų skatinama vystyti energijos saugojimo pajėgumus (įskaitant įvairios paskirties dujų ir vandenilio įrenginius, pažangius energiją grąžinančius elektrinių transporto priemonių akumuliatorius, hidroakumuliacines elektrines, decentralizuotas biodijų saugyklas, aukštos temperatūros saulės įrenginius, suslėgto oro saugyklas ir kitas inovacines technologijas); siūlo, kad Komisija įvertintų tolesnes energijos saugojimo iniciatyvas, siekdama padidinti atsinaujinančių išteklių energijos integravimą;

| 48. | mano, kad ES turi teikti prioritetą miesto šildymo ir aušinimo tinklų modernizavimui ir jų efektyvumo didinimui, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama ir kurie turėtų būti remiami tiek esamos finansinės programos peržiūros metu, tiek atsižvelgiant į būsimą finansinę perspektyvą; |
| --- | --- |

48.

mano, kad ES turi teikti prioritetą miesto šildymo ir aušinimo tinklų modernizavimui ir jų efektyvumo didinimui, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama ir kurie turėtų būti remiami tiek esamos finansinės programos peržiūros metu, tiek atsižvelgiant į būsimą finansinę perspektyvą;

| 49. | džiaugiasi iki šiol parengtais CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo projektais; tačiau ragina Komisiją nedelsiant parengti laikotarpio vidurio ataskaitą, kurioje būtų atsižvelgta į techninį bei ekonominį požiūrį ir kuria remiantis būtų įvertinti ES finansuojamų eksperimentinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų rezultatai, gauti anglimis kūrenamose elektrinėse; |
| --- | --- |

49.

džiaugiasi iki šiol parengtais CO2 surinkimo, transportavimo ir saugojimo projektais; tačiau ragina Komisiją nedelsiant parengti laikotarpio vidurio ataskaitą, kurioje būtų atsižvelgta į techninį bei ekonominį požiūrį ir kuria remiantis būtų įvertinti ES finansuojamų eksperimentinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijų rezultatai, gauti anglimis kūrenamose elektrinėse;

| 50. | ragina Komisiją, bendradarbiaujant su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant tinklų ir rinkos operatorius, kritiškai įvertinti su investicijų reikmėmis susijusius duomenis, pateiktus komunikate dėl energetikos infrastruktūros prioritetų, ypač susijusių su poreikio sumažinimu per energijos vartojimo efektyvumo priemones, ir prireikus juos persvarstyti, taip pat ragina ją informuoti Tarybą ir Parlamentą apie investicijas, kurių gali prireikti; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją, bendradarbiaujant su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant tinklų ir rinkos operatorius, kritiškai įvertinti su investicijų reikmėmis susijusius duomenis, pateiktus komunikate dėl energetikos infrastruktūros prioritetų, ypač susijusių su poreikio sumažinimu per energijos vartojimo efektyvumo priemones, ir prireikus juos persvarstyti, taip pat ragina ją informuoti Tarybą ir Parlamentą apie investicijas, kurių gali prireikti;

| 51. | pažymi, kad pagal energijos infrastruktūros projektus statant, vykdant veiklą ir šią veiklą nutraukiant be kapitalo ir veiklos išlaidų atsiranda daug su aplinkos apsauga susijusių išlaidų; pabrėžia, kad atliekant ekonominės naudos analizę svarbu apskaičiuoti šias aplinkos apsaugos išlaidas naudojant gyvavimo ciklo sąnaudų apskaitos metodą; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad pagal energijos infrastruktūros projektus statant, vykdant veiklą ir šią veiklą nutraukiant be kapitalo ir veiklos išlaidų atsiranda daug su aplinkos apsauga susijusių išlaidų; pabrėžia, kad atliekant ekonominės naudos analizę svarbu apskaičiuoti šias aplinkos apsaugos išlaidas naudojant gyvavimo ciklo sąnaudų apskaitos metodą;

| 52. | mano, kad perdavimo sistemų operatoriams turėtų būti privaloma visas perdavimo linijas atiduoti naudoti rinkai, taip neleisti rezervuoti perdavimo pajėgumus siekiant užtikrinti tarptautinį balansavimą ir pan., ir kad šį reikalavimą reikia įtvirtinti privalomuose teisės aktuose, priimtuose remiantis Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės (angl. ERGEG) gairėmis dėl gerosios patirties; |
| --- | --- |

52.

mano, kad perdavimo sistemų operatoriams turėtų būti privaloma visas perdavimo linijas atiduoti naudoti rinkai, taip neleisti rezervuoti perdavimo pajėgumus siekiant užtikrinti tarptautinį balansavimą ir pan., ir kad šį reikalavimą reikia įtvirtinti privalomuose teisės aktuose, priimtuose remiantis Europos elektros energijos ir dujų reguliavimo grupės (angl. ERGEG) gairėmis dėl gerosios patirties;

| 53. | remia glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą kuriant regionines reguliavimo valdžios institucijas kelioms valstybėms narėms; teigiamai vertina panašias iniciatyvas sukurti bendrus regioninius perdavimo sistemų operatorius; |
| --- | --- |

53.

remia glaudesnį valstybių narių bendradarbiavimą kuriant regionines reguliavimo valdžios institucijas kelioms valstybėms narėms; teigiamai vertina panašias iniciatyvas sukurti bendrus regioninius perdavimo sistemų operatorius;

| 54. | ragina Komisiją ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (angl. ACER) siekti bendros Europos dienos rinkos sukūrimo iki 2014 m. tikslo, nes tai šalims ir (arba) skirtingų kainų zonoms sudarytų sąlygas nemokamai keistis galia visose perdavimo jungiamosiose linijose; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (angl. ACER) siekti bendros Europos dienos rinkos sukūrimo iki 2014 m. tikslo, nes tai šalims ir (arba) skirtingų kainų zonoms sudarytų sąlygas nemokamai keistis galia visose perdavimo jungiamosiose linijose;

Pažangieji tinklai

| 55. | yra įsitikinęs, kad energetikos infrastruktūra turėtų būti labiau orientuota į vartotoją ir kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta paskirstymo sistemų pajėgumų ir vartojimo sąveikai, taip pat pabrėžia, kad yra būtini realiojo laiko dviejų krypčių galios ir informacijos srautai; atkreipia dėmesį į naujos dujų ir elektros energijos sistemos pranašumus, aprėpiančius efektyvias technologijas, įrangą ir paslaugas, pvz., pažangius tinklus, pažangius skaitiklius ir tarpusavyje suderintas, informacinėmis ir ryšio technologijomis valdomas, apkrovos ir energijos poreikio valdymo paslaugas, susijusias su inovacinių ir ir dinamiškų kainų nustatymo formulių ir vartotojų naudai veikiančių paklausos ir atsako į ją sistemų kūrimu; |
| --- | --- |

55.

yra įsitikinęs, kad energetikos infrastruktūra turėtų būti labiau orientuota į vartotoją ir kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta paskirstymo sistemų pajėgumų ir vartojimo sąveikai, taip pat pabrėžia, kad yra būtini realiojo laiko dviejų krypčių galios ir informacijos srautai; atkreipia dėmesį į naujos dujų ir elektros energijos sistemos pranašumus, aprėpiančius efektyvias technologijas, įrangą ir paslaugas, pvz., pažangius tinklus, pažangius skaitiklius ir tarpusavyje suderintas, informacinėmis ir ryšio technologijomis valdomas, apkrovos ir energijos poreikio valdymo paslaugas, susijusias su inovacinių ir ir dinamiškų kainų nustatymo formulių ir vartotojų naudai veikiančių paklausos ir atsako į ją sistemų kūrimu;

| 56. | pabrėžia, kad būtina skatinti vartotojams palankių technologijų vystymą ir paklausos valdymą, siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos pažangiųjų tinklų technologijos ir paklausos bei atsako į ją sistemos ir kad visi suinteresuotieji subjektai visapusiškai pasinaudotų pažangiųjų tinklų teikiamais privalumais; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad būtina skatinti vartotojams palankių technologijų vystymą ir paklausos valdymą, siekiant užtikrinti, kad būtų įdiegtos pažangiųjų tinklų technologijos ir paklausos bei atsako į ją sistemos ir kad visi suinteresuotieji subjektai visapusiškai pasinaudotų pažangiųjų tinklų teikiamais privalumais;

| 57. | pabrėžia, kad pažangiųjų tinklų vystymas turėtų būti vienas iš energetikos infrastruktūros prioritetų siekiant ES energijos ir klimato tikslų, nes tai padės integruoti paskirstytos atsinaujinančios elektros energijos gamybą, sumažinti energetinį priklausomumą, pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir plėtoti elektros energijos sistemos lankstumą ir pajėgumą; mano, kad naudojant pažangius tinklus atsiranda nepakartojama galimybė skatinti Europos pramonės, ypač mažų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ) inovacijų diegimą, darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad pažangiųjų tinklų vystymas turėtų būti vienas iš energetikos infrastruktūros prioritetų siekiant ES energijos ir klimato tikslų, nes tai padės integruoti paskirstytos atsinaujinančios elektros energijos gamybą, sumažinti energetinį priklausomumą, pagerinti energijos vartojimo efektyvumą ir plėtoti elektros energijos sistemos lankstumą ir pajėgumą; mano, kad naudojant pažangius tinklus atsiranda nepakartojama galimybė skatinti Europos pramonės, ypač mažų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ) inovacijų diegimą, darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą;

| 58. | prašo Komisijos skubiai palengvinti didelių pažangiųjų tinklų demonstracinių projektų įgyvendinimą, nes tai geriausias būdas nustatyti ekonominę naudą Europos visuomenei; pabrėžia, kad siekiant paskirstyti šiems projektams reikalingų investicijų riziką, reikalingas viešasis finansavimas, kuris teikiamas sektorių partnerystės pagrindais ir kuriuo galima veiksmingai pasinaudoti pagal Europos elektros tinklo iniciatyvą (angl. EEGI); |
| --- | --- |

58.

prašo Komisijos skubiai palengvinti didelių pažangiųjų tinklų demonstracinių projektų įgyvendinimą, nes tai geriausias būdas nustatyti ekonominę naudą Europos visuomenei; pabrėžia, kad siekiant paskirstyti šiems projektams reikalingų investicijų riziką, reikalingas viešasis finansavimas, kuris teikiamas sektorių partnerystės pagrindais ir kuriuo galima veiksmingai pasinaudoti pagal Europos elektros tinklo iniciatyvą (angl. EEGI);

| 59. | pažymi, kad pažangieji tinklai yra elektrotechnikos ir informacinių bei ryšių technologijų susiliejimo rezultatas ir kad todėl šių dviejų sektorių bendradarbiavimui, pvz., susijusiam su veiksmingu radijo spektro naudojimu visoje Europoje ar su pažangiosios energetikos funkcijų suvokimu planuojant ateities daiktų tarptautinį tinklą, reikia skirti ypatingą dėmesį; prašo Komisijos sudaryti įvairių dalyvaujančių subjektų (Mokslinių tyrimų GD, Energetikos GD, Informacinės visuomenės GD ir pan.) bendradarbiavimo planą ir taip užtikrinti nuosekliausią ir visapusiškai veiksmingiausią būdą prisidėti prie pažangiųjų elektros tinklų diegimo bei veikimo, kaip esminio energetikos politikos veiklos pagrindo; |
| --- | --- |

59.

pažymi, kad pažangieji tinklai yra elektrotechnikos ir informacinių bei ryšių technologijų susiliejimo rezultatas ir kad todėl šių dviejų sektorių bendradarbiavimui, pvz., susijusiam su veiksmingu radijo spektro naudojimu visoje Europoje ar su pažangiosios energetikos funkcijų suvokimu planuojant ateities daiktų tarptautinį tinklą, reikia skirti ypatingą dėmesį; prašo Komisijos sudaryti įvairių dalyvaujančių subjektų (Mokslinių tyrimų GD, Energetikos GD, Informacinės visuomenės GD ir pan.) bendradarbiavimo planą ir taip užtikrinti nuosekliausią ir visapusiškai veiksmingiausią būdą prisidėti prie pažangiųjų elektros tinklų diegimo bei veikimo, kaip esminio energetikos politikos veiklos pagrindo;

| 60. | ragina Komisiją įvertinti, ar reikia kokių nors naujų teisėkūros iniciatyvų dėl pažangiųjų tinklų įgyvendinimo pagal trečiojo energijos vidaus rinkos paketo taisykles; mano, kad vertinime reikia atsižvelgti į šiuos tikslus: i) užtikrinti tinkamą atvirą prieigą visiems veikėjams prie jų fizinių sąsajų ir veikėjų keitimąsi veiklos informacija; ii) sukurti tinkamai veikiančią energetikos paslaugų rinką; ir iii) tinkamai paskatinti tinklų operatorius investuoti į pažangiąsias technologijas, skirtas pažangiesiems tinklams; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją įvertinti, ar reikia kokių nors naujų teisėkūros iniciatyvų dėl pažangiųjų tinklų įgyvendinimo pagal trečiojo energijos vidaus rinkos paketo taisykles; mano, kad vertinime reikia atsižvelgti į šiuos tikslus: i) užtikrinti tinkamą atvirą prieigą visiems veikėjams prie jų fizinių sąsajų ir veikėjų keitimąsi veiklos informacija; ii) sukurti tinkamai veikiančią energetikos paslaugų rinką; ir iii) tinkamai paskatinti tinklų operatorius investuoti į pažangiąsias technologijas, skirtas pažangiesiems tinklams;

| 61. | ragina didesnį dėmesį skirti paskirstymo sistemų pajėgumų ir vartojimo sąveikai, įskaitant bendrą Europos pažangiųjų tinklų strategiją, ir pažymi, kad kaip pabrėžta 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, pažangiųjų tinklų techniniai standartai turėtų būti patvirtinti ne vėliau kaip iki 2012 m. pabaigos; |
| --- | --- |

61.

ragina didesnį dėmesį skirti paskirstymo sistemų pajėgumų ir vartojimo sąveikai, įskaitant bendrą Europos pažangiųjų tinklų strategiją, ir pažymi, kad kaip pabrėžta 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, pažangiųjų tinklų techniniai standartai turėtų būti patvirtinti ne vėliau kaip iki 2012 m. pabaigos;

| 62. | pabrėžia, kad tinklai turi būti pritaikyti naujiems rinkos dalyviams, siekiant palengvinti nedidelio masto naujų gamybos šaltinių, pvz., namų ūkių ir MVĮ, atsiradimą; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad tinklai turi būti pritaikyti naujiems rinkos dalyviams, siekiant palengvinti nedidelio masto naujų gamybos šaltinių, pvz., namų ūkių ir MVĮ, atsiradimą;

| 63. | mano, kad septintojoje ir aštuntojoje Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrojoje programoje prioritetas teikiamas pažangiųjų tinklų technologijai, susijusiai su privačia elektra varomų automobilių įkrovimo infrastruktūra, tuo tikslu siekiant sparčios decentralizuoto dviejų krypčių energijos tinklo plėtros; |
| --- | --- |

63.

mano, kad septintojoje ir aštuntojoje Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrojoje programoje prioritetas teikiamas pažangiųjų tinklų technologijai, susijusiai su privačia elektra varomų automobilių įkrovimo infrastruktūra, tuo tikslu siekiant sparčios decentralizuoto dviejų krypčių energijos tinklo plėtros;

| 64. | pabrėžia, kad būtina sukurti stabilius reguliavimo pagrindus, siekiant skatinti labai dideles investicijas, kurių reikia norint Europoje sukurti pažangius tinklus; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad būtina sukurti stabilius reguliavimo pagrindus, siekiant skatinti labai dideles investicijas, kurių reikia norint Europoje sukurti pažangius tinklus;

| 65. | pabrėžia, kad pažangių tinklų standartizavimui ir tarpusavio sąveikai suteikiama pirmenybė; ragina valstybes nares kartu su Europos ir tarptautinėmis standartizacijos tarnybomis ir pramonės atstovais sparčiau atlikti su elektra varomų transporto priemonių, įkrovimo infrastruktūros, pažangiųjų tinklų ir pažangių skaitiklių techniniais ir saugos standartais susijusį darbą siekiant, kad jis būtų baigtas iki 2012 m. pabaigos; pabrėžia, kad technologijos turėtų būti pagrįstos atvirais tarptautiniais standartais, kad būtų užtikrintas technologijų išlaidų efektyvumas, nes taip bus pagerinta sistemos tarpusavio sąveika ir vartotojams sudarytos galimybės pasirinkti įvairius sprendimus; |
| --- | --- |

65.

pabrėžia, kad pažangių tinklų standartizavimui ir tarpusavio sąveikai suteikiama pirmenybė; ragina valstybes nares kartu su Europos ir tarptautinėmis standartizacijos tarnybomis ir pramonės atstovais sparčiau atlikti su elektra varomų transporto priemonių, įkrovimo infrastruktūros, pažangiųjų tinklų ir pažangių skaitiklių techniniais ir saugos standartais susijusį darbą siekiant, kad jis būtų baigtas iki 2012 m. pabaigos; pabrėžia, kad technologijos turėtų būti pagrįstos atvirais tarptautiniais standartais, kad būtų užtikrintas technologijų išlaidų efektyvumas, nes taip bus pagerinta sistemos tarpusavio sąveika ir vartotojams sudarytos galimybės pasirinkti įvairius sprendimus;

| 66. | pripažįsta, kad, Komisijai suteikus Europos standartizavimo organizacijoms (angl. CEN, CENELEC ir ETSI) standartizavimo Įgaliojimą Nr. M/441, atliekant pažangių skaitiklių standartizavimo darbą padaryta pažanga ir pabrėžia, kad pažangiųjų skaitiklių techniniuose standartuose turėtų būti atsižvelgiama į papildomas CEN, CENELEC ir ETSI pažangiųjų skaitiklių koordinavimo grupės (angl. SM-CG) galutinėje ataskaitoje nustatytas papildomas funkcijas:






  — | nuotolinį nuskaitymą ar metrologinį registravimą, |
| --- | --- | --- |

66.

pripažįsta, kad, Komisijai suteikus Europos standartizavimo organizacijoms (angl. CEN, CENELEC ir ETSI) standartizavimo Įgaliojimą Nr. M/441, atliekant pažangių skaitiklių standartizavimo darbą padaryta pažanga ir pabrėžia, kad pažangiųjų skaitiklių techniniuose standartuose turėtų būti atsižvelgiama į papildomas CEN, CENELEC ir ETSI pažangiųjų skaitiklių koordinavimo grupės (angl. SM-CG) galutinėje ataskaitoje nustatytas papildomas funkcijas:

—

nuotolinį nuskaitymą ar metrologinį registravimą,

| — | dvipusio veikimo ryšio sistemą, |
| --- | --- |

—

dvipusio veikimo ryšio sistemą,

| — | išankstinio tarifikavimo ir (arba) mokėjimo funkcijos palaikymą, |
| --- | --- |

—

išankstinio tarifikavimo ir (arba) mokėjimo funkcijos palaikymą,

| — | nuotolinį tiekimo įjungimą ir išjungimą ir galios ribojimą, |
| --- | --- |

—

nuotolinį tiekimo įjungimą ir išjungimą ir galios ribojimą,

| — | ryšį su atskirais prietaisas namuose ir pastatuose ir, jei reikia, tiesioginę atskirų prietaisų kontrolę, |
| --- | --- |

—

ryšį su atskirais prietaisas namuose ir pastatuose ir, jei reikia, tiesioginę atskirų prietaisų kontrolę,

| — | informacijos teikimą per tinklalapį ir (arba) tinklų sietuvą į namų monitorių; |
| --- | --- |

—

informacijos teikimą per tinklalapį ir (arba) tinklų sietuvą į namų monitorių;

| 67. | teigiamai vertina Europos elektros tinklo iniciatyvos (angl. EEGI) ir Komisijos pažangiųjų tinklų darbo grupės atliekamą darbą; ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į jų išvadas dėl specialių teisės aktų dėl pažangiųjų tinklų, kurias numatyta pateikti 2011 m. pirmoje pusėje; |
| --- | --- |

67.

teigiamai vertina Europos elektros tinklo iniciatyvos (angl. EEGI) ir Komisijos pažangiųjų tinklų darbo grupės atliekamą darbą; ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į jų išvadas dėl specialių teisės aktų dėl pažangiųjų tinklų, kurias numatyta pateikti 2011 m. pirmoje pusėje;

| 68. | pabrėžia, kad pažangiųjų skaitiklių tikslas – sudaryti sąlygas vartotojams veiksmingai stebėti ir kontroliuoti savo energijos suvartojimą; |
| --- | --- |

68.

pabrėžia, kad pažangiųjų skaitiklių tikslas – sudaryti sąlygas vartotojams veiksmingai stebėti ir kontroliuoti savo energijos suvartojimą;

| 69. | pažymi, kad valstybės narės jau įpareigotos (atsižvelgiant į teigiamą įvertinimą) užtikrinti, kad iki 2020 m. bent 80 proc. jų galutinių vartotojų naudotų pažangiuosius skaitiklius, ir atkreipia dėmesį į tai, kad naujoje Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytas tarpinis tikslas, kad iki 2015 m. 50 proc. namų ūkių turėtų pažangiuosius skaitiklius; |
| --- | --- |

69.

pažymi, kad valstybės narės jau įpareigotos (atsižvelgiant į teigiamą įvertinimą) užtikrinti, kad iki 2020 m. bent 80 proc. jų galutinių vartotojų naudotų pažangiuosius skaitiklius, ir atkreipia dėmesį į tai, kad naujoje Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytas tarpinis tikslas, kad iki 2015 m. 50 proc. namų ūkių turėtų pažangiuosius skaitiklius;

| 70. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų remti pakankamą skaičių gyventojams skirtų bandomųjų projektų, siekdamos padidinti visuomenės pritarimą šiai priemonei ir skatinti inovacijų procesą, kaip numatyta pagal trečiojo energijos rinkos paketo teisės aktus; ragina Komisiją, vadovaujantis pagal trečiojo energijos rinkos paketo teisės aktų nuostatas reikalaujamu atlikti vertinimu, pasiūlyti tolesnių priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad iki 2014 m. visiems vartotojams, kurie nėra gyventojai, būtų įrengti pažangieji skaitikliai, laikinai neįtraukiant itin mažas įmones; ragina nustatyti aiškias saugumo, privatumo ir duomenų apsaugos taisykles remiantis šiuo metu galiojančiais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų remti pakankamą skaičių gyventojams skirtų bandomųjų projektų, siekdamos padidinti visuomenės pritarimą šiai priemonei ir skatinti inovacijų procesą, kaip numatyta pagal trečiojo energijos rinkos paketo teisės aktus; ragina Komisiją, vadovaujantis pagal trečiojo energijos rinkos paketo teisės aktų nuostatas reikalaujamu atlikti vertinimu, pasiūlyti tolesnių priemonių, kurios padėtų užtikrinti, kad iki 2014 m. visiems vartotojams, kurie nėra gyventojai, būtų įrengti pažangieji skaitikliai, laikinai neįtraukiant itin mažas įmones; ragina nustatyti aiškias saugumo, privatumo ir duomenų apsaugos taisykles remiantis šiuo metu galiojančiais ES teisės aktais;

| 71. | pabrėžia, kad diegiant energijos vartojimo valdymo įrenginius, ypač įrengiant pažangiuosius skaitiklius gyventojams, pirmiausiai, tai turi būti vienareikšmiškai naudinga galutiniam vartotojui; pabrėžia, kad būtina informuoti vartotojus apie jų sunaudojamą energijos kiekį, kad jie aktyviai dalyvautų taupant energiją, ir reikalauja, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas informuotumo didinimo kampanijų kūrimui, mokymų organizavimui, aiškios sąskaitų išrašymo tvarkos nustatymui, sąnaudų efektyvumo užtikrinimui ir naudotojui palankių technologijų vystymo skatinimui; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad diegiant energijos vartojimo valdymo įrenginius, ypač įrengiant pažangiuosius skaitiklius gyventojams, pirmiausiai, tai turi būti vienareikšmiškai naudinga galutiniam vartotojui; pabrėžia, kad būtina informuoti vartotojus apie jų sunaudojamą energijos kiekį, kad jie aktyviai dalyvautų taupant energiją, ir reikalauja, kad ypatingas dėmesys būtų skirtas informuotumo didinimo kampanijų kūrimui, mokymų organizavimui, aiškios sąskaitų išrašymo tvarkos nustatymui, sąnaudų efektyvumo užtikrinimui ir naudotojui palankių technologijų vystymo skatinimui;

| 72. | pabrėžia, kad šiuo požiūriu svarbiausia yra remti tyrimus ir inovacijas, kartu vykdant aktyvią finansavimo politiką, taip pat naudoti ateityje vystytinas inovacines priemones, pavyzdžiui, Europos inovacijų finansavimo fondą arba Europos patentų fondą; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad šiuo požiūriu svarbiausia yra remti tyrimus ir inovacijas, kartu vykdant aktyvią finansavimo politiką, taip pat naudoti ateityje vystytinas inovacines priemones, pavyzdžiui, Europos inovacijų finansavimo fondą arba Europos patentų fondą;

| 73. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti, kad būtų parinktas standartizuotas licencijuotas radijo spektro diapazonas pažangiesiems skaitikliams ir tinklams; |
| --- | --- |

73.

ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti, kad būtų parinktas standartizuotas licencijuotas radijo spektro diapazonas pažangiesiems skaitikliams ir tinklams;

| 74. | primygtinai ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, įvertinti papildomų duomenų apsaugos priemonių poreikį, įvairių subjektų vaidmenį ir įpareigojimus, inter alia, susijusius su prieiga prie duomenų, jų turėjimu ir tvarkymu (nuosavybė, turėjimas ir prieiga, skaitymo ir keitimo teisės ir t. t.), ir, jeigu reikia, pateikti atitinkamus reguliavimo pasiūlymus ir (arba) rekomendacijas; |
| --- | --- |

74.

primygtinai ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, įvertinti papildomų duomenų apsaugos priemonių poreikį, įvairių subjektų vaidmenį ir įpareigojimus, inter alia, susijusius su prieiga prie duomenų, jų turėjimu ir tvarkymu (nuosavybė, turėjimas ir prieiga, skaitymo ir keitimo teisės ir t. t.), ir, jeigu reikia, pateikti atitinkamus reguliavimo pasiūlymus ir (arba) rekomendacijas;

Aiškių ir skaidrių prioritetiniams projektams taikomų kriterijų apibrėžimas

| 75. | palankiai vertina tai, kad Komisija įvardijo prioritetinius koridorius, ir sutinka, kad būtina optimizuoti ribotą finansavimą; dar kartą pabrėžia, kad atsakomybė už infrastruktūros projektų planavimą ir vystymą tenka rinkai, o ES vaidmuo skatinant tam tikrus projektus apsiriboja tuo, kad ji šiems projektams suteikia Europos svarbos projekto statusą ir kai kuriems iš jų skiria finansavimą; |
| --- | --- |

75.

palankiai vertina tai, kad Komisija įvardijo prioritetinius koridorius, ir sutinka, kad būtina optimizuoti ribotą finansavimą; dar kartą pabrėžia, kad atsakomybė už infrastruktūros projektų planavimą ir vystymą tenka rinkai, o ES vaidmuo skatinant tam tikrus projektus apsiriboja tuo, kad ji šiems projektams suteikia Europos svarbos projekto statusą ir kai kuriems iš jų skiria finansavimą;

| 76. | ragina sukurti aiškią ir skaidrią metodiką, kurią taikant būtų įvardyti ir atrinkti prioritetiniai projektai, atitinkantys neatidėliotinus Europos poreikius; pabrėžia, kad Europai svarbių projektų atranka turėtų būti vykdoma remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais ir dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

76.

ragina sukurti aiškią ir skaidrią metodiką, kurią taikant būtų įvardyti ir atrinkti prioritetiniai projektai, atitinkantys neatidėliotinus Europos poreikius; pabrėžia, kad Europai svarbių projektų atranka turėtų būti vykdoma remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais ir dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams;

| 77. | pabrėžia, kad įgyvendinant visus Europos svarbos projektus turėtų būti prisidedama siekiant ES energetikos politikos tikslų –baigti formuoti vidaus rinką, skatinti energijos vartojimo efektyvumą bei atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą ir didinti tiekimo saugumą – ir prie:






  — | rinkos integravimo bei konkurencijos didinimo ir rinkos koncentracijos mažinimo, |
| --- | --- | --- |

77.

pabrėžia, kad įgyvendinant visus Europos svarbos projektus turėtų būti prisidedama siekiant ES energetikos politikos tikslų –baigti formuoti vidaus rinką, skatinti energijos vartojimo efektyvumą bei atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą ir didinti tiekimo saugumą – ir prie:

—

rinkos integravimo bei konkurencijos didinimo ir rinkos koncentracijos mažinimo,

| — | energijos salų panaikinimo, |
| --- | --- |

—

energijos salų panaikinimo,

| — | perdavimo nuostolių mažinimo, perdavimo apribojimų panaikinimo (taip pat atsižvelgiant į tarptautinius projektus, nes jais prisidedama prie tarpvalstybinių jungčių kūrimo), tarpvalstybinio perdavimo palengvinimo, |
| --- | --- |

—

perdavimo nuostolių mažinimo, perdavimo apribojimų panaikinimo (taip pat atsižvelgiant į tarptautinius projektus, nes jais prisidedama prie tarpvalstybinių jungčių kūrimo), tarpvalstybinio perdavimo palengvinimo,

| — | priklausomumo nuo vieno tiekėjo panaikinimo, |
| --- | --- |

—

priklausomumo nuo vieno tiekėjo panaikinimo,

| — | tranzito maršrutų ir išteklių šaltinių įvairinimo, |
| --- | --- |

—

tranzito maršrutų ir išteklių šaltinių įvairinimo,

| — | atsinaujinančių išteklių energijos integravimo į tinklą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo didinimo mažinant atsinaujinančių išteklių energijos apribojimus; |
| --- | --- |

—

atsinaujinančių išteklių energijos integravimo į tinklą ir atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo didinimo mažinant atsinaujinančių išteklių energijos apribojimus;

| 78. | mano, kad siekiant pagrįsti projektų prioritetiškumą turėtų būti vadovaujamasi šiais kriterijais:






  — | projektas turi būti europinės svarbos (t. y. turi būti aiškus ES viešasis interesas), |
| --- | --- | --- |

78.

mano, kad siekiant pagrįsti projektų prioritetiškumą turėtų būti vadovaujamasi šiais kriterijais:

—

projektas turi būti europinės svarbos (t. y. turi būti aiškus ES viešasis interesas),

| — | jo svarba turi būti įrodyta remiantis infrastruktūros hierarchija, |
| --- | --- |

—

jo svarba turi būti įrodyta remiantis infrastruktūros hierarchija,

| — | jis turi atitikti kovos su klimato kaita, energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkos apsaugos tikslus, |
| --- | --- |

—

jis turi atitikti kovos su klimato kaita, energijos vartojimo efektyvumo ir aplinkos apsaugos tikslus,

| — | jis atitikti ilgalaikę ES energetikos politiką (t. y. projektą turėtų būti galima lanksčiai taikyti įvairioms paskirtims ir išvengti blokavimo efektų), |
| --- | --- |

—

jis atitikti ilgalaikę ES energetikos politiką (t. y. projektą turėtų būti galima lanksčiai taikyti įvairioms paskirtims ir išvengti blokavimo efektų),

| — | turi būti užtikrintas geras išlaidų ir naudos santykis ir projektas turi būti ekonomiškas, |
| --- | --- |

—

turi būti užtikrintas geras išlaidų ir naudos santykis ir projektas turi būti ekonomiškas,

| — | jis turi būti pagrįstas techniniu požiūriu; |
| --- | --- |

—

jis turi būti pagrįstas techniniu požiūriu;

| 79. | laikosi nuomonės, kad siekiant toliau teikti pirmenybę projektams turėtų būti vadovaujamasi šiais tinkamumo kriterijais:






  — | valstybių narių solidarumo stiprinimas, |
| --- | --- | --- |

79.

laikosi nuomonės, kad siekiant toliau teikti pirmenybę projektams turėtų būti vadovaujamasi šiais tinkamumo kriterijais:

—

valstybių narių solidarumo stiprinimas,

| — | projektų išbaigtumas, |
| --- | --- |

—

projektų išbaigtumas,

| — | mažiausias projektų poveikis aplinkai, |
| --- | --- |

—

mažiausias projektų poveikis aplinkai,

| — | siūlomas geriausias sprendimas susijusiems gyventojams; |
| --- | --- |

—

siūlomas geriausias sprendimas susijusiems gyventojams;

| 80. | pabrėžia regionų bendradarbiavimo svarbą, planuojant, įgyvendinant ir stebint nustatytus prioritetus ir rengiant investicijų planus bei konkrečius projektus; mano, kad esamos makroregionų strategijos (Baltijos ir Dunojaus regionų strategijos) taip pat galėtų būti naudojamos kaip bendradarbiavimo platformų pavyzdžiai susitariant bei vykdant energetikos sektoriaus projektus; |
| --- | --- |

80.

pabrėžia regionų bendradarbiavimo svarbą, planuojant, įgyvendinant ir stebint nustatytus prioritetus ir rengiant investicijų planus bei konkrečius projektus; mano, kad esamos makroregionų strategijos (Baltijos ir Dunojaus regionų strategijos) taip pat galėtų būti naudojamos kaip bendradarbiavimo platformų pavyzdžiai susitariant bei vykdant energetikos sektoriaus projektus;

| 81. | pabrėžia, kad būtina toliau siekti energetikos vidaus rinkos integracijos, ypač remiant projektus, kuriais būtų užtikrintas gerai subalansuotas kaimyninių šalių nacionalinis energijos rūšių derinys; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad būtina toliau siekti energetikos vidaus rinkos integracijos, ypač remiant projektus, kuriais būtų užtikrintas gerai subalansuotas kaimyninių šalių nacionalinis energijos rūšių derinys;

| 82. | pabrėžia, kad reikia pašalinti visas visų energetikos infrastruktūros objektų, įskaitant centralizuoto šildymo ir vėsinimo, konkurencijos ir į rinką orientuotos plėtros kliūtis; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad reikia pašalinti visas visų energetikos infrastruktūros objektų, įskaitant centralizuoto šildymo ir vėsinimo, konkurencijos ir į rinką orientuotos plėtros kliūtis;

| 83. | primena, kad dėl saloms būdingų geografinių kliūčių, įtraukti jas į ES energetinį tinklą yra labai sudėtinga, todėl siekiant sumažinti jų energetinę priklausomybę joms turėtų būti skiriamos specifinės lėšos jų vidinio potencialo plėtrai naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius arba energijos vartojimo efektyvumui ir energijos taupymui skatinti; |
| --- | --- |

83.

primena, kad dėl saloms būdingų geografinių kliūčių, įtraukti jas į ES energetinį tinklą yra labai sudėtinga, todėl siekiant sumažinti jų energetinę priklausomybę joms turėtų būti skiriamos specifinės lėšos jų vidinio potencialo plėtrai naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius arba energijos vartojimo efektyvumui ir energijos taupymui skatinti;

| 84. | pabrėžia, kad skaidrumas turi būti skatinamas aiškiai informuojant visuomenę apie kiekvieno projekto paskirtį ir techninius planavimo duomenis; ragina viešų konsultacijų metu įvertinti, kaip vadovaujamasi šiais kriterijais; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad skaidrumas turi būti skatinamas aiškiai informuojant visuomenę apie kiekvieno projekto paskirtį ir techninius planavimo duomenis; ragina viešų konsultacijų metu įvertinti, kaip vadovaujamasi šiais kriterijais;

| 85. | mano, kad reikėtų remti ne tik didelius infrastruktūros projektus, tačiau ir mažesnius projektus, kurių pridėtinė vertė gali būti didelė ir kurie gali būti greičiau įgyvendinami; |
| --- | --- |

85.

mano, kad reikėtų remti ne tik didelius infrastruktūros projektus, tačiau ir mažesnius projektus, kurių pridėtinė vertė gali būti didelė ir kurie gali būti greičiau įgyvendinami;

| 86. | ragina Komisiją užtikrinti, kad projektai, kuriems suteiktas Europai svarbių projektų statusas, po patvirtinimo toliau atitiktų pirmiau nurodytus kriterijus; mano, kad jei atliekami kokie nors dideli projekto pakeitimai, jo Europai svarbaus projekto statusą reikia peržiūrėti; |
| --- | --- |

86.

ragina Komisiją užtikrinti, kad projektai, kuriems suteiktas Europai svarbių projektų statusas, po patvirtinimo toliau atitiktų pirmiau nurodytus kriterijus; mano, kad jei atliekami kokie nors dideli projekto pakeitimai, jo Europai svarbaus projekto statusą reikia peržiūrėti;

Sparčios ir skaidrios leidimų suteikimo procedūros

| 87. | pritaria, jog būtina užtikrinti, kad Europai svarbių projektai būtų įgyvendinami laiku, ir teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą racionalizuoti, geriau koordinuoti, tobulinti ir paspartinti leidimo suteikimo procedūras kartu užtikrinant, kad būtų paisoma subsidiarumo principo ir nacionalinės kompetencijos išduoti leidimus; tai reikalinga norint išvengti, kad esama šių klausimų sprendimo trukmė nemažintų privačių investuotojų noro diegti inovacijas; |
| --- | --- |

87.

pritaria, jog būtina užtikrinti, kad Europai svarbių projektai būtų įgyvendinami laiku, ir teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą racionalizuoti, geriau koordinuoti, tobulinti ir paspartinti leidimo suteikimo procedūras kartu užtikrinant, kad būtų paisoma subsidiarumo principo ir nacionalinės kompetencijos išduoti leidimus; tai reikalinga norint išvengti, kad esama šių klausimų sprendimo trukmė nemažintų privačių investuotojų noro diegti inovacijas;

| 88. | palankiai vertina tai, kad įsteigtos su kiekvienu Europai svarbiu projektu susijusios nacionalinės kontaktinės tarnybos (vadinamoji vieno langelio sistema), atliekančios vieno rengėjus ir įvairias su leidimo suteikimo procedūra susijusias institucijas siejančio administracinio padalinio funkciją; laikosi nuomonės, kad koordinuojant tarpvalstybinių projektų įgyvendinimą turėtų būti dar labiau derinama nacionalinių vieno langelio tarnybų veikla ir didesnis Komisijos vaidmuo; pabrėžia, kad prieš kuriat naujas vieno langelio sistemos vienetus, Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos turi visiškai išnaudoti jau esamas institucijas; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina tai, kad įsteigtos su kiekvienu Europai svarbiu projektu susijusios nacionalinės kontaktinės tarnybos (vadinamoji vieno langelio sistema), atliekančios vieno rengėjus ir įvairias su leidimo suteikimo procedūra susijusias institucijas siejančio administracinio padalinio funkciją; laikosi nuomonės, kad koordinuojant tarpvalstybinių projektų įgyvendinimą turėtų būti dar labiau derinama nacionalinių vieno langelio tarnybų veikla ir didesnis Komisijos vaidmuo; pabrėžia, kad prieš kuriat naujas vieno langelio sistemos vienetus, Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos turi visiškai išnaudoti jau esamas institucijas;

| 89. | pabrėžia, kad visos nacionalinės kontaktinės tarnybos turi būti nepriklausomos ir neveikiamos jokios politinės ar ekonominės įtakos; mano, kad Europai svarbius projektus reikia nagrinėti pagal jų pateikimo tvarką ir išnagrinėti per būsimame Komisijos pasiūlyme nurodytą laiką; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad visos nacionalinės kontaktinės tarnybos turi būti nepriklausomos ir neveikiamos jokios politinės ar ekonominės įtakos; mano, kad Europai svarbius projektus reikia nagrinėti pagal jų pateikimo tvarką ir išnagrinėti per būsimame Komisijos pasiūlyme nurodytą laiką;

| 90. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad projektai būtų baigiami įgyvendinti laiku ir kad būtų vykdomas aukštos kokybės suinteresuotų šalių dialogas; ragina Komisiją tuo atveju, jeigu valstybė narė per pagrįstą laikotarpį neapsvarstys prašymo išduoti leidimą, numatyti kelių lygių įspėjimų sistemą (nuo švelnaus iki griežto įspėjimo) ir atidžiai stebėti, ar nacionalinės administracinės procedūros padeda užtikrinti tinkamą ir greitą Europai svarbių projektų įgyvendinimą; teigiamai vertina tai, kad galimų sunkumų atveju būtų numatyti orientaciniai terminai, į kuriuos atsižvelgdamos atsakingos institucijos turi priimti galutinį sprendimą; jei tokio sprendimo nėra, primygtinai ragina Komisiją ištirti, ar toks užtrukimas gali būti laikomas valstybės narės sutrukdymu tinkamai ir greitai įgyvendinti ES vidaus energetikos rinką; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad projektai būtų baigiami įgyvendinti laiku ir kad būtų vykdomas aukštos kokybės suinteresuotų šalių dialogas; ragina Komisiją tuo atveju, jeigu valstybė narė per pagrįstą laikotarpį neapsvarstys prašymo išduoti leidimą, numatyti kelių lygių įspėjimų sistemą (nuo švelnaus iki griežto įspėjimo) ir atidžiai stebėti, ar nacionalinės administracinės procedūros padeda užtikrinti tinkamą ir greitą Europai svarbių projektų įgyvendinimą; teigiamai vertina tai, kad galimų sunkumų atveju būtų numatyti orientaciniai terminai, į kuriuos atsižvelgdamos atsakingos institucijos turi priimti galutinį sprendimą; jei tokio sprendimo nėra, primygtinai ragina Komisiją ištirti, ar toks užtrukimas gali būti laikomas valstybės narės sutrukdymu tinkamai ir greitai įgyvendinti ES vidaus energetikos rinką;

| 91. | ragina Komisiją nustatyti, ar atsižvelgiant į įvairias specifines projekto ypatybes ir projektų teritorinę charakteristiką galima parengti bendras ar suderintas procedūras, pagal kurias būtų sukurtos konkrečios pagrindinės ad hoc priemonės ir nustatyta geroji praktika (nuolatiniai informacijos mainai, informavimas apie sprendimus reikiamu metu, bendri problemų sprendimo mechanizmai ir t. t.), ir įvertinti, ar tinkama kaip galutinę sprendimų priėmimo priemonę naudoti arbitražo procedūras; |
| --- | --- |

91.

ragina Komisiją nustatyti, ar atsižvelgiant į įvairias specifines projekto ypatybes ir projektų teritorinę charakteristiką galima parengti bendras ar suderintas procedūras, pagal kurias būtų sukurtos konkrečios pagrindinės ad hoc priemonės ir nustatyta geroji praktika (nuolatiniai informacijos mainai, informavimas apie sprendimus reikiamu metu, bendri problemų sprendimo mechanizmai ir t. t.), ir įvertinti, ar tinkama kaip galutinę sprendimų priėmimo priemonę naudoti arbitražo procedūras;

| 92. | pabrėžia poreikį vadovautis aktyvesniu dalyvavimu grindžiamu požiūriu ir pripažįsta, kad sėkmingesnis vietos gyventojų įtikinimas energetikos infrastruktūros projekto tinkamumu neatskiriamas nuo tinkamos informacijos apie projektų paskirtį teikimo ir kaip galima ankstyvesnio jų įsitraukimo į šių projektų vystymo veiklą; ragina pilietinę visuomenę visais lygmenimis – NVO, pramonės, socialinių partnerių ir vartotojų organizacijų, dalyvauti konsultacijų dėl Europai svarbių projektų procese; ragina Komisiją sudaryti konsultavimo ir vertinimo sistemą, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir žinias, kad visuomenė palankiai vertintų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia poreikį vadovautis aktyvesniu dalyvavimu grindžiamu požiūriu ir pripažįsta, kad sėkmingesnis vietos gyventojų įtikinimas energetikos infrastruktūros projekto tinkamumu neatskiriamas nuo tinkamos informacijos apie projektų paskirtį teikimo ir kaip galima ankstyvesnio jų įsitraukimo į šių projektų vystymo veiklą; ragina pilietinę visuomenę visais lygmenimis – NVO, pramonės, socialinių partnerių ir vartotojų organizacijų, dalyvauti konsultacijų dėl Europai svarbių projektų procese; ragina Komisiją sudaryti konsultavimo ir vertinimo sistemą, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir žinias, kad visuomenė palankiai vertintų infrastruktūrą;

| 93. | atsižvelgdamas į regionų tvarios energetikos strategijų svarbą jų vystymosi galimybėms pabrėžia būtinybę sukurti platformą, kuri būtų skirta keitimuisi regionuose įgyta gerąja patirtimi, atsižvelgiant į sėkmingus regionų ir savivaldybių, kurie specializavosi atsinaujinančios energijos, energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo srityse, pavyzdžius; atsižvelgdamas į tai, ragina įdiegti konsultavimo ir vertinimo sistemą, kad atitinkamais atvejais būtų galima nustatyti, skleisti ir perimti geriausią patirtį ir žinias apie visuomenės pritarimą infrastruktūrai; |
| --- | --- |

93.

atsižvelgdamas į regionų tvarios energetikos strategijų svarbą jų vystymosi galimybėms pabrėžia būtinybę sukurti platformą, kuri būtų skirta keitimuisi regionuose įgyta gerąja patirtimi, atsižvelgiant į sėkmingus regionų ir savivaldybių, kurie specializavosi atsinaujinančios energijos, energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo srityse, pavyzdžius; atsižvelgdamas į tai, ragina įdiegti konsultavimo ir vertinimo sistemą, kad atitinkamais atvejais būtų galima nustatyti, skleisti ir perimti geriausią patirtį ir žinias apie visuomenės pritarimą infrastruktūrai;

| 94. | pabrėžia, kad didžiausias iššūkis – pasiekti, kad energetikos infrastruktūros projektus palaikytų vietos visuomenė; yra įsitikinęs, kad piliečių ir sprendimus priimančių asmenų pripažinimą ir pasitikėjimą galima pasiekti atviromis ir skaidriomis diskusijomis prieš priimant sprendimą dėl energetikos infrastruktūros projektų; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia, kad didžiausias iššūkis – pasiekti, kad energetikos infrastruktūros projektus palaikytų vietos visuomenė; yra įsitikinęs, kad piliečių ir sprendimus priimančių asmenų pripažinimą ir pasitikėjimą galima pasiekti atviromis ir skaidriomis diskusijomis prieš priimant sprendimą dėl energetikos infrastruktūros projektų;

| 95. | prašo Komisijos įvertinti, ar dėl ekonomiškumo ir visuomenės pritarimo aspektais esamų energijos tiekimo koridorių modernizavimas ir atnaujinimas yra priimtinesnis nei naujų koridorių tiesimas; |
| --- | --- |

95.

prašo Komisijos įvertinti, ar dėl ekonomiškumo ir visuomenės pritarimo aspektais esamų energijos tiekimo koridorių modernizavimas ir atnaujinimas yra priimtinesnis nei naujų koridorių tiesimas;

| 96. | siūlo teikti daugiau informacijos apie energetikos tinklų svarbą Europos Sąjungoje; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nacionaliniu ir vietos lygmeniu surengti informacijos ir komunikacijos kampaniją ES energetikos tinklų klausimais; |
| --- | --- |

96.

siūlo teikti daugiau informacijos apie energetikos tinklų svarbą Europos Sąjungoje; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę nacionaliniu ir vietos lygmeniu surengti informacijos ir komunikacijos kampaniją ES energetikos tinklų klausimais;

Finansavimo priemonės

| 97. | pažymi, kad investicijos į tinklus – ciklinės ir todėl turėtų būti vertinamos iš istorinės perspektyvos; pabrėžia, kad jau sensta didelė dalis per pastaruosius dešimtmečius pastatytos infrastruktūros, skirtos centralizuotoms jėgainėms sujungti; atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenė tikėsis esamos infrastruktūros išlaikymo ir naujos infrastruktūros įgyvendinimo sąnaudų optimizavimo, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir naujoviškų finansavimo priemonių kūrimu; pabrėžia, kad reikia kruopščiai nustatyti infrastruktūros reikalavimus ir neužgniaužti perteklinių pajėgumų visapusiškai atsižvelgiant į išlaidų požiūriu veiksmingo energetinio efektyvumo potencialą; |
| --- | --- |

97.

pažymi, kad investicijos į tinklus – ciklinės ir todėl turėtų būti vertinamos iš istorinės perspektyvos; pabrėžia, kad jau sensta didelė dalis per pastaruosius dešimtmečius pastatytos infrastruktūros, skirtos centralizuotoms jėgainėms sujungti; atkreipia dėmesį į tai, kad visuomenė tikėsis esamos infrastruktūros išlaikymo ir naujos infrastruktūros įgyvendinimo sąnaudų optimizavimo, pasinaudojant viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir naujoviškų finansavimo priemonių kūrimu; pabrėžia, kad reikia kruopščiai nustatyti infrastruktūros reikalavimus ir neužgniaužti perteklinių pajėgumų visapusiškai atsižvelgiant į išlaidų požiūriu veiksmingo energetinio efektyvumo potencialą;

| 98. | pabrėžia, kad pagrindinė infrastruktūros investicijų sąnaudų suma turi būti finansuojama veiksmingai funkcionuojančios rinkos, remiantis tinkamo išlaidų paskirstymo, skaidrumo, nediskriminavimo ir ekonomiškumo principais, laikantis principo „moka vartotojas“; ragina Komisiją apsvarstyti, ar esamų reguliavimo paskatų pakanka, kad jos duotų reikiamą stimulą rinkai, ir kokių papildomų priemonių, įskaitant geresnes lėšų skyrimo taisykles, reikėtų imtis; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad pagrindinė infrastruktūros investicijų sąnaudų suma turi būti finansuojama veiksmingai funkcionuojančios rinkos, remiantis tinkamo išlaidų paskirstymo, skaidrumo, nediskriminavimo ir ekonomiškumo principais, laikantis principo „moka vartotojas“; ragina Komisiją apsvarstyti, ar esamų reguliavimo paskatų pakanka, kad jos duotų reikiamą stimulą rinkai, ir kokių papildomų priemonių, įskaitant geresnes lėšų skyrimo taisykles, reikėtų imtis;

| 99. | mano, kad tuo atveju, jei nėra reguliavimo alternatyvos ir rinkoje nesama galimybių padengti reikiamų investicijų, gali reikėti ES lėšų tam tikram ribotam Europai svarbių projektų skaičiui finansuoti, jei dėl specialaus pobūdžio šie projektai nėra pelningi komerciniu požiūriu, bet juos būtina įgyvendinti siekiant ES energetikos politikos tikslų; mano, jog viešasis finansavimas, kuris netrikdytų konkurencijos, gali būti naudojamas siekiant užtikrinti, kad privačios investicijos būtų atsvertos pritaikant naujovišką finansinių priemonių derinį; |
| --- | --- |

99.

mano, kad tuo atveju, jei nėra reguliavimo alternatyvos ir rinkoje nesama galimybių padengti reikiamų investicijų, gali reikėti ES lėšų tam tikram ribotam Europai svarbių projektų skaičiui finansuoti, jei dėl specialaus pobūdžio šie projektai nėra pelningi komerciniu požiūriu, bet juos būtina įgyvendinti siekiant ES energetikos politikos tikslų; mano, jog viešasis finansavimas, kuris netrikdytų konkurencijos, gali būti naudojamas siekiant užtikrinti, kad privačios investicijos būtų atsvertos pritaikant naujovišką finansinių priemonių derinį;

| 100. | primena, kad Europos regioninės plėtros fondas didele dalimi prisideda prie infrastruktūros, įskaitant energetikos, projektų finansavimo ir pabrėžia, kad siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir įgyvendinti Europos Sąjungos atsinaujinančiosios energijos tikslus sanglaudos politikos vaidmuo vietos ir regionų lygmeniu yra labai svarbus; |
| --- | --- |

100.

primena, kad Europos regioninės plėtros fondas didele dalimi prisideda prie infrastruktūros, įskaitant energetikos, projektų finansavimo ir pabrėžia, kad siekiant didinti energijos vartojimo efektyvumą ir įgyvendinti Europos Sąjungos atsinaujinančiosios energijos tikslus sanglaudos politikos vaidmuo vietos ir regionų lygmeniu yra labai svarbus;

| 101. | pabrėžia, kad sanglaudos ir struktūriniai fondai ir toliau turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant mūsų infrastruktūros projektus; mano, kad bet koks mėginimas kurti naujus sektoriaus fondus iš sanglaudos politikos lėšų yra klaidingas; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad sanglaudos ir struktūriniai fondai ir toliau turėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant mūsų infrastruktūros projektus; mano, kad bet koks mėginimas kurti naujus sektoriaus fondus iš sanglaudos politikos lėšų yra klaidingas;

| 102. | ragina Komisiją užtikrinti, kad investicijų į infrastruktūrą finansavimas vyktų atsižvelgiant į rinkos principus, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir klaidingų paskatų investicijoms sukūrimo, ir kad būtų išvengta nepagrįsto investicijų finansavimo svyravimų pavienių valstybių narių atžvilgiu, tačiau su sąlyga, kad taip pat būtų užtikrinami viešieji interesai, ypač vietos ir regioniniu lygmeniu ir teritorijose, kurioms būdingi tam tikri geografiniai ypatumai, pvz., salose, kalnų regionuose ir regionuose, kurių gyventojų tankumas yra labai mažas, skiriant ribotas viešojo finansavimo sumas, kurias panaudojant turi būti sukurtas naujoviškas finansinių priemonių derinys, galintis atsverti privačias investicijas; |
| --- | --- |

102.

ragina Komisiją užtikrinti, kad investicijų į infrastruktūrą finansavimas vyktų atsižvelgiant į rinkos principus, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo ir klaidingų paskatų investicijoms sukūrimo, ir kad būtų išvengta nepagrįsto investicijų finansavimo svyravimų pavienių valstybių narių atžvilgiu, tačiau su sąlyga, kad taip pat būtų užtikrinami viešieji interesai, ypač vietos ir regioniniu lygmeniu ir teritorijose, kurioms būdingi tam tikri geografiniai ypatumai, pvz., salose, kalnų regionuose ir regionuose, kurių gyventojų tankumas yra labai mažas, skiriant ribotas viešojo finansavimo sumas, kurias panaudojant turi būti sukurtas naujoviškas finansinių priemonių derinys, galintis atsverti privačias investicijas;

| 103. | mano, kad Europos Sąjungos lėšomis turėtų būti finansuojami tokie projektai, kurie yra komerciškai nepatrauklūs ir negali pritraukti privačių investuotojų, tačiau yra būtini energetiškai izoliuotų ES regionų sujungimui su Europos dujų ir elektros tinklais, kaip neatsiejama vieningos Europos Sąjungos energetikos rinkos sukūrimo dalis; |
| --- | --- |

103.

mano, kad Europos Sąjungos lėšomis turėtų būti finansuojami tokie projektai, kurie yra komerciškai nepatrauklūs ir negali pritraukti privačių investuotojų, tačiau yra būtini energetiškai izoliuotų ES regionų sujungimui su Europos dujų ir elektros tinklais, kaip neatsiejama vieningos Europos Sąjungos energetikos rinkos sukūrimo dalis;

| 104. | ragina Komisiją sudaryti galimybes teikti viešąjį finansavimą tik toms valstybėms narėms, kurios esamus ES teisės aktus, įskaitant reguliavimo taisykles, kurios nustatytos Trečiajame vidaus rinkos teisės aktų pakete, visiškai perkėlė į nacionalinę teisę ir jas teisingai taiko; |
| --- | --- |

104.

ragina Komisiją sudaryti galimybes teikti viešąjį finansavimą tik toms valstybėms narėms, kurios esamus ES teisės aktus, įskaitant reguliavimo taisykles, kurios nustatytos Trečiajame vidaus rinkos teisės aktų pakete, visiškai perkėlė į nacionalinę teisę ir jas teisingai taiko;

| 105. | ragina Komisiją peržiūrėti su energetikos infrastruktūra susijusios valstybės pagalbos taisykles ir, jei reikia, pateikti pasiūlymus, kaip iš dalies pakeisti šias taisykles, kad valstybės galėtų skatinti infrastruktūros modernizaciją; ragina Komisiją tuo pačiu metu išleisti naują gairių dokumentą dėl viešojo projektų finansavimo ir dabar galiojančių valstybės pagalbos teisės aktų, kuriame būtų pateikti aiškūs viešojo energetikos infrastruktūros finansavimo kriterijai; pabrėžia, kad šis dokumentas turi būti sudaromas kartu su Energetikos GD, Konkurencijos GD ir Regioninės plėtros GD, taip išvengiant Komisijos taisyklių nenuoseklumo; |
| --- | --- |

105.

ragina Komisiją peržiūrėti su energetikos infrastruktūra susijusios valstybės pagalbos taisykles ir, jei reikia, pateikti pasiūlymus, kaip iš dalies pakeisti šias taisykles, kad valstybės galėtų skatinti infrastruktūros modernizaciją; ragina Komisiją tuo pačiu metu išleisti naują gairių dokumentą dėl viešojo projektų finansavimo ir dabar galiojančių valstybės pagalbos teisės aktų, kuriame būtų pateikti aiškūs viešojo energetikos infrastruktūros finansavimo kriterijai; pabrėžia, kad šis dokumentas turi būti sudaromas kartu su Energetikos GD, Konkurencijos GD ir Regioninės plėtros GD, taip išvengiant Komisijos taisyklių nenuoseklumo;

| 106. | remdamasis strateginiais tikslais, ragina būsimų energetikos subsidijų infrastruktūros ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros srityse atveju atsižvelgti į geografinį principą; be to, primygtinai reikalauja, kad išsivystę regionai daugiau mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros subsidijų gautų tik tuo atveju, jei jų veikla vykdoma kartu su mažiau išsivysčiusiais regionais; |
| --- | --- |

106.

remdamasis strateginiais tikslais, ragina būsimų energetikos subsidijų infrastruktūros ir mokslinių tyrimų bei technologinės plėtros srityse atveju atsižvelgti į geografinį principą; be to, primygtinai reikalauja, kad išsivystę regionai daugiau mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros subsidijų gautų tik tuo atveju, jei jų veikla vykdoma kartu su mažiau išsivysčiusiais regionais;

| 107. | pabrėžia, kad norint skatinti investicijas energijos perdavimo ir paskirstymo srityse gyvybiškai svarbus stabilus, nuspėjamas ir tinkamas reguliavimo pagrindas, įskaitant tinkamą grąžos normą ir skatinimo kurti naują infrastruktūrą priemones; pabrėžia, kad reguliuotojai turėtų skatinti naujų technologijų taikymą, sukurdami reikiamas rinkos paskatas, o taip pat vykdydami bandomuosius projektus; |
| --- | --- |

107.

pabrėžia, kad norint skatinti investicijas energijos perdavimo ir paskirstymo srityse gyvybiškai svarbus stabilus, nuspėjamas ir tinkamas reguliavimo pagrindas, įskaitant tinkamą grąžos normą ir skatinimo kurti naują infrastruktūrą priemones; pabrėžia, kad reguliuotojai turėtų skatinti naujų technologijų taikymą, sukurdami reikiamas rinkos paskatas, o taip pat vykdydami bandomuosius projektus;

| 108. | mano, kad pasinaudojant privačiu finansavimu gali būti lengviau laiku pastatyti reikiamus energetikos infrastruktūros objektus, nes infrastruktūrinio iššūkio apimtis tokia didžiulė, kad reikia tinkamai panaikinti kliūtis panaudoti privačias priemones; mano, jog atsižvelgiant į tai, kad privatūs investuotojai prisiima infrastruktūrinį iššūkį, Komisija turėtų nustatyti aiškias gaires, susijusias su rinkos veikėjų ir privačių investuotojų dalyvavimu kuriant tarpvalstybines tranzito pajėgumus padidinančias elektros linijas; mano, kad galima išvengti nerimą keliančio poveikio rinkos funkcionavimui, jei kuriant šias linijas bus numatytas įpareigojimas rinkai perduoti visą pajėgumą; |
| --- | --- |

108.

mano, kad pasinaudojant privačiu finansavimu gali būti lengviau laiku pastatyti reikiamus energetikos infrastruktūros objektus, nes infrastruktūrinio iššūkio apimtis tokia didžiulė, kad reikia tinkamai panaikinti kliūtis panaudoti privačias priemones; mano, jog atsižvelgiant į tai, kad privatūs investuotojai prisiima infrastruktūrinį iššūkį, Komisija turėtų nustatyti aiškias gaires, susijusias su rinkos veikėjų ir privačių investuotojų dalyvavimu kuriant tarpvalstybines tranzito pajėgumus padidinančias elektros linijas; mano, kad galima išvengti nerimą keliančio poveikio rinkos funkcionavimui, jei kuriant šias linijas bus numatytas įpareigojimas rinkai perduoti visą pajėgumą;

| 109. | pabrėžia, kad turėtų būti visapusiškai pasinaudota rinkos principais grindžiamomis priemonėmis, įskaitant geresnes lėšų skyrimo taisykles, obligacines paskolas projektams, apyvartinius fondus, atsinaujinančios energijos kapitalo fondus, paskolų garantijas, nekomercines rizikos pasidalijimo priemones, viešo ir privataus sektoriaus partnerysčių finansavimo iniciatyvas, partnerystes su EIB, suteikiant šiam bankui daugiau intervencijos galių ir daugiau išteklių, ir prekybos taršos leidimais sistemos aukcionuose gautų pajamų panaudojimą projektams, susijusiems su energijos gamyba iš atsinaujinančių šaltinių ir energijos vartojimo efektyvumu, įgyvendinti, taip pat prireikus kitų naujoviškų finansinių priemonių panaudojimą; ragina Komisiją atsižvelgti į mažiau išsivysčiusių valstybių narių finansinius pajėgumus ir rinkos sąlygas; |
| --- | --- |

109.

pabrėžia, kad turėtų būti visapusiškai pasinaudota rinkos principais grindžiamomis priemonėmis, įskaitant geresnes lėšų skyrimo taisykles, obligacines paskolas projektams, apyvartinius fondus, atsinaujinančios energijos kapitalo fondus, paskolų garantijas, nekomercines rizikos pasidalijimo priemones, viešo ir privataus sektoriaus partnerysčių finansavimo iniciatyvas, partnerystes su EIB, suteikiant šiam bankui daugiau intervencijos galių ir daugiau išteklių, ir prekybos taršos leidimais sistemos aukcionuose gautų pajamų panaudojimą projektams, susijusiems su energijos gamyba iš atsinaujinančių šaltinių ir energijos vartojimo efektyvumu, įgyvendinti, taip pat prireikus kitų naujoviškų finansinių priemonių panaudojimą; ragina Komisiją atsižvelgti į mažiau išsivysčiusių valstybių narių finansinius pajėgumus ir rinkos sąlygas;

| 110. | pabrėžia, kad svarbu glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi ir finansinėmis institucijomis, ypač su Europos investicijų banku ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku, kad būtų skatinama skirti reikiamą finansavimą, visų pirma prioritetiniams tarpvalstybiniams projektams; ragina Komisiją ištirti kitas, inovacines finansines priemones ir prisidėti skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kuriai vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų teikti paskatas ir užtikrinti būtiną teisinę sistemą bei politinę paramą; šiame kontekste pabrėžia, kad būtina plėtoti techninę pagalbą ir finansų inžineriją regionų ir vietos valdžios institucijų lygmeniu tam, kad kuriant energijos vartojimo efektyvumo projektus būtų paremti vietos dalyviai, pvz., vykdant su energijos vartojimo efektyvumo infrastruktūra susijusius projektus pasitelkti Europos investicijų banko techninę pagalbos priemonę ELENA ir naudotis energijos srities paslaugų bendrovių (EPB) įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

110.

pabrėžia, kad svarbu glaudžiau ir veiksmingiau bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi ir finansinėmis institucijomis, ypač su Europos investicijų banku ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku, kad būtų skatinama skirti reikiamą finansavimą, visų pirma prioritetiniams tarpvalstybiniams projektams; ragina Komisiją ištirti kitas, inovacines finansines priemones ir prisidėti skatinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kuriai vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų teikti paskatas ir užtikrinti būtiną teisinę sistemą bei politinę paramą; šiame kontekste pabrėžia, kad būtina plėtoti techninę pagalbą ir finansų inžineriją regionų ir vietos valdžios institucijų lygmeniu tam, kad kuriant energijos vartojimo efektyvumo projektus būtų paremti vietos dalyviai, pvz., vykdant su energijos vartojimo efektyvumo infrastruktūra susijusius projektus pasitelkti Europos investicijų banko techninę pagalbos priemonę ELENA ir naudotis energijos srities paslaugų bendrovių (EPB) įgyta patirtimi;

| 111. | palaiko bendrų Europos projekto obligacijų išleidimo idėją svarbiems Europos infrastruktūros poreikiams ir pagal strategijos „Europa 2020“ darbotvarkę, įskaitant naująją Energetikos infrastruktūros plėtros strategiją, numatytiems struktūriniams projektams finansuoti; mano, kad ES projekto obligacijos apsaugotų reikiamas investicijas ir sukurtų pakankamą pasitikėjimą, kad dideli investiciniai projektai galėtų pritraukti reikiamą paramą, ir taip taptų svarbiu mechanizmu, kuris lemtų didžiausią visuomenės paramą; primena, kad jei Europai norima tvaraus pagrindo, šie projektai taip pat privalo prisidėti prie ekologinės mūsų ūkio transformacijos; |
| --- | --- |

111.

palaiko bendrų Europos projekto obligacijų išleidimo idėją svarbiems Europos infrastruktūros poreikiams ir pagal strategijos „Europa 2020“ darbotvarkę, įskaitant naująją Energetikos infrastruktūros plėtros strategiją, numatytiems struktūriniams projektams finansuoti; mano, kad ES projekto obligacijos apsaugotų reikiamas investicijas ir sukurtų pakankamą pasitikėjimą, kad dideli investiciniai projektai galėtų pritraukti reikiamą paramą, ir taip taptų svarbiu mechanizmu, kuris lemtų didžiausią visuomenės paramą; primena, kad jei Europai norima tvaraus pagrindo, šie projektai taip pat privalo prisidėti prie ekologinės mūsų ūkio transformacijos;

| 112. | be kita ko, pažymi, kad ES projektų obligacijos gali tapti pagrindine Europai reikalingų investicijų į energetikos infrastruktūrą finansine priemone, padėsiančia privačioms projektų bendrovėms pritraukti kapitalo rinkos finansavimą iš investuotojų; ragina Komisiją greitai parengti teisėkūros pasiūlymą dėl ES projektų obligacijų; |
| --- | --- |

112.

be kita ko, pažymi, kad ES projektų obligacijos gali tapti pagrindine Europai reikalingų investicijų į energetikos infrastruktūrą finansine priemone, padėsiančia privačioms projektų bendrovėms pritraukti kapitalo rinkos finansavimą iš investuotojų; ragina Komisiją greitai parengti teisėkūros pasiūlymą dėl ES projektų obligacijų;

| 113. | pabrėžia, kad svarbu, kad reguliavimo institucijos sukurtų bendrą tarpvalstybinių infrastruktūros projektų sąnaudų paskirstymo metodiką, nes tokioms tinklų infrastruktūros paskatoms būdingas dažnai pasitaikantis rinkos nepakankamumas, daugiausia dėl natūraliai susiklosčiusių monopolijų ir konkurencijos trūkumo; |
| --- | --- |

113.

pabrėžia, kad svarbu, kad reguliavimo institucijos sukurtų bendrą tarpvalstybinių infrastruktūros projektų sąnaudų paskirstymo metodiką, nes tokioms tinklų infrastruktūros paskatoms būdingas dažnai pasitaikantis rinkos nepakankamumas, daugiausia dėl natūraliai susiklosčiusių monopolijų ir konkurencijos trūkumo;

| 114. | pabrėžia skaidrių, proporcingų, teisingų ir nediskriminacinio pobūdžio tarifų svarbą siekiant užtikrinti tinkamą sąnaudų paskirstymą investuojant į tarpvalstybinę ir vidaus perdavimo infrastruktūrą, kurios tarpvalstybinis poveikis reikšmingai prisideda prie ES politikos tikslų įgyvendinimo, teisingų kainų vartotojams ir didesnio konkurencingumo; ragina valstybes nares susilaikyti nuo pernelyg mažų reguliuojamų tarifų taikymo; palankiai įvertino Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (angl. REMIT); |
| --- | --- |

114.

pabrėžia skaidrių, proporcingų, teisingų ir nediskriminacinio pobūdžio tarifų svarbą siekiant užtikrinti tinkamą sąnaudų paskirstymą investuojant į tarpvalstybinę ir vidaus perdavimo infrastruktūrą, kurios tarpvalstybinis poveikis reikšmingai prisideda prie ES politikos tikslų įgyvendinimo, teisingų kainų vartotojams ir didesnio konkurencingumo; ragina valstybes nares susilaikyti nuo pernelyg mažų reguliuojamų tarifų taikymo; palankiai įvertino Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (angl. REMIT);

| 115. | primena, kad trečiuoju paketu nustatomas įpareigojimas reguliuotojams nustatant tarifus investicijas vertinti ne tik remiantis jų teikiama nauda atitinkamai valstybei narei, bet ir vertinant visoje ES sukuriamą naudą; ragina Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą užtikrinti, kad jos nariai laikytųsi šio įpareigojimo; ragina Komisiją išsamiau įvertinti, ar griežtu skaidrumu pagrįstos kompensavimo priemonės, taikytinos tais atvejais, kai nustatant tarifus negalima teisingai paskirstyti sąnaudų ir gautos naudos, galėtų būti naudingos tvirtinant tarpvalstybinius projektus ar atitinkamus vidaus projektus, kurie yra svarbūs siekiant ES energetikos politikos tikslų; |
| --- | --- |

115.

primena, kad trečiuoju paketu nustatomas įpareigojimas reguliuotojams nustatant tarifus investicijas vertinti ne tik remiantis jų teikiama nauda atitinkamai valstybei narei, bet ir vertinant visoje ES sukuriamą naudą; ragina Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą užtikrinti, kad jos nariai laikytųsi šio įpareigojimo; ragina Komisiją išsamiau įvertinti, ar griežtu skaidrumu pagrįstos kompensavimo priemonės, taikytinos tais atvejais, kai nustatant tarifus negalima teisingai paskirstyti sąnaudų ir gautos naudos, galėtų būti naudingos tvirtinant tarpvalstybinius projektus ar atitinkamus vidaus projektus, kurie yra svarbūs siekiant ES energetikos politikos tikslų;

| 116. | pabrėžia, kad svarbu didinti energetikos tinklų tarpusavio sujungimo pajėgumus tarpvalstybiniu lygmeniu, ir atkreipia dėmesį, kad svarbu skirti finansavimą, būtiną siekiant užsibrėžtų tikslų, įskaitant teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, kad svarbu didinti energetikos tinklų tarpusavio sujungimo pajėgumus tarpvalstybiniu lygmeniu, ir atkreipia dėmesį, kad svarbu skirti finansavimą, būtiną siekiant užsibrėžtų tikslų, įskaitant teritorinę sanglaudą;

| 117. | ragina įdiegti geresnes ES finansines priemones, kuriomis būtų remiamos regionų ir vietos valdžios institucijų pastangos investuoti į tvarią energijos gamybą; |
| --- | --- |

117.

ragina įdiegti geresnes ES finansines priemones, kuriomis būtų remiamos regionų ir vietos valdžios institucijų pastangos investuoti į tvarią energijos gamybą;

| 118. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. pateikti pasiūlymą, skirtą sąnaudų technologiškai sudėtingiems ar tarpvalstybiniams projektams paskirstymo problemai spręsti, nes ši problema laikoma viena iš pagrindinių tarpvalstybinės infrastruktūros plėtros kliūčių, taip pat sukurti naują finansinę priemonę, skirtą prioritetiniams projektams remti 2014–2020 m.; |
| --- | --- |

118.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. pateikti pasiūlymą, skirtą sąnaudų technologiškai sudėtingiems ar tarpvalstybiniams projektams paskirstymo problemai spręsti, nes ši problema laikoma viena iš pagrindinių tarpvalstybinės infrastruktūros plėtros kliūčių, taip pat sukurti naują finansinę priemonę, skirtą prioritetiniams projektams remti 2014–2020 m.;

| 119. | mano, jog svarbu, kad ateityje daugiau dėmesio būtų skiriama finansinių investicijų garantijoms ir kad planuojant 2014–2020 m. biudžetinį laikotarpį būtų sukurta planuojama finansinė sistema; |
| --- | --- |

119.

mano, jog svarbu, kad ateityje daugiau dėmesio būtų skiriama finansinių investicijų garantijoms ir kad planuojant 2014–2020 m. biudžetinį laikotarpį būtų sukurta planuojama finansinė sistema;

Kiti su infrastruktūra susiję klausimai

| 120. | mano, kad visi išorės vamzdynai ir kiti energetikos tinklai, patenkantys į Europos Sąjungos teritoriją, turėtų būti reglamentuojami skaidriais tarpvyriausybiniais susitarimais ir jiems turėtų būti taikomos vidaus rinkos taisyklės, įskaitant taisykles dėl trečiosios šalies prieigos, paskirties išlygų, paskirstymo ir perkrovos valdymo priežiūros, sutarčių trukmės ir „imk arba mokėk“ išlygų; ragina Komisiją užtikrinti, kad esamuose ir būsimuose vamzdynuose bei komerciniuose susitarimuose būtų laikomasi Europos energetikos acquis ir, jei reikia, imtis veiksmų; |
| --- | --- |

120.

mano, kad visi išorės vamzdynai ir kiti energetikos tinklai, patenkantys į Europos Sąjungos teritoriją, turėtų būti reglamentuojami skaidriais tarpvyriausybiniais susitarimais ir jiems turėtų būti taikomos vidaus rinkos taisyklės, įskaitant taisykles dėl trečiosios šalies prieigos, paskirties išlygų, paskirstymo ir perkrovos valdymo priežiūros, sutarčių trukmės ir „imk arba mokėk“ išlygų; ragina Komisiją užtikrinti, kad esamuose ir būsimuose vamzdynuose bei komerciniuose susitarimuose būtų laikomasi Europos energetikos acquis ir, jei reikia, imtis veiksmų;

| 121. | ragina Komisiją dar labiau apriboti išimčių dėl trečiųjų šalių prieigos prie energetikos infrastruktūros teikimą, o suteiktas išimtis peržiūrėti ir nustatyti, ar jų vis dar reikia; pastebi, kad viešųjų finansų ar paramos projektams teikimas, naudojantis tokiomis priemonėmis kaip EIB garantuojamos projektų obligacijos ir pan., turėtų sumažinti arba pašalinti poreikį teikti išimtis dėl trečiųjų šalių prieigos apribojimų; |
| --- | --- |

121.

ragina Komisiją dar labiau apriboti išimčių dėl trečiųjų šalių prieigos prie energetikos infrastruktūros teikimą, o suteiktas išimtis peržiūrėti ir nustatyti, ar jų vis dar reikia; pastebi, kad viešųjų finansų ar paramos projektams teikimas, naudojantis tokiomis priemonėmis kaip EIB garantuojamos projektų obligacijos ir pan., turėtų sumažinti arba pašalinti poreikį teikti išimtis dėl trečiųjų šalių prieigos apribojimų;

*

* *

| 122. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms. |
| --- | --- |

122.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybėms narėms.

---

(1)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(2)  OL L 211, 2009 8 14.

(3)  OL L 295, 2010 11 12, p. 1.

(4)  OL L 262, 2006 9 22, p. 1.

(5)  OL L 200, 2009 7 31, p. 31.

(6)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 107.

(7)  OL L 211, 2009 8 14, p. 55.

(8)  OL L 211, 2009 8 14, p. 94.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0441.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0485.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0068.

(12)  Byla C-490/10 Parlamentas prieš Tarybą, dėl Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 617/2010 dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/65

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisVisuotinės svarbos socialinės paslaugos

P7_TA(2011)0319

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų ateities (2009/2222(INI))

2013/C 33 E/07

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 14, 106, 151 straipsnius, 153 straipsnio 1 dalies j ir k punktus, 159, 160, 161 ir 345 straipsnius, ir prie jos pridėtą Protokolą Nr. 26, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį, ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 9, 14, 106, 151 straipsnius, 153 straipsnio 1 dalies j ir k punktus, 159, 160, 161 ir 345 straipsnius, ir prie jos pridėtą Protokolą Nr. 26,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 36 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 36 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl žmonių su negalia teisių, kurią Europos bendrija pasirašė 2009 m. lapkričio 26 d. (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvenciją dėl žmonių su negalia teisių, kurią Europos bendrija pasirašė 2009 m. lapkričio 26 d. (1),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (3), ypač į jos 1 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (3), ypač į jos 1 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“ (COM(2006)0177) ir į lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (SEC(2006)0516), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“ (COM(2006)0177) ir į lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (SEC(2006)0516),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas“ (COM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrus interesus tenkinančios paslaugos, įskaitant bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas. Naujas Europos įsipareigojimas“ (COM(2007)0725),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus „Dažnai užduodami klausimai, susiję su 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimu dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, ir Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (SEC(2007)1516) ir „Dažnai užduodami klausimai, susiję su viešųjų pirkimų taisyklių taikymu perkant visuotinės svarbos socialines paslaugas“ (SEC(2007)1514), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus „Dažnai užduodami klausimai, susiję su 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimu dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, ir Bendrijos bendrųjų nuostatų dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma“ (SEC(2007)1516) ir „Dažnai užduodami klausimai, susiję su viešųjų pirkimų taisyklių taikymu perkant visuotinės svarbos socialines paslaugas“ (SEC(2007)1514),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gairės“ (SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Europinių valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos taisyklių taikymo visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms ir ypač visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms gairės“ (SEC(2010)1545),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją šio komunikato klausimu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020) ir į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliuciją šio komunikato klausimu (5),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmąją dvimetę ataskaitą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (SEC(2008)2179) ir antrąją dvimetę ataskaitą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (SEC(2010)1284) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmąją dvimetę ataskaitą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (SEC(2008)2179) ir antrąją dvimetę ataskaitą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (SEC(2010)1284) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus apmokestinimo (COM(2010)0549) ir į prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus apmokestinimo (COM(2010)0549) ir į prie jo pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2010)1166),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geriau veikiančios bendrosios paslaugų rinkos kūrimas remiantis Paslaugų direktyvos abipusio vertinimo proceso rezultatais“ (COM(2011)0020) ir lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)0102) dėl abipusio Paslaugų direktyvos vertinimo proceso, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Geriau veikiančios bendrosios paslaugų rinkos kūrimas remiantis Paslaugų direktyvos abipusio vertinimo proceso rezultatais“ (COM(2011)0020) ir lydimąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SEC(2011)0102) dėl abipusio Paslaugų direktyvos vertinimo proceso,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metinė augimo apžvalga. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas“ (COM(2011)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metinė augimo apžvalga. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas“ (COM(2011)0011),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nario L. Andoro pareiškimą dėl socialinių Lisabonos sutarties nuostatų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nario L. Andoro pareiškimą dėl socialinių Lisabonos sutarties nuostatų (8),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. M. Monti pranešimą „Nauja strategija bendrajai rinkai: tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 9 d. M. Monti pranešimą „Nauja strategija bendrajai rinkai: tarnaujant Europos ekonomikai ir visuomenei“ (9),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą Bendrijos taisyklių taikymo visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms ataskaitą (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą Bendrijos taisyklių taikymo visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms ataskaitą (10),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą ataskaitą „Neprivaloma Europos socialinių paslaugų programa“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą ataskaitą „Neprivaloma Europos socialinių paslaugų programa“ (11),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą Bendrą socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitą (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą Bendrą socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitą (12),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą ataskaitą „Strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto įvertinimas“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. Socialinės apsaugos komiteto parengtą ataskaitą „Strategijos „Europa 2020“ socialinio aspekto įvertinimas“ (13),

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo mėn. Lisabonoje, 2008 m. spalio mėn. Paryžiuje ir 2010 m. spalio mėn. Briuselyje vykusių forumų visuotinės svarbos socialinių paslaugų klausimais išvadas ir rekomendacijas“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo mėn. Lisabonoje, 2008 m. spalio mėn. Paryžiuje ir 2010 m. spalio mėn. Briuselyje vykusių forumų visuotinės svarbos socialinių paslaugų klausimais išvadas ir rekomendacijas“ (14),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16–17 d., 2009 m. birželio 8–9 d. ir 2010 m. gruodžio 6–7 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) susitikimų išvadas“ (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 16–17 d., 2009 m. birželio 8–9 d. ir 2010 m. gruodžio 6–7 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos (EPSCO) susitikimų išvadas“ (15),

| — | atsižvelgdamas į šiuos Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimus:






  — | 2007 m. balandžio 19 d. sprendimą byloje C-295/05 Tragsa, |
| --- | --- | --- |

—

atsižvelgdamas į šiuos Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimus:

—

2007 m. balandžio 19 d. sprendimą byloje C-295/05 Tragsa,

| — | 2007 m. gruodžio 18 d. sprendimą byloje C-532/03, Komisija prieš Airiją (Airijos skubaus vežimo greitosios pagalbos automobiliu paslaugos), |
| --- | --- |

—

2007 m. gruodžio 18 d. sprendimą byloje C-532/03, Komisija prieš Airiją (Airijos skubaus vežimo greitosios pagalbos automobiliu paslaugos),

| — | 2008 m. lapkričio 13 d. sprendimą byloje C-324/07 Coditel Brabant, |
| --- | --- |

—

2008 m. lapkričio 13 d. sprendimą byloje C-324/07 Coditel Brabant,

| — | 2009 m. birželio 9 d. sprendimą byloje C-480/06 Komisija prieš Vokietiją (Stadtwerke Hamburg), |
| --- | --- |

—

2009 m. birželio 9 d. sprendimą byloje C-480/06 Komisija prieš Vokietiją (Stadtwerke Hamburg),

| — | 2009 m. rugsėjo 10 d. sprendimą byloje C-206/08 Eurawasser, |
| --- | --- |

—

2009 m. rugsėjo 10 d. sprendimą byloje C-206/08 Eurawasser,

| — | 2009 m. spalio 9 d. sprendimą byloje C-573/07 Sea s.r.l., |
| --- | --- |

—

2009 m. spalio 9 d. sprendimą byloje C-573/07 Sea s.r.l.,

| — | 2009 m. spalio 15 d. sprendimą byloje C-196/08 Acoset, |
| --- | --- |

—

2009 m. spalio 15 d. sprendimą byloje C-196/08 Acoset,

| — | 2009 m. spalio 15 d. sprendimą byloje C-275/08 Komisija prieš Vokietiją (Datenzentrale Baden-Württemberg), |
| --- | --- |

—

2009 m. spalio 15 d. sprendimą byloje C-275/08 Komisija prieš Vokietiją (Datenzentrale Baden-Württemberg),

| — | 2010 m. kovo 25 d. sprendimą byloje C-451/08 Helmut Müller, |
| --- | --- |

—

2010 m. kovo 25 d. sprendimą byloje C-451/08 Helmut Müller,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 6 d. Regionų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“ (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl Europos ateities socialinio modelio (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl Europos ateities socialinio modelio (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų Europos Sąjungoje (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, ES skatinimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. spalio 9 d. rezoliuciją dėl socialinės įtraukties ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, ES skatinimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl naujovių viešųjų pirkimų sistemoje (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo (24),

| — | atsižvelgdamas į 2003 ir 2007 m. Eurofound gyvenimo kokybės tyrimus (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 ir 2007 m. Eurofound gyvenimo kokybės tyrimus (25),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0239/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0239/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje patvirtinami valstybių narių tikslai nuolat gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas ir ES tikslas – jos žmonių gerovė, kurių siekiama tvaria Europos plėtra, pagrįsta subalansuotu ekonomikos augimu, konkurencinga ir į mažųjų ir vidutinių įmonių rėmimą orientuota socialinės rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos būklės gerinimu, kova su socialine atskirtimi, diskriminacija ir nelygybe prieigos prie sveikatos priežiūros srityje, socialinio teisingumo ir apsaugos skatinimu, moterų ir vyrų lygybe, kartų solidarumu ir vaiko teisių apsauga, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje patvirtinami valstybių narių tikslai nuolat gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas ir ES tikslas – jos žmonių gerovė, kurių siekiama tvaria Europos plėtra, pagrįsta subalansuotu ekonomikos augimu, konkurencinga ir į mažųjų ir vidutinių įmonių rėmimą orientuota socialinės rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos būklės gerinimu, kova su socialine atskirtimi, diskriminacija ir nelygybe prieigos prie sveikatos priežiūros srityje, socialinio teisingumo ir apsaugos skatinimu, moterų ir vyrų lygybe, kartų solidarumu ir vaiko teisių apsauga,

| B. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, atsižvelgtų į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga, |
| --- | --- |

B.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 straipsnyje reikalaujama, kad Sąjunga, nustatydama ir įgyvendindama savo politikos kryptis ir veiksmus, atsižvelgtų į reikalavimus, susijusius su didelio užimtumo skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimu, kova su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimu, mokymu ir žmonių sveikatos apsauga,

| C. | kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnyje ir prie jos pridėtame Protokole Nr. 26 aiškiai kalbama apie visuotinės svarbos paslaugas (VSP), apimančias visuotinės svarbos socialines paslaugas (VSSP); ir kadangi patvirtinta, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį ir turi didelę veiksmų laisvę teikiant, užsakant ir organizuojant ekonomines visuotinės svarbos paslaugas (EVSP) ir kad Sutartys neturi įtakos valstybėms narėms teikiant, užsakant ir organizuojant neekonomines visuotinės svarbos paslaugas (NEVSP), |
| --- | --- |

C.

kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnyje ir prie jos pridėtame Protokole Nr. 26 aiškiai kalbama apie visuotinės svarbos paslaugas (VSP), apimančias visuotinės svarbos socialines paslaugas (VSSP); ir kadangi patvirtinta, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį ir turi didelę veiksmų laisvę teikiant, užsakant ir organizuojant ekonomines visuotinės svarbos paslaugas (EVSP) ir kad Sutartys neturi įtakos valstybėms narėms teikiant, užsakant ir organizuojant neekonomines visuotinės svarbos paslaugas (NEVSP),

| D. | kadangi galimybė naudotis visuotinės svarbos paslaugomis yra viena iš pagrindinių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių, pripažintų Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi galimybė naudotis visuotinės svarbos paslaugomis yra viena iš pagrindinių ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių, pripažintų Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje,

| E. | kadangi visuotinai prieinamų, aukštos kokybės, pasiekiamų ir įperkamų VSSP teikimas pagal 2007 m. Komisijos komunikatą dėl visuotinės svarbos paslaugų dėl to gali būti laikomas esminiu Europos socialinio modelio ramsčiu ir geros gyvenimo kokybės bei užimtumo, socialinių ir ekonominių ES tikslų siekimo pagrindu, |
| --- | --- |

E.

kadangi visuotinai prieinamų, aukštos kokybės, pasiekiamų ir įperkamų VSSP teikimas pagal 2007 m. Komisijos komunikatą dėl visuotinės svarbos paslaugų dėl to gali būti laikomas esminiu Europos socialinio modelio ramsčiu ir geros gyvenimo kokybės bei užimtumo, socialinių ir ekonominių ES tikslų siekimo pagrindu,

| F. | kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos, o ypač galimybė naudotis vaikų, vyresnių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, yra būtinos siekiant lygaus moterų ir vyrų dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymo srityse, |
| --- | --- |

F.

kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos, o ypač galimybė naudotis vaikų, vyresnių žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, yra būtinos siekiant lygaus moterų ir vyrų dalyvavimo darbo rinkoje, švietimo ir mokymo srityse,

| G. | kadangi ir sektorių, ir profesinis susiskaidymas pagal lytis teikiant socialines paslaugas daro neigiamą poveikį darbo sąlygoms ir darbo užmokesčio lygiui, o moterys daugiausia atlieka neapmokamus namų ruošos darbus ir neatlygintinai prižiūri vaikus bei pagyvenusius žmones, |
| --- | --- |

G.

kadangi ir sektorių, ir profesinis susiskaidymas pagal lytis teikiant socialines paslaugas daro neigiamą poveikį darbo sąlygoms ir darbo užmokesčio lygiui, o moterys daugiausia atlieka neapmokamus namų ruošos darbus ir neatlygintinai prižiūri vaikus bei pagyvenusius žmones,

| H. | kadangi visuotinės svarbos socialinių paslaugų plėtra buvo tarsi varomoji jėga, įtraukianti į darbo rinką daugiau moterų, |
| --- | --- |

H.

kadangi visuotinės svarbos socialinių paslaugų plėtra buvo tarsi varomoji jėga, įtraukianti į darbo rinką daugiau moterų,

| I. | kadangi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 2 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nustatomas vietos lygmens subsidiarumas, formaliai pripažįstama regioninė ir vietos savivalda ir kadangi prie SESV pridėto Protokolo Nr. 26 1 straipsnyje pripažįstamas esminis valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo bei didelė laisvė teikti, užsakyti ir organizuoti kuo geriau naudotojų poreikius atitinkančias visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 2 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nustatomas vietos lygmens subsidiarumas, formaliai pripažįstama regioninė ir vietos savivalda ir kadangi prie SESV pridėto Protokolo Nr. 26 1 straipsnyje pripažįstamas esminis valstybių, regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmuo bei didelė laisvė teikti, užsakyti ir organizuoti kuo geriau naudotojų poreikius atitinkančias visuotinės ekonominės svarbos paslaugas,

Pagrindinės teisės ir visuotinumas

| 1. | mano, kad VSSP, jų gavėjai ir jų teikėjai, be įprastų VSP ypatybių, turi daug specialių ypatybių; VSSP, kaip apibrėžė valstybės narės, apima įstatymų nustatytas ir papildomas socialinės apsaugos sistemas ir visuotinai prieinamas paslaugas, kurios teikiamos tiesiogiai asmeniui ir kuriomis siekiama gerinti visų gyvenimo kokybę; jos atlieka prevencinį bei socialinės sanglaudos ir įtraukties vaidmenį bei padeda įgyvendinti pagrindines teises, kaip paskelbta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje; |
| --- | --- |

1.

mano, kad VSSP, jų gavėjai ir jų teikėjai, be įprastų VSP ypatybių, turi daug specialių ypatybių; VSSP, kaip apibrėžė valstybės narės, apima įstatymų nustatytas ir papildomas socialinės apsaugos sistemas ir visuotinai prieinamas paslaugas, kurios teikiamos tiesiogiai asmeniui ir kuriomis siekiama gerinti visų gyvenimo kokybę; jos atlieka prevencinį bei socialinės sanglaudos ir įtraukties vaidmenį bei padeda įgyvendinti pagrindines teises, kaip paskelbta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje;

| 2. | pripažįsta, kad VSSP atveju reikia suderinti du prieštaringus veiksnius: iš vienos pusės – subsidiarumo principą, kuriuo nacionalinėms valdžios institucijoms suteikiama laisvė, jų nuomone, tinkamai apibrėžti, organizuoti ir finansuoti VSSP, kartu laikantis proporcingumo principo, o iš kitos pusės – Bendrijai ir valstybėms narėms pagal Sutartį tenkančią atsakomybę už atitinkamas kompetencijos sritis; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad VSSP atveju reikia suderinti du prieštaringus veiksnius: iš vienos pusės – subsidiarumo principą, kuriuo nacionalinėms valdžios institucijoms suteikiama laisvė, jų nuomone, tinkamai apibrėžti, organizuoti ir finansuoti VSSP, kartu laikantis proporcingumo principo, o iš kitos pusės – Bendrijai ir valstybėms narėms pagal Sutartį tenkančią atsakomybę už atitinkamas kompetencijos sritis;

| 3. | primygtinai ragina valstybes nares išsaugoti galimybes naudotis prieinamomis, įperkamomis ir aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis, kaip ir greito ekonomikos augimo laikotarpiu, ir užtikrinti galimybes visiems be diskriminacijos naudotis šiomis paslaugomis nepriklausomai nuo lyties, pajamų, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, neįgalumo, amžiaus, seksualinės orientacijos arba darbo sąlygų; mano, kad socialinių paslaugų teikimas yra esminė lyčių lygybės užtikrinimo sąlyga, nes socialinės paslaugos kartu su sveikatos priežiūros ir vaikų priežiūros paslaugomis yra vienas iš pagrindinių pastangų didinti moterų užimtumo lygį ir lygybę apskritai ramsčių; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina valstybes nares išsaugoti galimybes naudotis prieinamomis, įperkamomis ir aukštos kokybės socialinėmis paslaugomis, kaip ir greito ekonomikos augimo laikotarpiu, ir užtikrinti galimybes visiems be diskriminacijos naudotis šiomis paslaugomis nepriklausomai nuo lyties, pajamų, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, neįgalumo, amžiaus, seksualinės orientacijos arba darbo sąlygų; mano, kad socialinių paslaugų teikimas yra esminė lyčių lygybės užtikrinimo sąlyga, nes socialinės paslaugos kartu su sveikatos priežiūros ir vaikų priežiūros paslaugomis yra vienas iš pagrindinių pastangų didinti moterų užimtumo lygį ir lygybę apskritai ramsčių;

| 4. | primygtinai ragina išvengti grėsmės, kurią dabartinė finansų ir ekonomikos krizė bei ateities ekonominės perspektyvos gali sukelti visuotinės svarbos socialinių paslaugų plėtrai, nes tai ilgam pakenktų užimtumo lygio augimui, ES ekonomikos, biudžeto įmokų augimui bei moterų ir vyrų lygybės skatinimui; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina išvengti grėsmės, kurią dabartinė finansų ir ekonomikos krizė bei ateities ekonominės perspektyvos gali sukelti visuotinės svarbos socialinių paslaugų plėtrai, nes tai ilgam pakenktų užimtumo lygio augimui, ES ekonomikos, biudžeto įmokų augimui bei moterų ir vyrų lygybės skatinimui;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti įvairių visuotinės svarbos socialinių paslaugų poveikio lyčių lygybei vertinimą ir užtikrinti, kad siūlomų ES veiksmų vertinimas lyčių lygybės požiūriu taptų reguliariu ir skaidriu procesu, duodančiu apčiuopiamų rezultatų, ir kad į visų ES ir nacionalinių programų ir politikos sričių biudžetą būtų įtrauktas lyčių aspektas; taip pat ragina Komisiją į savo stebėsenos ataskaitas įtraukti klausimą dėl lyčių lygybės; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti įvairių visuotinės svarbos socialinių paslaugų poveikio lyčių lygybei vertinimą ir užtikrinti, kad siūlomų ES veiksmų vertinimas lyčių lygybės požiūriu taptų reguliariu ir skaidriu procesu, duodančiu apčiuopiamų rezultatų, ir kad į visų ES ir nacionalinių programų ir politikos sričių biudžetą būtų įtrauktas lyčių aspektas; taip pat ragina Komisiją į savo stebėsenos ataskaitas įtraukti klausimą dėl lyčių lygybės;

| 6. | ragina valstybes nares, kuriant šeimos ir profesinio gyvenimo derinimo politiką, užtikrinti galimybes naudotis prieinamomis, įperkamomis, aukštos kokybės ir įvairiomis vaiko priežiūros paslaugomis, kaip apibūdinta pagal Barselonos tikslus, ir tobulinti priežiūros paslaugų pagyvenusiems ir išlaikomiems asmenims teikimą, nes tai – pagrindinis žingsnis siekiant užtikrinti lygias vyrų ir moterų galimybes, kadangi vaikų priežiūros paslaugos ne tik palengvina moterų dalyvavimą darbo rinkoje, bet taip pat suteikia įsidarbinimo galimybių; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis veiksmų, kad būtų pripažinti neatlygintinai namų ruošos darbus atliekantys ir vaikus bei pagyvenusius žmones prižiūrintys asmenys, daugiausia moterys, kurių vaidmuo užtikrinant socialinių sistemų tvarumą labai svarbus; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares, kuriant šeimos ir profesinio gyvenimo derinimo politiką, užtikrinti galimybes naudotis prieinamomis, įperkamomis, aukštos kokybės ir įvairiomis vaiko priežiūros paslaugomis, kaip apibūdinta pagal Barselonos tikslus, ir tobulinti priežiūros paslaugų pagyvenusiems ir išlaikomiems asmenims teikimą, nes tai – pagrindinis žingsnis siekiant užtikrinti lygias vyrų ir moterų galimybes, kadangi vaikų priežiūros paslaugos ne tik palengvina moterų dalyvavimą darbo rinkoje, bet taip pat suteikia įsidarbinimo galimybių; prašo Komisijos ir valstybių narių imtis veiksmų, kad būtų pripažinti neatlygintinai namų ruošos darbus atliekantys ir vaikus bei pagyvenusius žmones prižiūrintys asmenys, daugiausia moterys, kurių vaidmuo užtikrinant socialinių sistemų tvarumą labai svarbus;

| 7. | pabrėžia, kad socialinių paslaugų visuotinės svarbos pobūdis priklauso ne nuo paslaugos srities, bet nuo jos teikimo būdo, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, ne pelno statusą ar naudos gavėjų nepasirinkimą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad socialinių paslaugų visuotinės svarbos pobūdis priklauso ne nuo paslaugos srities, bet nuo jos teikimo būdo, atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, ne pelno statusą ar naudos gavėjų nepasirinkimą;

| 8. | pabrėžia, kad kalbant apie VSSP pirmenybę reikia teikti subsidiarumo principui, o ne vidaus rinkos taisyklėms; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad kalbant apie VSSP pirmenybę reikia teikti subsidiarumo principui, o ne vidaus rinkos taisyklėms;

| 9. | pabrėžia, kad iš esmės kompetencija priimti sprendimus dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (VSSP) formavimo, finansavimo ir teikimo turi priklausyti valstybėms narėms ir vietos valdžios institucijoms; Europos Parlamentas gerbia ir remia šį principą bei ragina Europos institucijas pritarti šiam požiūriui; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad iš esmės kompetencija priimti sprendimus dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (VSSP) formavimo, finansavimo ir teikimo turi priklausyti valstybėms narėms ir vietos valdžios institucijoms; Europos Parlamentas gerbia ir remia šį principą bei ragina Europos institucijas pritarti šiam požiūriui;

| 10. | pabrėžia, kad siekiant, jog VSSP atliktų savo vaidmenį, galimybė jomis naudotis negali būti užtikrinama tik nepalankioje padėtyje esantiems ir pažeidžiamiems žmonėms, bet jos turi būti visuotinai prieinamos nepriklausomai nuo gerovės ar pajamų ir tuo pat metu turi būti užtikrinama galimybė jomis naudotis pažeidžiamiausiems žmonėms vadovaujantis valstybių narių įstatymais ir praktika; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant, jog VSSP atliktų savo vaidmenį, galimybė jomis naudotis negali būti užtikrinama tik nepalankioje padėtyje esantiems ir pažeidžiamiems žmonėms, bet jos turi būti visuotinai prieinamos nepriklausomai nuo gerovės ar pajamų ir tuo pat metu turi būti užtikrinama galimybė jomis naudotis pažeidžiamiausiems žmonėms vadovaujantis valstybių narių įstatymais ir praktika;

| 11. | pabrėžia, kad esminis struktūrinis ir visa apimantis bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų pobūdis tinkamai, naudingai ir veiksmingai prisideda prie visų regionų vystymosi, suteikiant valstybės ir vietos ar regiono valdžios institucijoms galimybę atlikti savo vaidmenį pasitelkiant viešąsias ir privačiąsias lėšas; mano, kad itin svarbu išsaugoti bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas kaimo ir pažeidžiamose teritorijose, taip pat pabrėžia svarbų bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų vaidmenį siekiant mažinti pažeidžiamų ir socialiai atskirtų bendruomenių atskyrimo pavojų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad esminis struktūrinis ir visa apimantis bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų pobūdis tinkamai, naudingai ir veiksmingai prisideda prie visų regionų vystymosi, suteikiant valstybės ir vietos ar regiono valdžios institucijoms galimybę atlikti savo vaidmenį pasitelkiant viešąsias ir privačiąsias lėšas; mano, kad itin svarbu išsaugoti bendrus interesus tenkinančias socialines paslaugas kaimo ir pažeidžiamose teritorijose, taip pat pabrėžia svarbų bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų vaidmenį siekiant mažinti pažeidžiamų ir socialiai atskirtų bendruomenių atskyrimo pavojų;

| 12. | pabrėžia, kad VSSP daugiausia finansuojamos valstybių narių ir tai yra jų veikimo sritis; taip pat mano, kad Europos Sąjunga gali atlikti svarbų vaidmenį ir prisidėti šias paslaugas modernizuojant ir pritaikant jas prie naujų sąlygų bei atsižvelgiant į gyventojų poreikius, susijusius su paslaugų kokybe ir apimtimi; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad VSSP daugiausia finansuojamos valstybių narių ir tai yra jų veikimo sritis; taip pat mano, kad Europos Sąjunga gali atlikti svarbų vaidmenį ir prisidėti šias paslaugas modernizuojant ir pritaikant jas prie naujų sąlygų bei atsižvelgiant į gyventojų poreikius, susijusius su paslaugų kokybe ir apimtimi;

| 13. | pabrėžia, kaip svarbu skubiai įvertinti socialinei pažangai gyvybiškai svarbių sektorių liberalizavimo socialinius ir gyventojams tiesioginę įtaką darančius padarinius; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kaip svarbu skubiai įvertinti socialinei pažangai gyvybiškai svarbių sektorių liberalizavimo socialinius ir gyventojams tiesioginę įtaką darančius padarinius;

| 14. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti bendrosios rinkos socialinį aspektą ir labiau atsižvelgti į VSSP specialų pobūdį, pabrėžiant pragmatinį požiūrį, kuriame didžiausias dėmesys skiriamas šių paslaugų prieinamumui, visuotinumui, teisingumui, kokybei ir veiksmingumui; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti bendrosios rinkos socialinį aspektą ir labiau atsižvelgti į VSSP specialų pobūdį, pabrėžiant pragmatinį požiūrį, kuriame didžiausias dėmesys skiriamas šių paslaugų prieinamumui, visuotinumui, teisingumui, kokybei ir veiksmingumui;

| 15. | palaiko M. Monti ataskaitoje pateikiamą rekomendaciją, kad plačiajuostis internetas ir bankininkystės paslaugos būtų pripažintos Europos teisėje kaip paslaugos, kurias gali užtikrinti valstybės narės, ir būtų visuotinai teikiamos ir prieinamos visiems; |
| --- | --- |

15.

palaiko M. Monti ataskaitoje pateikiamą rekomendaciją, kad plačiajuostis internetas ir bankininkystės paslaugos būtų pripažintos Europos teisėje kaip paslaugos, kurias gali užtikrinti valstybės narės, ir būtų visuotinai teikiamos ir prieinamos visiems;

Ekonominis indėlis

| 16. | pabrėždamas, kad VSSP neturi būti apibrėžiamos pagal savo ekonominį poveikį, atkreipia dėmesį į Komisijos antrąją dvimetę ataskaitą ir patvirtina, kad VSSP daug ekonomiškai prisideda prie darbo vietų kūrimo, ekonominės veiklos skatinimo ir perkamosios galios didinimo ir kad sveikatos ir socialinių paslaugų sektorius sudaro 5 proc. ekonominio pajėgumo ir jame dirba 21,4 mln. žmonių; pažymi, kad Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centras (CEEP) savo ataskaitoje „Viešųjų paslaugų analizė“ taip pat patvirtino, kad sveikatos priežiūros ir socialinei veiklai tenka 9,6 proc. darbo vietų ES ir 9,4 proc. BVP; pažymi, kad iš 2008 m. darbo jėgos tyrimo matyti, kad moterys sudaro 79 proc. darbo jėgos sveikatos priežiūros paslaugų sektoriuje, 81 proc. stacionarinės globos priežiūros paslaugų ir 83 proc. nestacionarinės socialinio darbo veiklos srityse; taip pat pažymi, kad MVĮ atstovaujanti organizacija Europos amatų, mažųjų ir vidutinių įmonių asociacija (UEAPME) mano, jog MVĮ, kad jos sėkmingai veiktų, reikia kokybiškų ir veiksmingų VSSP; ragina valstybes nares taip pat atsižvelgti į lyčių lygybės principus; pažymi, kad skatinant įtraukčiai palankias darbo rinkas, prevenciją ir ir atkūrimą ilgainiui bus sutaupyta lėšų ir pagerinta vykdymo kokybė; |
| --- | --- |

16.

pabrėždamas, kad VSSP neturi būti apibrėžiamos pagal savo ekonominį poveikį, atkreipia dėmesį į Komisijos antrąją dvimetę ataskaitą ir patvirtina, kad VSSP daug ekonomiškai prisideda prie darbo vietų kūrimo, ekonominės veiklos skatinimo ir perkamosios galios didinimo ir kad sveikatos ir socialinių paslaugų sektorius sudaro 5 proc. ekonominio pajėgumo ir jame dirba 21,4 mln. žmonių; pažymi, kad Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centras (CEEP) savo ataskaitoje „Viešųjų paslaugų analizė“ taip pat patvirtino, kad sveikatos priežiūros ir socialinei veiklai tenka 9,6 proc. darbo vietų ES ir 9,4 proc. BVP; pažymi, kad iš 2008 m. darbo jėgos tyrimo matyti, kad moterys sudaro 79 proc. darbo jėgos sveikatos priežiūros paslaugų sektoriuje, 81 proc. stacionarinės globos priežiūros paslaugų ir 83 proc. nestacionarinės socialinio darbo veiklos srityse; taip pat pažymi, kad MVĮ atstovaujanti organizacija Europos amatų, mažųjų ir vidutinių įmonių asociacija (UEAPME) mano, jog MVĮ, kad jos sėkmingai veiktų, reikia kokybiškų ir veiksmingų VSSP; ragina valstybes nares taip pat atsižvelgti į lyčių lygybės principus; pažymi, kad skatinant įtraukčiai palankias darbo rinkas, prevenciją ir ir atkūrimą ilgainiui bus sutaupyta lėšų ir pagerinta vykdymo kokybė;

| 17. | pabrėžia, kad VSSP padeda iš tiesų pasinaudoti pilietybe ir jomis siekiama, įgyvendinant socialinį solidarumą, kurti socialinę, teritorinę ir ekonominę sanglaudą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad VSSP padeda iš tiesų pasinaudoti pilietybe ir jomis siekiama, įgyvendinant socialinį solidarumą, kurti socialinę, teritorinę ir ekonominę sanglaudą;

| 18. | pabrėžia, kad regioninės ir vietos valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį valstybių narių socialinių paslaugų ir socialinės apsaugos sistemose apibrėžiant, finansuojant, teikiant ir priskiriant VSSP – nustatyta, kad vietos ir regioninės valdžios sektorius vertas 15,9 proc. 27 ES valstybių narių BVP, kur vien vietos valdžia sudaro 12,9 proc., o jos socialinės apsaugos išlaidos – 3 proc. (378,1 mlrd. EUR) (26); |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad regioninės ir vietos valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį valstybių narių socialinių paslaugų ir socialinės apsaugos sistemose apibrėžiant, finansuojant, teikiant ir priskiriant VSSP – nustatyta, kad vietos ir regioninės valdžios sektorius vertas 15,9 proc. 27 ES valstybių narių BVP, kur vien vietos valdžia sudaro 12,9 proc., o jos socialinės apsaugos išlaidos – 3 proc. (378,1 mlrd. EUR) (26);

| 19. | mano, kad, siekiant padidinti bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų veiksmingumą ir pagerinti galimybę jomis naudotis, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų plačiau taikyti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimą bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų srityje; |
| --- | --- |

19.

mano, kad, siekiant padidinti bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų veiksmingumą ir pagerinti galimybę jomis naudotis, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų plačiau taikyti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimą bendrus interesus tenkinančių socialinių paslaugų srityje;

Socialinis indėlis

| 20. | pažymi, kad Eurofound gyvenimo kokybės tyrimai (27) patvirtino, jog vienas svarbiausių būdų gerinti piliečių gyvenimo kokybę, užtikrinti visišką įtrauktį į visuomenę ir socialinę bei teritorinę sanglaudą yra VSP, įskaitant VSSP, teikimas ir plėtra; pabrėžia, kad VSSP yra pagrindinis Europos socialinio modelio ramstis ir Europos visuomenių organizavimo dalis ir jų tikslas – siekti socialinės politikos tikslų ir įgyvendinti socialines asmenų ir grupių teises dažniausiai neatsiejamai nuo valstybių narių socialinės apsaugos sistemų; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad Eurofound gyvenimo kokybės tyrimai (27) patvirtino, jog vienas svarbiausių būdų gerinti piliečių gyvenimo kokybę, užtikrinti visišką įtrauktį į visuomenę ir socialinę bei teritorinę sanglaudą yra VSP, įskaitant VSSP, teikimas ir plėtra; pabrėžia, kad VSSP yra pagrindinis Europos socialinio modelio ramstis ir Europos visuomenių organizavimo dalis ir jų tikslas – siekti socialinės politikos tikslų ir įgyvendinti socialines asmenų ir grupių teises dažniausiai neatsiejamai nuo valstybių narių socialinės apsaugos sistemų;

| 21. | pabrėžia, kad būtina skatinti socialinės pažangos politiką, kuria užtikrinama visuotinė galimybė gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, skiriant ypatingą dėmesį remtinų asmenų grupėms, kaip antai vienišos motinos, moterys, senyvi žmonės, vaikai, emigrantai ir bet kokią negalią turintys asmenys; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad būtina skatinti socialinės pažangos politiką, kuria užtikrinama visuotinė galimybė gauti kokybiškų viešųjų paslaugų, skiriant ypatingą dėmesį remtinų asmenų grupėms, kaip antai vienišos motinos, moterys, senyvi žmonės, vaikai, emigrantai ir bet kokią negalią turintys asmenys;

| 22. | pabrėžia, kad VSSP skirtų viešųjų lėšų nedera naudoti kitiems nei paslaugų teikimo tikslams, ir jokia šių lėšų dalis, išskyrus teikiant paslaugą susidariusias pagrįstas darbuotojų ir pridėtines išlaidas, neturėtų būti skiriama kitiems tikslams; mano, kad teisėtas kuo didesnio pelno gavimo tikslas nepriimtinai prieštarauja VSSP principams ir tikslams; mano, jog, jei valstybių narių valdžios institucijos nusprendžia netiesiogiai teikti VSSP, turi būti apsaugotas bendras interesas ir kad jos turėtų, užtikrindamos kokybę, naujoves, veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą, remti socialinės ekonomikos įmones, kuriose bet kokios perteklinės pajamos būtų iš naujo investuojamos į paslaugas ir naujovių kūrimą, ir skatinti šias įmones vykdyti paslaugų teikėjų funkcijas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad VSSP skirtų viešųjų lėšų nedera naudoti kitiems nei paslaugų teikimo tikslams, ir jokia šių lėšų dalis, išskyrus teikiant paslaugą susidariusias pagrįstas darbuotojų ir pridėtines išlaidas, neturėtų būti skiriama kitiems tikslams; mano, kad teisėtas kuo didesnio pelno gavimo tikslas nepriimtinai prieštarauja VSSP principams ir tikslams; mano, jog, jei valstybių narių valdžios institucijos nusprendžia netiesiogiai teikti VSSP, turi būti apsaugotas bendras interesas ir kad jos turėtų, užtikrindamos kokybę, naujoves, veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą, remti socialinės ekonomikos įmones, kuriose bet kokios perteklinės pajamos būtų iš naujo investuojamos į paslaugas ir naujovių kūrimą, ir skatinti šias įmones vykdyti paslaugų teikėjų funkcijas;

| 23. | pabrėžia valstybės, kaip VSSP teikėjos, tradicinį vaidmenį, taip pat mano, kad privatūs teikėjai padidintų paslaugų prieinamumą ir kokybę bei užtikrintų vartotojui didesnį pasirinkimą; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia valstybės, kaip VSSP teikėjos, tradicinį vaidmenį, taip pat mano, kad privatūs teikėjai padidintų paslaugų prieinamumą ir kokybę bei užtikrintų vartotojui didesnį pasirinkimą;

| 24. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą siekti šiuolaikinių ir kokybiškų VSSP, kurios yra daugelio Europos projekto vertybių, pavyzdžiui, lygybės, solidarumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogiškam orumui, taip pat prieinamumo, paslaugų visuotinumo, veiksmingumo, ekonomiško išteklių valdymo, tęstinumo, nedidelio nuotolio iki paslaugų gavėjų ir skaidrumo principų, įgyvendinimo priemonė; |
| --- | --- |

24.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą siekti šiuolaikinių ir kokybiškų VSSP, kurios yra daugelio Europos projekto vertybių, pavyzdžiui, lygybės, solidarumo, teisinės valstybės, pagarbos žmogiškam orumui, taip pat prieinamumo, paslaugų visuotinumo, veiksmingumo, ekonomiško išteklių valdymo, tęstinumo, nedidelio nuotolio iki paslaugų gavėjų ir skaidrumo principų, įgyvendinimo priemonė;

Reglamentavimo kliūtys teikti VSSP

| 25. | pabrėžia, kad nacionalinėms ir vietos valdžios institucijoms, teikiančioms VSSP ar įpareigojančioms jas teikti, reikia jų paslaugų ir išlaidų teisinio aiškumo ir kad, nors informacijos ir aiškinimo tarnyba ir neseniai Komisijos paskelbtas vadovas ir yra labai sveikintini, jie neužtikrina būtino teisinio aiškumo, o tai kliudo VSSP teikėjams vykdyti savo misiją; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad nacionalinėms ir vietos valdžios institucijoms, teikiančioms VSSP ar įpareigojančioms jas teikti, reikia jų paslaugų ir išlaidų teisinio aiškumo ir kad, nors informacijos ir aiškinimo tarnyba ir neseniai Komisijos paskelbtas vadovas ir yra labai sveikintini, jie neužtikrina būtino teisinio aiškumo, o tai kliudo VSSP teikėjams vykdyti savo misiją;

| 26. | pabrėžia, kad nacionalinės ir vietos valdžios institucijos privalo užtikrinti tinkamą VSSP teikimą ir aukštą kokybę; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad nacionalinės ir vietos valdžios institucijos privalo užtikrinti tinkamą VSSP teikimą ir aukštą kokybę;

| 27. | mano, jog nėra veiksminga ar demokratijos požiūriu priimtina, kad dėl dabartinio teisės aktų aiškinimo kreipiamasi į Teisingumo Teismą, kad šis priimtų sprendimą dėl bendros rinkos taisyklių, susijusių su VSP, įskaitant VSSP, ribų, ir tai yra aiškus įrodymas, jog trūksta teisinio aiškumo; atkreipia dėmesį į ilgai trunkantį suinteresuotųjų šalių dialogą šiuo klausimu ir ragina Komisiją galų gale imtis veiksmų; |
| --- | --- |

27.

mano, jog nėra veiksminga ar demokratijos požiūriu priimtina, kad dėl dabartinio teisės aktų aiškinimo kreipiamasi į Teisingumo Teismą, kad šis priimtų sprendimą dėl bendros rinkos taisyklių, susijusių su VSP, įskaitant VSSP, ribų, ir tai yra aiškus įrodymas, jog trūksta teisinio aiškumo; atkreipia dėmesį į ilgai trunkantį suinteresuotųjų šalių dialogą šiuo klausimu ir ragina Komisiją galų gale imtis veiksmų;

Ekonominė ir biudžeto politika

| 28. | pabrėžia, kad VSSP yra Europos ekonomikos ateičiai būtina investicija ir kad jos kai kuriose valstybėse narėse patiria didžiulį spaudimą dėl ekonomikos ir bankų krizių bei griežtų vyriausybių taupymo programų, dėl kurių šių paslaugų poreikis dar labiau išauga; VSSP buvo nepakeičiamos kaip socialinis ir ekonominis veiksnys, užtikrinantis stabilumą šių krizių metu, ypač naudojantis socialinės apsaugos sistemomis; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad VSSP yra Europos ekonomikos ateičiai būtina investicija ir kad jos kai kuriose valstybėse narėse patiria didžiulį spaudimą dėl ekonomikos ir bankų krizių bei griežtų vyriausybių taupymo programų, dėl kurių šių paslaugų poreikis dar labiau išauga; VSSP buvo nepakeičiamos kaip socialinis ir ekonominis veiksnys, užtikrinantis stabilumą šių krizių metu, ypač naudojantis socialinės apsaugos sistemomis;

| 29. | pabrėžia, kad dabartinėmis augimo ir užimtumo neapibrėžtumo sąlygomis VSSP paklausa nuolat auga, o tuo tarpu dėl demografinės raidos atsiranda naujų poreikių; pabrėžia, kad pagrindinis šiandienos uždavinys, susijęs su VSSP teikimu, yra išlaikyti jų kokybę ir apimtis ir kad dėl jų svarbos ir būtinumo šios paslaugos turi būti dar labiau stiprinamos, siekiant užtikrinti, kad jos atliktų savo svarbų vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ socialinių ir ekonominių tikslų kurti darbo vietas ir mažinti skurdą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad dabartinėmis augimo ir užimtumo neapibrėžtumo sąlygomis VSSP paklausa nuolat auga, o tuo tarpu dėl demografinės raidos atsiranda naujų poreikių; pabrėžia, kad pagrindinis šiandienos uždavinys, susijęs su VSSP teikimu, yra išlaikyti jų kokybę ir apimtis ir kad dėl jų svarbos ir būtinumo šios paslaugos turi būti dar labiau stiprinamos, siekiant užtikrinti, kad jos atliktų savo svarbų vaidmenį siekiant strategijos „Europa 2020“ socialinių ir ekonominių tikslų kurti darbo vietas ir mažinti skurdą;

| 30. | pabrėžia, kad nei dėl ekonominės ir finansinės krizės, nei dėl valstybėms narėms nustatytų griežtų taupymo priemonių neturi būti mažinamos investicijos į VSSP, o atvirkščiai, dėl jų svarbos ir būtinumo šios paslaugos turi būti dar labiau stiprinamos, siekiant patenkinti gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad nei dėl ekonominės ir finansinės krizės, nei dėl valstybėms narėms nustatytų griežtų taupymo priemonių neturi būti mažinamos investicijos į VSSP, o atvirkščiai, dėl jų svarbos ir būtinumo šios paslaugos turi būti dar labiau stiprinamos, siekiant patenkinti gyventojų poreikius;

| 31. | pabrėžia, kaip svarbu, kad nacionalinės, regiono ir vietos valdžios institucijos suteiktų galimybę naudotis socialiniu būstu moterims, kurioms jo reikia, arba kurioms gresia atskirtis, ir toms, kurios buvo smurto dėl lyties aukos, ypač, abiem atvejais, kai jos išlaiko mažamečius vaikus; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kaip svarbu, kad nacionalinės, regiono ir vietos valdžios institucijos suteiktų galimybę naudotis socialiniu būstu moterims, kurioms jo reikia, arba kurioms gresia atskirtis, ir toms, kurios buvo smurto dėl lyties aukos, ypač, abiem atvejais, kai jos išlaiko mažamečius vaikus;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti labiau vertinamas asmenų, dirbančių socialinių paslaugų srityje, daugiausia – moterų, darbas, nes šis darbas yra sunkus, reikalaujantis jautrumo ir ypatingo asmeninio įsitraukimo, tačiau visuomenėje jis nėra itin gerbiamas; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti labiau vertinamas asmenų, dirbančių socialinių paslaugų srityje, daugiausia – moterų, darbas, nes šis darbas yra sunkus, reikalaujantis jautrumo ir ypatingo asmeninio įsitraukimo, tačiau visuomenėje jis nėra itin gerbiamas;

| 33. | mano, kad laikantis solidarumo principo ir siekiant stiprinti Europos Sąjungą reikia, kad krizė ir jos metu didėjančio nedarbo bei skurdo problemos būtų sprendžiamos efektyviau ir veiksmingiau naudojant ES ir valstybių narių lėšas, stiprinant struktūrinius fondus, ypač Europos socialinį fondą, ir naudojant naujus išteklius, pvz., projektų obligacijas; |
| --- | --- |

33.

mano, kad laikantis solidarumo principo ir siekiant stiprinti Europos Sąjungą reikia, kad krizė ir jos metu didėjančio nedarbo bei skurdo problemos būtų sprendžiamos efektyviau ir veiksmingiau naudojant ES ir valstybių narių lėšas, stiprinant struktūrinius fondus, ypač Europos socialinį fondą, ir naudojant naujus išteklius, pvz., projektų obligacijas;

| 34. | mano, kad norint teikti kokybiškas VSSP valstybių narių vyriausybės turi užtikrinti tinkamas finansines VSSP programas, kuriomis būtų garantuotas paslaugų teikimo tęstinumas, taip pat tinkamos šias paslaugas teikiančių ar padedančių jas teikti dirbančiųjų darbo sąlygos bei mokymas; |
| --- | --- |

34.

mano, kad norint teikti kokybiškas VSSP valstybių narių vyriausybės turi užtikrinti tinkamas finansines VSSP programas, kuriomis būtų garantuotas paslaugų teikimo tęstinumas, taip pat tinkamos šias paslaugas teikiančių ar padedančių jas teikti dirbančiųjų darbo sąlygos bei mokymas;

| 35. | be to, pabrėžia, kad kokiu nors būdu perduodant su VSSP susijusią valstybių narių kompetenciją regionų ir vietos valdžios institucijoms, turi būti numatytas koordinavimo mechanizmas, kuris padėtų išvengti nevienodos įvairiose srityse teikiamų paslaugų kokybės ir kurį taikant būtų perkeliami ištekliai, reikalingi tolesniam aukštos kokybės, visuotinai prieinamų, vartotojų teises ir poreikius atitinkančių paslaugų teikimui; |
| --- | --- |

35.

be to, pabrėžia, kad kokiu nors būdu perduodant su VSSP susijusią valstybių narių kompetenciją regionų ir vietos valdžios institucijoms, turi būti numatytas koordinavimo mechanizmas, kuris padėtų išvengti nevienodos įvairiose srityse teikiamų paslaugų kokybės ir kurį taikant būtų perkeliami ištekliai, reikalingi tolesniam aukštos kokybės, visuotinai prieinamų, vartotojų teises ir poreikius atitinkančių paslaugų teikimui;

| 36. | mano, kad, ypač siekiant užtikrinti nuolatinį kokybiškų VSSP teikimą, valstybėms narėms reikia naujų pajamų, ir ragina Komisiją skubiai atlikti galimybių studiją remiantis 2011 m. kovo 11 d. Europos valstybių vadovų sprendimu (28); |
| --- | --- |

36.

mano, kad, ypač siekiant užtikrinti nuolatinį kokybiškų VSSP teikimą, valstybėms narėms reikia naujų pajamų, ir ragina Komisiją skubiai atlikti galimybių studiją remiantis 2011 m. kovo 11 d. Europos valstybių vadovų sprendimu (28);

VSSP reglamentavimo sistemos trūkumai

Bendra padėtis

| 37. | mano, kad Europoje bendrai sutariama, jog VSSP būtinos mūsų žmonių gerovei ir veiksmingai ekonomikai, ir kad, nors buvo padaryta tam tikra pažanga sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria teikėjai teikdami ir kurdami VSSP ir kurios atsiranda ES taisykles taikant tokioms paslaugoms, nėra sutarimo Komisijoje ir Taryboje ar tarp šių institucijų dėl tolesnių praktinių priemonių suinteresuotųjų šalių nurodytoms kliūtims įveikti įgyvendinimo; |
| --- | --- |

37.

mano, kad Europoje bendrai sutariama, jog VSSP būtinos mūsų žmonių gerovei ir veiksmingai ekonomikai, ir kad, nors buvo padaryta tam tikra pažanga sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria teikėjai teikdami ir kurdami VSSP ir kurios atsiranda ES taisykles taikant tokioms paslaugoms, nėra sutarimo Komisijoje ir Taryboje ar tarp šių institucijų dėl tolesnių praktinių priemonių suinteresuotųjų šalių nurodytoms kliūtims įveikti įgyvendinimo;

| 38. | pabrėžia, kad Sutartyse ES ir valstybės narės įpareigojamos plėtoti socialinės rinkos ekonomiką ir puoselėti Europos socialinį modelį; pabrėžia, kad pačios valstybės narės ir vietos valdžios institucijos laisvai sprendžia, kaip, tiesiogiai ar kitaip, turi būti finansuojamos ir teikiamos VSSP naudojant visas turimas galimybes, įskaitant konkursų alternatyvas, siekiant užtikrinti, kad socialiniai tikslai būtų pasiekti ir kad tam nebūtų trukdoma rinkos taisykles taikant ne rinkos paslaugoms; pabrėžia, kad reikia sukurti palankią aplinką, kuri skatintų paslaugų kokybę, prieinamumą, įperkamumą ir veiksmingumą ir tuo pat metu sudarytų sąlygas teikėjams ugdyti savo pajėgumus imtis iniciatyvos ir tokiu būdu sugebėti patenkinti visuomenės poreikius; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad Sutartyse ES ir valstybės narės įpareigojamos plėtoti socialinės rinkos ekonomiką ir puoselėti Europos socialinį modelį; pabrėžia, kad pačios valstybės narės ir vietos valdžios institucijos laisvai sprendžia, kaip, tiesiogiai ar kitaip, turi būti finansuojamos ir teikiamos VSSP naudojant visas turimas galimybes, įskaitant konkursų alternatyvas, siekiant užtikrinti, kad socialiniai tikslai būtų pasiekti ir kad tam nebūtų trukdoma rinkos taisykles taikant ne rinkos paslaugoms; pabrėžia, kad reikia sukurti palankią aplinką, kuri skatintų paslaugų kokybę, prieinamumą, įperkamumą ir veiksmingumą ir tuo pat metu sudarytų sąlygas teikėjams ugdyti savo pajėgumus imtis iniciatyvos ir tokiu būdu sugebėti patenkinti visuomenės poreikius;

| 39. | pabrėžia, kad paslaugų kokybė turi būti grindžiama nuolatinėmis ir integruotomis konsultacijomis su paslaugų gavėjais, nes paslaugomis visų pirma turi būti tenkinami paslaugų gavėjų poreikiai; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad paslaugų kokybė turi būti grindžiama nuolatinėmis ir integruotomis konsultacijomis su paslaugų gavėjais, nes paslaugomis visų pirma turi būti tenkinami paslaugų gavėjų poreikiai;

| 40. | atkreipia dėmesį į savo minėtąjį 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo ir į būtinybę plačiau pripažinti socialinės ekonomikos veikėjus, įskaitant tokius pavyzdžius, kaip kooperatyvai, kurie aktyviai teikia VSSP ir dalyvauja organizuojant socialinę ekonomiką ir užtikrinant jos veikimą; ragina Komisiją, remiantis nacionalinio ir ES lygmens poveikio įvertinimais, imtis reikiamų žingsnių, kad būtų pateikti pasiūlymai dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų, kurie sudarytų sąlygas jiems veikti tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į savo minėtąjį 2011 m. kovo 10 d. pareiškimą dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų parengimo ir į būtinybę plačiau pripažinti socialinės ekonomikos veikėjus, įskaitant tokius pavyzdžius, kaip kooperatyvai, kurie aktyviai teikia VSSP ir dalyvauja organizuojant socialinę ekonomiką ir užtikrinant jos veikimą; ragina Komisiją, remiantis nacionalinio ir ES lygmens poveikio įvertinimais, imtis reikiamų žingsnių, kad būtų pateikti pasiūlymai dėl Europos savidraudos draugijų, asociacijų ir fondų įstatų, kurie sudarytų sąlygas jiems veikti tarptautiniu mastu;

Valstybės pagalba

| 41. | teigiamai vertina valstybės pagalbos peržiūrą, kurios ėmėsi Komisijos narys J. Almunia, ir ragina paaiškinti pagrindinius valstybės pagalbos kontrolės principus, kad būtų užtikrintas didesnis sąvokų, pvz., „užduoties paskyrimo aktas“ arba „valdžios institucijos“, taisyklių diferencijavimo taikymo, kompensacijos už viešųjų paslaugų įsipareigojimus apskaičiavimo, kurį atliekant reikėtų atsižvelgti, be kita ko, į socialinius kriterijus, konkrečias paslaugų teikėjo ypatybes ir kai kurias išorines su paslaugų teikimu susijusias aplinkybes, teisinis aiškumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

41.

teigiamai vertina valstybės pagalbos peržiūrą, kurios ėmėsi Komisijos narys J. Almunia, ir ragina paaiškinti pagrindinius valstybės pagalbos kontrolės principus, kad būtų užtikrintas didesnis sąvokų, pvz., „užduoties paskyrimo aktas“ arba „valdžios institucijos“, taisyklių diferencijavimo taikymo, kompensacijos už viešųjų paslaugų įsipareigojimus apskaičiavimo, kurį atliekant reikėtų atsižvelgti, be kita ko, į socialinius kriterijus, konkrečias paslaugų teikėjo ypatybes ir kai kurias išorines su paslaugų teikimu susijusias aplinkybes, teisinis aiškumas ir skaidrumas;

| 42. | teigiamai vertina Komisijos atliktą 2005 m. M. Monti ir N. Kroes paketo poveikio įvertinimą; ragina persvarstyti šį paketą siekiant sustiprinti teisinį saugumą, supaprastinti taisykles, pvz., kompensacijos vietos lygmens VSSP teikėjams permokų kontrolės taisykles, ir užtikrinti lankstesnį jų taikymą, taip pat ragina apsvarstyti galimybę išplėsti išimčių nuo reikalavimo informuoti sąrašą atsižvelgiant į ligoninių ir socialinio būsto pavyzdžius; ragina Komisiją ir naujo įvertinti tinkamą VSSP taikomą de minimis ribą ir pasiūlyti sistemą, pagal kurią, apskaičiuojant de minimis ribą, būtų atsižvelgiama į valstybės narės BVP – taip kiekvienai valstybei narei būtų galima apskaičiuoti konkrečią de minimis ribą ir būtų išvengiama konkurencijos iškraipymų, kurie atsiranda dėl visoje Europoje taikomos vienodos ribos; ragina užtikrinti, kad kompensacijos permokų kontrolė būtų taikoma tik nustačius rimto konkurencijos pažeidimo pavojų; |
| --- | --- |

42.

teigiamai vertina Komisijos atliktą 2005 m. M. Monti ir N. Kroes paketo poveikio įvertinimą; ragina persvarstyti šį paketą siekiant sustiprinti teisinį saugumą, supaprastinti taisykles, pvz., kompensacijos vietos lygmens VSSP teikėjams permokų kontrolės taisykles, ir užtikrinti lankstesnį jų taikymą, taip pat ragina apsvarstyti galimybę išplėsti išimčių nuo reikalavimo informuoti sąrašą atsižvelgiant į ligoninių ir socialinio būsto pavyzdžius; ragina Komisiją ir naujo įvertinti tinkamą VSSP taikomą de minimis ribą ir pasiūlyti sistemą, pagal kurią, apskaičiuojant de minimis ribą, būtų atsižvelgiama į valstybės narės BVP – taip kiekvienai valstybei narei būtų galima apskaičiuoti konkrečią de minimis ribą ir būtų išvengiama konkurencijos iškraipymų, kurie atsiranda dėl visoje Europoje taikomos vienodos ribos; ragina užtikrinti, kad kompensacijos permokų kontrolė būtų taikoma tik nustačius rimto konkurencijos pažeidimo pavojų;

| 43. | pažymi, kad tai, ar subjekto veikla laikoma ekonomine, ar neekonomine, lemia ne paslaugų sektorius, paslaugas teikiančio subjekto statusas ar subjekto finansavimo būdas, bet pačios subjekto veiklos pobūdis ir jos prevencinis poveikis; |
| --- | --- |

43.

pažymi, kad tai, ar subjekto veikla laikoma ekonomine, ar neekonomine, lemia ne paslaugų sektorius, paslaugas teikiančio subjekto statusas ar subjekto finansavimo būdas, bet pačios subjekto veiklos pobūdis ir jos prevencinis poveikis;

| 44. | primena, kad svarbiausia - ne atskirti ekonomines VSP ir VSSP nuo neekonominių, bet aiškiai nustatyti valdžios institucijų atsakomybę perkant paslaugas užtikrinti, kad konkrečios visuotinės svarbos užduotys, paskirtos tokias paslaugas teikiančioms įmonėms, būtų atliktos; |
| --- | --- |

44.

primena, kad svarbiausia - ne atskirti ekonomines VSP ir VSSP nuo neekonominių, bet aiškiai nustatyti valdžios institucijų atsakomybę perkant paslaugas užtikrinti, kad konkrečios visuotinės svarbos užduotys, paskirtos tokias paslaugas teikiančioms įmonėms, būtų atliktos;

| 45. | ragina, remiantis dabartiniais ES teisės aktais, paaiškinti sąvokas ir klasifikacijos kriterijus, naudojamus atskiriant ekonomines ir neekonomines VSSP, taip pat ragina užtikrinti vienodą VSP supratimą, kad būtų užtikrinta, jog jų numatyti tikslai būtų pasiekti; |
| --- | --- |

45.

ragina, remiantis dabartiniais ES teisės aktais, paaiškinti sąvokas ir klasifikacijos kriterijus, naudojamus atskiriant ekonomines ir neekonomines VSSP, taip pat ragina užtikrinti vienodą VSP supratimą, kad būtų užtikrinta, jog jų numatyti tikslai būtų pasiekti;

Iniciatyva pradėti pertvarką

| 46. | pripažįsta didelę tarpusavio mokymosi ir keitimosi geriausia patirtimi vertę įkvepiant ir skatinant tolesnį VSSP modernizavimą skirtingose valstybėse narėse ir ragina Komisiją ir toliau aktyviai inicijuoti bei remti tokią veiklą, įskaitant regioninės ir vietos valdžios institucijų mokymą taikyti ES taisykles VSSP; pabrėžia, kad reikia nedelsiant, remiantis pragmatiniu požiūriu, spręsti VSSP teikėjų ir gavėjų nurodytas problemas; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta didelę tarpusavio mokymosi ir keitimosi geriausia patirtimi vertę įkvepiant ir skatinant tolesnį VSSP modernizavimą skirtingose valstybėse narėse ir ragina Komisiją ir toliau aktyviai inicijuoti bei remti tokią veiklą, įskaitant regioninės ir vietos valdžios institucijų mokymą taikyti ES taisykles VSSP; pabrėžia, kad reikia nedelsiant, remiantis pragmatiniu požiūriu, spręsti VSSP teikėjų ir gavėjų nurodytas problemas;

| 47. | ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2007 m. komunikatą dėl VSP ir dabar atliekamą viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą, vykdyti pertvarkos, pritaikymo ir išaiškinimo programą siekiant paremti ir pripažinti VSSP kaip nerinkos sektoriaus ypatybes, kad būtų užtikrintas visiškas atitikimas ne tik bendros rinkos nuostatoms, bet ir socialiniams Sutarčių įsipareigojimams; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją, atsižvelgiant į 2007 m. komunikatą dėl VSP ir dabar atliekamą viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos taisyklių peržiūrą, vykdyti pertvarkos, pritaikymo ir išaiškinimo programą siekiant paremti ir pripažinti VSSP kaip nerinkos sektoriaus ypatybes, kad būtų užtikrintas visiškas atitikimas ne tik bendros rinkos nuostatoms, bet ir socialiniams Sutarčių įsipareigojimams;

| 48. | mano, kad ES pagrindų reglamentas dėl VSSP, leistinas pagal SESV 14 straipsnį, šiuo metu nėra pats svarbiausias klausimas; |
| --- | --- |

48.

mano, kad ES pagrindų reglamentas dėl VSSP, leistinas pagal SESV 14 straipsnį, šiuo metu nėra pats svarbiausias klausimas;

| 49. | mano, kad Socialinės apsaugos komitetas svariai prisidėjo ir toliau prisidės prie bendro VSSP suvokimo ir vaidmens; vis dėlto pažymi, kad pagal Sutartį jam skirtas įgaliojimas (SESV 160 straipsnis) suteikia tik patariamąjį statusą ir neleidžia plėsti narystės, kad į jį būdų įtraukti pilietinės visuomenės atstovai, Europos parlamentas, socialiniai partneriai ir kiti; |
| --- | --- |

49.

mano, kad Socialinės apsaugos komitetas svariai prisidėjo ir toliau prisidės prie bendro VSSP suvokimo ir vaidmens; vis dėlto pažymi, kad pagal Sutartį jam skirtas įgaliojimas (SESV 160 straipsnis) suteikia tik patariamąjį statusą ir neleidžia plėsti narystės, kad į jį būdų įtraukti pilietinės visuomenės atstovai, Europos parlamentas, socialiniai partneriai ir kiti;

| 50. | siūlo, kaip rekomendavo 3-iasis VSSP forumas, sudaryti atvirą, lanksčią ir skaidrią aukšto lygio daugiašalę darbo grupę, kurioje būtų atstovaujama įvairios suinteresuotosioms šalims ir kuri siektų įgyvendinti šioje ataskaitoje ir prie jos pridedamose nuomonėse, 3-iojo VSSP forumo rekomendacijose, Komisijos antrojoje dvimetėje ataskaitoje ir visuose atitinkamuose pasiūlymuose, kurie gali būti pateikti, nustatytas politikos iniciatyvas; siūlo, kad šiai darbo grupei bendrai pirmininkautų Europos Parlamentas ir už socialinius reikalus atsakingas Komisijos narys ir ją sudarytų Europos Parlamento atstovai, atitinkami Komisijos nariai, Tarybos atstovai, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, atstovaujančios VSSP naudotojams ir teikėjams, Regionų komiteto atstovai, vietos valdžios atstovai ir kitos susijusios suinteresuotosios šalys; darbo grupė galėtų:






  — | svarstyti, kuo naudinga būtų įsteigti Europos VSSP stebėsenos ar išteklių centrą, kuris rinktų informaciją š įvairių šaltinių valstybėse narėse ir sudarytų sąlygas keistis geriausia VSSP patirtimi nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- | --- |

50.

siūlo, kaip rekomendavo 3-iasis VSSP forumas, sudaryti atvirą, lanksčią ir skaidrią aukšto lygio daugiašalę darbo grupę, kurioje būtų atstovaujama įvairios suinteresuotosioms šalims ir kuri siektų įgyvendinti šioje ataskaitoje ir prie jos pridedamose nuomonėse, 3-iojo VSSP forumo rekomendacijose, Komisijos antrojoje dvimetėje ataskaitoje ir visuose atitinkamuose pasiūlymuose, kurie gali būti pateikti, nustatytas politikos iniciatyvas; siūlo, kad šiai darbo grupei bendrai pirmininkautų Europos Parlamentas ir už socialinius reikalus atsakingas Komisijos narys ir ją sudarytų Europos Parlamento atstovai, atitinkami Komisijos nariai, Tarybos atstovai, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos, atstovaujančios VSSP naudotojams ir teikėjams, Regionų komiteto atstovai, vietos valdžios atstovai ir kitos susijusios suinteresuotosios šalys; darbo grupė galėtų:

—

svarstyti, kuo naudinga būtų įsteigti Europos VSSP stebėsenos ar išteklių centrą, kuris rinktų informaciją š įvairių šaltinių valstybėse narėse ir sudarytų sąlygas keistis geriausia VSSP patirtimi nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;

| — | siektų plataus sutarimo dėl būdų, kaip išspręsti teisinių neaiškumų ir dviprasmybių, susijusių su VSSP, problemas; |
| --- | --- |

—

siektų plataus sutarimo dėl būdų, kaip išspręsti teisinių neaiškumų ir dviprasmybių, susijusių su VSSP, problemas;

| — | įvertinti, ar Europos bendros rinkos taisyklės, darančios neigiamą poveikį VSSP teikimui, turi būti pakeistos, kad būtų išlaikoma ir remiama valstybių narių atsakomybė apibrėžiant, finansuojant ir teikiant VSSP, atsižvelgiant į dabartinę Komisijos atliktą taisyklių peržiūrą; |
| --- | --- |

—

įvertinti, ar Europos bendros rinkos taisyklės, darančios neigiamą poveikį VSSP teikimui, turi būti pakeistos, kad būtų išlaikoma ir remiama valstybių narių atsakomybė apibrėžiant, finansuojant ir teikiant VSSP, atsižvelgiant į dabartinę Komisijos atliktą taisyklių peržiūrą;

| — | atlikti išsamų VSSP funkcionalumo tyrimą padedant Socialinės apsaugos komitetui; |
| --- | --- |

—

atlikti išsamų VSSP funkcionalumo tyrimą padedant Socialinės apsaugos komitetui;

| — | ištirti, kaip valstybės narės, apibrėždamos visuotinės svarbos socialines paslaugas, galėtų atsižvelgti į konkrečioms lytims teikiamas paslaugas, visų pirma į moterims skirtas konsultacijas ir socialines paslaugas, ir svarbias paslaugas, gerinančias moterų gyvenimo kokybę bei lygybę, pvz., sveikatos priežiūros, ypač seksualinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, priklausomų žmonių švietimą ar priežiūrą; |
| --- | --- |

—

ištirti, kaip valstybės narės, apibrėždamos visuotinės svarbos socialines paslaugas, galėtų atsižvelgti į konkrečioms lytims teikiamas paslaugas, visų pirma į moterims skirtas konsultacijas ir socialines paslaugas, ir svarbias paslaugas, gerinančias moterų gyvenimo kokybę bei lygybę, pvz., sveikatos priežiūros, ypač seksualinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas, priklausomų žmonių švietimą ar priežiūrą;

| — | skatinti naujoves, pvz., valstybių narių VSSP registrus, bandomąją pagyvenusių asmenų priežiūros programą ir veiksmų programas, pagrįstas neprivaloma Europos socialinių paslaugų programa; |
| --- | --- |

—

skatinti naujoves, pvz., valstybių narių VSSP registrus, bandomąją pagyvenusių asmenų priežiūros programą ir veiksmų programas, pagrįstas neprivaloma Europos socialinių paslaugų programa;

| — | svarstyti, kaip valstybės narės galėtų plėtoti pagalbos teikimo namuose būdus, įskaitant paramą pagyvenusiems bei pažeidžiamiems žmonėms, kurią teiktų ir vyrai, ir moterys, ir sumažinti neigiamą užimtumo ir pensijų poveikį tiems, kurie rūpinasi priklausomais šeimos nariais; |
| --- | --- |

—

svarstyti, kaip valstybės narės galėtų plėtoti pagalbos teikimo namuose būdus, įskaitant paramą pagyvenusiems bei pažeidžiamiems žmonėms, kurią teiktų ir vyrai, ir moterys, ir sumažinti neigiamą užimtumo ir pensijų poveikį tiems, kurie rūpinasi priklausomais šeimos nariais;

| 51. | ragina 4-ajame Europos VSSP forume tęsti 2007 m. J. H. Ferreiros pranešime pateiktą iniciatyvą ir peržiūrėti pertvarkos pažangą; ir ragina pasiūlytą darbo grupę pateikti pažangos ataskaitą 4-ajam forumui, užtikrinant šiam forumui tęstinumą, kryptį ir svarbą; |
| --- | --- |

51.

ragina 4-ajame Europos VSSP forume tęsti 2007 m. J. H. Ferreiros pranešime pateiktą iniciatyvą ir peržiūrėti pertvarkos pažangą; ir ragina pasiūlytą darbo grupę pateikti pažangos ataskaitą 4-ajam forumui, užtikrinant šiam forumui tęstinumą, kryptį ir svarbą;

Neprivaloma Europos kokybės programa

| 52. | pritaria neprivalomai kokybės programai ir laikosi nuomonės, kad principų taikymą reikėtų stebėti taikant pasiūlytus kokybės kriterijus vykdant atvirojo koordinavimo metodo procesą, į kurį turi būti įtraukti suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

52.

pritaria neprivalomai kokybės programai ir laikosi nuomonės, kad principų taikymą reikėtų stebėti taikant pasiūlytus kokybės kriterijus vykdant atvirojo koordinavimo metodo procesą, į kurį turi būti įtraukti suinteresuotieji subjektai;

| 53. | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, pateiktame prie Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano pridėtame pagrindinių iniciatyvų dokumente, sektorių lygmeniu kurti neprivalomą socialinių paslaugų Europos kokybės programą, taip pat ir ilgalaikės priežiūros ir benamių srityje; rekomenduoja, kad į jį taip pat būtų įtrauktos tokios sritys kaip vaikų priežiūra, negalia ir socialinis būstas ir kad jame lygios galimybės būtų naudojamos kaip rodiklis; |
| --- | --- |

53.

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui, pateiktame prie Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano pridėtame pagrindinių iniciatyvų dokumente, sektorių lygmeniu kurti neprivalomą socialinių paslaugų Europos kokybės programą, taip pat ir ilgalaikės priežiūros ir benamių srityje; rekomenduoja, kad į jį taip pat būtų įtrauktos tokios sritys kaip vaikų priežiūra, negalia ir socialinis būstas ir kad jame lygios galimybės būtų naudojamos kaip rodiklis;

| 54. | ragina Europos Komisiją išaiškinti ryšį tarp kokybės sistemos neprivalomoje kokybės programoje ir Prometėjo programoje, kad būtų išvengta dubliavimosi; ragina valstybes nares pasitelkti neprivalomą kokybės programą kokybės akreditacijos ir stebėjimo sistemoms parengti kaip tai būtų tinkama kiekvienai valstybei narei; mano, kad neprivalomos kokybės programos veikimą turėtų įvertinti valstybės narės atsižvelgdamos į Pagrindinių teisių chartiją ir prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 26; |
| --- | --- |

54.

ragina Europos Komisiją išaiškinti ryšį tarp kokybės sistemos neprivalomoje kokybės programoje ir Prometėjo programoje, kad būtų išvengta dubliavimosi; ragina valstybes nares pasitelkti neprivalomą kokybės programą kokybės akreditacijos ir stebėjimo sistemoms parengti kaip tai būtų tinkama kiekvienai valstybei narei; mano, kad neprivalomos kokybės programos veikimą turėtų įvertinti valstybės narės atsižvelgdamos į Pagrindinių teisių chartiją ir prie SESV pridėtą Protokolą Nr. 26;

| 55. | pabrėžia, kad, norint teikti aukštos kokybės socialines paslaugas, būtina vyrams ir moterims užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, kurios būtų stabilios ir atitiktų valstybės narės teisę ir praktiką, taip pat teikti nuolatinį kokybišką mokymą ir užtikrinti paslaugų gavėjų dalyvavimą ir didesnes jų galias atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad savanoriams tenka svarbus vaidmuo VSSP sektoriuje, tačiau jie negali pakeisti būtino tinkamo skaičiaus profesionaliai parengtų specialistų ir darbuotojų; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad, norint teikti aukštos kokybės socialines paslaugas, būtina vyrams ir moterims užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, kurios būtų stabilios ir atitiktų valstybės narės teisę ir praktiką, taip pat teikti nuolatinį kokybišką mokymą ir užtikrinti paslaugų gavėjų dalyvavimą ir didesnes jų galias atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad savanoriams tenka svarbus vaidmuo VSSP sektoriuje, tačiau jie negali pakeisti būtino tinkamo skaičiaus profesionaliai parengtų specialistų ir darbuotojų;

| 56. | ragina valstybes nares skatinti socialinių, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų sektoriaus užimtumo didinimo ir augimo galimybes, migrantams ir ES piliečiams užtikrinant tinkamas darbo sąlygas ir galimybę naudotis visapusiškomis socialinės apsaugos sistemomis; |
| --- | --- |

56.

ragina valstybes nares skatinti socialinių, sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugų sektoriaus užimtumo didinimo ir augimo galimybes, migrantams ir ES piliečiams užtikrinant tinkamas darbo sąlygas ir galimybę naudotis visapusiškomis socialinės apsaugos sistemomis;

| 57. | mano, kad tarp socialinių darbuotojų pareigų ypatinga reikšmė turi būti teikiama veiksmams, kuriais skatinama didesnė motyvacija imtis darbo, pradėti mokytis, užsiimti ūkine veikla siekiant įgyti savarankiškumą ir patenkinti savo poreikius; |
| --- | --- |

57.

mano, kad tarp socialinių darbuotojų pareigų ypatinga reikšmė turi būti teikiama veiksmams, kuriais skatinama didesnė motyvacija imtis darbo, pradėti mokytis, užsiimti ūkine veikla siekiant įgyti savarankiškumą ir patenkinti savo poreikius;

| 58. | mano, kad neprivalomos kokybės programos principai galėtų būti pasitelkiami paslaugų kokybės kriterijams, taikomiems peržiūrėtose viešųjų pirkimų taisyklėse, susijusiose su konkursais ir sutartimis, įskaitant subrangos sutartis, nustatyti; |
| --- | --- |

58.

mano, kad neprivalomos kokybės programos principai galėtų būti pasitelkiami paslaugų kokybės kriterijams, taikomiems peržiūrėtose viešųjų pirkimų taisyklėse, susijusiose su konkursais ir sutartimis, įskaitant subrangos sutartis, nustatyti;

| 59. | siūlo toliau tobulinant neprivalomą kokybės programą įtraukti į ją nuorodą į finansavimo ir paslaugų teikėjo statusą; |
| --- | --- |

59.

siūlo toliau tobulinant neprivalomą kokybės programą įtraukti į ją nuorodą į finansavimo ir paslaugų teikėjo statusą;

*

* *

| 60. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams bei vyriausybėms, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. |
| --- | --- |

60.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių parlamentams bei vyriausybėms, Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui.

---

(1)  OL L 23, 2010 1 27, p. 35.

(2)  OL L 315, 2007 12 3, p. 1.

(3)  OL L 376, 2006 12 27, p. 36.

(4)  OL L 298, 2008 11 7, p. 20.

(5)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0223.

(6)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridėtas prie dokumento COM(2008)0418 „Dvimetė ataskaita dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų“.

(7)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(8)  Diskusijos plenarinėje sesijoje, 2010 m. spalio 6 d., Briuselis, 13 punktas, Socialinės Lisabonos sutarties nuostatos (diskusijos), Komisijos nario Laszlo Andoro pareiškimas.

(9)  Profesoriaus Mario Monti pranešimas Europos Komisijos pirmininkui, 2010 m. gegužės 9 d.

(10)  2008 m. lapkričio 20 d. Tarybos dokumentas (16062/2008, ADD1).

(11)  SPC/2010/10/8 galutinis.

(12)  2010 m. vasario 15 d. Tarybos dokumentas (06500/2010).

(13)  2011 m. vasario 18 d. Tarybos dokumentas (06624/2011).

(14)  1-asis forumas visuotinės svarbos socialinių paslaugų klausimais, 2007 m. rugsėjo 17 d., Lisabona, Portugalijos pirmininkavimas; 2-asis forumas visuotinės svarbos socialinių paslaugų klausimais, 2008 m. spalio 28–29 d., Prancūzijos pirmininkavimas; 3-iasis forumas visuotinės svarbos socialinių paslaugų klausimais, 2010 m. spalio 26–27 d., Briuselis, Belgijos pirmininkavimas.

(15)  ES Tarybos pranešimas spaudai (Press 358), 2916-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimas, 2008 m. gruodžio 16–17 d., Briuselis; ES Tarybos pranešimas spaudai, 9721/2/09 REV2 (Press 142), 2947-asis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimas, 2009 m. birželio 8–9 d., Liuksemburgas; ES Tarybos pranešimas spaudai, 17323/1/10 REV (Press 331 PR CO 43), 3053-iasis Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos susitikimas, 2010 m. gruodžio 6–7 d., Briuselis, Visuotinės svarbos socialinės paslaugos, p. 18.

(16)  OL C 57, 2007 3 10, p. 8.

(17)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 141.

(18)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 277.

(19)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 140.

(20)  OL C 9 E, 2010 1 15, p. 11.

(21)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(22)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 23.

(23)  OL C 161 E, 2011 5 31, p. 38.

(24)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0101.

(25)  http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm.

(26)  European Social Network (2010): "Managing Social Services in Times of Crisis" http://www.esn-eu.org/get-document/index.htm?id=357)

(27)  Eurofound gyvenimo kokybės tyrimai: http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm.

(28)  2011 m. kovo 11 d. euro zonos valstybių ar vyriausybių vadovų išvados.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/77 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/77

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisES vystymosi politikos poveikis

P7_TA(2011)0320

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystymosi politikos poveikio didinimo (2011/2047(INI))

2013/C 33 E/08

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje priimtą Monterėjaus konsensusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 18–22 d. Monterėjuje (Meksika) vykusioje Tarptautinėje vystymosi finansavimo konferencijoje priimtą Monterėjaus konsensusą,

| — | atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos konsensusą dėl vystymosi (1),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims vystomojo bendradarbiavimo srityje (2010–2015 m.) (SEC(2010)0265) ir į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kuriomis patvirtintas atitinkamas ES veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą dėl ES veiksmų plano dėl lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims vystomojo bendradarbiavimo srityje (2010–2015 m.) (SEC(2010)0265) ir į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas dėl Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kuriomis patvirtintas atitinkamas ES veiksmų planas,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2) (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę (2) (Vystomojo bendradarbiavimo priemonė, VBP),

| — | atsižvelgdamas į ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (3),

| — | atsižvelgdama į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą (angl. Social Protection Floor initiative), kurią 2009 m. balandžio mėn. patvirtino JT Sekretoriato vadovų taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą (angl. Social Protection Floor initiative), kurią 2009 m. balandžio mėn. patvirtino JT Sekretoriato vadovų taryba,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d. patvirtintą Europos vystymosi ataskaitą „Socialinė apsauga ir integracinis vystymasis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 7 d. patvirtintą Europos vystymosi ataskaitą „Socialinė apsauga ir integracinis vystymasis“,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) tinkamo darbo darbotvarkę ir TDO visuotinį darbo vietų paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 19 d. Tarptautinėje darbo konferencijoje visuotiniu susitarimu patvirtintą Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) tinkamo darbo darbotvarkę ir TDO visuotinį darbo vietų paktą,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais Olivier De Schutterio pranešimą „Agroekologija ir teisė į maistą“, pateiktą 2011 m. kovo 8 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 16-oje sesijoje [A/HRC/16/49], |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo teisės į maistą klausimais Olivier De Schutterio pranešimą „Agroekologija ir teisė į maistą“, pateiktą 2011 m. kovo 8 d. Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos 16-oje sesijoje [A/HRC/16/49],

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos 2011 m. Romoje paskelbtą ataskaitą „Padėtis maisto produktų ir žemės ūkio srityse. Moterys žemės ūkyje. Lyčių problemos sprendimas vystymosi labui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos 2011 m. Romoje paskelbtą ataskaitą „Padėtis maisto produktų ir žemės ūkio srityse. Moterys žemės ūkyje. Lyčių problemos sprendimas vystymosi labui“,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Europos Komisijos pradėtą iniciatyvą „Struktūrinis dialogas: siekiant veiksmingos vystymosi partnerystės“, kurios tikslas – nustatyti praktinius veiksmingesnio pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimo vykdant Europos bendradarbiavimą būdus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo mėn. Europos Komisijos pradėtą iniciatyvą „Struktūrinis dialogas: siekiant veiksmingos vystymosi partnerystės“, kurios tikslas – nustatyti praktinius veiksmingesnio pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimo vykdant Europos bendradarbiavimą būdus,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 10 d. Žaliąją knygą „Integracinį augimą ir tvarųjį vystymąsi remianti ES vystymosi politika. ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos 2010 m. lapkričio 10 d. Žaliąją knygą „Integracinį augimą ir tvarųjį vystymąsi remianti ES vystymosi politika. ES vystymosi politikos poveikio didinimas“ (COM(2010)0629),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos žaliąją knygą dėl ES paramos trečiųjų šalių biudžetams ateities, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. Komisijos žaliąją knygą dėl ES paramos trečiųjų šalių biudžetams ateities,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (4), 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl TVT sutarčių (5), 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (6), 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros sistemų Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir pasaulinės sveikatos (7), 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (8), 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (COP16) (9) ir 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gegužės 23 d. rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo (4), 2009 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl TVT sutarčių (5), 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (6), 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl sveikatos priežiūros sistemų Afrikoje į pietus nuo Sacharos ir pasaulinės sveikatos (7), 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją „Pažanga įgyvendinant Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Laikotarpio vidurio peržiūra besirengiant 2010 m. rugsėjo mėn. JT aukšto lygio susitikimui“ (8), 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (COP16) (9) ir 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A7-0205/2011),

| A. | kadangi pagal Lisabonos sutartį pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal Lisabonos sutartį pagrindinis ES vystymosi politikos tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą,

| B. | kadangi Europos konsensuse dėl vystymosi patvirtinamas ES įsipareigojimas panaikinti skurdą ir siekti TVT, taip pat laikytis tokių principų, kaip atsakomybė ir partnerystė, pagalbos veiksmingumas ir politikos suderinamumas vystymosi labui, kurie išlieka ypač svarbūs ir kuriais turi būti vadovaujamasi siekiant padidinti ES vystymo pagalbos poveikį, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos konsensuse dėl vystymosi patvirtinamas ES įsipareigojimas panaikinti skurdą ir siekti TVT, taip pat laikytis tokių principų, kaip atsakomybė ir partnerystė, pagalbos veiksmingumas ir politikos suderinamumas vystymosi labui, kurie išlieka ypač svarbūs ir kuriais turi būti vadovaujamasi siekiant padidinti ES vystymo pagalbos poveikį,

| C. | kadangi skurdas turi daug aspektų, t. y. ne tik ekonominį, bet ir žmogiškąjį, socialinį ir kultūrinį, politinį, apsaugos, lyties ir aplinkos, ir vykdant ES vystymosi politiką reikia į juos atsižvelgti, |
| --- | --- |

C.

kadangi skurdas turi daug aspektų, t. y. ne tik ekonominį, bet ir žmogiškąjį, socialinį ir kultūrinį, politinį, apsaugos, lyties ir aplinkos, ir vykdant ES vystymosi politiką reikia į juos atsižvelgti,

| D. | kadangi lyčių lygybė, moterų politinės bei didesnių ekonominių galių suteikimas ir moterų naudojimasis žmogaus teisėmis turi didelę reikšmę mažinant skurdą ir užtikrinant tvarų vystymąsi, |
| --- | --- |

D.

kadangi lyčių lygybė, moterų politinės bei didesnių ekonominių galių suteikimas ir moterų naudojimasis žmogaus teisėmis turi didelę reikšmę mažinant skurdą ir užtikrinant tvarų vystymąsi,

Didelio poveikio vystymosi politika

| 1. | palankiai vertina pastangas rengti Europos šalių strategijos dokumentus siekiant geriau koordinuoti Komisijos ir valstybių narių veiksmus; pabrėžia, kad vykdant programavimo procesą reikia užtikrinti, kad būtų įgyvendinta pagalbos veiksmingumo darbotvarkė ir gerbiama Parlamento teisė vykdyti demokratinę priežiūrą, apibrėžtą Lisabonos sutarties 290 straipsnyje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pastangas rengti Europos šalių strategijos dokumentus siekiant geriau koordinuoti Komisijos ir valstybių narių veiksmus; pabrėžia, kad vykdant programavimo procesą reikia užtikrinti, kad būtų įgyvendinta pagalbos veiksmingumo darbotvarkė ir gerbiama Parlamento teisė vykdyti demokratinę priežiūrą, apibrėžtą Lisabonos sutarties 290 straipsnyje;

| 2. | pakartoja savo raginimą įtraukti EPF į ES biudžetą, nes tai būtų svarbus žingsnis siekiant geresnio įvairių ES pagalbos priemonių koordinavimo; primygtinai teigia, kad dėl to neturi būti sumažintas kurios nors būsimos vystomojo bendradarbiavimo priemonės arba EPF finansavimas (palyginti su dabartiniu jų lygiu); |
| --- | --- |

2.

pakartoja savo raginimą įtraukti EPF į ES biudžetą, nes tai būtų svarbus žingsnis siekiant geresnio įvairių ES pagalbos priemonių koordinavimo; primygtinai teigia, kad dėl to neturi būti sumažintas kurios nors būsimos vystomojo bendradarbiavimo priemonės arba EPF finansavimas (palyginti su dabartiniu jų lygiu);

| 3. | pabrėžia, kad dideli laimėjimai stiprinant ES pagalbos poveikį galėtų būti pasiekti visiškai įgyvendinus principus, kuriais jau vadovaujamasi vykdant vystymosi veiksmus, tokius kaip ES pagalbos sutelkimas skurdo problemai spręsti, politikos suderinamumas vystymosi labui ir įsipareigojimai gerinti pagalbos veiksmingumą pagal Paryžiaus deklaraciją bei Akros veiksmų darbotvarkę; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens sprendžiant šiuos klausimus, ypač Busane vyksiančiame aukšto lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo, taip pat užtikrinti, kad šio lemiamo proceso metu būtų laikomasi anksčiau užsibrėžtų tikslų dėl pagalbos veiksmingumo programos iki 2015 m.; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad dideli laimėjimai stiprinant ES pagalbos poveikį galėtų būti pasiekti visiškai įgyvendinus principus, kuriais jau vadovaujamasi vykdant vystymosi veiksmus, tokius kaip ES pagalbos sutelkimas skurdo problemai spręsti, politikos suderinamumas vystymosi labui ir įsipareigojimai gerinti pagalbos veiksmingumą pagal Paryžiaus deklaraciją bei Akros veiksmų darbotvarkę; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens sprendžiant šiuos klausimus, ypač Busane vyksiančiame aukšto lygio forume dėl pagalbos veiksmingumo, taip pat užtikrinti, kad šio lemiamo proceso metu būtų laikomasi anksčiau užsibrėžtų tikslų dėl pagalbos veiksmingumo programos iki 2015 m.;

| 4. | mano, kad Europos Sąjungos finansuojami projektai ir politikos kryptys turėtų būti sistemingai vertinami, nustatant veiksmingiausius vystymosi srityje vykdomus veiksmus; todėl ragina Komisiją parengti bendrą vertinimo politiką, pagrįstą tiksliais kriterijais ir rodikliais; tačiau primena, kad siekiant vykdyti didelį poveikį turinčią politiką pirmenybė neturi būti teikiama vien kiekybiniam ir trumpalaikiam pasiektų rezultatų vertinimui; |
| --- | --- |

4.

mano, kad Europos Sąjungos finansuojami projektai ir politikos kryptys turėtų būti sistemingai vertinami, nustatant veiksmingiausius vystymosi srityje vykdomus veiksmus; todėl ragina Komisiją parengti bendrą vertinimo politiką, pagrįstą tiksliais kriterijais ir rodikliais; tačiau primena, kad siekiant vykdyti didelį poveikį turinčią politiką pirmenybė neturi būti teikiama vien kiekybiniam ir trumpalaikiam pasiektų rezultatų vertinimui;

| 5. | mano, kad TVT sutartys yra teigiamas nuspėjamos ir rezultatais grindžiamos pagalbos modelis, kurį Komisija ir valstybės narės turėtų plėtoti toliau; |
| --- | --- |

5.

mano, kad TVT sutartys yra teigiamas nuspėjamos ir rezultatais grindžiamos pagalbos modelis, kurį Komisija ir valstybės narės turėtų plėtoti toliau;

| 6. | primena, jog Europos konsensuse dėl vystymosi pažymima, kad atskaitingas dalyvavimu grindžiamas valdymas yra pagrindinė vystymosi sąlyga; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti besivystančių šalių valdymo praktiką, apimančią kovą su korupcija, viešųjų finansų valdymo gerinimą, skaidrumo didinimą ir žmogaus teisių rėmimą, ir teikti ataskaitas apie ją; pritaria Komisijos pasiūlymams labiau skatinti gerą valdymą ir kovą su korupcija pagalbą gaunančiose šalyse; vis dėlto pabrėžia, kad mechanizmai, kuriais remiantis pagalba naudojama kaip politinių reformų stimulas, turi būti skaidrūs, ypač daug dėmesio skiriant demokratijai ir žmogaus teisėms bei nacionalinių vystymusi suinteresuotų subjektų įtraukimui; |
| --- | --- |

6.

primena, jog Europos konsensuse dėl vystymosi pažymima, kad atskaitingas dalyvavimu grindžiamas valdymas yra pagrindinė vystymosi sąlyga; ragina Komisiją ir valstybes nares stebėti besivystančių šalių valdymo praktiką, apimančią kovą su korupcija, viešųjų finansų valdymo gerinimą, skaidrumo didinimą ir žmogaus teisių rėmimą, ir teikti ataskaitas apie ją; pritaria Komisijos pasiūlymams labiau skatinti gerą valdymą ir kovą su korupcija pagalbą gaunančiose šalyse; vis dėlto pabrėžia, kad mechanizmai, kuriais remiantis pagalba naudojama kaip politinių reformų stimulas, turi būti skaidrūs, ypač daug dėmesio skiriant demokratijai ir žmogaus teisėms bei nacionalinių vystymusi suinteresuotų subjektų įtraukimui;

| 7. | pabrėžia, kad laikantis demokratinės atsakomybės principo turėtų būti remiamos parlamentų, vietos ir regioninės valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų asmenų pastangos tinkamai atlikti savo vaidmenį rengiant strategijas, reikalaujant valdžios institucijų atskaitomybės ir stebint bei vertinant ankstesnės veiklos bei vystymosi rezultatus; be to, tvirtina, kad teritorinis požiūris į vystymąsi sudaro sąlygas gavėjams geriau panaudoti paramą; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad laikantis demokratinės atsakomybės principo turėtų būti remiamos parlamentų, vietos ir regioninės valdžios institucijų, pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų asmenų pastangos tinkamai atlikti savo vaidmenį rengiant strategijas, reikalaujant valdžios institucijų atskaitomybės ir stebint bei vertinant ankstesnės veiklos bei vystymosi rezultatus; be to, tvirtina, kad teritorinis požiūris į vystymąsi sudaro sąlygas gavėjams geriau panaudoti paramą;

| 8. | ragina ES vykdyti savo Akros veiksmų darbotvarkės įsipareigojimus teikiant finansavimą ir atitinkamą paramą šalių partnerių vyriausybėms, kad piliečiams būtų suteiktos galimybės veiksmingai dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijose; |
| --- | --- |

8.

ragina ES vykdyti savo Akros veiksmų darbotvarkės įsipareigojimus teikiant finansavimą ir atitinkamą paramą šalių partnerių vyriausybėms, kad piliečiams būtų suteiktos galimybės veiksmingai dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijose;

| 9. | pabrėžia vietos bei regioninių valdžios institucijų ir jų tinklų vaidmenį siekiant didinti Europos vystymosi politikos poveikį; pažymi, kad paramą gaunančių šalių nacionaliniai parlamentai turi geriausių galimybių atlikti savo vaidmenį nustatant prioritetinius sektorius, rengiant ir priimant šalių strategijos dokumentus ir daugiamečius biudžetus, taip pat stebint biudžeto asignavimus konsultuojantis su pilietine visuomene prieš politinį dialogą su paramos teikėjais, kad parlamentų nariai galėtų atlikti savo vaidmenį priimdami sprendimus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia vietos bei regioninių valdžios institucijų ir jų tinklų vaidmenį siekiant didinti Europos vystymosi politikos poveikį; pažymi, kad paramą gaunančių šalių nacionaliniai parlamentai turi geriausių galimybių atlikti savo vaidmenį nustatant prioritetinius sektorius, rengiant ir priimant šalių strategijos dokumentus ir daugiamečius biudžetus, taip pat stebint biudžeto asignavimus konsultuojantis su pilietine visuomene prieš politinį dialogą su paramos teikėjais, kad parlamentų nariai galėtų atlikti savo vaidmenį priimdami sprendimus;

| 10. | pabrėžia glaudų didelio poveikio vystymosi politikos ir gebėjimų stiprinimo ryšį; atkreipia dėmesį į tai, kad gebėjimų stiprinimas turėtų būti suprantamas kaip kompleksinis piliečių, organizacijų, vyriausybių ir visuomenės gebėjimų kurti tvaraus vystymosi strategijas gerinimo procesas; pabrėžia, kad gebėjimų stiprinimas yra procesas, reikalaujantis šalių partnerių savarankiškumo ir politinių veiksmų laisvės; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia glaudų didelio poveikio vystymosi politikos ir gebėjimų stiprinimo ryšį; atkreipia dėmesį į tai, kad gebėjimų stiprinimas turėtų būti suprantamas kaip kompleksinis piliečių, organizacijų, vyriausybių ir visuomenės gebėjimų kurti tvaraus vystymosi strategijas gerinimo procesas; pabrėžia, kad gebėjimų stiprinimas yra procesas, reikalaujantis šalių partnerių savarankiškumo ir politinių veiksmų laisvės;

| 11. | atkreipia dėmesį į tai, kad parama gebėjimų stiprinimui naudojant ne tik paramos biudžetui priemonę, bet ir techninio bendradarbiavimo priemones, yra itin svarbi užtikrinant didelio poveikio vystymosi pagalbą; pripažįsta, kad šalių partnerių savarankiškumas ir pokyčių procesų pripažinimas, skatinami šiomis priemonėmis, ilgainiui gali stiprėti; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad parama gebėjimų stiprinimui naudojant ne tik paramos biudžetui priemonę, bet ir techninio bendradarbiavimo priemones, yra itin svarbi užtikrinant didelio poveikio vystymosi pagalbą; pripažįsta, kad šalių partnerių savarankiškumas ir pokyčių procesų pripažinimas, skatinami šiomis priemonėmis, ilgainiui gali stiprėti;

| 12. | pabrėžia, kad siekiant didesnio pagalbos poveikio ir daugiau rezultatų ir (arba) veiksmingumo neturėtų būti kuriama mažos rizikos vystymosi politika, kurioje visas dėmesys būtų skiriamas „lengvoms šalims“; tvirtina, kad skurdo panaikinimas ir poreikiai turi išlikti pagrindiniu ES vystymosi pagalbos skyrimo kriterijumi, tačiau turi būti padidintas pagalbos veiksmingumas sutelkiant dėmesį į apčiuopiamus rezultatus; ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti finansinių priemonių taikymo sritį ir siekti užtikrinti, kad oficiali parama vystymuisi (OPV) būtų skiriama neturtingiausioms ir pažeidžiamiausioms šalims ir kad ši parama pasiektų neturtingiausius visuomenės sluoksnius, ypač tuos, kurie susiduria su didžiausiu socialinės atskirties pavojumi, pvz., moteris, vaikus, vyresnio amžiaus žmones ir žmones su negalia, tuo pat metu atsižvelgiant į pasiektus rezultatus ir pagalbos poveikį; ragina parengti laipsniško OPV besiformuojančios ekonomikos šalims nutraukimo programą; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad siekiant didesnio pagalbos poveikio ir daugiau rezultatų ir (arba) veiksmingumo neturėtų būti kuriama mažos rizikos vystymosi politika, kurioje visas dėmesys būtų skiriamas „lengvoms šalims“; tvirtina, kad skurdo panaikinimas ir poreikiai turi išlikti pagrindiniu ES vystymosi pagalbos skyrimo kriterijumi, tačiau turi būti padidintas pagalbos veiksmingumas sutelkiant dėmesį į apčiuopiamus rezultatus; ragina Komisiją ir valstybes nares persvarstyti finansinių priemonių taikymo sritį ir siekti užtikrinti, kad oficiali parama vystymuisi (OPV) būtų skiriama neturtingiausioms ir pažeidžiamiausioms šalims ir kad ši parama pasiektų neturtingiausius visuomenės sluoksnius, ypač tuos, kurie susiduria su didžiausiu socialinės atskirties pavojumi, pvz., moteris, vaikus, vyresnio amžiaus žmones ir žmones su negalia, tuo pat metu atsižvelgiant į pasiektus rezultatus ir pagalbos poveikį; ragina parengti laipsniško OPV besiformuojančios ekonomikos šalims nutraukimo programą;

| 13. | pabrėžia, kad reikia atskirti mažiausiai išsivysčiusių šalių ir vidutines pajamas turinčių šalių, ypač besiformuojančios ekonomikos šalių donorių, poreikius; primena, kad 73 proc. pasaulio neturtingiausių asmenų gyvena vidutines pajamas turinčiose šalyse, todėl bendradarbiavimas ir dialogas turi tęstis siekiant spręsti šias skurdo ir nelygybės problemas; pakartoja, kad bendradarbiavimas su vidutines pajamas turinčiomis šalimis, nesusijęs su oficialia parama vystymuisi, negali būti finansuojamas iš ir taip nedidelio vystymosi biudžeto; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad reikia atskirti mažiausiai išsivysčiusių šalių ir vidutines pajamas turinčių šalių, ypač besiformuojančios ekonomikos šalių donorių, poreikius; primena, kad 73 proc. pasaulio neturtingiausių asmenų gyvena vidutines pajamas turinčiose šalyse, todėl bendradarbiavimas ir dialogas turi tęstis siekiant spręsti šias skurdo ir nelygybės problemas; pakartoja, kad bendradarbiavimas su vidutines pajamas turinčiomis šalimis, nesusijęs su oficialia parama vystymuisi, negali būti finansuojamas iš ir taip nedidelio vystymosi biudžeto;

| 14. | laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES vystymosi politiką turėtų būti siekiama pašalinti kliūtis vystymuisi, pvz., žemės ūkio produktų dempingą, neteisėtą skolos naštą, kapitalo nutekėjimą bei nesąžiningą prekybą, ir kurti tarptautinę aplinką, kuri padėtų kovoti su skurdu, užtikrinti tinkamas pajamas ir pragyvenimo šaltinius, taip pat naudotis pagrindinėmis žmogaus teisėmis, įskaitant socialines ir ekonomines teises; |
| --- | --- |

14.

laikosi nuomonės, kad įgyvendinant ES vystymosi politiką turėtų būti siekiama pašalinti kliūtis vystymuisi, pvz., žemės ūkio produktų dempingą, neteisėtą skolos naštą, kapitalo nutekėjimą bei nesąžiningą prekybą, ir kurti tarptautinę aplinką, kuri padėtų kovoti su skurdu, užtikrinti tinkamas pajamas ir pragyvenimo šaltinius, taip pat naudotis pagrindinėmis žmogaus teisėmis, įskaitant socialines ir ekonomines teises;

| 15. | pakartoja, kad žmogaus teisių ir nediskriminavimo principas, kaip pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima sustiprinti ES vystymosi politikos poveikį, yra visuotinio pobūdžio; |
| --- | --- |

15.

pakartoja, kad žmogaus teisių ir nediskriminavimo principas, kaip pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima sustiprinti ES vystymosi politikos poveikį, yra visuotinio pobūdžio;

| 16. | pabrėžia, kad kovojant su nelygybe – įskaitant lyčių nelygybę – stiprinamas žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris, ginamas Europos konsensuse dėl vystymosi, ir gali būti spartinamas skurdo mažinimas; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad kovojant su nelygybe – įskaitant lyčių nelygybę – stiprinamas žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris, ginamas Europos konsensuse dėl vystymosi, ir gali būti spartinamas skurdo mažinimas;

| 17. | pripažįsta, kad dėl konfliktų ir nelaimių patiriama nesėkmių vystymosi srityje, taip pat pripažįsta investavimo į prevenciją svarbą ir ekonominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad dėl konfliktų ir nelaimių patiriama nesėkmių vystymosi srityje, taip pat pripažįsta investavimo į prevenciją svarbą ir ekonominį veiksmingumą;

| 18. | ragina Komisiją, kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, pabandyti taikyti naują novatorišką požiūrį į pagalbą, kaip antai „pinigai už rezultatus“, rezultatais grindžiama pagalba ir rezultatais grindžiamas finansavimas; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją, kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, pabandyti taikyti naują novatorišką požiūrį į pagalbą, kaip antai „pinigai už rezultatus“, rezultatais grindžiama pagalba ir rezultatais grindžiamas finansavimas;

| 19. | pabrėžia, kad politikos suderinamumas vystymosi labui labai svarbus siekiant įgyvendinti didelio poveikio vystymosi politiką ir pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; ragina Komisiją aiškiai apibrėžti atsakomybę ir vadovavimą aukščiausiu lygmeniu įgyvendinant politikos suderinamumo vystymosi labui reikalavimą, kuris numatytas Sutartyje, ir ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES delegacijas skirti tam pakankamus išteklius; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad politikos suderinamumas vystymosi labui labai svarbus siekiant įgyvendinti didelio poveikio vystymosi politiką ir pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; ragina Komisiją aiškiai apibrėžti atsakomybę ir vadovavimą aukščiausiu lygmeniu įgyvendinant politikos suderinamumo vystymosi labui reikalavimą, kuris numatytas Sutartyje, ir ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir ES delegacijas skirti tam pakankamus išteklius;

| 20. | mano, kad siekiant užtikrinti didelį ES vystymosi politikos poveikį turėtų būti taikomas paskatomis grindžiamas požiūris, kuris būtų paremtas didesnio diferencijavimo principu skatinant tas šalis, kuriose rezultatai geri, ir remiant tas, kurios atsilieka labiausiai; |
| --- | --- |

20.

mano, kad siekiant užtikrinti didelį ES vystymosi politikos poveikį turėtų būti taikomas paskatomis grindžiamas požiūris, kuris būtų paremtas didesnio diferencijavimo principu skatinant tas šalis, kuriose rezultatai geri, ir remiant tas, kurios atsilieka labiausiai;

| 21. | primygtinai reikalauja, kad kuriant su vieta susietas vystymosi kryptis, atitinkančias konkrečius pagalbos gavėjų prioritetus, būtų tinkamai atsižvelgiama į tikslingas naujoviškas finansavimo priemones, skirtas gerovei kurti, nuosavybės teisėms apsaugoti ir kapitalo nutekėjimui mažinti; |
| --- | --- |

21.

primygtinai reikalauja, kad kuriant su vieta susietas vystymosi kryptis, atitinkančias konkrečius pagalbos gavėjų prioritetus, būtų tinkamai atsižvelgiama į tikslingas naujoviškas finansavimo priemones, skirtas gerovei kurti, nuosavybės teisėms apsaugoti ir kapitalo nutekėjimui mažinti;

Finansinių įsipareigojimų laikymasis

| 22. | pakartoja savo nuostatą, kad reikia laikytis bendro įsipareigojimo iki 2015 m. oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,7 proc. Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP); ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti naujų galimybių vystymuisi finansuoti, pvz., pasauliniu mastu nustatyti finansinių sandorių mokestį, naudoti finansavimą iš privataus sektoriaus ir taikant į rinką orientuotus sprendimus; prieštarauja tam, kad būtų pakeista arba išplėsta OPV apibrėžtis, pateikta EBPO Paramos vystymuisi komiteto; |
| --- | --- |

22.

pakartoja savo nuostatą, kad reikia laikytis bendro įsipareigojimo iki 2015 m. oficialiai paramai vystymuisi skirti 0,7 proc. Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP); ragina Komisiją ir valstybes nares ieškoti naujų galimybių vystymuisi finansuoti, pvz., pasauliniu mastu nustatyti finansinių sandorių mokestį, naudoti finansavimą iš privataus sektoriaus ir taikant į rinką orientuotus sprendimus; prieštarauja tam, kad būtų pakeista arba išplėsta OPV apibrėžtis, pateikta EBPO Paramos vystymuisi komiteto;

| 23. | ragina valstybes nares vykdyti savo neįvykdytus finansinius įsipareigojimus, taip pat prisiimtus įsipareigojimus dėl motinų ir vaikų sveikatos, kurie yra Didžiojo aštuntuko (G 8) Muskoka iniciatyvos dalis; |
| --- | --- |

23.

ragina valstybes nares vykdyti savo neįvykdytus finansinius įsipareigojimus, taip pat prisiimtus įsipareigojimus dėl motinų ir vaikų sveikatos, kurie yra Didžiojo aštuntuko (G 8) Muskoka iniciatyvos dalis;

| 24. | pabrėžia, kad teikiama pagalba turi būti aiškiai nuspėjama ir suderinta su nacionaliniais planais bei prioritetais, taip pat užtikrinti paskatas didesniam pagalbą teikiančių vyriausybių, nevyriausybinių organizacijų ir valstybių partnerių veiklos skaidrumui ir atskaitingumui; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad teikiama pagalba turi būti aiškiai nuspėjama ir suderinta su nacionaliniais planais bei prioritetais, taip pat užtikrinti paskatas didesniam pagalbą teikiančių vyriausybių, nevyriausybinių organizacijų ir valstybių partnerių veiklos skaidrumui ir atskaitingumui;

| 25. | mano, kad pridėtinė Komisijos vystymosi pagalbos vertė ir artėjantis TVT įgyvendinimo terminas pateisina tai, jog būsimos daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiu buvo gerokai padidintos metinės OPV sumos; pabrėžia, kad per ES biudžetą skirtos Europos paramos bendroji dalis neturėtų būti mažinama, bet toliau turėtų būti sutelkta į skurdo mažinimą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad pridėtinė Komisijos vystymosi pagalbos vertė ir artėjantis TVT įgyvendinimo terminas pateisina tai, jog būsimos daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpiu buvo gerokai padidintos metinės OPV sumos; pabrėžia, kad per ES biudžetą skirtos Europos paramos bendroji dalis neturėtų būti mažinama, bet toliau turėtų būti sutelkta į skurdo mažinimą;

| 26. | primena, kad pagalba pagal būsimas ES vystomojo bendradarbiavimo priemones ir toliau turi būti susieta su OPV kriterijais, kuriuos nustatė EBPO Paramos vystymuisi komitetas; |
| --- | --- |

26.

primena, kad pagalba pagal būsimas ES vystomojo bendradarbiavimo priemones ir toliau turi būti susieta su OPV kriterijais, kuriuos nustatė EBPO Paramos vystymuisi komitetas;

| 27. | ragina toliau dėti pastangas srityse, susijusiose su švietimu ir informavimu apie vystymąsi Europoje; pabrėžia, kad tai turėtų padėti ne tik padidinti visuomenės pritarimą vystymosi išlaidoms, bet ir sudaryti galimybes kiekvienam Europos piliečiui suprasti pasaulinio vystymosi problemas; pabrėžia, kad visuomenės informuotumo didinimas ir abejingumo besivystančių šalių padėčiai mažinimas padėtų sustiprinti ES vystymosi politiką; |
| --- | --- |

27.

ragina toliau dėti pastangas srityse, susijusiose su švietimu ir informavimu apie vystymąsi Europoje; pabrėžia, kad tai turėtų padėti ne tik padidinti visuomenės pritarimą vystymosi išlaidoms, bet ir sudaryti galimybes kiekvienam Europos piliečiui suprasti pasaulinio vystymosi problemas; pabrėžia, kad visuomenės informuotumo didinimas ir abejingumo besivystančių šalių padėčiai mažinimas padėtų sustiprinti ES vystymosi politiką;

| 28. | pažymi, kad siekiant didinti visuomenės informuotumą ir mažinti abejingumą turi būti dedamos pastangos siekiant gerinti pagalbai skiriamų išlaidų skaidrumą, stiprinti nepriklausomą vertinimo tyrimų rezultatų skleidimą ir taikyti griežtesnes sankcijas dalyviams, jei nustatoma, kad jie neteisėtai pasisavino vystymosi pagalbos lėšas; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad siekiant didinti visuomenės informuotumą ir mažinti abejingumą turi būti dedamos pastangos siekiant gerinti pagalbai skiriamų išlaidų skaidrumą, stiprinti nepriklausomą vertinimo tyrimų rezultatų skleidimą ir taikyti griežtesnes sankcijas dalyviams, jei nustatoma, kad jie neteisėtai pasisavino vystymosi pagalbos lėšas;

Skurdą mažinančio augimo skatinimas

| 29. | pripažįsta, kad ekonominis augimas yra esminis vystymosi veiksnys; tačiau pabrėžia, kad augimas yra tik viena priemonė iš daugelio ir kad didžiausias įmanomas augimas nereiškia didžiausio įmanomo vystymosi; ypač pažymi, kad augimo poveikis skurdo panaikinimui galėtų būti gerokai didesnis, jei būtų sumažinta nelygybė ir būtų gerbiamos žmogaus teisės; taigi primygtinai reikalauja, kad teikiant ES paramą vystymuisi būtų siekiama skurdą mažinančio augimo taikant priemones, kurios būtų skirtos neturtingiesiems ir atskirtyje esantiems siekiant didinti jiems priklausančią nacionalinio turto dalį ir sudaryti jiems galimybes būti pagrindiniu tikrai įtraukaus augimo veiksniu, kaip antai mikrokreditai ir mikrofinansavimas, taip pat kiti su rinka susiję sprendimai; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad ekonominis augimas yra esminis vystymosi veiksnys; tačiau pabrėžia, kad augimas yra tik viena priemonė iš daugelio ir kad didžiausias įmanomas augimas nereiškia didžiausio įmanomo vystymosi; ypač pažymi, kad augimo poveikis skurdo panaikinimui galėtų būti gerokai didesnis, jei būtų sumažinta nelygybė ir būtų gerbiamos žmogaus teisės; taigi primygtinai reikalauja, kad teikiant ES paramą vystymuisi būtų siekiama skurdą mažinančio augimo taikant priemones, kurios būtų skirtos neturtingiesiems ir atskirtyje esantiems siekiant didinti jiems priklausančią nacionalinio turto dalį ir sudaryti jiems galimybes būti pagrindiniu tikrai įtraukaus augimo veiksniu, kaip antai mikrokreditai ir mikrofinansavimas, taip pat kiti su rinka susiję sprendimai;

| 30. | pažymi, kad, kaip matyti iš pastarųjų finansų, klimato, energetikos ir maisto krizių, politikos, pagrįstos vien ekonominiu augimu, galimybės sprendžiant skurdo naikinimo klausimus ir skatinant socialinę sanglaudą yra ribotos; palaiko sąžininga prekyba ir socialiniu teisingumu grindžiamą tvarų vystymąsi, kuris duoda naudos dabarties kartoms ir nekelia grėsmės išteklių išsaugojimui ateities kartoms; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad, kaip matyti iš pastarųjų finansų, klimato, energetikos ir maisto krizių, politikos, pagrįstos vien ekonominiu augimu, galimybės sprendžiant skurdo naikinimo klausimus ir skatinant socialinę sanglaudą yra ribotos; palaiko sąžininga prekyba ir socialiniu teisingumu grindžiamą tvarų vystymąsi, kuris duoda naudos dabarties kartoms ir nekelia grėsmės išteklių išsaugojimui ateities kartoms;

| 31. | pabrėžia, kad bet kokia ekonominio augimo skatinimo politika negali būti vykdoma be socialinių ir aplinkos standartų skatinimo ir socialinės apsaugos priemonių įgyvendinimo politikos; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad bet kokia ekonominio augimo skatinimo politika negali būti vykdoma be socialinių ir aplinkos standartų skatinimo ir socialinės apsaugos priemonių įgyvendinimo politikos;

| 32. | pabrėžia, kad ES turėtų sudaryti sąlygas augimui tuose ekonomikos sektoriuose, kuriuose neturtingieji užsidirba pragyvenimui, pavyzdžiui, žemės ūkyje, ir skirti daugiau dėmesio neoficialiajam sektoriui; ragina Komisiją ir valstybes nares palankiai vertinti tas priemones, kurios užtikrina žemės nuosavybės apsaugą ir palengvina neturtingųjų prieigą prie žemės, rinkų, paskolų ir kitų finansinių paslaugų, taip pat jų įgūdžių vystymą, nepadidinant esamos nelygybės ir nesustiprinant asimetrinių priklausomybės struktūrų; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad ES turėtų sudaryti sąlygas augimui tuose ekonomikos sektoriuose, kuriuose neturtingieji užsidirba pragyvenimui, pavyzdžiui, žemės ūkyje, ir skirti daugiau dėmesio neoficialiajam sektoriui; ragina Komisiją ir valstybes nares palankiai vertinti tas priemones, kurios užtikrina žemės nuosavybės apsaugą ir palengvina neturtingųjų prieigą prie žemės, rinkų, paskolų ir kitų finansinių paslaugų, taip pat jų įgūdžių vystymą, nepadidinant esamos nelygybės ir nesustiprinant asimetrinių priklausomybės struktūrų;

| 33. | remia pastangas, kuriomis siekiama vystyti pramonę ir plėtoti infrastruktūrą ir kuriomis prisidedama prie tvaraus ekonomikos augimo visiškai laikantis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų; pažymi, kad veiksmingiausias būdas skatinti augimą ir išvaduoti žmones iš skurdo yra stiprinti pramonės vystymą ir rinkos plėtrą; |
| --- | --- |

33.

remia pastangas, kuriomis siekiama vystyti pramonę ir plėtoti infrastruktūrą ir kuriomis prisidedama prie tvaraus ekonomikos augimo visiškai laikantis socialinių ir aplinkos apsaugos standartų; pažymi, kad veiksmingiausias būdas skatinti augimą ir išvaduoti žmones iš skurdo yra stiprinti pramonės vystymą ir rinkos plėtrą;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad pramonės vystymasis turi milžiniškas nacionalinės ekonomikos transformacijos galimybes ir, kitaip nei žemės ūkio produktų eksportas ar gamtos išteklių gavyba, kurie sukelia ekonomikos sukrėtimus, suteikia daugiau galimybių ilgalaikiam našumo augimui; todėl ragina besivystančias šalis spręsti šį klausimą planuojant ir įgyvendinant industrializacijos politiką, kurioje ypatingas dėmesys būtų skiriamas gamybos specializacijai ir prekybos pajėgumams stiprinti; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad pramonės vystymasis turi milžiniškas nacionalinės ekonomikos transformacijos galimybes ir, kitaip nei žemės ūkio produktų eksportas ar gamtos išteklių gavyba, kurie sukelia ekonomikos sukrėtimus, suteikia daugiau galimybių ilgalaikiam našumo augimui; todėl ragina besivystančias šalis spręsti šį klausimą planuojant ir įgyvendinant industrializacijos politiką, kurioje ypatingas dėmesys būtų skiriamas gamybos specializacijai ir prekybos pajėgumams stiprinti;

| 35. | pabrėžia energiją taupančios pramonės augimo svarbą, kad BVP augimas nebūtų susijęs su priklausomybe nuo naftos ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų; ragina ES ir jos valstybes nares dėti visas pastangas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos energijos vartojimo efektyvumo didinimo technologijų ir geriausios patirties perdavimui besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia energiją taupančios pramonės augimo svarbą, kad BVP augimas nebūtų susijęs su priklausomybe nuo naftos ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų; ragina ES ir jos valstybes nares dėti visas pastangas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos energijos vartojimo efektyvumo didinimo technologijų ir geriausios patirties perdavimui besivystančioms šalims;

| 36. | mano, kad didelio masto eksporto arba infrastruktūros projektų, kurie yra patrauklūs dėl matomų rezultatų, finansavimas nebūtinai yra geriausia strategija siekiant užtikrinti naudą platesniems gyventojų sluoksniams ir skurdžioms socialiai atskirtoms bendruomenėms; |
| --- | --- |

36.

mano, kad didelio masto eksporto arba infrastruktūros projektų, kurie yra patrauklūs dėl matomų rezultatų, finansavimas nebūtinai yra geriausia strategija siekiant užtikrinti naudą platesniems gyventojų sluoksniams ir skurdžioms socialiai atskirtoms bendruomenėms;

| 37. | siūlo ES ir jos valstybėms narėms sistemingai remti TDO Tinkamo darbo darbotvarkę besivystančiose šalyse siekiant skatinti aukštos kokybės darbo vietų kūrimą ir pagrindinių darbo standartų apsaugą; |
| --- | --- |

37.

siūlo ES ir jos valstybėms narėms sistemingai remti TDO Tinkamo darbo darbotvarkę besivystančiose šalyse siekiant skatinti aukštos kokybės darbo vietų kūrimą ir pagrindinių darbo standartų apsaugą;

| 38. | pabrėžia, kad besivystančių šalių ekonomikos įvairinimas ir jų priklausomybės nuo importo mažinimas turi būti prioritetiniai augimo skatinimo politikos tikslai; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad besivystančių šalių ekonomikos įvairinimas ir jų priklausomybės nuo importo mažinimas turi būti prioritetiniai augimo skatinimo politikos tikslai;

| 39. | pabrėžia, kad turi būti vykdoma investicinių projektų, kuriems teikiama parama naudojant ES dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmus, įgyvendinimo stebėsena ir atliekami jų poveikio tyrimai remiantis tarptautiniu mastu sutartais socialiniais ir aplinkosaugos standartais; primygtinai reikalauja, kad sprendimų priėmimo procesas vykdant projektų atranką būtų skaidrus ir užtikrintų suderinamumą su ES strateginiais dokumentais, šalies savarankiškumo principu ir ES įsipareigojimu atsieti savo pagalbą; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad turi būti vykdoma investicinių projektų, kuriems teikiama parama naudojant ES dotacijų ir paskolų derinimo mechanizmus, įgyvendinimo stebėsena ir atliekami jų poveikio tyrimai remiantis tarptautiniu mastu sutartais socialiniais ir aplinkosaugos standartais; primygtinai reikalauja, kad sprendimų priėmimo procesas vykdant projektų atranką būtų skaidrus ir užtikrintų suderinamumą su ES strateginiais dokumentais, šalies savarankiškumo principu ir ES įsipareigojimu atsieti savo pagalbą;

| 40. | primygtinai reikalauja, kad taikant derinimą būtų pasitelktos naujos lėšos, o ne ES OPV dotacijos būtų pakeistos paskolomis; |
| --- | --- |

40.

primygtinai reikalauja, kad taikant derinimą būtų pasitelktos naujos lėšos, o ne ES OPV dotacijos būtų pakeistos paskolomis;

| 41. | pabrėžia, kad vystymosi politika negali tapti tikrai veiksminga neskatinant tinkamų teisinių sistemų, ypač nuosavybės teisės ir sutarčių teisės srityse; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad vystymosi politika negali tapti tikrai veiksminga neskatinant tinkamų teisinių sistemų, ypač nuosavybės teisės ir sutarčių teisės srityse;

| 42. | pabrėžia, kad lyčių lygybės skatinimas padės panaudoti moterų darbo našumo potencialą ir tokiu būdu prisidės prie tvaraus ir skurdą mažinančio augimo; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad lyčių lygybės skatinimas padės panaudoti moterų darbo našumo potencialą ir tokiu būdu prisidės prie tvaraus ir skurdą mažinančio augimo;

Žmogaus raida

| 43. | pabrėžia, kad skurdas matuojamas ne tik pinigine išraiška ir kad plačiąja prasme jis reiškia, jog neužtikrinamos pagrindinės teisės, pvz., į maistą, švietimą, sveikatos apsaugą arba saviraiškos laisvę; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad skurdas matuojamas ne tik pinigine išraiška ir kad plačiąja prasme jis reiškia, jog neužtikrinamos pagrindinės teisės, pvz., į maistą, švietimą, sveikatos apsaugą arba saviraiškos laisvę;

| 44. | pabrėžia, kad siekiant skurdą mažinančio augimo ir įgyvendinant TVT labai svarbu teikti pagrindines socialines paslaugas; ragina, kaip nurodyta Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tiksluose (8 tikslo 8.2 rodiklis: „Plėtoti pasaulinę partnerystę vystymosi labui“), mažiausiai 20 proc. visos paramos skirti pagrindinėms socialinėms paslaugoms, didžiausią dėmesį skiriant laisvai ir visuotinei prieigai prie pirminės sveikatos apsaugos ir pagrindinio švietimo, atsižvelgiant į ES paramą, skirtą iniciatyvai „Švietimas visiems“, taip pat į 2010 m. komunikatą dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius; pakartoja, jog būtina ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir tiems, kurie susiduria su dideliu socialinės atskirties pavojumi, pvz., žmonėms su negalia; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad siekiant skurdą mažinančio augimo ir įgyvendinant TVT labai svarbu teikti pagrindines socialines paslaugas; ragina, kaip nurodyta Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tiksluose (8 tikslo 8.2 rodiklis: „Plėtoti pasaulinę partnerystę vystymosi labui“), mažiausiai 20 proc. visos paramos skirti pagrindinėms socialinėms paslaugoms, didžiausią dėmesį skiriant laisvai ir visuotinei prieigai prie pirminės sveikatos apsaugos ir pagrindinio švietimo, atsižvelgiant į ES paramą, skirtą iniciatyvai „Švietimas visiems“, taip pat į 2010 m. komunikatą dėl ES vaidmens sprendžiant visuotinės sveikatos uždavinius; pakartoja, jog būtina ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamoms gyventojų grupėms ir tiems, kurie susiduria su dideliu socialinės atskirties pavojumi, pvz., žmonėms su negalia;

| 45. | pabrėžia, kad mergaičių švietimas ir lyčių lygybės švietimo srityje skatinimas yra būtinos vystymosi prielaidos ir kad įgyvendinant politikos kryptis ir veiksmus, kuriais nėra sprendžiamos skirtingos lyčių padėties problemos, lieka neišnaudotos svarbios vystymosi galimybės; pabrėžia, kad mergaičių švietimas susijęs su viena iš didžiausių visų investicijų vystymosi srityje grąža, nes jis teikia tiek asmeninę, tiek socialinę naudą asmenims, šeimoms ir visai visuomenei, t. y. padeda mažinti moterų vaisingumo rodiklius, mažinti gimdyvių, kūdikių ir vaikų mirtingumą, apsisaugoti nuo ŽIV/AIDS infekcijos, didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, didinti jų darbo užmokestį, taip pat duoda naudos kartų ugdymo srityje; |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad mergaičių švietimas ir lyčių lygybės švietimo srityje skatinimas yra būtinos vystymosi prielaidos ir kad įgyvendinant politikos kryptis ir veiksmus, kuriais nėra sprendžiamos skirtingos lyčių padėties problemos, lieka neišnaudotos svarbios vystymosi galimybės; pabrėžia, kad mergaičių švietimas susijęs su viena iš didžiausių visų investicijų vystymosi srityje grąža, nes jis teikia tiek asmeninę, tiek socialinę naudą asmenims, šeimoms ir visai visuomenei, t. y. padeda mažinti moterų vaisingumo rodiklius, mažinti gimdyvių, kūdikių ir vaikų mirtingumą, apsisaugoti nuo ŽIV/AIDS infekcijos, didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, didinti jų darbo užmokestį, taip pat duoda naudos kartų ugdymo srityje;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu mažinti sveikatos apsaugos sistemų finansavimo skirtumus, atsirandančius dėl mažinamų išlaidų kai kurioms prioritetinėms sritims, pvz., lytinės ir reprodukcinės sveikatos sričiai, ir pabrėžia, jog svarbu investuoti į kovą su ŽIV/AIDS ir kitomis ligomis; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu mažinti sveikatos apsaugos sistemų finansavimo skirtumus, atsirandančius dėl mažinamų išlaidų kai kurioms prioritetinėms sritims, pvz., lytinės ir reprodukcinės sveikatos sričiai, ir pabrėžia, jog svarbu investuoti į kovą su ŽIV/AIDS ir kitomis ligomis;

| 47. | primena, kad investicijos, skirtos vaikams ir jaunimui, yra ilgalaikės investicijos į tvarią žmogaus raidą; |
| --- | --- |

47.

primena, kad investicijos, skirtos vaikams ir jaunimui, yra ilgalaikės investicijos į tvarią žmogaus raidą;

| 48. | palankiai vertina JT Minimalios socialinės apsaugos iniciatyva iniciatyvą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti daugiau paramos nacionalinėms socialinės apsaugos programoms besivystančiose šalyse ir šiuo klausimu parengti išsamią politinę programą, kuri apimtų lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims aspektus; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina JT Minimalios socialinės apsaugos iniciatyva iniciatyvą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti daugiau paramos nacionalinėms socialinės apsaugos programoms besivystančiose šalyse ir šiuo klausimu parengti išsamią politinę programą, kuri apimtų lyčių lygybės ir galių suteikimo moterims aspektus;

| 49. | pritartų sistemingesnėms ES pastangoms, skirtoms susieti imigracijos ir prieglobsčio politikos išorės aspektą su kitomis politikos kryptimis, kurios turi įtakos migracijai, pvz., su užimtumo, švietimo, žmogaus teisių ir socialinės apsaugos politika; |
| --- | --- |

49.

pritartų sistemingesnėms ES pastangoms, skirtoms susieti imigracijos ir prieglobsčio politikos išorės aspektą su kitomis politikos kryptimis, kurios turi įtakos migracijai, pvz., su užimtumo, švietimo, žmogaus teisių ir socialinės apsaugos politika;

| 50. | laikosi nuomonės, jog mokestinės pajamos yra labai svarbios siekiant, kad besivystančios šalys galėtų patenkinti pagrindinius jų piliečių poreikius, mažiau priklausyti nuo užsienio pagalbos ir skatinti demokratinį atskaitingumą; pakartoja savo nuomonę, kad ES turi remti šalis partneres, kuriančias sąžiningas, skaidrias ir veiksmingas mokesčių sistemas, kurios duotų pajamų, reikalingų socialinei apsaugai ir skurdą mažinančiam augimui, ir turi tęsti darbą tarptautiniu lygmeniu siekiant didesnio finansinio skaidrumo, taip pat siekiant užtikrinti, kad naudos gautų visos šalys partnerės; pabrėžia, kad keitimasis geriausia patirtimi ir informacija mokesčių politikos srityje itin svarbus siekiant sukurti teisingas mokesčių sistemas; |
| --- | --- |

50.

laikosi nuomonės, jog mokestinės pajamos yra labai svarbios siekiant, kad besivystančios šalys galėtų patenkinti pagrindinius jų piliečių poreikius, mažiau priklausyti nuo užsienio pagalbos ir skatinti demokratinį atskaitingumą; pakartoja savo nuomonę, kad ES turi remti šalis partneres, kuriančias sąžiningas, skaidrias ir veiksmingas mokesčių sistemas, kurios duotų pajamų, reikalingų socialinei apsaugai ir skurdą mažinančiam augimui, ir turi tęsti darbą tarptautiniu lygmeniu siekiant didesnio finansinio skaidrumo, taip pat siekiant užtikrinti, kad naudos gautų visos šalys partnerės; pabrėžia, kad keitimasis geriausia patirtimi ir informacija mokesčių politikos srityje itin svarbus siekiant sukurti teisingas mokesčių sistemas;

| 51. | pabrėžia esminę žmogaus teisių svarbą ir tai, kad yra daug būdų, kuriais ES galėtų padėti stiprinti pajėgumus užtikrinti visas žmogaus teises; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia esminę žmogaus teisių svarbą ir tai, kad yra daug būdų, kuriais ES galėtų padėti stiprinti pajėgumus užtikrinti visas žmogaus teises;

Privataus sektoriaus įtraukimas

| 52. | pripažįsta, kad besivystančiųjų šalių privataus sektoriaus vystymas yra labai svarbus kuriant darbo vietas, teikiant paslaugas ir spartinant turto kaupimą; primena, kad 90 proc. darbo vietų besivystančiose šalyse priklauso privačiajam sektoriui; pabrėžia, kad pagal skurdą mažinančio augimo darbotvarkę ES parama vystymuisi turėtų būti skirta vietos bendrovėms finansuoti bei vidaus kapitalui atsverti ir skatinti ją gaunančias šalis sukurti aplinką, kuri būtų palanki mažų, vidutinių ir labai mažų įmonių vystymui ir registravimo, prieigos prie kapitalo ir galimybės gauti prieinamų kreditų kliūčių panaikinimui ir kurioje paslaugos bei pajėgumų kūrimas būtų skirti neturtingesniems verslininkams; |
| --- | --- |

52.

pripažįsta, kad besivystančiųjų šalių privataus sektoriaus vystymas yra labai svarbus kuriant darbo vietas, teikiant paslaugas ir spartinant turto kaupimą; primena, kad 90 proc. darbo vietų besivystančiose šalyse priklauso privačiajam sektoriui; pabrėžia, kad pagal skurdą mažinančio augimo darbotvarkę ES parama vystymuisi turėtų būti skirta vietos bendrovėms finansuoti bei vidaus kapitalui atsverti ir skatinti ją gaunančias šalis sukurti aplinką, kuri būtų palanki mažų, vidutinių ir labai mažų įmonių vystymui ir registravimo, prieigos prie kapitalo ir galimybės gauti prieinamų kreditų kliūčių panaikinimui ir kurioje paslaugos bei pajėgumų kūrimas būtų skirti neturtingesniems verslininkams;

| 53. | dar kartą patvirtina socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingo privačiojo sektoriaus vaidmenį spartinant tvaraus vystymosi tempus; ragina Komisiją skatinti ir remti, be kita ko, socialinės ekonomikos įmones, kurios veikia vadovaudamosi etiniais ir ekonominiais principais; |
| --- | --- |

53.

dar kartą patvirtina socialiniu ir ekologiniu požiūriu atsakingo privačiojo sektoriaus vaidmenį spartinant tvaraus vystymosi tempus; ragina Komisiją skatinti ir remti, be kita ko, socialinės ekonomikos įmones, kurios veikia vadovaudamosi etiniais ir ekonominiais principais;

| 54. | pabrėžia, kad svarbu aiškiai įvertinti galimą riziką, susijusią su privačiojo sektoriaus dalyvavimo didinimu, ir kad dėl to reikėtų apibrėžti aiškius paramos privačiojo sektoriaus projektams kriterijus, taip pat griežtus poveikio vertinimo mechanizmus, kurie turėtų būti sukurti siekiant užtikrinti, kad privačiojo sektoriaus investicijos būtų tvarios, vykdomos laikantis užsibrėžtų tarptautinių vystymosi tikslų ir nesudarytų prielaidų vėl grįžti prie sąlygotosios pagalbos; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad svarbu aiškiai įvertinti galimą riziką, susijusią su privačiojo sektoriaus dalyvavimo didinimu, ir kad dėl to reikėtų apibrėžti aiškius paramos privačiojo sektoriaus projektams kriterijus, taip pat griežtus poveikio vertinimo mechanizmus, kurie turėtų būti sukurti siekiant užtikrinti, kad privačiojo sektoriaus investicijos būtų tvarios, vykdomos laikantis užsibrėžtų tarptautinių vystymosi tikslų ir nesudarytų prielaidų vėl grįžti prie sąlygotosios pagalbos;

| 55. | primena, kad viešosios investicijos į viešąsias gėrybes, infrastruktūrą ir paslaugas yra esminės tvariam augimui ir veiksmingam nelygybės mažinimui; |
| --- | --- |

55.

primena, kad viešosios investicijos į viešąsias gėrybes, infrastruktūrą ir paslaugas yra esminės tvariam augimui ir veiksmingam nelygybės mažinimui;

| 56. | pabrėžia, kad investiciniai projektai, kuriuose dalyvauja privatusis sektorius ir kuriuos finansuoja ES, besivystančiose šalyse turėtų atitikti tarptautinius aplinkos, žmogaus teisių, socialinius ir skaidrumo standartus ir būti suderinti su pagalbą gaunančių šalių vystymosi planais; prieštarauja bet kokiam bendradarbiavimui su privačiomis įmonėmis, kuris sudarytų galimybes tiesiogiai ar netiesiogiai slėpti mokesčius ar vengti mokesčių; prašo Komisiją, priimant sprendimus dėl išteklių gavybos projektų finansavimo, peržiūrėti savo išsamaus patikrinimo priemones; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad investiciniai projektai, kuriuose dalyvauja privatusis sektorius ir kuriuos finansuoja ES, besivystančiose šalyse turėtų atitikti tarptautinius aplinkos, žmogaus teisių, socialinius ir skaidrumo standartus ir būti suderinti su pagalbą gaunančių šalių vystymosi planais; prieštarauja bet kokiam bendradarbiavimui su privačiomis įmonėmis, kuris sudarytų galimybes tiesiogiai ar netiesiogiai slėpti mokesčius ar vengti mokesčių; prašo Komisiją, priimant sprendimus dėl išteklių gavybos projektų finansavimo, peržiūrėti savo išsamaus patikrinimo priemones;

| 57. | yra įsitikinęs, kad investicijos daro teigiamą poveikį augimui ir darbo vietų kūrimui ne tik ES, bet ir besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad pramoninės šalys yra atsakingos už didesnę paramą investicijoms ir technologijų perdavimui vietos įmonėms, kad būtų sudaryta galimybė besivystančiose šalyse atsirandančiuose ekonomikos sektoriuose taikyti kokybės standartus bei tarptautinius socialinius ir aplinkos standartus; taip pat pabrėžia, kad reikia glaudžiau bendradarbiauti siekiant padėti besivystančioms šalims stiprinti jų institucinius ir reguliavimo pajėgumus, skirtus užsienio investicijoms valdyti; |
| --- | --- |

57.

yra įsitikinęs, kad investicijos daro teigiamą poveikį augimui ir darbo vietų kūrimui ne tik ES, bet ir besivystančiose šalyse; pabrėžia, kad pramoninės šalys yra atsakingos už didesnę paramą investicijoms ir technologijų perdavimui vietos įmonėms, kad būtų sudaryta galimybė besivystančiose šalyse atsirandančiuose ekonomikos sektoriuose taikyti kokybės standartus bei tarptautinius socialinius ir aplinkos standartus; taip pat pabrėžia, kad reikia glaudžiau bendradarbiauti siekiant padėti besivystančioms šalims stiprinti jų institucinius ir reguliavimo pajėgumus, skirtus užsienio investicijoms valdyti;

| 58. | ragina ES pripažinti besivystančių šalių teisę reguliuoti investicijas ir sudaryti palankias sąlygas investuotojams, kurie remia šalies partnerės vystymosi strategiją, be to, sudaryti lengvatines sąlygas nacionalinio ir regioninio lygmens investuotojams, siekiant skatinti regioninę integraciją; |
| --- | --- |

58.

ragina ES pripažinti besivystančių šalių teisę reguliuoti investicijas ir sudaryti palankias sąlygas investuotojams, kurie remia šalies partnerės vystymosi strategiją, be to, sudaryti lengvatines sąlygas nacionalinio ir regioninio lygmens investuotojams, siekiant skatinti regioninę integraciją;

| 59. | ragina ES vykdyti savo pagalbos prekybai strategijos įsipareigojimus, prisiimtus dėl pagalbos vystymuisi, skirtos konkretiems projektams, kuriais siekiama padėti besivystančioms šalims ugdyti savo su prekyba susijusius įgūdžius, gerinti tiekimo grandinę ir galiausiai konkuruoti regionų ir pasaulio rinkose; |
| --- | --- |

59.

ragina ES vykdyti savo pagalbos prekybai strategijos įsipareigojimus, prisiimtus dėl pagalbos vystymuisi, skirtos konkretiems projektams, kuriais siekiama padėti besivystančioms šalims ugdyti savo su prekyba susijusius įgūdžius, gerinti tiekimo grandinę ir galiausiai konkuruoti regionų ir pasaulio rinkose;

| 60. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio akto, kurio tikslai būtų panašūs į naujojo JAV įstatymo dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto regionų, būtent, kovoti su neteisėta naudingųjų iškasenų gavyba besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje, kai finansuojami pilietiniai karas ir konfliktai, ir užtikrinti į ES rinką importuojamų naudingųjų iškasenų atsekamumą; |
| --- | --- |

60.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio akto, kurio tikslai būtų panašūs į naujojo JAV įstatymo dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto regionų, būtent, kovoti su neteisėta naudingųjų iškasenų gavyba besivystančiose šalyse, ypač Afrikoje, kai finansuojami pilietiniai karas ir konfliktai, ir užtikrinti į ES rinką importuojamų naudingųjų iškasenų atsekamumą;

| 61. | ragina išanalizuoti ir įvertinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (angl. PPP), apimančių Komisijos remiamą privačiojo sektoriaus vystymąsi, vaidmenį, kad būtų galima pasimokyti iš šios patirties prieš pereinant prie naujos politikos koncepcijos, t. y. valstybės lėšų naudojimo privačiajam sektoriui finansuoti; |
| --- | --- |

61.

ragina išanalizuoti ir įvertinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (angl. PPP), apimančių Komisijos remiamą privačiojo sektoriaus vystymąsi, vaidmenį, kad būtų galima pasimokyti iš šios patirties prieš pereinant prie naujos politikos koncepcijos, t. y. valstybės lėšų naudojimo privačiajam sektoriui finansuoti;

| 62. | pabrėžia, kad parama privačiajam sektoriui turi būti suderinta su pagalba šių šalių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijoms ir parlamentams siekiant sudaryti galimybes jiems veiksmingai valdyti rinkas, skatinti skaidrumą, įgyvendinti teisingą mokesčių politiką ir užtikrinti gerą valdymą bei kovoti su korupcija tiek verslo įmonėse ir NVO, tiek ir vyriausybėse bei valdžios institucijose; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad parama privačiajam sektoriui turi būti suderinta su pagalba šių šalių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijoms ir parlamentams siekiant sudaryti galimybes jiems veiksmingai valdyti rinkas, skatinti skaidrumą, įgyvendinti teisingą mokesčių politiką ir užtikrinti gerą valdymą bei kovoti su korupcija tiek verslo įmonėse ir NVO, tiek ir vyriausybėse bei valdžios institucijose;

Klimato kaita, energetika ir tvarus vystymasis

| 63. | palankiai vertina pasiūlymą vystomąjį bendradarbiavimą sutelkti į tvarią atsinaujinančią energiją; pakartoja, kad galimybė gauti energijos yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; primygtinai reikalauja, kad vandens ir energijos tiekimas neturtingiesiems, susijęs su viešųjų paslaugų jiems teikimu, ir vietos vystymasis būtų pagrindiniai ES remiamų projektų tikslai; |
| --- | --- |

63.

palankiai vertina pasiūlymą vystomąjį bendradarbiavimą sutelkti į tvarią atsinaujinančią energiją; pakartoja, kad galimybė gauti energijos yra būtina sąlyga siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus; primygtinai reikalauja, kad vandens ir energijos tiekimas neturtingiesiems, susijęs su viešųjų paslaugų jiems teikimu, ir vietos vystymasis būtų pagrindiniai ES remiamų projektų tikslai;

| 64. | pirmiausia skatina vietos ir regionų lygmenimis priimti tvarius energetikos sprendimus, ypač skatina decentralizuotą energijos gamybą, kad vystymosi prioritetai būtų suderinti su aplinkos uždaviniais; |
| --- | --- |

64.

pirmiausia skatina vietos ir regionų lygmenimis priimti tvarius energetikos sprendimus, ypač skatina decentralizuotą energijos gamybą, kad vystymosi prioritetai būtų suderinti su aplinkos uždaviniais;

| 65. | atkreipia dėmesį į didžiulį atsinaujinančiosios energijos (saulės energijos, vėjo energijos, geoterminės energijos ir biomasės) potencialą daugelyje besivystančių šalių; ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti atsinaujinančios energijos projektus besivystančiose šalyse ir užtikrinti galimybes naudotis technologijomis, praktine patirtimi ir investicijomis, nes tai itin svarbu ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, mažina šių šalių priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat mažina jų pažeidžiamumą dėl kainų svyravimo; |
| --- | --- |

65.

atkreipia dėmesį į didžiulį atsinaujinančiosios energijos (saulės energijos, vėjo energijos, geoterminės energijos ir biomasės) potencialą daugelyje besivystančių šalių; ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinti atsinaujinančios energijos projektus besivystančiose šalyse ir užtikrinti galimybes naudotis technologijomis, praktine patirtimi ir investicijomis, nes tai itin svarbu ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, mažina šių šalių priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat mažina jų pažeidžiamumą dėl kainų svyravimo;

| 66. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant ES oficialios paramos vystymuisi (OPV), skirtos gerinti galimybes gauti energijos, priemones būtų remiamas vietos ekonominis vystymasis, aplinką tausojančių darbo vietų kūrimas ir skurdo mažinimo priemonės ir jos nebūtų susietos su ES įmonėmis arba naudojamos joms subsidijuoti; taip pat ragina ES nepainioti politikos krypčių, įgyvendinamų siekiant padidinti energijos prieinamumą neturtingiems žmonėms, su ES klimato kaitos mažinimo tikslų įgyvendinimu arba jos energetinio saugumo poreikiais; |
| --- | --- |

66.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant ES oficialios paramos vystymuisi (OPV), skirtos gerinti galimybes gauti energijos, priemones būtų remiamas vietos ekonominis vystymasis, aplinką tausojančių darbo vietų kūrimas ir skurdo mažinimo priemonės ir jos nebūtų susietos su ES įmonėmis arba naudojamos joms subsidijuoti; taip pat ragina ES nepainioti politikos krypčių, įgyvendinamų siekiant padidinti energijos prieinamumą neturtingiems žmonėms, su ES klimato kaitos mažinimo tikslų įgyvendinimu arba jos energetinio saugumo poreikiais;

| 67. | palankiai vertina besivystančių šalių iniciatyvas, siekiant užtikrinti apsirūpinimą maistu, investuoti į maisto produktų gamybą, o ne biokuro gamybą; |
| --- | --- |

67.

palankiai vertina besivystančių šalių iniciatyvas, siekiant užtikrinti apsirūpinimą maistu, investuoti į maisto produktų gamybą, o ne biokuro gamybą;

| 68. | pakartoja, kad išsivysčiusios šalys privalo imtis vadovaujamo vaidmens kuriant mažo anglies dioksido kiekio technologijų pasaulio ekonomiką, kuri reikalinga norint pasiekti užsibrėžtus išmetamųjų dujų taršos mažinimo tikslus; ragina valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens mažinant išmetamųjų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

68.

pakartoja, kad išsivysčiusios šalys privalo imtis vadovaujamo vaidmens kuriant mažo anglies dioksido kiekio technologijų pasaulio ekonomiką, kuri reikalinga norint pasiekti užsibrėžtus išmetamųjų dujų taršos mažinimo tikslus; ragina valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens mažinant išmetamųjų teršalų kiekį;

| 69. | pripažįsta, kad kova su klimato kaita ir pagrindinių vystymosi tikslų įgyvendinimas – vienas kitą papildantys uždaviniai; pabrėžia, kad reikia daugiau sistemingų pastangų, kurios apimtų ekosistemų išsaugojimu pagrįstą prisitaikymą prie klimato kaitos ir stichinių nelaimių grėsmės mažinimą, ir todėl ragina laikytis holistinio požiūrio, pagal kurį į vystymosi programas ir projektus būtų integruotas aplinkos aspektas, pvz., tobulinant teisės aktus dėl atliekų pervežimo ir kovos su neteisėta miško ruoša; |
| --- | --- |

69.

pripažįsta, kad kova su klimato kaita ir pagrindinių vystymosi tikslų įgyvendinimas – vienas kitą papildantys uždaviniai; pabrėžia, kad reikia daugiau sistemingų pastangų, kurios apimtų ekosistemų išsaugojimu pagrįstą prisitaikymą prie klimato kaitos ir stichinių nelaimių grėsmės mažinimą, ir todėl ragina laikytis holistinio požiūrio, pagal kurį į vystymosi programas ir projektus būtų integruotas aplinkos aspektas, pvz., tobulinant teisės aktus dėl atliekų pervežimo ir kovos su neteisėta miško ruoša;

| 70. | ragina Komisiją įvertinti migracijos dėl klimato poveikį, nes, remiantis kai kuriais duomenimis, iki 2050 m. šis reiškinys paskatins 200 mln. žmonių persikelti dėl laipsniško sąlygų prastėjimo jų gyvenamosiose teritorijose, ir pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos vystymosi politiką būtina prisidėti prie pagalbos pabėgėliams ir jų skaičiaus mažinimo, investuojant į technologijas, žmogiškuosius išteklius bei finansinę pagalbą; |
| --- | --- |

70.

ragina Komisiją įvertinti migracijos dėl klimato poveikį, nes, remiantis kai kuriais duomenimis, iki 2050 m. šis reiškinys paskatins 200 mln. žmonių persikelti dėl laipsniško sąlygų prastėjimo jų gyvenamosiose teritorijose, ir pabrėžia, kad įgyvendinant Europos Sąjungos vystymosi politiką būtina prisidėti prie pagalbos pabėgėliams ir jų skaičiaus mažinimo, investuojant į technologijas, žmogiškuosius išteklius bei finansinę pagalbą;

| 71. | pakartoja, kad klimato kaitos aspekto taikymas neturėtų pakeisti naujų ir papildomų išteklių, kuriuos ES ir kitos paramą teikiančios šalys įsipareigojo skirti besivystančioms šalims klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos; pabrėžia, jog šis požiūris turi apimti vietos ir (arba) regioninį požiūrį, taikomą sprendžiant konkrečias problemas, su kuriomis susiduriama šiose srityse; primena, kad kova su klimato kaita ir apskritai viešosios gėrybės neturi būti finansuojami iš OPV, o jiems turi būti numatytas naujas, valstybių narių įsipareigojimą 0,7 proc. BNP skirti OPV papildantis finansavimas; |
| --- | --- |

71.

pakartoja, kad klimato kaitos aspekto taikymas neturėtų pakeisti naujų ir papildomų išteklių, kuriuos ES ir kitos paramą teikiančios šalys įsipareigojo skirti besivystančioms šalims klimato kaitos švelninimui ir prisitaikymui prie jos; pabrėžia, jog šis požiūris turi apimti vietos ir (arba) regioninį požiūrį, taikomą sprendžiant konkrečias problemas, su kuriomis susiduriama šiose srityse; primena, kad kova su klimato kaita ir apskritai viešosios gėrybės neturi būti finansuojami iš OPV, o jiems turi būti numatytas naujas, valstybių narių įsipareigojimą 0,7 proc. BNP skirti OPV papildantis finansavimas;

| 72. | pabrėžia, kad svarbu skatinti tvarią miestų plėtrą, kuri yra tarptautinės darbotvarkės dalis, taip pat įgyvendinti ją vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, nes tai turėtų teigiamos įtakos viso pasaulio, ypač besivystančių šalių, žmonių gyvenimo kokybei; |
| --- | --- |

72.

pabrėžia, kad svarbu skatinti tvarią miestų plėtrą, kuri yra tarptautinės darbotvarkės dalis, taip pat įgyvendinti ją vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, nes tai turėtų teigiamos įtakos viso pasaulio, ypač besivystančių šalių, žmonių gyvenimo kokybei;

| 73. | pažymi, kad tvarų vystymąsi galima užtikrinti tik stiprinant pagalbą gaunančių šalių pajėgumus ir gerinant pagrindinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

73.

pažymi, kad tvarų vystymąsi galima užtikrinti tik stiprinant pagalbą gaunančių šalių pajėgumus ir gerinant pagrindinę infrastruktūrą;

| 74. | reikalauja į šalių ir regionų strategijos dokumentus įtraukti ir įgyvendinti Biologinės įvairovės konvencijos, kuri yra tvaraus vystymosi pagrindas, 8 straipsnio j dalies nuostatas; |
| --- | --- |

74.

reikalauja į šalių ir regionų strategijos dokumentus įtraukti ir įgyvendinti Biologinės įvairovės konvencijos, kuri yra tvaraus vystymosi pagrindas, 8 straipsnio j dalies nuostatas;

| 75. | pripažįsta, kad dėl miškų naikinimo ir netvarus medienos importo į ES rinką padidėjo stichinių nelaimių rizika ir neturtingų šalių pažeidžiamumas, todėl ragina ES Komisiją ir Tarybą į savo naują vystymosi politikos strategiją įtraukti visuotinį prekybos neteisėtai pagaminta mediena ES rinkoje draudimą; |
| --- | --- |

75.

pripažįsta, kad dėl miškų naikinimo ir netvarus medienos importo į ES rinką padidėjo stichinių nelaimių rizika ir neturtingų šalių pažeidžiamumas, todėl ragina ES Komisiją ir Tarybą į savo naują vystymosi politikos strategiją įtraukti visuotinį prekybos neteisėtai pagaminta mediena ES rinkoje draudimą;

Apsirūpinimo maistu saugumas ir žemės ūkis

| 76. | pakartoja savo poziciją, kad ES, teikdama pagalbą vystymuisi, turėtų atkreipti pagrindinį dėmesį į apsirūpinimo maistu saugumo besivystančiose šalyse užtikrinimą ir vietos lygmens, smulkios bei ekologiškos žemės ūkio gamybos skatinimą; pabrėžia, kad ypač reikia užtikrinti smulkių ūkininkų prieigą prie gamybos priemonių (žemės, saugių nuosavybės vertybinių popierių, sėklų, mokymo, paskolų, konsultacijų ir patariamųjų paslaugų), apdirbimo ir rinkodaros galimybių bei prieigos prie vietos ir tarptautinių rinkų; |
| --- | --- |

76.

pakartoja savo poziciją, kad ES, teikdama pagalbą vystymuisi, turėtų atkreipti pagrindinį dėmesį į apsirūpinimo maistu saugumo besivystančiose šalyse užtikrinimą ir vietos lygmens, smulkios bei ekologiškos žemės ūkio gamybos skatinimą; pabrėžia, kad ypač reikia užtikrinti smulkių ūkininkų prieigą prie gamybos priemonių (žemės, saugių nuosavybės vertybinių popierių, sėklų, mokymo, paskolų, konsultacijų ir patariamųjų paslaugų), apdirbimo ir rinkodaros galimybių bei prieigos prie vietos ir tarptautinių rinkų;

| 77. | ragina, atsižvelgiant į Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio mokslo ir technologijų vertinimo (IAASTD) ataskaitą, remti perėjimą prie ekologinio ir tvaraus žemės ūkio, kuriame būtų atsižvelgiama į smulkių ūkininkų gamybos patirtį ir kuris būtų veiksminga priemonė prisitaikyti prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

77.

ragina, atsižvelgiant į Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio mokslo ir technologijų vertinimo (IAASTD) ataskaitą, remti perėjimą prie ekologinio ir tvaraus žemės ūkio, kuriame būtų atsižvelgiama į smulkių ūkininkų gamybos patirtį ir kuris būtų veiksminga priemonė prisitaikyti prie klimato kaitos;

| 78. | pabrėžia konkrečios paramos moterims žemės ūkio sektoriuje svarbą, nes iš tyrimų matyti, kad žemės ūkio sektoriuje išsprendus lyčių problemą bendra besivystančių šalių žemės ūkio gamyba padidėtų 2,5-4 proc. ir kad moterys didesnę pajamų dalį išleidžia savo vaikų maistui, sveikatos priežiūrai, drabužiams ir švietimui; ragina panaikinti visų formų moterų diskriminaciją ir žemės ūkio politikos priemonėse bei programose labiau atsižvelgti į lyčių aspektą; pabrėžia, kad tvaraus žemės ūkio vystymo ir aprūpinimo maistu saugumo srityse moterys turi būti laikomos lygiaverčiais partneriais; |
| --- | --- |

78.

pabrėžia konkrečios paramos moterims žemės ūkio sektoriuje svarbą, nes iš tyrimų matyti, kad žemės ūkio sektoriuje išsprendus lyčių problemą bendra besivystančių šalių žemės ūkio gamyba padidėtų 2,5-4 proc. ir kad moterys didesnę pajamų dalį išleidžia savo vaikų maistui, sveikatos priežiūrai, drabužiams ir švietimui; ragina panaikinti visų formų moterų diskriminaciją ir žemės ūkio politikos priemonėse bei programose labiau atsižvelgti į lyčių aspektą; pabrėžia, kad tvaraus žemės ūkio vystymo ir aprūpinimo maistu saugumo srityse moterys turi būti laikomos lygiaverčiais partneriais;

| 79. | primygtinai reikalauja, kad ES taip pat šalintų pagrindines apsirūpinimo maistu nesaugumo priežastis, įskaitant menką atskaitomybę už teisę į maistą, spekuliaciją maistu ir žemės grobimą; pakartoja, kad vykdant bendros žemės ūkio politikos reformą reikia atsižvelgti į Sutartyje numatytą politikos suderinamumo vystymosi labui stiprinimą, sąžiningą konkurenciją, paramą besivystančių šalių pajėgumams ir jų gamybinei veiklai; ragina imtis veiksmų siekiant panaikinti žemės grobimą, netvarų žemės ir vandens naudojimą, užtikrinti smulkiųjų ūkininkų ir vietos ūkininkų nuosavybės teises ir jų prieigą prie dirbamos žemės ir užkirsti kelią sėklų monopolijai bei priklausomybei nuo specializuotų pesticidų; |
| --- | --- |

79.

primygtinai reikalauja, kad ES taip pat šalintų pagrindines apsirūpinimo maistu nesaugumo priežastis, įskaitant menką atskaitomybę už teisę į maistą, spekuliaciją maistu ir žemės grobimą; pakartoja, kad vykdant bendros žemės ūkio politikos reformą reikia atsižvelgti į Sutartyje numatytą politikos suderinamumo vystymosi labui stiprinimą, sąžiningą konkurenciją, paramą besivystančių šalių pajėgumams ir jų gamybinei veiklai; ragina imtis veiksmų siekiant panaikinti žemės grobimą, netvarų žemės ir vandens naudojimą, užtikrinti smulkiųjų ūkininkų ir vietos ūkininkų nuosavybės teises ir jų prieigą prie dirbamos žemės ir užkirsti kelią sėklų monopolijai bei priklausomybei nuo specializuotų pesticidų;

| 80. | atkreipia dėmesį į tai, kad norint aprūpinti maistu pasaulio gyventojus, kurių skaičius, manoma, 2050 m. viršys 9 mlrd., žemės ūkio gamybos apimtis, palyginti su dabartine gamybos apimtimi, turės padidėti 70 proc., naudojant mažiau žemės, vandens ir pesticidų; pažymi, kad pasaulinis apsirūpinimo maistu saugumas – labai svarbus klausimas Europos Sąjungai, ir ragina, kad skubiai ir nuolat būtų imamasi veiksmų siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ES piliečiams ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

80.

atkreipia dėmesį į tai, kad norint aprūpinti maistu pasaulio gyventojus, kurių skaičius, manoma, 2050 m. viršys 9 mlrd., žemės ūkio gamybos apimtis, palyginti su dabartine gamybos apimtimi, turės padidėti 70 proc., naudojant mažiau žemės, vandens ir pesticidų; pažymi, kad pasaulinis apsirūpinimo maistu saugumas – labai svarbus klausimas Europos Sąjungai, ir ragina, kad skubiai ir nuolat būtų imamasi veiksmų siekiant užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą ES piliečiams ir visame pasaulyje;

| 81. | pabrėžia, kad siekiant spręsti nepakankamo apsirūpinimo maistu saugumo problemą reikės daugelio įvairių sektorių priemonių, pvz., susijusių su vietos gamtos išteklių valdymu, gamybos ir apdirbimo vystymu, profesiniu mokymu, profesinių organizacijų struktūrizavimu, saugos tinklo, skirto pažeidžiamiausioms grupėms, sukūrimu, sveikos mitybos įgūdžių ugdymu, taip pat su darbo vietų kaimo vietovėse, susijusių ne tik su žemės ūkio gamyba, įvairinimu, kad būtų padidintos kaime gyvenančių šeimų, kurios pirmosios tampa bado aukomis, pajamos; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad siekiant spręsti nepakankamo apsirūpinimo maistu saugumo problemą reikės daugelio įvairių sektorių priemonių, pvz., susijusių su vietos gamtos išteklių valdymu, gamybos ir apdirbimo vystymu, profesiniu mokymu, profesinių organizacijų struktūrizavimu, saugos tinklo, skirto pažeidžiamiausioms grupėms, sukūrimu, sveikos mitybos įgūdžių ugdymu, taip pat su darbo vietų kaimo vietovėse, susijusių ne tik su žemės ūkio gamyba, įvairinimu, kad būtų padidintos kaime gyvenančių šeimų, kurios pirmosios tampa bado aukomis, pajamos;

| 82. | atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse būtina taikyti geresnius žemės ūkio produktų gamybos metodus, įskaitant nebrangias technologijas, atlikti mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje ir didinti našumą besivystančiose šalyse siekiant didinti tvarumą; |
| --- | --- |

82.

atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse būtina taikyti geresnius žemės ūkio produktų gamybos metodus, įskaitant nebrangias technologijas, atlikti mokslinius tyrimus žemės ūkio srityje ir didinti našumą besivystančiose šalyse siekiant didinti tvarumą;

| 83. | ragina ES ir besivystančias šalis skatinti žemės nuosavybę, kaip skurdo mažinimo ir aprūpinimo maistu užtikrinimo priemonę, stiprinti nuosavybės teises ir užtikrinti ūkininkams, mažosioms įmonėms ir vietos bendruomenėms geresnes galimybes gauti kreditus; |
| --- | --- |

83.

ragina ES ir besivystančias šalis skatinti žemės nuosavybę, kaip skurdo mažinimo ir aprūpinimo maistu užtikrinimo priemonę, stiprinti nuosavybės teises ir užtikrinti ūkininkams, mažosioms įmonėms ir vietos bendruomenėms geresnes galimybes gauti kreditus;

| 84. | reiškia gilų susirūpinimą dėl vyriausybės remiamų užsienio investuotojų šiuo metu vykdomo žemės ūkio paskirties žemės supirkimo, ypač Afrikoje, problemos, nes jei ji nebus tinkamai išspręsta, iškils grėsmė apsirūpinimo maistu vietoje saugumui ir gali kilti didelių ir plataus masto socialinių neramumų; |
| --- | --- |

84.

reiškia gilų susirūpinimą dėl vyriausybės remiamų užsienio investuotojų šiuo metu vykdomo žemės ūkio paskirties žemės supirkimo, ypač Afrikoje, problemos, nes jei ji nebus tinkamai išspręsta, iškils grėsmė apsirūpinimo maistu vietoje saugumui ir gali kilti didelių ir plataus masto socialinių neramumų;

| 85. | pabrėžia, kad ES žvejybos partnerystės susitarimai turėtų padėti suvienodinti šalių partnerių žuvininkystės politikos sritis ir sustiprinti jų gebėjimus užtikrinti tvarią žuvininkystę jų vandenyse ir užimtumą vietos sektoriuje; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad ES žvejybos partnerystės susitarimai turėtų padėti suvienodinti šalių partnerių žuvininkystės politikos sritis ir sustiprinti jų gebėjimus užtikrinti tvarią žuvininkystę jų vandenyse ir užimtumą vietos sektoriuje;

| 86. | pabrėžia, kad pagrindinis vystymosi politikos aspektas turėtų būti tinkama apsauga nuo su vandeniu susijusių nelaimių ir ligų, taip pat galimybė gauti pakankamai kokybiško vandens už prieinamą kainą, siekiant patenkinti pagrindinius maisto, energijos ir kitus poreikius, kurie būtini užtikrinti sveikam ir produktyviam gyvenimui, nekeliant pavojaus gyvybiškai svarbių ekosistemų tvarumui; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad pagrindinis vystymosi politikos aspektas turėtų būti tinkama apsauga nuo su vandeniu susijusių nelaimių ir ligų, taip pat galimybė gauti pakankamai kokybiško vandens už prieinamą kainą, siekiant patenkinti pagrindinius maisto, energijos ir kitus poreikius, kurie būtini užtikrinti sveikam ir produktyviam gyvenimui, nekeliant pavojaus gyvybiškai svarbių ekosistemų tvarumui;

Skaidrumas

| 87. | kad būtų padidintas skaidrumas ir visuomenės pritarimas vystymosi projektams, iš dalies arba visiškai finansuojamiems ES arba valstybių narių lėšomis, ragina sukurti elektroninę duomenų bazę, kuri teiktų informaciją apie OVP; mano, kad ši duomenų bazė turėtų suteikti vartotojams galimybę stebėti visus ES paramos teikėjų ir, jei reikia, Jungtinių Tautų agentūrų projektus ir programas visose pagalbą gaunančiose šalyse, taip pat sužinoti, kas juos finansuoja ir kokia organizacija juos įgyvendina; mano, jog ši duomenų bazė turėtų būti patogi naudoti ir prieinama visiems internetu ir kad ji turėtų turėti funkcijas, kurios supaprastintų konkrečios informacijos pagal iš anksto nustatytus kriterijus paiešką (pvz., paramos teikėjas, VPK sektorius, vieta, projekto statusas, finansavimo rūšis ir TVT), taip pat joje turėtų būti pateikiamos analizei skirtos lentelės ir geografiniai žemėlapiai; pažymi, kad ši duomenų bazė taip pat būtų svarbi priemonė stiprinant paramos teikėjų veiksmų koordinavimą ir derinimą, taip pat ir veiksmų derinimą su šalies gavėjos vyriausybe; |
| --- | --- |

87.

kad būtų padidintas skaidrumas ir visuomenės pritarimas vystymosi projektams, iš dalies arba visiškai finansuojamiems ES arba valstybių narių lėšomis, ragina sukurti elektroninę duomenų bazę, kuri teiktų informaciją apie OVP; mano, kad ši duomenų bazė turėtų suteikti vartotojams galimybę stebėti visus ES paramos teikėjų ir, jei reikia, Jungtinių Tautų agentūrų projektus ir programas visose pagalbą gaunančiose šalyse, taip pat sužinoti, kas juos finansuoja ir kokia organizacija juos įgyvendina; mano, jog ši duomenų bazė turėtų būti patogi naudoti ir prieinama visiems internetu ir kad ji turėtų turėti funkcijas, kurios supaprastintų konkrečios informacijos pagal iš anksto nustatytus kriterijus paiešką (pvz., paramos teikėjas, VPK sektorius, vieta, projekto statusas, finansavimo rūšis ir TVT), taip pat joje turėtų būti pateikiamos analizei skirtos lentelės ir geografiniai žemėlapiai; pažymi, kad ši duomenų bazė taip pat būtų svarbi priemonė stiprinant paramos teikėjų veiksmų koordinavimą ir derinimą, taip pat ir veiksmų derinimą su šalies gavėjos vyriausybe;

*

* *

| 88. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

88.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(2)  OL L 378, 2006 12 27, p. 41.

(3)  2007 m. gegužės 15 d. Tarybos išvados (09558/2007).

(4)  OL C 102 E, 2008 4 24, p. 321.

(5)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 15.

(6)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 34.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0355.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0210.

(9)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0442.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0082.

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/89

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisPlačiajuostis ryšys Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą

P7_TA(2011)0322

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plačiajuosčio ryšio Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą (2010/2304(INI))

2013/C 33 E/09

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos (NKP) tinklų prieigos reguliavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos (NKP) tinklų prieigos reguliavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšis. Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšis. Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (COM(2010)0472),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. poziciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. poziciją dėl Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010)0245),

| — | atsižvelgdamas į Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa, ir į Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšis Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (TEN/434-435 - CESE 362/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma pirmoji radijo spektro politikos programa, ir į Komisijos komunikatą „Plačiajuostis ryšis Europoje. Investavimas į skaitmeninių technologijų skatinamą augimą“ (TEN/434-435 - CESE 362/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui Bendrijos gairės“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaita. Pagrindiniai i2010 strategijos pasiekimai 2005–2009 m.“ (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio 4 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninio konkurencingumo ataskaita. Pagrindiniai i2010 strategijos pasiekimai 2005–2009 m.“ (COM(2009)0390),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatą „Daiktų internetas. Europos veiksmų planas“ (COM(2009)0278), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatą „Daiktų internetas. Europos veiksmų planas“ (COM(2009)0278),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatą „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (COM(2009)0036), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatą „Investuokime šiandien į rytojaus Europą“ (COM(2009)0036),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas“ (COM(2006)0129), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 20 d. Komisijos komunikatą „Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas“ (COM(2006)0129),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikatą „i2010 e. vyriausybės veiksmų planas: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui“ (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 25 d. Komisijos komunikatą „i2010 e. vyriausybės veiksmų planas: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui“ (COM(2006)0173),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 30 d. Komisijos komunikatą „e. sveikata – Europos piliečiams teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų tobulinimas. Veiksmų planas siekiant Europos e. sveikatos erdvės“ (COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 30 d. Komisijos komunikatą „e. sveikata – Europos piliečiams teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų tobulinimas. Veiksmų planas siekiant Europos e. sveikatos erdvės“ (COM(2004)0356),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl daiktų interneto (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl daiktų interneto (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 5 d. rezoliuciją dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rekomendaciją Tarybai dėl saugumo ir pagrindinių laisvių internete stiprinimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rekomendaciją Tarybai dėl saugumo ir pagrindinių laisvių internete stiprinimo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 24 d. rezoliuciją „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 24 d. rezoliuciją „Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Europos plačiajuosčio ryšio politikos kūrimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Europos plačiajuosčio ryšio politikos kūrimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos dažnių spektro politikos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl Europos dažnių spektro politikos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Europos informacinės visuomenės augimui ir užimtumui skatinti (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Europos informacinės visuomenės augimui ir užimtumui skatinti (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl informacinės visuomenės (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl informacinės visuomenės (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 1998 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Globalizacija ir informacinė visuomenė – poreikis stiprinti koordinavimą tarptautiniu mastu“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1998 m. spalio 14 d. rezoliuciją „Globalizacija ir informacinė visuomenė – poreikis stiprinti koordinavimą tarptautiniu mastu“ (12),

| — | atsižvelgdamas į ES pagrindines nuostatas dėl elektroninių ryšių su pakeitimais, ypač į Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), 2002/20/EB (Leidimų direktyva), 2002/19/EB (Prieigos direktyva), 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), 2002/58/EB (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) ir Reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 (EERRI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES pagrindines nuostatas dėl elektroninių ryšių su pakeitimais, ypač į Direktyvą 2002/21/EB (Pagrindų direktyva), 2002/20/EB (Leidimų direktyva), 2002/19/EB (Prieigos direktyva), 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva), 2002/58/EB (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) ir Reglamentą (EB) Nr. 1211/2009 (EERRI),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos atkūrimo planą (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos atkūrimo planą (COM(2008)0800),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamento (EB) 473/2009 su pakeitimais III priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamento (EB) 473/2009 su pakeitimais III priedą,

| — | atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 189 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lisabonos sutarties 189 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0221/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0221/2011),

| A. | kadangi siekiant įgyvendinti strategijos „ES 2020“ tikslus nepaprastai svarbu užtikrinti veiksmingą plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimą visoje ES, kad būtų skatinamas greitas, tvarus, integracinis ir teritorinę sanglaudą užtikrinantis ekonomikos augimas, kuris pagerintų užimtumo padėtį, būtų stiprinamas Europos konkurencingumas, sukuriamos palankesnės sąlygos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir sudaromos galimybės visiems regionams, miestams, savivaldybėms ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve, joms suteikiant galimybę pasinaudoti naujomis viešųjų paslaugų skaitmeninėmis technologijomis, |
| --- | --- |

A.

kadangi siekiant įgyvendinti strategijos „ES 2020“ tikslus nepaprastai svarbu užtikrinti veiksmingą plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimą visoje ES, kad būtų skatinamas greitas, tvarus, integracinis ir teritorinę sanglaudą užtikrinantis ekonomikos augimas, kuris pagerintų užimtumo padėtį, būtų stiprinamas Europos konkurencingumas, sukuriamos palankesnės sąlygos moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir sudaromos galimybės visiems regionams, miestams, savivaldybėms ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve, joms suteikiant galimybę pasinaudoti naujomis viešųjų paslaugų skaitmeninėmis technologijomis,

| B. | kadangi prieiga prie plačiajuosčio ryšio galima naudojant daugybę platformų (varį, laidus, pluoštą, fiksuotą ir mobilųjį bevielį ryšį, palydovus ir t. t.), tai pritraukė skirtingų tipų naudotojus, kaip, pvz., vartotojus, verslo įmones, vyriausybę, viešąsias ir ne pelno siekiančias organizacijas, įskaitant mokyklas, bibliotekas, ligonines ir visuomeninės saugos agentūras, kurie naudoja skirtingas plačiajuosčiu ryšiu teikiamas paslaugas (e. prekybą, sveikatos priežiūros paslaugas, garso ir vaizdo komunikaciją, pramogas, laivyno valdymą, vyriausybės paslaugas, švietimą, profesinį mokymą ir daug kitų), taip pat galimi įrenginių sąveikos taikymai (pažangieji elektros skaitikliai ir elektros energijos tinklai, belaidžiai širdies monitoriai, avarinės paslaugos, signalizacijos sistemos, automobilių telematavimas, inventoriaus sekimas ir t. t.), |
| --- | --- |

B.

kadangi prieiga prie plačiajuosčio ryšio galima naudojant daugybę platformų (varį, laidus, pluoštą, fiksuotą ir mobilųjį bevielį ryšį, palydovus ir t. t.), tai pritraukė skirtingų tipų naudotojus, kaip, pvz., vartotojus, verslo įmones, vyriausybę, viešąsias ir ne pelno siekiančias organizacijas, įskaitant mokyklas, bibliotekas, ligonines ir visuomeninės saugos agentūras, kurie naudoja skirtingas plačiajuosčiu ryšiu teikiamas paslaugas (e. prekybą, sveikatos priežiūros paslaugas, garso ir vaizdo komunikaciją, pramogas, laivyno valdymą, vyriausybės paslaugas, švietimą, profesinį mokymą ir daug kitų), taip pat galimi įrenginių sąveikos taikymai (pažangieji elektros skaitikliai ir elektros energijos tinklai, belaidžiai širdies monitoriai, avarinės paslaugos, signalizacijos sistemos, automobilių telematavimas, inventoriaus sekimas ir t. t.),

| C. | kadangi skirtingų platformų, naudotojų ir paslaugų pripažinimas plačiajuosčio ryšio ekosistemos dalimi ir aprėpimas padėtų užtikrinti 100 % prieigą prie plačiajuosčio ryšio ir turėtų daug naudos visuomenei, o tai savo ruožtu skatintų 100 % plačiajuosčio ryšio naudojimą; kadangi vienas iš ES tikslų turėtų būti siekis sudaryti galimybę visiems regionams ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve, |
| --- | --- |

C.

kadangi skirtingų platformų, naudotojų ir paslaugų pripažinimas plačiajuosčio ryšio ekosistemos dalimi ir aprėpimas padėtų užtikrinti 100 % prieigą prie plačiajuosčio ryšio ir turėtų daug naudos visuomenei, o tai savo ruožtu skatintų 100 % plačiajuosčio ryšio naudojimą; kadangi vienas iš ES tikslų turėtų būti siekis sudaryti galimybę visiems regionams ir visuomenės grupėms naudotis skaitmenine erdve,

| D. | kadangi konkurencija dėl prieigos prie tvarios infrastruktūros ir paslaugų, kartu su realistinių ir gyvybingų tikslų nustatymu „iš viršaus į apačią“, pagal paklausą užtikrins kitos kartos ryšio prieinamą veiksmingumą, |
| --- | --- |

D.

kadangi konkurencija dėl prieigos prie tvarios infrastruktūros ir paslaugų, kartu su realistinių ir gyvybingų tikslų nustatymu „iš viršaus į apačią“, pagal paklausą užtikrins kitos kartos ryšio prieinamą veiksmingumą,

| E. | kadangi ES plačiajuosčio ryšio politika turi būti pamatu vystymuisi srityse, kuriose ES gali pirmauti, turint mintyje prieigą prie plačiajuosčio ryšio, jo spartą, judrumą, aprėptį ir pajėgumą; kadangi vyraujanti pozicija pasaulyje IRT sektoriuje užtikrintų ES gerovę ir konkurencingumą; kadangi beveik 500 mln. sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, vartotojams sudarytų papildomą vertę, o ES suteiktų pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika; kadangi sparti plačiajuosčio ryšio plėtra būtina siekiant skatinti inovacijas ir ES produktyvumą ir naujų MVĮ ir darbo vietų kūrimą ES, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES plačiajuosčio ryšio politika turi būti pamatu vystymuisi srityse, kuriose ES gali pirmauti, turint mintyje prieigą prie plačiajuosčio ryšio, jo spartą, judrumą, aprėptį ir pajėgumą; kadangi vyraujanti pozicija pasaulyje IRT sektoriuje užtikrintų ES gerovę ir konkurencingumą; kadangi beveik 500 mln. sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieigą turinčių žmonių Europos rinka paskatintų vidaus rinkos plėtrą, sukurtų pasaulyje unikalią didelę vartotojų masę, visiems regionams atvertų naujų galimybių, vartotojams sudarytų papildomą vertę, o ES suteiktų pajėgumo būti pasaulyje pirmaujančia žinių ekonomika; kadangi sparti plačiajuosčio ryšio plėtra būtina siekiant skatinti inovacijas ir ES produktyvumą ir naujų MVĮ ir darbo vietų kūrimą ES,

| F. | kadangi itin svarbu mažinti skaitmeninį atotrūkį ir užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio visoje ES siekiant suteikti pridėtinę europinę vertę, ypač atokiose ir kaimo vietovėse, siekiant užtikrinti socialinę ir teritorinę sanglaudą, |
| --- | --- |

F.

kadangi itin svarbu mažinti skaitmeninį atotrūkį ir užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio visoje ES siekiant suteikti pridėtinę europinę vertę, ypač atokiose ir kaimo vietovėse, siekiant užtikrinti socialinę ir teritorinę sanglaudą,

| G. | kadangi plačiajuostis ryšys itin svarbus įgyvendinant naujas technologines infrastruktūras, kurios būtinos ES moksliniam, technologiniam ir pramoniniam vyravimui, pvz., nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing), daiktų interneto ir superkompiuterių srityse bei išmaniose kompiuterinėse aplinkose; primena, kad atitinkama prieiga prie plačiajuosčio ryšio ir jo greitis yra esminiai veiksniai plėtojant tokias informacines ir ryšių technologijas ir veiksmingai jomis naudojantis; taip pat pažymi, kad šios technologijos ir jų pagrindu teikiamos paslaugos turi būti naudingos ir vartotojams, ir verslui, įskaitant MVĮ, |
| --- | --- |

G.

kadangi plačiajuostis ryšys itin svarbus įgyvendinant naujas technologines infrastruktūras, kurios būtinos ES moksliniam, technologiniam ir pramoniniam vyravimui, pvz., nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugų (angl. cloud computing), daiktų interneto ir superkompiuterių srityse bei išmaniose kompiuterinėse aplinkose; primena, kad atitinkama prieiga prie plačiajuosčio ryšio ir jo greitis yra esminiai veiksniai plėtojant tokias informacines ir ryšių technologijas ir veiksmingai jomis naudojantis; taip pat pažymi, kad šios technologijos ir jų pagrindu teikiamos paslaugos turi būti naudingos ir vartotojams, ir verslui, įskaitant MVĮ,

| H. | kadangi viešieji veikėjai gali reikšmingai prisidėti prie plačiajuosčio ryšio visiems ir naujos kartos prieigos (NKP) diegimo zonose, kuriose visai nėra ryšio prieigos arba ryšys nepakankamai išvystytas; kadangi valstybės investicijos turėtų papildyti privačias investicijas ir stiprinti konkurenciją; kadangi investuotojams į NKP reikia išlaikyti atitinkamas paskatas, kad jie toliau investuotų į plačiajuostį ryšį, |
| --- | --- |

H.

kadangi viešieji veikėjai gali reikšmingai prisidėti prie plačiajuosčio ryšio visiems ir naujos kartos prieigos (NKP) diegimo zonose, kuriose visai nėra ryšio prieigos arba ryšys nepakankamai išvystytas; kadangi valstybės investicijos turėtų papildyti privačias investicijas ir stiprinti konkurenciją; kadangi investuotojams į NKP reikia išlaikyti atitinkamas paskatas, kad jie toliau investuotų į plačiajuostį ryšį,

| I. | kadangi pastaruoju dešimtmečiu privatusis sektorius investavo šimtus milijardų eurų į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, paslaugas, taikymus ir turinį, tačiau ne visi Europos piliečiai galėjo patirti plačiajuosčio ryšio privalumus; kadangi valstybės ir privačių investicijų skatinimas turėtų išlikti pagrindinė plačiajuosčio ryšio plitimo ES varomoji jėga, |
| --- | --- |

I.

kadangi pastaruoju dešimtmečiu privatusis sektorius investavo šimtus milijardų eurų į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, paslaugas, taikymus ir turinį, tačiau ne visi Europos piliečiai galėjo patirti plačiajuosčio ryšio privalumus; kadangi valstybės ir privačių investicijų skatinimas turėtų išlikti pagrindinė plačiajuosčio ryšio plitimo ES varomoji jėga,

| J. | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Marselyje vykusiame Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos ministrų konferencijoje priimtą sprendimą sumažinti Viduržemio jūros regiono valstybių skaitmeninę atskirtį, dėl kurio pateiktas pasiūlymas dėl plačiajuosčio ryšio Viduržemio jūros regione, |
| --- | --- |

J.

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 4 d. Marselyje vykusiame Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos ministrų konferencijoje priimtą sprendimą sumažinti Viduržemio jūros regiono valstybių skaitmeninę atskirtį, dėl kurio pateiktas pasiūlymas dėl plačiajuosčio ryšio Viduržemio jūros regione,

Plačiajuostis ryšys visiems

| 1. | pažymi, kad šis komunikatas yra tik viena didesnio paketo dalis, į kurį taip pat įeina skaitmeninė darbotvarkė, Inovacijų sąjunga, Radijo dažnių spektro politikos programa, ES ir nacionalinės finansavimo programos ir kuriuo siekiama sukurti tarpusavyje susijusią sistemą, skirtą veiksmingam tolesniam tinklų vystymui, prieigai prie jų ir jų naudojimui, neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas antžeminis fiksuotasis ir judrusis ar palydovinis ryšys; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad šis komunikatas yra tik viena didesnio paketo dalis, į kurį taip pat įeina skaitmeninė darbotvarkė, Inovacijų sąjunga, Radijo dažnių spektro politikos programa, ES ir nacionalinės finansavimo programos ir kuriuo siekiama sukurti tarpusavyje susijusią sistemą, skirtą veiksmingam tolesniam tinklų vystymui, prieigai prie jų ir jų naudojimui, neatsižvelgiant į tai, ar naudojamas antžeminis fiksuotasis ir judrusis ar palydovinis ryšys;

| 2. | pažymi, kad plačiajuosčio ryšio sąvoka nuolat keičiasi, kadangi auga platformų skaičius ir klientų bazė ir naudojimo variantai išaugo eksponentiškai; pažymi, kad šiuo metu plačiajuostis ryšys – tai daugiau nei tiesiog prieiga prie interneto, jis neapsiriboja tiesiogine žmonių sąveika, kadangi labai greitai plinta įrenginių sąveika ir taikymai; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad plačiajuosčio ryšio sąvoka nuolat keičiasi, kadangi auga platformų skaičius ir klientų bazė ir naudojimo variantai išaugo eksponentiškai; pažymi, kad šiuo metu plačiajuostis ryšys – tai daugiau nei tiesiog prieiga prie interneto, jis neapsiriboja tiesiogine žmonių sąveika, kadangi labai greitai plinta įrenginių sąveika ir taikymai;

| 3. | pažymi, kad fiksuotu ir mobiliuoju ryšiu perduodamų duomenų apimtys proporcingai didėja, todėl svarbu imtis veiksmų siekiant valdyti padidėjusį duomenų judėjimą, pvz., toliau darniai paskirstyti bevieliam plačiajuosčiam ryšiui spektro dažnius, padidinti spektro veiksmingumą ir greitai diegti naujos kartos prieigos tinklus; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad fiksuotu ir mobiliuoju ryšiu perduodamų duomenų apimtys proporcingai didėja, todėl svarbu imtis veiksmų siekiant valdyti padidėjusį duomenų judėjimą, pvz., toliau darniai paskirstyti bevieliam plačiajuosčiam ryšiui spektro dažnius, padidinti spektro veiksmingumą ir greitai diegti naujos kartos prieigos tinklus;

| 4. | taigi mano, kad ES tikslas turėtų būti užimti pasaulyje vyraujančią padėtį IRT infrastruktūros atžvilgiu; norint pasiekti šį tikslą visiems ES piliečiams iki 2013 m. turi būti pradėta teikti 100 % būtiniausio plačiajuosčio ryšio, kurio sparta būtų bent 2Mb/s kaimo vietovėse ir daug didesnė kitose vietovėse, paslauga; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, norint sumažinti skaitmeninį atotrūkį, diegiant būtiniausią plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse reikės atsižvelgti į didėjančius duomenų perdavimo reikalavimus naujoviškoms interneto paslaugoms, pvz., e. valdžiai, e. sveikatai ir e. mokymuisi; laikosi nuomonės, kad svarstant, kaip šie tikslai turėtų būti finansuojami, reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į konkurenciją, kad būtų išvengta rinkos iškraipymų ir leidžiama rinkai visų pirma pateikti sprendimus; |
| --- | --- |

4.

taigi mano, kad ES tikslas turėtų būti užimti pasaulyje vyraujančią padėtį IRT infrastruktūros atžvilgiu; norint pasiekti šį tikslą visiems ES piliečiams iki 2013 m. turi būti pradėta teikti 100 % būtiniausio plačiajuosčio ryšio, kurio sparta būtų bent 2Mb/s kaimo vietovėse ir daug didesnė kitose vietovėse, paslauga; atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, norint sumažinti skaitmeninį atotrūkį, diegiant būtiniausią plačiajuostį ryšį kaimo vietovėse reikės atsižvelgti į didėjančius duomenų perdavimo reikalavimus naujoviškoms interneto paslaugoms, pvz., e. valdžiai, e. sveikatai ir e. mokymuisi; laikosi nuomonės, kad svarstant, kaip šie tikslai turėtų būti finansuojami, reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į konkurenciją, kad būtų išvengta rinkos iškraipymų ir leidžiama rinkai visų pirma pateikti sprendimus;

| 5. | pažymi, kad norint pasiekti 100Mb/s tikslą, 2015 m. apie15 % ES namų ūkių turėtų turėti interneto abonementus bent tokia sparta; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad norint pasiekti 100Mb/s tikslą, 2015 m. apie15 % ES namų ūkių turėtų turėti interneto abonementus bent tokia sparta;

| 6. | primena, kad svarbu įvykdyti skaitmeninės darbotvarkės uždavinius, t. y. užtikrinti, kad iki 2020 m. visi ES piliečiai turėtų prieigą prie plačiajuosčio bent 30 Mb/s spartos ryšio ir sudaryti galimybę ES turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį; pabrėžia, kad norint pasiekti „ES 2020“ plačiajuosčio ryšio tikslus, skaitmeninėje darbotvarkėje tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu reikia nustatyti tarpinių metų – 2013, 2015 ir 2018 – rodiklius; |
| --- | --- |

6.

primena, kad svarbu įvykdyti skaitmeninės darbotvarkės uždavinius, t. y. užtikrinti, kad iki 2020 m. visi ES piliečiai turėtų prieigą prie plačiajuosčio bent 30 Mb/s spartos ryšio ir sudaryti galimybę ES turėti patį sparčiausią ir didžiausio pajėgumo plačiajuostį ryšį; pabrėžia, kad norint pasiekti „ES 2020“ plačiajuosčio ryšio tikslus, skaitmeninėje darbotvarkėje tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu reikia nustatyti tarpinių metų – 2013, 2015 ir 2018 – rodiklius;

| 7. | pabrėžia būtinybę geriausiai pasinaudoti visomis turimomis technologijomis, įskaitant judriojo ir palydovinio ryšio, siekiant ekonomiškai veiksmingiausiu būdu užtikrinti plačiajuosčio ryšio aprėptį kaimo vietovėse, kalnuotuose regionuose ir salose, nesudarant bereikalingos naštos vartotojams, valstybių narių regionams ar pramonei; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia būtinybę geriausiai pasinaudoti visomis turimomis technologijomis, įskaitant judriojo ir palydovinio ryšio, siekiant ekonomiškai veiksmingiausiu būdu užtikrinti plačiajuosčio ryšio aprėptį kaimo vietovėse, kalnuotuose regionuose ir salose, nesudarant bereikalingos naštos vartotojams, valstybių narių regionams ar pramonei;

| 8. | pažymi, kad ateityje radijo spektro dažnių paskirstymas turi paruošti dirvą Europos pirmavimui belaidžio ryšio taikomųjų sistemų ir naujų paslaugų srityse; pabrėžia, kad prieiga prie žemų radijo dažnių juostų, pasižyminčių sklidimo charakteristikomis, užtikrinančiomis transliavimą per labai didelį atstumą, yra gyvybiškai svarbi norint palengvinti belaidžio plačiajuosčio ryšio įdiegimą kaimo vietovėse, kalnuotuose regionuose ir salose, nes būtų sudarytos sąlygos prieigai prie visų įmanomų interneto paslaugų; pabrėžia, kad Europa turi likti mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų lydere belaidžių paslaugų srityje; pabrėžia, kad būtina palengvinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, įskaitant antžeminę naudotojams skirtą įrangą, siekiant padėti įdiegti plačiajuosčio palydovinio interneto paslaugas už prieinamą kainą kaimo vietovėse, kalnuotuose ir salų regionuose ir padėti naudotojams pasinaudoti visomis įmanomomis interneto paslaugomis; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad ateityje radijo spektro dažnių paskirstymas turi paruošti dirvą Europos pirmavimui belaidžio ryšio taikomųjų sistemų ir naujų paslaugų srityse; pabrėžia, kad prieiga prie žemų radijo dažnių juostų, pasižyminčių sklidimo charakteristikomis, užtikrinančiomis transliavimą per labai didelį atstumą, yra gyvybiškai svarbi norint palengvinti belaidžio plačiajuosčio ryšio įdiegimą kaimo vietovėse, kalnuotuose regionuose ir salose, nes būtų sudarytos sąlygos prieigai prie visų įmanomų interneto paslaugų; pabrėžia, kad Europa turi likti mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų lydere belaidžių paslaugų srityje; pabrėžia, kad būtina palengvinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros, įskaitant antžeminę naudotojams skirtą įrangą, siekiant padėti įdiegti plačiajuosčio palydovinio interneto paslaugas už prieinamą kainą kaimo vietovėse, kalnuotuose ir salų regionuose ir padėti naudotojams pasinaudoti visomis įmanomomis interneto paslaugomis;

| 9. | rekomenduoja skatinti neatidėliojant naudoti skaitmeninį dividendą naujoms mobiliojo plačiajuosčio ryšio paslaugoms pasitelkiant suderintą ir techniniu požiūriu neutralų visą ES apimantį požiūrį, kuris leidžia pasinaudoti masto ekonomija, išvengti tarpvalstybinių trikdžių problemų, tačiau netrukdyti esamam tarptautiniais standartais paremtam skaitmeninės televizijos ir raiškiosios televizijos (angl. HDTV) priėmimui; pabrėžia poreikį ES remti projektus ir eksperimentus su „belaidžiais miestais“ (angl. wireless cities); |
| --- | --- |

9.

rekomenduoja skatinti neatidėliojant naudoti skaitmeninį dividendą naujoms mobiliojo plačiajuosčio ryšio paslaugoms pasitelkiant suderintą ir techniniu požiūriu neutralų visą ES apimantį požiūrį, kuris leidžia pasinaudoti masto ekonomija, išvengti tarpvalstybinių trikdžių problemų, tačiau netrukdyti esamam tarptautiniais standartais paremtam skaitmeninės televizijos ir raiškiosios televizijos (angl. HDTV) priėmimui; pabrėžia poreikį ES remti projektus ir eksperimentus su „belaidžiais miestais“ (angl. wireless cities);

| 10. | mano, kad mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigoms būtina turėti prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros siekiant užtikrinti laisvą žinių judėjimą, kad būtų parengtos jaunesnės kartos ir ES taptų konkurencinga; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti Europos ir nacionalines programas siekiant sudaryti sąlygas ir suteikti finansavimą, kad visos mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigos iki 2015 m. turėtų prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros; mano, kad iki 2015 m. visos Europos mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos turėtų būti prijungtos prie itin sparčių – Gb/s spartos – tinklų ir kad taip būtų sukurtas bendros Europos mokslinių tyrimų erdvės intranetas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigoms būtina turėti prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros siekiant užtikrinti laisvą žinių judėjimą, kad būtų parengtos jaunesnės kartos ir ES taptų konkurencinga; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti Europos ir nacionalines programas siekiant sudaryti sąlygas ir suteikti finansavimą, kad visos mokymo ir mokslinių tyrimų įstaigos iki 2015 m. turėtų prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros; mano, kad iki 2015 m. visos Europos mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos turėtų būti prijungtos prie itin sparčių – Gb/s spartos – tinklų ir kad taip būtų sukurtas bendros Europos mokslinių tyrimų erdvės intranetas;

| 11. | ragina valstybes nares skatinti ir išplėsti spartaus ryšio atvirą prieigą prie svarbių viešųjų infrastruktūrų (mokyklos, ligoninės ir kitos valstybinės institucijos), kurios yra atokiose vietovėse, siekiant pagerinti valstybės paslaugas ir atokiuose regionuose įtvirtinti spartųjį ryšį, taip sumažinant vietos privataus skirstymo investicijų kaštus; |
| --- | --- |

11.

ragina valstybes nares skatinti ir išplėsti spartaus ryšio atvirą prieigą prie svarbių viešųjų infrastruktūrų (mokyklos, ligoninės ir kitos valstybinės institucijos), kurios yra atokiose vietovėse, siekiant pagerinti valstybės paslaugas ir atokiuose regionuose įtvirtinti spartųjį ryšį, taip sumažinant vietos privataus skirstymo investicijų kaštus;

| 12. | siūlo raginti valstybes nares įgyvendinti viešąją politiką, kuri padėtų diegti naujas technologijas, ir skatinti pradėti taikyti skaitmeninius mokymo metodus; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi tarpusavyje ir su ES nepriklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

12.

siūlo raginti valstybes nares įgyvendinti viešąją politiką, kuri padėtų diegti naujas technologijas, ir skatinti pradėti taikyti skaitmeninius mokymo metodus; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi tarpusavyje ir su ES nepriklausančiomis šalimis;

| 13. | primena, kad naujosios technologijos ir galimybė naudotis sparčiuoju ryšiu daro teigiamą poveikį piliečių ugdymui (taip pat kuriant geras nuotolinio mokymosi galimybes, ypač atokiausiuose regionuose), informavimui, ryšiams ir poilsiui; |
| --- | --- |

13.

primena, kad naujosios technologijos ir galimybė naudotis sparčiuoju ryšiu daro teigiamą poveikį piliečių ugdymui (taip pat kuriant geras nuotolinio mokymosi galimybes, ypač atokiausiuose regionuose), informavimui, ryšiams ir poilsiui;

| 14. | pabrėžia ilgalaikių investicijų į mokslinius tyrimus Europos Sąjungoje svarbą ateities komunikacinėms (fiksuoto ir judriojo ryšio) technologijoms; ragina Komisiją ir toliau plėtoti bendras technologijos iniciatyvas minėtose srityse, į jas įtraukiant universitetus, mokslinių tyrimų institutus, įrangos gamintojus, paslaugų ir turinio teikėjus; mano, kad šios platformos suteikia geriausias priemones, skirtas kurti ir naudoti naujas technologijas, ir Europos Sąjungai suteiks didelį konkurencinį privalumą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia ilgalaikių investicijų į mokslinius tyrimus Europos Sąjungoje svarbą ateities komunikacinėms (fiksuoto ir judriojo ryšio) technologijoms; ragina Komisiją ir toliau plėtoti bendras technologijos iniciatyvas minėtose srityse, į jas įtraukiant universitetus, mokslinių tyrimų institutus, įrangos gamintojus, paslaugų ir turinio teikėjus; mano, kad šios platformos suteikia geriausias priemones, skirtas kurti ir naudoti naujas technologijas, ir Europos Sąjungai suteiks didelį konkurencinį privalumą;

| 15. | primena, kad transliuotojai turėtų galėti teikti pliuralistinį ir kokybišką garso ir vaizdo turinį naudodami esamas transliavimo platformas, įskaitant antžemines platformas, taip pat plačiajuosčio ryšio tinklus, ypač teikdami paslaugas pagal pareikalavimą, su sąlyga, kad plačiajuosčio ryšio tinklai atitiktų tokius pačius paslaugų kokybės standartus ir kad transliuotojai siektų kuo labiau padidinti spektro veiksmingumą ir aprėptį; |
| --- | --- |

15.

primena, kad transliuotojai turėtų galėti teikti pliuralistinį ir kokybišką garso ir vaizdo turinį naudodami esamas transliavimo platformas, įskaitant antžemines platformas, taip pat plačiajuosčio ryšio tinklus, ypač teikdami paslaugas pagal pareikalavimą, su sąlyga, kad plačiajuosčio ryšio tinklai atitiktų tokius pačius paslaugų kokybės standartus ir kad transliuotojai siektų kuo labiau padidinti spektro veiksmingumą ir aprėptį;

| 16. | ragina Komisiją siekiant sukurti nuoseklią, logišką ir veiksmingą ES struktūrą pasitelkiant visus išteklius skubiai parengti tinkamą pasiūlymą dėl strateginio plano, kuriame būtų išdėstyta vieninga visų ES kibernetinio saugumo aspektų sistema, kad būtų užtikrinta visiška tinklo ir svarbių informacinių infrastruktūrų apsauga ir galimybės greitai juos atkurti, įskaitant minimalius saugumo standartus ir sertifikavimą, bendrą terminologiją, kibernetinių incidentų valdymą ir kibernetinio saugumo planą; laikosi nuomonės, kad šiame plane turėtų būti apibrėžtas iš kiekvienos šalies, įskaitant Komisiją, valstybes nares, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, Europolą, Eurojustą, ES ir nacionalines kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybas ir kitas susijusias ES ir nacionalines įstaigas ir institucijas, taip pat privatųjį sektorių, reikalaujamas įnašas, taip pat nustatytas ES vaidmuo ir atstovavimas tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją siekiant sukurti nuoseklią, logišką ir veiksmingą ES struktūrą pasitelkiant visus išteklius skubiai parengti tinkamą pasiūlymą dėl strateginio plano, kuriame būtų išdėstyta vieninga visų ES kibernetinio saugumo aspektų sistema, kad būtų užtikrinta visiška tinklo ir svarbių informacinių infrastruktūrų apsauga ir galimybės greitai juos atkurti, įskaitant minimalius saugumo standartus ir sertifikavimą, bendrą terminologiją, kibernetinių incidentų valdymą ir kibernetinio saugumo planą; laikosi nuomonės, kad šiame plane turėtų būti apibrėžtas iš kiekvienos šalies, įskaitant Komisiją, valstybes nares, Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūrą, Europolą, Eurojustą, ES ir nacionalines kompiuterinių incidentų tyrimo tarnybas ir kitas susijusias ES ir nacionalines įstaigas ir institucijas, taip pat privatųjį sektorių, reikalaujamas įnašas, taip pat nustatytas ES vaidmuo ir atstovavimas tarptautiniu lygmeniu;

| 17. | mano, kad įpareigojimas teikti universaliąsias paslaugas galėtų būti papildoma plačiajuosčio ryšio plėtros paskata, ir ragina Komisiją šiuo tikslu skubiai persvarstyti universaliųjų paslaugų taikymo sritį; |
| --- | --- |

17.

mano, kad įpareigojimas teikti universaliąsias paslaugas galėtų būti papildoma plačiajuosčio ryšio plėtros paskata, ir ragina Komisiją šiuo tikslu skubiai persvarstyti universaliųjų paslaugų taikymo sritį;

| 18. | ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiaujant su visomis suinteresuotosiomis šalimis parengti nacionalinius plačiajuosčio ryšio planus ir patvirtinti veiksmų planus su konkrečiomis priemonėmis, skirtomis skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytiems 2013 m. ir 2020 m. tikslams pasiekti; ragina Komisiją išnagrinėti šiuos planus, pasiūlyti geriausių sprendimų ir kartu su valstybėmis narėmis koordinuoti, kaip jie įgyvendinami; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiaujant su visomis suinteresuotosiomis šalimis parengti nacionalinius plačiajuosčio ryšio planus ir patvirtinti veiksmų planus su konkrečiomis priemonėmis, skirtomis skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytiems 2013 m. ir 2020 m. tikslams pasiekti; ragina Komisiją išnagrinėti šiuos planus, pasiūlyti geriausių sprendimų ir kartu su valstybėmis narėmis koordinuoti, kaip jie įgyvendinami;

Plačiajuostis ryšys ekonomikos augimui, inovacijoms ir pasauliniam konkurencingumui

| 19. | mano, kad ES tarptautiniam konkurencingumui stiprinti ir aukštos kokybės darbo vietoms kurti reikalingi nauji didelės spartos tinklai ir paslaugos; |
| --- | --- |

19.

mano, kad ES tarptautiniam konkurencingumui stiprinti ir aukštos kokybės darbo vietoms kurti reikalingi nauji didelės spartos tinklai ir paslaugos;

| 20. | mano, kad ir infrastruktūros, ir paslaugų konkurencijos ir atidžiai atrinktų tikslų derinys – tai geriausias tvaraus investavimo, naujovių ir diegimo pagrindas; vis dėlto pabrėžia, kad kai kuriais atvejais glaudžiau bendradarbiaujant suinteresuotosioms šalims taip pat gali būti skatinamos investicijos; |
| --- | --- |

20.

mano, kad ir infrastruktūros, ir paslaugų konkurencijos ir atidžiai atrinktų tikslų derinys – tai geriausias tvaraus investavimo, naujovių ir diegimo pagrindas; vis dėlto pabrėžia, kad kai kuriais atvejais glaudžiau bendradarbiaujant suinteresuotosioms šalims taip pat gali būti skatinamos investicijos;

| 21. | mano, kad didelių pajėgumų plačiajuosčio ryšio tinklai ir šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo (FTTH) yra būtini turint mintyje tiek vartotojus ir būsimus jų poreikius, tiek ekonomikos plėtrą, atsižvelgiant į tai, kad plačiajuosčio ryšio taikomosios sistemos naudojamos vis plačiau; |
| --- | --- |

21.

mano, kad didelių pajėgumų plačiajuosčio ryšio tinklai ir šviesolaidinės ryšio linijos iki galutinio paslaugų gavėjo (FTTH) yra būtini turint mintyje tiek vartotojus ir būsimus jų poreikius, tiek ekonomikos plėtrą, atsižvelgiant į tai, kad plačiajuosčio ryšio taikomosios sistemos naudojamos vis plačiau;

| 22. | rekomenduoja skatinti konkurencingą investicijų į fiksuoto ir belaidžio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą ir jos naudojimo rinką; pažymi, kad konkurencinga rinka skatina papildomas ryšių, taikomųjų sistemų ir turinio teikėjų investicijas ir naujoves, taip pat sukuria itin svarbią platformą skaitmeninei ekonomikai; atkreipia dėmesį į tai, kad solidi plačiajuosčio ryšio platforma sujungs vyriausybių atstovus, privačius asmenis ir įmones abejose Atlanto vandenyno pusėse, todėl ypač ES ir JAV turėtų vykdyti ambicingą politiką plačiajuosčiam ryšiui skatinti; |
| --- | --- |

22.

rekomenduoja skatinti konkurencingą investicijų į fiksuoto ir belaidžio plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą ir jos naudojimo rinką; pažymi, kad konkurencinga rinka skatina papildomas ryšių, taikomųjų sistemų ir turinio teikėjų investicijas ir naujoves, taip pat sukuria itin svarbią platformą skaitmeninei ekonomikai; atkreipia dėmesį į tai, kad solidi plačiajuosčio ryšio platforma sujungs vyriausybių atstovus, privačius asmenis ir įmones abejose Atlanto vandenyno pusėse, todėl ypač ES ir JAV turėtų vykdyti ambicingą politiką plačiajuosčiam ryšiui skatinti;

| 23. | ragina Komisiją, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją ir paslaugų teikėjus dirbti siekiant iki 2013 m. parengti bendrą požiūrį, kurio laikantis ES mastu būtų stiprinama bendra verslo ir ryšių rinka; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją ir paslaugų teikėjus dirbti siekiant iki 2013 m. parengti bendrą požiūrį, kurio laikantis ES mastu būtų stiprinama bendra verslo ir ryšių rinka;

| 24. | atsižvelgiant į konkurencingų mobilių rinkų kūrimą pabrėžia, kad svarbu laiku konkurencingai paskirstyti bevieliam plačiajuosčiam ryšiui spektro dažnius pagal Radijo spektro politikos programą ir ragina valstybes nares iki 2013 m. sudaryti galimybes naudoti 800 MHz juostą, suderinant jos naudojimą su dabartinėmis paslaugomis; |
| --- | --- |

24.

atsižvelgiant į konkurencingų mobilių rinkų kūrimą pabrėžia, kad svarbu laiku konkurencingai paskirstyti bevieliam plačiajuosčiam ryšiui spektro dažnius pagal Radijo spektro politikos programą ir ragina valstybes nares iki 2013 m. sudaryti galimybes naudoti 800 MHz juostą, suderinant jos naudojimą su dabartinėmis paslaugomis;

| 25. | primena, kad skaitmeninis pasaulis ir IRT yra varomosios inovacijų jėgos, taigi prieiga prie didelės spartos plačiajuosčio ryšio yra viena iš esminių išankstinių sąlygų siekiant vykdyti visus Europos inovacijų partnerystės susitarimus, nes taip plėtojamas bendradarbiavimas ir piliečių dalyvavimas; |
| --- | --- |

25.

primena, kad skaitmeninis pasaulis ir IRT yra varomosios inovacijų jėgos, taigi prieiga prie didelės spartos plačiajuosčio ryšio yra viena iš esminių išankstinių sąlygų siekiant vykdyti visus Europos inovacijų partnerystės susitarimus, nes taip plėtojamas bendradarbiavimas ir piliečių dalyvavimas;

| 26. | pabrėžia viešųjų ikikomercinių moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra pagrįstų sprendimų, skirtų minėtiesiems sektoriams, pirkimų svarbą, siekiant skatinti efektyvų technologinės plėtros ciklą ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia viešųjų ikikomercinių moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra pagrįstų sprendimų, skirtų minėtiesiems sektoriams, pirkimų svarbą, siekiant skatinti efektyvų technologinės plėtros ciklą ir sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugų paklausą;

| 27. | mano, kad viešasis finansavimas, skirtas plačiajuosčio ryšio paslaugoms, gali būti veiksminga paskata siekiant stiprinti ES regionų konkurencingumą, jei šios lėšos bus panaudotos aktualiai naujos kartos infrastruktūrai su didelės spartos duomenų perdavimo pajėgumais plėtoti vietovėse, kuriose jaučiamas didžiausias plačiajuosčio ryšio trūkumas; mano, kad tokiose vietovėse, ypač tose, kuriose yra daug pramonės ir didelis gyventojų tankumas, su naujomis paslaugomis susijęs inovacijų ir kūrybinis potencialas labai greitai duotų naudos atskiriems asmenims ir verslo įmonėms; |
| --- | --- |

27.

mano, kad viešasis finansavimas, skirtas plačiajuosčio ryšio paslaugoms, gali būti veiksminga paskata siekiant stiprinti ES regionų konkurencingumą, jei šios lėšos bus panaudotos aktualiai naujos kartos infrastruktūrai su didelės spartos duomenų perdavimo pajėgumais plėtoti vietovėse, kuriose jaučiamas didžiausias plačiajuosčio ryšio trūkumas; mano, kad tokiose vietovėse, ypač tose, kuriose yra daug pramonės ir didelis gyventojų tankumas, su naujomis paslaugomis susijęs inovacijų ir kūrybinis potencialas labai greitai duotų naudos atskiriems asmenims ir verslo įmonėms;

| 28. | mano, kad plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra, ypač kaimo vietovėse, padės užtikrinti geresnę komunikaciją, visų pirma riboto judumo asmenims arba labiau atskirtose vietovėse gyvenantiems žmonėms, taip pat pagerins galimybę naudotis paslaugomis ir paskatins MVĮ plėtrą kaimo vietovėse, taigi padės kurti naujas darbo vietas ir teikti naujas paslaugas šiose vietovėse; |
| --- | --- |

28.

mano, kad plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra, ypač kaimo vietovėse, padės užtikrinti geresnę komunikaciją, visų pirma riboto judumo asmenims arba labiau atskirtose vietovėse gyvenantiems žmonėms, taip pat pagerins galimybę naudotis paslaugomis ir paskatins MVĮ plėtrą kaimo vietovėse, taigi padės kurti naujas darbo vietas ir teikti naujas paslaugas šiose vietovėse;

| 29. | apgailestauja, kad 1 mlrd. EUR finansavimas, apie kurį 2008 m. pranešta Europos ekonomikos atkūrimo plane, pagal kurį buvo siekiama, kad iki 2010 m. pabaigos plačiajuosčio ryšio aprėptis būtų šimtaprocentinė, taip ir nebuvo skirtas, taigi šis tikslas nebuvo pasiektas; ragina Komisiją ir valstybes nares, kai bus persvarstoma dabartinė daugiametė finansinė programa, skirti lėšų, kurių reikia norint pasiekti tikslą iki 2013 m. užtikrinti šimtaprocentinę plačiajuosčio ryšio aprėptį; |
| --- | --- |

29.

apgailestauja, kad 1 mlrd. EUR finansavimas, apie kurį 2008 m. pranešta Europos ekonomikos atkūrimo plane, pagal kurį buvo siekiama, kad iki 2010 m. pabaigos plačiajuosčio ryšio aprėptis būtų šimtaprocentinė, taip ir nebuvo skirtas, taigi šis tikslas nebuvo pasiektas; ragina Komisiją ir valstybes nares, kai bus persvarstoma dabartinė daugiametė finansinė programa, skirti lėšų, kurių reikia norint pasiekti tikslą iki 2013 m. užtikrinti šimtaprocentinę plačiajuosčio ryšio aprėptį;

| 30. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant sukurti konkurencingą skaitmeninę bendrąją rinką, kuri veiktų kaip pirmoji vidaus rinką visiems ES piliečiams atverianti priemonė; ragina kiekvienoje valstybėje narėje sukurti vieno langelio sistemą PVM mokėtojams siekiant palengvinti tarptautinę e. prekybą MVĮ ir verslininkams; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia nedelsiant sukurti konkurencingą skaitmeninę bendrąją rinką, kuri veiktų kaip pirmoji vidaus rinką visiems ES piliečiams atverianti priemonė; ragina kiekvienoje valstybėje narėje sukurti vieno langelio sistemą PVM mokėtojams siekiant palengvinti tarptautinę e. prekybą MVĮ ir verslininkams;

| 31. | mano, kad didelė ryšio paklausa, kuri taip pat skatina ES internetinės ekonomikos profilį, prisideda prie ES tinklo pasirengimo ir reaguoja į visuomenės pokyčius, kurie vyksta bendrojoje rinkoje, ir tam būtina skirti atitinkamų lėšų ir sukurti tvirtą infrastruktūrą, kuri būtina Europos plačiajuosčio ryšio projektui; |
| --- | --- |

31.

mano, kad didelė ryšio paklausa, kuri taip pat skatina ES internetinės ekonomikos profilį, prisideda prie ES tinklo pasirengimo ir reaguoja į visuomenės pokyčius, kurie vyksta bendrojoje rinkoje, ir tam būtina skirti atitinkamų lėšų ir sukurti tvirtą infrastruktūrą, kuri būtina Europos plačiajuosčio ryšio projektui;

| 32. | pabrėžia, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos – tai svarbus ES pramonės konkurencingumo veiksnys, kuris labai prisideda prie ES ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir kokybiško užimtumo bei visų regionų ir socialinių grupių dalyvavimo ES skaitmeniniame gyvenime; mano, kad siekiant išspręsti nedarbo klausimą, ypač jaunimo nedarbo klausimą, užtikrinant pažangų, tvarų ir įtraukų augimą Europoje, kaip nurodyta strategijoje „Europa 2020“, lemiamą vaidmenį vaidintų sėkmingas plačiajuosčio ryšio dokumentų rinkinio nuostatų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad plačiajuosčio ryšio paslaugos – tai svarbus ES pramonės konkurencingumo veiksnys, kuris labai prisideda prie ES ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir kokybiško užimtumo bei visų regionų ir socialinių grupių dalyvavimo ES skaitmeniniame gyvenime; mano, kad siekiant išspręsti nedarbo klausimą, ypač jaunimo nedarbo klausimą, užtikrinant pažangų, tvarų ir įtraukų augimą Europoje, kaip nurodyta strategijoje „Europa 2020“, lemiamą vaidmenį vaidintų sėkmingas plačiajuosčio ryšio dokumentų rinkinio nuostatų įgyvendinimas;

| 33. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. birželio mėn. sušaukti Skaitmeninę asamblėją; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą 2011 m. birželio mėn. sušaukti Skaitmeninę asamblėją;

Investicijų ir konkurencijos skatinimas

| 34. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog valstybių narių ir pramonės sektoriaus priemonės, kuriomis siekiama plačiajuostį ryšį padaryti prieinamą visiems, būtų susijusios su paklausa, neiškreiptų rinkos arba neužkrautų sektoriui bereikalingos naštos; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog valstybių narių ir pramonės sektoriaus priemonės, kuriomis siekiama plačiajuostį ryšį padaryti prieinamą visiems, būtų susijusios su paklausa, neiškreiptų rinkos arba neužkrautų sektoriui bereikalingos naštos;

| 35. | pažymi, kad potenciali rizika, susijusi su daug kainuojančios naujos kartos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros statyba, yra didelė, o investicijų atsipirkimo laikotarpis ilgas; teigia, kad reguliavimas neturėtų atgrasinti investuoti į tokią infrastruktūrą ir turėtų užtikrinti pakankamas investavimo paskatas visiems rinkos dalyviams; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad potenciali rizika, susijusi su daug kainuojančios naujos kartos plačiajuosčio ryšio infrastruktūros statyba, yra didelė, o investicijų atsipirkimo laikotarpis ilgas; teigia, kad reguliavimas neturėtų atgrasinti investuoti į tokią infrastruktūrą ir turėtų užtikrinti pakankamas investavimo paskatas visiems rinkos dalyviams;

| 36. | pabrėžia, kad investicijų į infrastruktūrą išlaidas turi finansuoti rinka; vis dėlto pažymi, kad jei nėra tikėtina, jog per pagrįstą laikotarpį panaudojant rinkos jėgas gali būti sukurta atvira infrastruktūra, plačiajuosčio ryšio skatinimui skirta valstybės paramos sistema ir tikslingas Bendrijos lėšų panaudojimas, įskaitant lėšų panaudojimą per EIB, struktūrinius fondus ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, galėtų būti pažangiausi papildomi plačiajuosčio ryšio plitimo spartinimo būdai; ragina Komisiją persvarstant plačiajuosčio ryšio skatinimui skirtos valstybės paramos gaires numatyti stabilią ir nuoseklią sistemą, kuria būtų remiama konkurencija ir veiksmingas investavimas į atvirus tinklus, ir atitinkamais programavimo laikotarpiais leisti lanksčiai skirti ES lėšas; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad investicijų į infrastruktūrą išlaidas turi finansuoti rinka; vis dėlto pažymi, kad jei nėra tikėtina, jog per pagrįstą laikotarpį panaudojant rinkos jėgas gali būti sukurta atvira infrastruktūra, plačiajuosčio ryšio skatinimui skirta valstybės paramos sistema ir tikslingas Bendrijos lėšų panaudojimas, įskaitant lėšų panaudojimą per EIB, struktūrinius fondus ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai, galėtų būti pažangiausi papildomi plačiajuosčio ryšio plitimo spartinimo būdai; ragina Komisiją persvarstant plačiajuosčio ryšio skatinimui skirtos valstybės paramos gaires numatyti stabilią ir nuoseklią sistemą, kuria būtų remiama konkurencija ir veiksmingas investavimas į atvirus tinklus, ir atitinkamais programavimo laikotarpiais leisti lanksčiai skirti ES lėšas;

| 37. | pritaria visoms priemonėms, skirtoms civilinės inžinerijos išlaidoms mažinti, ir pabrėžia poreikį vystyti naujoviškas paslaugas, kuriomis būtų skatinamas diegimas; pabrėžia, kad reikia skatinti įgyti naujų įgūdžių ir gebėjimų, kad būtų galima teikti naujoviškas paslaugas ir prisitaikyti prie technologinių pokyčių, ir mano, kad, siekiant sumažinti išlaidas, investicijos į naujus, atvirus ir konkurencingus tinklus turi būti remiamos taikant priemones, kurių imasi vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos; ragina skirti viešųjų (nacionalinių ir ES) lėšų plačiajuosčio ryšio infrastruktūros vystymui atskirtose, retai gyvenamose ir atokiose vietovėse, kurios ekonominės naudos aspektu nepakankamai patrauklios investuotojams; |
| --- | --- |

37.

pritaria visoms priemonėms, skirtoms civilinės inžinerijos išlaidoms mažinti, ir pabrėžia poreikį vystyti naujoviškas paslaugas, kuriomis būtų skatinamas diegimas; pabrėžia, kad reikia skatinti įgyti naujų įgūdžių ir gebėjimų, kad būtų galima teikti naujoviškas paslaugas ir prisitaikyti prie technologinių pokyčių, ir mano, kad, siekiant sumažinti išlaidas, investicijos į naujus, atvirus ir konkurencingus tinklus turi būti remiamos taikant priemones, kurių imasi vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijos; ragina skirti viešųjų (nacionalinių ir ES) lėšų plačiajuosčio ryšio infrastruktūros vystymui atskirtose, retai gyvenamose ir atokiose vietovėse, kurios ekonominės naudos aspektu nepakankamai patrauklios investuotojams;

| 38. | pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios institucijoms reikia geresnių gairių, susijusių su investicijomis į plačiajuostį ryšį, kad jos galėtų skatinti įsisavinti visas ES lėšas, nes iš skaičių, susijusių su išlaidomis iš struktūrinių fondų, matyti, kad regionams sunku pasinaudoti turimomis lėšomis ir nukreipti jas į plačiajuosčio ryšio projektus; mano, kad valstybės pagalba investuojant į plačiajuostį ryšį turėtų būti naudojama drauge su struktūrinių fondų lėšomis tam, kad būtų skatinamas vietos verslumas, vietos ekonomika, vietoje kuriamos darbo vietos ir skatinama konkurencija telekomunikacijų rinkoje; mano, kad norint kuo geriau pasinaudoti ribotu viešuoju finansavimu, nesvarbu, ar tiesioginiu valstybių narių, ar ES finansavimu, reikia, kad šios lėšos būtų vienareikšmiškai skiriamos tiems projektams, kurie, tikimasi, gali turėti didžiausią poveikį pritraukiant privačias investicijas, kad būtų galima toliau didinti aprėptį ir pajėgumus; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Komisijos gaires dėl valstybės pagalbos, reikia tokių valstybinių lėšų ar lengvatinių paskolų, kurios būtų skirtos perspektyviai, ilgalaikei ir atvirai infrastruktūrai, kuri skatintų konkurenciją ir vartotojų pasirinkimą, finansuoti; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios institucijoms reikia geresnių gairių, susijusių su investicijomis į plačiajuostį ryšį, kad jos galėtų skatinti įsisavinti visas ES lėšas, nes iš skaičių, susijusių su išlaidomis iš struktūrinių fondų, matyti, kad regionams sunku pasinaudoti turimomis lėšomis ir nukreipti jas į plačiajuosčio ryšio projektus; mano, kad valstybės pagalba investuojant į plačiajuostį ryšį turėtų būti naudojama drauge su struktūrinių fondų lėšomis tam, kad būtų skatinamas vietos verslumas, vietos ekonomika, vietoje kuriamos darbo vietos ir skatinama konkurencija telekomunikacijų rinkoje; mano, kad norint kuo geriau pasinaudoti ribotu viešuoju finansavimu, nesvarbu, ar tiesioginiu valstybių narių, ar ES finansavimu, reikia, kad šios lėšos būtų vienareikšmiškai skiriamos tiems projektams, kurie, tikimasi, gali turėti didžiausią poveikį pritraukiant privačias investicijas, kad būtų galima toliau didinti aprėptį ir pajėgumus; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į Komisijos gaires dėl valstybės pagalbos, reikia tokių valstybinių lėšų ar lengvatinių paskolų, kurios būtų skirtos perspektyviai, ilgalaikei ir atvirai infrastruktūrai, kuri skatintų konkurenciją ir vartotojų pasirinkimą, finansuoti;

| 39. | pabrėžia, kad šioje srityje daugiausiai imamasi vietos lygmens veiksmų, ir remia Komisijos pastangas parengti ir patobulinti mechanizmus, kad vietos subjektai galėtų gauti reikiamą informaciją ir taip būtų sumažintos investavimo išlaidos; mano, jog siekiant užtikrinti, kad su plačiajuosčiu ryšiu susiję planai būtų visiškai veiksmingi, turi bendradarbiauti ne tik Komisija ir valstybės narės, bet kuriant šiuos planus turi dalyvauti ir regioninės ir vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad šioje srityje daugiausiai imamasi vietos lygmens veiksmų, ir remia Komisijos pastangas parengti ir patobulinti mechanizmus, kad vietos subjektai galėtų gauti reikiamą informaciją ir taip būtų sumažintos investavimo išlaidos; mano, jog siekiant užtikrinti, kad su plačiajuosčiu ryšiu susiję planai būtų visiškai veiksmingi, turi bendradarbiauti ne tik Komisija ir valstybės narės, bet kuriant šiuos planus turi dalyvauti ir regioninės ir vietos valdžios institucijos;

| 40. | pripažįsta, kad reikia reguliavimo tikrumo norint skatinti investicijas ir pašalinti kliūtis investicijoms į naujos kartos tinklus, ir ragina nacionalines reguliavimo institucijas vykdyti konkurencijai palankią politiką, pagal kurią būtų užtikrinamas didmeninės telekomunikacijų rinkos skaidrumas ir nebūtų diskriminuojama, nes taip visi konkuruojantys dalyviai galėtų turėti teisingą prieigą prie infrastruktūros; ragina valstybes nares laikytis ES telekomunikacijos taisyklių, o nacionalines reguliavimo institucijas – įgyvendinti rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos; ragina Komisiją pagal reguliavimo sistemą taikyti daugiau investicijų skatinimo priemonių ir skatinti pasinaudoti infrastruktūros projektų sąveika; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad reikia reguliavimo tikrumo norint skatinti investicijas ir pašalinti kliūtis investicijoms į naujos kartos tinklus, ir ragina nacionalines reguliavimo institucijas vykdyti konkurencijai palankią politiką, pagal kurią būtų užtikrinamas didmeninės telekomunikacijų rinkos skaidrumas ir nebūtų diskriminuojama, nes taip visi konkuruojantys dalyviai galėtų turėti teisingą prieigą prie infrastruktūros; ragina valstybes nares laikytis ES telekomunikacijos taisyklių, o nacionalines reguliavimo institucijas – įgyvendinti rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos; ragina Komisiją pagal reguliavimo sistemą taikyti daugiau investicijų skatinimo priemonių ir skatinti pasinaudoti infrastruktūros projektų sąveika;

| 41. | atkreipia dėmesį į konkurencingų rinkų svarbą siekiant užtikrinti plačiajuostį ryšį už prieinamą kainą ir pabrėžia, jog valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos turi sparčiai įgyvendinti peržiūrėtą ES telekomunikacijos teisės aktų sistemą bei rekomendacijas dėl naujos kartos prieigos; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į konkurencingų rinkų svarbą siekiant užtikrinti plačiajuostį ryšį už prieinamą kainą ir pabrėžia, jog valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos turi sparčiai įgyvendinti peržiūrėtą ES telekomunikacijos teisės aktų sistemą bei rekomendacijas dėl naujos kartos prieigos;

| 42. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, jog lėšos būtų laiku skiriamos pagrindiniams plačiajuosčio ryšio tikslams drauge siekiant, kad priemonės būtų ekonomiškai naudingos ir proporcingos, valstybėms narėms reikia aiškių gairių; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, jog lėšos būtų laiku skiriamos pagrindiniams plačiajuosčio ryšio tikslams drauge siekiant, kad priemonės būtų ekonomiškai naudingos ir proporcingos, valstybėms narėms reikia aiškių gairių;

| 43. | ragina sukurti palankų teisinį pagrindą investicijoms į naujos kartos prieigą ir didelės spartos (judriojo ir palydovinio ryšio) belaidį tinklą, kuris, inter alia, užtikrintų teisinį aiškumą, skatintų investicijas, konkurenciją ir technologijų neutralumą, kad rinka galėtų pasirinkti technologijas; |
| --- | --- |

43.

ragina sukurti palankų teisinį pagrindą investicijoms į naujos kartos prieigą ir didelės spartos (judriojo ir palydovinio ryšio) belaidį tinklą, kuris, inter alia, užtikrintų teisinį aiškumą, skatintų investicijas, konkurenciją ir technologijų neutralumą, kad rinka galėtų pasirinkti technologijas;

| 44. | ragina valstybes nares užtikrinti nediskriminuojančią prieigą prie inžinerinių darbų ir palengvinti prieigą prie kanalų, žymiai sumažinant investicijų slenkstį; |
| --- | --- |

44.

ragina valstybes nares užtikrinti nediskriminuojančią prieigą prie inžinerinių darbų ir palengvinti prieigą prie kanalų, žymiai sumažinant investicijų slenkstį;

| 45. | ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti vietovių, kuriose šis tinklas nepakankamai išvystytas arba jo visai nėra, sąrašą; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti vietovių, kuriose šis tinklas nepakankamai išvystytas arba jo visai nėra, sąrašą;

| 46. | pažymi, kad norint padidinti plačiajuosčio ryšio prieinamumą ir naudojimą, ES politika turėtų skatinti naudoti efektyvius tinklus, taikomąsias programas, prieigos įrangą, paslaugas ir turinį prieinamomis kainomis; ragina valstybes nares kurti e. valdžios, e. demokratijos, e. mokymosi ir e. sveikatos paslaugas, kurios paskatins plačiajuosčio ryšio paklausą; |
| --- | --- |

46.

pažymi, kad norint padidinti plačiajuosčio ryšio prieinamumą ir naudojimą, ES politika turėtų skatinti naudoti efektyvius tinklus, taikomąsias programas, prieigos įrangą, paslaugas ir turinį prieinamomis kainomis; ragina valstybes nares kurti e. valdžios, e. demokratijos, e. mokymosi ir e. sveikatos paslaugas, kurios paskatins plačiajuosčio ryšio paklausą;

| 47. | pabrėžia, kad jei rinkos dalyviai gali suteikti konkurencingą prieigą prie plačiajuosčio ryšio, vyriausybės politika turėtų skatinti privačiojo sektoriaus investicijas ir inovacijas šalinant diegimo kliūtis; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad jei rinkos dalyviai gali suteikti konkurencingą prieigą prie plačiajuosčio ryšio, vyriausybės politika turėtų skatinti privačiojo sektoriaus investicijas ir inovacijas šalinant diegimo kliūtis;

| 48. | remia Komisijos darbą su Europos investicijų banku (EIB) siekiant patobulinti sparčiųjų ir itin sparčių tinklų finansavimą ir pabrėžia, kad šis finansavimas turi būti skiriamas atviriems infrastruktūros projektams remiant paslaugų įvairovę; |
| --- | --- |

48.

remia Komisijos darbą su Europos investicijų banku (EIB) siekiant patobulinti sparčiųjų ir itin sparčių tinklų finansavimą ir pabrėžia, kad šis finansavimas turi būti skiriamas atviriems infrastruktūros projektams remiant paslaugų įvairovę;

| 49. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą ištirti naujus finansavimo šaltinius ir novatoriškas finansavimo priemones; atsižvelgdamas į tai, pritaria, kad būtų sukurta su projektais susijusi ES obligacijų sistema, kuri bendradarbiaujant su EIB ir suteikus ES biudžeto garantiją padės įveikti esamą finansavimo trūkumą, atsiradusį dėl privačių investuotojų nenoro investuoti ir didelių valstybių narių biudžeto suvaržymų; taigi primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų dėl šių alternatyvių finansavimo šaltinių naudojimo svarbiems infrastruktūros projektams, kuriais kuriama Europos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

49.

palankiai vertina Komisijos pasiūlymą ištirti naujus finansavimo šaltinius ir novatoriškas finansavimo priemones; atsižvelgdamas į tai, pritaria, kad būtų sukurta su projektais susijusi ES obligacijų sistema, kuri bendradarbiaujant su EIB ir suteikus ES biudžeto garantiją padės įveikti esamą finansavimo trūkumą, atsiradusį dėl privačių investuotojų nenoro investuoti ir didelių valstybių narių biudžeto suvaržymų; taigi primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau pateikti konkrečių teisės aktų pasiūlymų dėl šių alternatyvių finansavimo šaltinių naudojimo svarbiems infrastruktūros projektams, kuriais kuriama Europos pridėtinė vertė;

| 50. | toliau skatina atitinkamas valstybės sektoriaus investicijas ir organizacinius modelius, pagal kuriuos visų pirma įtraukiamos vietos valdžios institucijos, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir mokestinių lengvatų schemas sparčiųjų ir itin sparčių tinklų platinimui; pabrėžia, kad svarbu visais lygmenimis derinti vyriausybės politiką; |
| --- | --- |

50.

toliau skatina atitinkamas valstybės sektoriaus investicijas ir organizacinius modelius, pagal kuriuos visų pirma įtraukiamos vietos valdžios institucijos, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir mokestinių lengvatų schemas sparčiųjų ir itin sparčių tinklų platinimui; pabrėžia, kad svarbu visais lygmenimis derinti vyriausybės politiką;

| 51. | ragina Komisiją ir valstybes nares susitarti dėl ES plačiajuosčio ryšio diegimo pakto, siekiant veiksmingiau koordinuoti nacionalines ir Europos finansavimo programas ir privačias investicijas, ypač skirtas kaimo vietovėms, laikantis Komisijos gairių dėl valstybės pagalbos, užtikrinant atitinkamą koordinavimą ir nuoseklių rezultatų rodiklių taikymą ES mastu; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją ir valstybes nares susitarti dėl ES plačiajuosčio ryšio diegimo pakto, siekiant veiksmingiau koordinuoti nacionalines ir Europos finansavimo programas ir privačias investicijas, ypač skirtas kaimo vietovėms, laikantis Komisijos gairių dėl valstybės pagalbos, užtikrinant atitinkamą koordinavimą ir nuoseklių rezultatų rodiklių taikymą ES mastu;

| 52. | ragina įsteigti bendrą aukšto lygio ES darbo grupę, sudarytą iš visų suinteresuotųjų šalių atstovų, įskaitant elektroninių tinklų ir paslaugų naudotojus ir teikėjus, nacionalines reguliavimo institucijas ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją, kuri padėtų parengti būsimą IRT infrastruktūros strategiją ir specialias informacinės visuomenės paslaugas; |
| --- | --- |

52.

ragina įsteigti bendrą aukšto lygio ES darbo grupę, sudarytą iš visų suinteresuotųjų šalių atstovų, įskaitant elektroninių tinklų ir paslaugų naudotojus ir teikėjus, nacionalines reguliavimo institucijas ir Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją, kuri padėtų parengti būsimą IRT infrastruktūros strategiją ir specialias informacinės visuomenės paslaugas;

| 53. | ragina Komisiją išsaugoti interneto neutralumo ir atvirumo principus ir skatinti galutinių vartotojų gebėjimą gauti informaciją ir ją skleisti, taip pat naudotis pasirinkta programine įranga ir paslaugomis; paveda Komisijai įvertinti, ar norint įgyvendinti persvarstytą ES telekomunikacijų sistemą reikia specialių gairių; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją išsaugoti interneto neutralumo ir atvirumo principus ir skatinti galutinių vartotojų gebėjimą gauti informaciją ir ją skleisti, taip pat naudotis pasirinkta programine įranga ir paslaugomis; paveda Komisijai įvertinti, ar norint įgyvendinti persvarstytą ES telekomunikacijų sistemą reikia specialių gairių;

| 54. | ragina valstybes nares numatyti, kokių priemonių gali būti imtasi siekiant palengvinti sąlygas naujiems operatoriams patekti į rinką, kad būtų skatinama konkurencinga aplinka; |
| --- | --- |

54.

ragina valstybes nares numatyti, kokių priemonių gali būti imtasi siekiant palengvinti sąlygas naujiems operatoriams patekti į rinką, kad būtų skatinama konkurencinga aplinka;

| 55. | pabrėžia, kad reguliavimo priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos taikyti funkcijų atskyrimą, turėtų būti imamasi tik kraštutiniu atveju prieš tai išnagrinėjus poveikį, kurio tikimasi, reguliavimo institucijai, įmonei, visų pirma jos darbo jėgai ir jos paskatoms investuoti į tinklą; šis poveikio vertinimas turėtų būti aptartas su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant darbo jėgos atstovus; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad reguliavimo priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos taikyti funkcijų atskyrimą, turėtų būti imamasi tik kraštutiniu atveju prieš tai išnagrinėjus poveikį, kurio tikimasi, reguliavimo institucijai, įmonei, visų pirma jos darbo jėgai ir jos paskatoms investuoti į tinklą; šis poveikio vertinimas turėtų būti aptartas su visomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant darbo jėgos atstovus;

Nauda vartotojams

| 56. | atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą parengti gaires dėl įkainių ir nediskriminavimo – pagrindinių ES sistemos principų ir ragina Komisiją skatinti sparčiųjų ir itin sparčių tinklų konkurenciją ir užtikrinti visiems operatoriams sąžiningą prieigą prie infrastruktūros siekiant garantuoti vartotojams didelį paslaugų pasirinkimą, sąžiningus prieigos prie tinklų įkainius ir prieinamas kainas ir ragina skatinti veiksmingas investicijas ir greitą perėjimą prie sparčiųjų ir itin sparčių tinklų; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą parengti gaires dėl įkainių ir nediskriminavimo – pagrindinių ES sistemos principų ir ragina Komisiją skatinti sparčiųjų ir itin sparčių tinklų konkurenciją ir užtikrinti visiems operatoriams sąžiningą prieigą prie infrastruktūros siekiant garantuoti vartotojams didelį paslaugų pasirinkimą, sąžiningus prieigos prie tinklų įkainius ir prieinamas kainas ir ragina skatinti veiksmingas investicijas ir greitą perėjimą prie sparčiųjų ir itin sparčių tinklų;

| 57. | ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti socialinės skaitmeninės atskirties problemą ir šalinti kitas kliūtis, dėl kurių kai kurios visuomenės grupės, ypač mažas pajamas turinčios bendruomenės ir neįgalieji, negalėjo naudotis internetu, ir reikalauti, kad visos atitinkamos suinteresuotosios šalys užtikrintų mokymus ir viešąją prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų, ekonominę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms ir įrangai įsigyti, paskatas plėtoti konkretiems vartotojų poreikiams patenkinti skirtas technologijas ir turinį; |
| --- | --- |

57.

ragina Komisiją ir valstybes nares spręsti socialinės skaitmeninės atskirties problemą ir šalinti kitas kliūtis, dėl kurių kai kurios visuomenės grupės, ypač mažas pajamas turinčios bendruomenės ir neįgalieji, negalėjo naudotis internetu, ir reikalauti, kad visos atitinkamos suinteresuotosios šalys užtikrintų mokymus ir viešąją prieigą prie plačiajuosčio ryšio paslaugų, ekonominę paramą plačiajuosčio ryšio paslaugoms ir įrangai įsigyti, paskatas plėtoti konkretiems vartotojų poreikiams patenkinti skirtas technologijas ir turinį;

| 58. | ragina Komisiją norint užtikrinti interaktyvių paslaugų teikimą ir stebėti plačiajuosčio ryšio tikslinius rodiklius, nurodyti daugiau kokybinių prieigos prie plačiajuosčio ryšio charakteristikų, įskaitant parsisiuntimo ir išsiuntimo greičius, laukimo trukmę ir greičius, su kuriais susiduria vartotojai, taip pat savybes, kurių reikia, kad tokios paslaugos būtų teikiamos veiksmingai; palankiai vertina Komisijos darbą siekiant parengti su vartotojų patirtimi susijusių aspektų įvertinimo metodologiją; |
| --- | --- |

58.

ragina Komisiją norint užtikrinti interaktyvių paslaugų teikimą ir stebėti plačiajuosčio ryšio tikslinius rodiklius, nurodyti daugiau kokybinių prieigos prie plačiajuosčio ryšio charakteristikų, įskaitant parsisiuntimo ir išsiuntimo greičius, laukimo trukmę ir greičius, su kuriais susiduria vartotojai, taip pat savybes, kurių reikia, kad tokios paslaugos būtų teikiamos veiksmingai; palankiai vertina Komisijos darbą siekiant parengti su vartotojų patirtimi susijusių aspektų įvertinimo metodologiją;

| 59. | pabrėžia skirtumą tarp teorinio tinklo greičio ir realių vartotojų galimybių, nes vartotojų galimybės taip pat priklauso nuo tinklavietės pajėgumo ir apkrovos bei kt.; ragina Komisiją kartu su Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) patobulinti realiojo plačiajuosčio ryšio greičio matavimą ir atitinkamai pakeisti savo tikslus; ragina EERRI parengti ES gaires ir užtikrinti, kad reklamuojamas plačiajuosčio ryšio greitis atitiktų vidutinį duomenų išsiuntimo ir atsiuntimo greitį, kurio vartotojas gali realiai tikėtis, taip pat užtikrinti visapusišką vartotojų informaciją apie siūlomas paslaugas siekiant garantuoti naujosios technologijos privalumų skaidrumą, skatinti palyginamumą ir didinti konkurenciją; ragina Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją užtikrinti, kad siekiant skaidrumo bus sąžiningai reklamuojamas standartinės spartos plačiajuostis interneto ryšys, kuriuo vartotojai jau naudojasi, ir kad reklamoje bus pabrėžiami naujosios technologijos privalumai įkeliant duomenis į internetą ir juos parsisiunčiant; ragina nacionalinės reguliavimo institucijas imtis priemonių prieš teikėjus, kurie nesilaiko Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos rekomendacijų; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia skirtumą tarp teorinio tinklo greičio ir realių vartotojų galimybių, nes vartotojų galimybės taip pat priklauso nuo tinklavietės pajėgumo ir apkrovos bei kt.; ragina Komisiją kartu su Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) patobulinti realiojo plačiajuosčio ryšio greičio matavimą ir atitinkamai pakeisti savo tikslus; ragina EERRI parengti ES gaires ir užtikrinti, kad reklamuojamas plačiajuosčio ryšio greitis atitiktų vidutinį duomenų išsiuntimo ir atsiuntimo greitį, kurio vartotojas gali realiai tikėtis, taip pat užtikrinti visapusišką vartotojų informaciją apie siūlomas paslaugas siekiant garantuoti naujosios technologijos privalumų skaidrumą, skatinti palyginamumą ir didinti konkurenciją; ragina Europos elektroninių ryšių reguliuotojų instituciją užtikrinti, kad siekiant skaidrumo bus sąžiningai reklamuojamas standartinės spartos plačiajuostis interneto ryšys, kuriuo vartotojai jau naudojasi, ir kad reklamoje bus pabrėžiami naujosios technologijos privalumai įkeliant duomenis į internetą ir juos parsisiunčiant; ragina nacionalinės reguliavimo institucijas imtis priemonių prieš teikėjus, kurie nesilaiko Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos rekomendacijų;

| 60. | pakartoja, kokios svarbios ateityje bus didelės spartos paslaugos, kurios padės užtikrinti ES energijos vartojimo efektyvumą, saugos reikalavimus ir kitas ryšių galimybes (pvz., veiksmingas ir pažangias transporto sistemas, ryšių tarp asmenų, asmenų ir įrenginių, taip pat ryšių tarp atskirų įrenginių sistemas); |
| --- | --- |

60.

pakartoja, kokios svarbios ateityje bus didelės spartos paslaugos, kurios padės užtikrinti ES energijos vartojimo efektyvumą, saugos reikalavimus ir kitas ryšių galimybes (pvz., veiksmingas ir pažangias transporto sistemas, ryšių tarp asmenų, asmenų ir įrenginių, taip pat ryšių tarp atskirų įrenginių sistemas);

| 61. | pažymi, kad nauji šviesolaidžių tinklai vartotojams dažnai yra galimybė naudotis aukštos kokybės prieiga prie vis didesnės spartos interneto, lyginant su iki šiol naudotomis technologijomis; mano, kad šviesolaidžių tinklais paremtą plačiajuostį ryšį pirmiausiai reikėtų diegti tokiose vietovėse, kuriose ilgalaikėje perspektyvoje jis būtų ekonomiškai naudingiausias ir tvariausias sprendimas; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad nauji šviesolaidžių tinklai vartotojams dažnai yra galimybė naudotis aukštos kokybės prieiga prie vis didesnės spartos interneto, lyginant su iki šiol naudotomis technologijomis; mano, kad šviesolaidžių tinklais paremtą plačiajuostį ryšį pirmiausiai reikėtų diegti tokiose vietovėse, kuriose ilgalaikėje perspektyvoje jis būtų ekonomiškai naudingiausias ir tvariausias sprendimas;

| 62. | ragina Komisiją kasmet teikti Parlamentui ataskaitą apie plačiajuosčio ryšio pasiūlą ir ES vartotojams realiai prieinamą asortimentą, taip pat apie pažangą įgyvendinant elektroninio ryšio sistemą ir rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją kasmet teikti Parlamentui ataskaitą apie plačiajuosčio ryšio pasiūlą ir ES vartotojams realiai prieinamą asortimentą, taip pat apie pažangą įgyvendinant elektroninio ryšio sistemą ir rekomendaciją dėl naujos kartos prieigos;

| 63. | ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių geriausios patirties pavyzdžius viešai prieinamų nemokamų spartaus belaidžio internetinio ryšio tinklų naudojimo viešojo transporto srityje; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių geriausios patirties pavyzdžius viešai prieinamų nemokamų spartaus belaidžio internetinio ryšio tinklų naudojimo viešojo transporto srityje;

| 64. | pažymi, kad naujų informacinių ir ryšių technologijų ir plačiajuosčio interneto plėtra suteikia puikią galimybę toliau tobulinti Europos Sąjungos piliečių ir institucijų ryšius ir dialogą; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad naujų informacinių ir ryšių technologijų ir plačiajuosčio interneto plėtra suteikia puikią galimybę toliau tobulinti Europos Sąjungos piliečių ir institucijų ryšius ir dialogą;

| 65. | ragina Komisiją pateikti išsamesnius galimo tam tikrų plačiajuosčio ryšio technologijų, ypač ryšių tarp asmenų, asmenų ir įrenginių, taip pat ryšių tarp atskirų įrenginių sistemų, poveikio sveikatai vertinimus; pabrėžia, jog būtina, kad ES nuolat stebėtų ir vertintų belaidžio interneto riziką sveikatai, kad piliečiams nekiltų kenksmingos radiacijos pavojus; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją pateikti išsamesnius galimo tam tikrų plačiajuosčio ryšio technologijų, ypač ryšių tarp asmenų, asmenų ir įrenginių, taip pat ryšių tarp atskirų įrenginių sistemų, poveikio sveikatai vertinimus; pabrėžia, jog būtina, kad ES nuolat stebėtų ir vertintų belaidžio interneto riziką sveikatai, kad piliečiams nekiltų kenksmingos radiacijos pavojus;

E. iniciatyvos. Paklausos skatinimas

| 66. | ragina imtis specialių priemonių, siekiant užtikrinti, kad MVĮ turėtų visas galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio potencialu elektroninės prekybos ir elektroninių viešųjų pirkimų srityse; ragina Komisiją keistis geriausia patirtimi ir apsvarstyti galimybę MVĮ parengti specialią programą ir į iniciatyvą dėl skaitmeninės darbotvarkės įtraukti plačiajuostį ryšį; |
| --- | --- |

66.

ragina imtis specialių priemonių, siekiant užtikrinti, kad MVĮ turėtų visas galimybes naudotis plačiajuosčio ryšio potencialu elektroninės prekybos ir elektroninių viešųjų pirkimų srityse; ragina Komisiją keistis geriausia patirtimi ir apsvarstyti galimybę MVĮ parengti specialią programą ir į iniciatyvą dėl skaitmeninės darbotvarkės įtraukti plačiajuostį ryšį;

| 67. | pabrėžia, kad siekiant geriausio ir visuomenei palankiausio poveikio plačiajuosčio ryšio įdiegimas turi būti suderintas su informacija apie paklausą ir informuotumą ir mokymo programomis; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad siekiant geriausio ir visuomenei palankiausio poveikio plačiajuosčio ryšio įdiegimas turi būti suderintas su informacija apie paklausą ir informuotumą ir mokymo programomis;

| 68. | ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti e. įgūdžių stokos problemas visais švietimo lygmenimis, taip pat užtikrinant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi visiems piliečiams, ypač daug dėmesio skiriant tiems, kurie turi menkus IT įgūdžius; atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į plačiajuostį ryšį ES galės būti sėkmingos tik tuomet, jei greta techninių investicijų taip pat bus investuojama į piliečių IT įgūdžius; pabrėžia naujų technologijų vaidmenį švietimo sektoriuje ir pažymi, kad naudojimosi technologijomis įgūdžiai nuo šiol yra ne tik tikslas, bet ir ypač svarbi priemonė siekiant užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

68.

ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti e. įgūdžių stokos problemas visais švietimo lygmenimis, taip pat užtikrinant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi visiems piliečiams, ypač daug dėmesio skiriant tiems, kurie turi menkus IT įgūdžius; atkreipia dėmesį į tai, kad investicijos į plačiajuostį ryšį ES galės būti sėkmingos tik tuomet, jei greta techninių investicijų taip pat bus investuojama į piliečių IT įgūdžius; pabrėžia naujų technologijų vaidmenį švietimo sektoriuje ir pažymi, kad naudojimosi technologijomis įgūdžiai nuo šiol yra ne tik tikslas, bet ir ypač svarbi priemonė siekiant užtikrinti mokymąsi visą gyvenimą ir socialinę sanglaudą;

| 69. | ragina valstybes nares ir pramonės įmones sudaryti sąlygas žmonėms įgyti naujų įgūdžių įgyvendinant išsamias perkvalifikavimo ir mokymo programas, taip pat atsižvelgiant į technologijų pažangą vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką; |
| --- | --- |

69.

ragina valstybes nares ir pramonės įmones sudaryti sąlygas žmonėms įgyti naujų įgūdžių įgyvendinant išsamias perkvalifikavimo ir mokymo programas, taip pat atsižvelgiant į technologijų pažangą vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką;

| 70. | ragina valstybes nares atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas, pateiktas jos e. valdžios veiksmų plane, ir naudoti e. viešuosius pirkimus, patvirtinti atvirą prieigos prie viešojo sektoriaus duomenų strategiją, skatinti naudoti elektroninę tapatybę ir užtikrinti elektroninių parašų sąveiką visos Europos ir pasaulio mastu; primena, kad visais veiksmais turėtų būti siekiama supaprastinti biurokratinius procesus, susijusius su viešąja administracija; |
| --- | --- |

70.

ragina valstybes nares atsižvelgti į Komisijos rekomendacijas, pateiktas jos e. valdžios veiksmų plane, ir naudoti e. viešuosius pirkimus, patvirtinti atvirą prieigos prie viešojo sektoriaus duomenų strategiją, skatinti naudoti elektroninę tapatybę ir užtikrinti elektroninių parašų sąveiką visos Europos ir pasaulio mastu; primena, kad visais veiksmais turėtų būti siekiama supaprastinti biurokratinius procesus, susijusius su viešąja administracija;

| 71. | ragina Komisiją paspartinti viešųjų pirkimų operacijas naudojant interneto išteklius ir elektronines sąskaitas (e. sąskaitų iniciatyva); |
| --- | --- |

71.

ragina Komisiją paspartinti viešųjų pirkimų operacijas naudojant interneto išteklius ir elektronines sąskaitas (e. sąskaitų iniciatyva);

| 72. | remia iniciatyvas, pvz., e. sveikatą ir visą Europą apimančią sveikatos informacijos infrastruktūrą, kuriomis didinama pacientų autonomija ir gyvenimo kokybė; teigia, kad, atsižvelgiant į ES gyventojų senėjimą, šios paslaugos turėtų būti prieinamos visur ir visada, įskaitant per mobiliojo ryšio prietaisus, ir visų pirma už prieinamą kainą; mano, kad siekiant visoje ES sukurti sveikatos informacijos infrastruktūrą į pacientų poreikius orientuotoje sveikatos sistemoje, būtina imtis tokių veiksmų:






  — | įgyvendinti ES sveikatos priežiūros institucijų susitarimus dėl ES masto standartų, kuriuos taikant Europos sveikatos informacijos infrastruktūroje būtų užtikrinta integruota prieiga prie atitinkamos informacijos; būtina įtraukti institucijas visais lygmenimis – vietos, nacionaliniu ir ES lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

72.

remia iniciatyvas, pvz., e. sveikatą ir visą Europą apimančią sveikatos informacijos infrastruktūrą, kuriomis didinama pacientų autonomija ir gyvenimo kokybė; teigia, kad, atsižvelgiant į ES gyventojų senėjimą, šios paslaugos turėtų būti prieinamos visur ir visada, įskaitant per mobiliojo ryšio prietaisus, ir visų pirma už prieinamą kainą; mano, kad siekiant visoje ES sukurti sveikatos informacijos infrastruktūrą į pacientų poreikius orientuotoje sveikatos sistemoje, būtina imtis tokių veiksmų:

—

įgyvendinti ES sveikatos priežiūros institucijų susitarimus dėl ES masto standartų, kuriuos taikant Europos sveikatos informacijos infrastruktūroje būtų užtikrinta integruota prieiga prie atitinkamos informacijos; būtina įtraukti institucijas visais lygmenimis – vietos, nacionaliniu ir ES lygmeniu;

| — | įgyvendinti Europos sveikatos informacijos infrastruktūrą; prireiks didelių plėtros pastangų norint palengvinti įvairiose vietovėse saugomos informacijos integravimą ir įgyvendinti pagrindines į pacientų poreikius orientuotas paslaugas, kurios padėtų pacientams suteikti leidimą gydytis ir apmokėti gydymą bet kurioje vietoje ir bet kuriuo metu; |
| --- | --- |

—

įgyvendinti Europos sveikatos informacijos infrastruktūrą; prireiks didelių plėtros pastangų norint palengvinti įvairiose vietovėse saugomos informacijos integravimą ir įgyvendinti pagrindines į pacientų poreikius orientuotas paslaugas, kurios padėtų pacientams suteikti leidimą gydytis ir apmokėti gydymą bet kurioje vietoje ir bet kuriuo metu;

| 73. | remia novatoriškas plačiajuosčio ryšio paslaugas, skirtas jūrų sektoriui, ir palankiai vertina Komisijos bei valstybių narių diskusijas dėl naujos e. jūrų iniciatyvos, pagrįstos projektu „SafeSeaNet“, pagal kurią taip pat numatyta įtraukti informaciją, susijusią su transportu, muitais, sienų kontrole, aplinka, žvejybos veikla, ryšiais bei saugumo ir saugos klausimais; |
| --- | --- |

73.

remia novatoriškas plačiajuosčio ryšio paslaugas, skirtas jūrų sektoriui, ir palankiai vertina Komisijos bei valstybių narių diskusijas dėl naujos e. jūrų iniciatyvos, pagrįstos projektu „SafeSeaNet“, pagal kurią taip pat numatyta įtraukti informaciją, susijusią su transportu, muitais, sienų kontrole, aplinka, žvejybos veikla, ryšiais bei saugumo ir saugos klausimais;

| 74. | ragina Komisiją skatinti naudoti naujausios kartos palydovus kaip novatorišką plačiajuosčio ryšio naudojimo būdą projektuose, turinčiuose pridėtinės vertės visai Europai, taip pat skatinti toliau naudoti globalinę jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemą ir naujos kartos plačiajuostį pasaulinį kompiuterių tinklą bei jūrų laivynui skirtas plačiajuosčio ryšio (angl. Fleet Broadband) paslaugas; |
| --- | --- |

74.

ragina Komisiją skatinti naudoti naujausios kartos palydovus kaip novatorišką plačiajuosčio ryšio naudojimo būdą projektuose, turinčiuose pridėtinės vertės visai Europai, taip pat skatinti toliau naudoti globalinę jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemą ir naujos kartos plačiajuostį pasaulinį kompiuterių tinklą bei jūrų laivynui skirtas plačiajuosčio ryšio (angl. Fleet Broadband) paslaugas;

| 75. | primena, jog skaitmeninę darbotvarkę būtina susieti su naujų augimą skatinančių paslaugų, pvz., e. prekyba, e. sveikata, e. mokymasis ir e. bankininkystė, teikimu; |
| --- | --- |

75.

primena, jog skaitmeninę darbotvarkę būtina susieti su naujų augimą skatinančių paslaugų, pvz., e. prekyba, e. sveikata, e. mokymasis ir e. bankininkystė, teikimu;

| 76. | pabrėžia, kad ES svarbu parengti solidžią privatumo sistemą ir palankiai vertina šiuo metu vykstantį Duomenų apsaugos direktyvos persvarstymą; |
| --- | --- |

76.

pabrėžia, kad ES svarbu parengti solidžią privatumo sistemą ir palankiai vertina šiuo metu vykstantį Duomenų apsaugos direktyvos persvarstymą;

*

* *

| 77. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

77.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 251, 2010 9 25, p. 35.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0220.

(3)  OL C 235, 2009 9 30, p. 7.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0207.

(5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 45.

(6)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 206.

(7)  OL C 8 E, 2010 1 14, p. 60.

(8)  OL C 146 E, 2008 6 12, p. 87.

(9)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 364.

(10)  OL C 291 E, 2006 11 30, p. 133.

(11)  OL C 133 E, 2006 6 8, p. 140.

(12)  OL C 104, 1999 4 14, p. 128.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/101 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/101

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisAsmens duomenų apsauga Europos Sąjungoje

P7_TA(2011)0323

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl visapusiško požiūrio į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje (2011/2025(INI))

2013/C 33 E/10

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius, ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač jos 8 straipsnį dėl asmeninio ir šeimos gyvenimo apsaugos ir į 13 straipsnį dėl teisės į efektyvią gynybą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 7 ir 8 straipsnius, ir Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, ypač jos 8 straipsnį dėl asmeninio ir šeimos gyvenimo apsaugos ir į 13 straipsnį dėl teisės į efektyvią gynybą,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (2),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (Direktyva dėl privatumo ir elektroninių ryšių) (4),

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, kaip numatyta Direktyvoje Nr. 95/46/EB, ir į 2001 m. lapkričio 8 d. papildomą šios konvencijos protokolą dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų ir į Ministrų komiteto rekomendacijas valstybėms narėms, ypač į rekomendaciją Nr. R (87), reglamentuojančią asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje ir rekomendaciją Nr. CM/Rec(2010)13 dėl asmenų apsaugos ryšium su automatizuotu asmens duomenų tvarkymu atsižvelgiant į profiliavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. sausio 28 d. Europos Tarybos konvenciją Nr. 108 dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu, kaip numatyta Direktyvoje Nr. 95/46/EB, ir į 2001 m. lapkričio 8 d. papildomą šios konvencijos protokolą dėl priežiūros institucijų ir valstybės sienas kertančių duomenų srautų ir į Ministrų komiteto rekomendacijas valstybėms narėms, ypač į rekomendaciją Nr. R (87), reglamentuojančią asmens duomenų naudojimą policijos sektoriuje ir rekomendaciją Nr. CM/Rec(2010)13 dėl asmenų apsaugos ryšium su automatizuotu asmens duomenų tvarkymu atsižvelgiant į profiliavimą,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. priimtas Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos kompiuterinių asmens duomenų rinkmenų tvarkymo gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. priimtas Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos kompiuterinių asmens duomenų rinkmenų tvarkymo gaires,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ (COM(2010)0609), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ (COM(2010)0609),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 14 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę apie Komisijos komunikatą „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 14 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę apie Komisijos komunikatą „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“,

| — | atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės bendrą įnašą į Europos Komisijos konsultacijas dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą įgyvendinimo teisinės sistemos „Privatumo ateitis“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės bendrą įnašą į Europos Komisijos konsultacijas dėl pagrindinės teisės į asmens duomenų apsaugą įgyvendinimo teisinės sistemos „Privatumo ateitis“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės nuomonę Nr. 8/2010 dėl taikytinos teisės (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupės nuomonę Nr. 8/2010 dėl taikytinos teisės (7),

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl duomenų apsaugos ir į savo rezoliuciją dėl Stokholmo programos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl duomenų apsaugos ir į savo rezoliuciją dėl Stokholmo programos (8),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0244/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0244/2011),

| A. | kadangi dėl Duomenų apsaugos direktyvos 95/46/EB ir ES telekomunikacijų paketo direktyvos 2009/140/EB atsirado laisvo asmens duomenų judėjimo vidaus rinkoje galimybė, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl Duomenų apsaugos direktyvos 95/46/EB ir ES telekomunikacijų paketo direktyvos 2009/140/EB atsirado laisvo asmens duomenų judėjimo vidaus rinkoje galimybė,

| B. | kadangi ES, valstybių narių ir kitų šalių duomenų apsaugos teisės aktais sukurta teisinė tradicija turi būti tęsiama ir toliau tobulinama, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES, valstybių narių ir kitų šalių duomenų apsaugos teisės aktais sukurta teisinė tradicija turi būti tęsiama ir toliau tobulinama,

| C. | kadangi Duomenų apsaugos direktyvos 95/46/EB pagrindinis principas tebegalioja, bet vis dar pastebimi skirtingi valstybėse narėse taikomi požiūriai ir jų laikomasi; kadangi ES, atlikus išsamų poveikio įvertinimą, turi parengti išsamią, darnią, modernią, aukšto lygio sistemą, kurią taikant galima būtų veiksmingai apsaugoti asmenų pagrindines teises, ypač privatumo teisę, atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą ES ir už jos ribų visomis aplinkybėmis, siekiant atremti daugybę iššūkių, su kuriais susiduriama vykdant duomenų apsaugą, pavyzdžiui, sprendžiant globalizacijos, technologijų plėtros, išplėstos veiklos internetinėje erdvėje, naudojimo, apimančio vis daugiau ir daugiau veiklų rūšių ir saugumo (kaip antai kova su terorizmu) klausimus; kadangi duomenų apsaugos sistema kaip tokia gali padidinti teisinį tikrumą, kiek galima labiau sumažinti administracinę naštą, užtikrinti vienodas sąlygas ūkinės veiklos vykdytojams, paskatinti skaitmeninės bendrosios rinkos augimą, sukelti pasitikėjimą duomenų valdytojų ir vykdomųjų institucijų veikla; |
| --- | --- |

C.

kadangi Duomenų apsaugos direktyvos 95/46/EB pagrindinis principas tebegalioja, bet vis dar pastebimi skirtingi valstybėse narėse taikomi požiūriai ir jų laikomasi; kadangi ES, atlikus išsamų poveikio įvertinimą, turi parengti išsamią, darnią, modernią, aukšto lygio sistemą, kurią taikant galima būtų veiksmingai apsaugoti asmenų pagrindines teises, ypač privatumo teisę, atsižvelgiant į asmens duomenų tvarkymą ES ir už jos ribų visomis aplinkybėmis, siekiant atremti daugybę iššūkių, su kuriais susiduriama vykdant duomenų apsaugą, pavyzdžiui, sprendžiant globalizacijos, technologijų plėtros, išplėstos veiklos internetinėje erdvėje, naudojimo, apimančio vis daugiau ir daugiau veiklų rūšių ir saugumo (kaip antai kova su terorizmu) klausimus; kadangi duomenų apsaugos sistema kaip tokia gali padidinti teisinį tikrumą, kiek galima labiau sumažinti administracinę naštą, užtikrinti vienodas sąlygas ūkinės veiklos vykdytojams, paskatinti skaitmeninės bendrosios rinkos augimą, sukelti pasitikėjimą duomenų valdytojų ir vykdomųjų institucijų veikla;

| D. | kadangi pažeidžiant duomenų apsaugos nuostatas gali kilti didelė grėsmė asmenų pagrindinėms teisėms ir valstybių narių vertybėms, taigi ES ir valstybės narės privalo imtis veiksmingų priemonių kovodamos su tokiais pažeidimais; kadangi dėl tokių pažeidimų kyla žmonių nepasitikėjimas, o tai mažina galimybes tinkamai taikyti naujas technologijas, ir kadangi už netinkamą asmens duomenų naudojimą ir piktnaudžiavimą jais turėtų būti baudžiama taikant tinkamas, griežtas ir atgrasančias sankcijas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, |
| --- | --- |

D.

kadangi pažeidžiant duomenų apsaugos nuostatas gali kilti didelė grėsmė asmenų pagrindinėms teisėms ir valstybių narių vertybėms, taigi ES ir valstybės narės privalo imtis veiksmingų priemonių kovodamos su tokiais pažeidimais; kadangi dėl tokių pažeidimų kyla žmonių nepasitikėjimas, o tai mažina galimybes tinkamai taikyti naujas technologijas, ir kadangi už netinkamą asmens duomenų naudojimą ir piktnaudžiavimą jais turėtų būti baudžiama taikant tinkamas, griežtas ir atgrasančias sankcijas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas,

| E. | kadangi užtikrinant pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą turi būti visapusiškai atsižvelgiama į kitas atitinkamas pagrindines chartijoje nustatytas teises ir kitus ES sutartyse nustatytus tikslus pvz., teisę į saviraiškos ir informacijos laisvę ir skaidrumo principo taikymą, |
| --- | --- |

E.

kadangi užtikrinant pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą turi būti visapusiškai atsižvelgiama į kitas atitinkamas pagrindines chartijoje nustatytas teises ir kitus ES sutartyse nustatytus tikslus pvz., teisę į saviraiškos ir informacijos laisvę ir skaidrumo principo taikymą,

| F. | kadangi dėl naujo teisinio pagrindo, nurodyto SESV 16 straipsnyje, ir kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį išskirtinai pripažįstama teisė į asmens duomenų apsaugą, o pagal 7 straipsnį – teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, reikia sukurti ir remti nuoseklų požiūrį į duomenų apsaugą visose srityse, kuriose tvarkomi duomenys, įskaitant policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose klausimus, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) sritį, nepažeidžiant ES sutarties 39 straipsnyje nustatytų konkrečių taisyklių, ir ES institucijų ir įstaigų atliekamo duomenų apdorojimo sritį, |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl naujo teisinio pagrindo, nurodyto SESV 16 straipsnyje, ir kadangi pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį išskirtinai pripažįstama teisė į asmens duomenų apsaugą, o pagal 7 straipsnį – teisė į privatų ir šeimos gyvenimą, reikia sukurti ir remti nuoseklų požiūrį į duomenų apsaugą visose srityse, kuriose tvarkomi duomenys, įskaitant policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose klausimus, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) sritį, nepažeidžiant ES sutarties 39 straipsnyje nustatytų konkrečių taisyklių, ir ES institucijų ir įstaigų atliekamo duomenų apdorojimo sritį,

| G. | kadangi labai svarbu, kad visomis aplinkybėmis, nepriklausomai nuo tam tikro laikotarpio politinių prioritetų svarstant teisėkūros sprendimus būtų atsižvelgta į visus pagrindinius elementus, būtent, į iš tiesų veiksmingą apsaugą; kadangi sistema turi būti stabili ilgą laiką ir naudojimosi šia teise apribojimai, jeigu jų tikrai reikia, galimi, bet jie turi būti išimtiniai, atsižvelgiant į teisės aktus, iš tiesų būtini, proporcingi ir niekada neturėti poveikio esminiams pačios teisės elementams, |
| --- | --- |

G.

kadangi labai svarbu, kad visomis aplinkybėmis, nepriklausomai nuo tam tikro laikotarpio politinių prioritetų svarstant teisėkūros sprendimus būtų atsižvelgta į visus pagrindinius elementus, būtent, į iš tiesų veiksmingą apsaugą; kadangi sistema turi būti stabili ilgą laiką ir naudojimosi šia teise apribojimai, jeigu jų tikrai reikia, galimi, bet jie turi būti išimtiniai, atsižvelgiant į teisės aktus, iš tiesų būtini, proporcingi ir niekada neturėti poveikio esminiams pačios teisės elementams,

| H. | kadangi duomenų rinkimas ir analizė, keitimasis duomenimis, jų neteisėtas naudojimas, taip pat profiliavimo grėsmė, kurių atsiradimą paskatino technikos pažanga, pasiekė tokius mastus, kokių iki šiol nebuvo, ir todėl reikia griežtų duomenų apsaugos taisyklių pvz., taikytinos teisės bei visų suinteresuotųjų šalių įsipareigojimų apibrėžimo, atsižvelgiant į ES duomenų apsaugos teisės aktų įgyvendinimą; kadangi įmonėse ir prekyboje vis dažniau naudojamos lojalumo kortelės (pvz., klubų, nuolaidų, premijinių taškų rinkimo kortelės), kurios panaudojamos ar gali būti panaudojamos žmonių profiliams kurti, |
| --- | --- |

H.

kadangi duomenų rinkimas ir analizė, keitimasis duomenimis, jų neteisėtas naudojimas, taip pat profiliavimo grėsmė, kurių atsiradimą paskatino technikos pažanga, pasiekė tokius mastus, kokių iki šiol nebuvo, ir todėl reikia griežtų duomenų apsaugos taisyklių pvz., taikytinos teisės bei visų suinteresuotųjų šalių įsipareigojimų apibrėžimo, atsižvelgiant į ES duomenų apsaugos teisės aktų įgyvendinimą; kadangi įmonėse ir prekyboje vis dažniau naudojamos lojalumo kortelės (pvz., klubų, nuolaidų, premijinių taškų rinkimo kortelės), kurios panaudojamos ar gali būti panaudojamos žmonių profiliams kurti,

| I. | kadangi piliečiai nesinaudoja elektroninės prekybos paslaugomis internetu taip pat saugiai kaip ir pirkdami ne internetu, kadangi baiminasi dėl tapatybės vagysčių ir skaidrumo stokos apdorojant ir naudojant jų asmeninę informaciją, |
| --- | --- |

I.

kadangi piliečiai nesinaudoja elektroninės prekybos paslaugomis internetu taip pat saugiai kaip ir pirkdami ne internetu, kadangi baiminasi dėl tapatybės vagysčių ir skaidrumo stokos apdorojant ir naudojant jų asmeninę informaciją,

| J. | kadangi dėl technologinių pasiekimų vis dažniau tampa įmanoma sukurti, siųsti, tvarkyti ir saugoti asmens duomenis bet kur, bet kokia forma, bet kada ir kadangi tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, jog duomenų subjektai išsaugotų veiksmingą savo duomenų kontrolę, |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl technologinių pasiekimų vis dažniau tampa įmanoma sukurti, siųsti, tvarkyti ir saugoti asmens duomenis bet kur, bet kokia forma, bet kada ir kadangi tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, jog duomenų subjektai išsaugotų veiksmingą savo duomenų kontrolę,

| K. | kadangi pagrindinės teisės į duomenų apsaugą ir privatumą apima asmenų apsaugą nuo galimo sekimo ir pačios valstybės bei privačių įmonių piktnaudžiavimo jų duomenimis, |
| --- | --- |

K.

kadangi pagrindinės teisės į duomenų apsaugą ir privatumą apima asmenų apsaugą nuo galimo sekimo ir pačios valstybės bei privačių įmonių piktnaudžiavimo jų duomenimis,

| L. | kadangi privatumas ir saugumas yra įmanomi ir abu yra labai svarbūs piliečiams, taigi nebūtina rinktis būti laisvam ar saugiam, |
| --- | --- |

L.

kadangi privatumas ir saugumas yra įmanomi ir abu yra labai svarbūs piliečiams, taigi nebūtina rinktis būti laisvam ar saugiam,

| M. | kadangi vaikai turi būti ypač saugomi, nes jie gali nevisiškai suprasti su asmens duomenų tvarkymu susijusią grėsmę, padarinius, apsaugos priemones ir teises, kadangi internete vis daugėja įvairių socialinių tinklų ir juose jauni žmonės atskleidžia savo asmens duomenis, |
| --- | --- |

M.

kadangi vaikai turi būti ypač saugomi, nes jie gali nevisiškai suprasti su asmens duomenų tvarkymu susijusią grėsmę, padarinius, apsaugos priemones ir teises, kadangi internete vis daugėja įvairių socialinių tinklų ir juose jauni žmonės atskleidžia savo asmens duomenis,

| N. | kadangi norint užtikrinti veiksmingą duomenų subjektų atliekamą kontrolę būtina, kad duomenų valdytojų veikla būtų skaidri, |
| --- | --- |

N.

kadangi norint užtikrinti veiksmingą duomenų subjektų atliekamą kontrolę būtina, kad duomenų valdytojų veikla būtų skaidri,

| O. | kadangi ne visi duomenų valdytojai yra internetu prekiaujančios įmonės, taigi duomenų apsaugos taisyklės turi būti taikomos ir internetinei, ir neinternetinei aplinkai, atsižvelgiant į galimus pastarųjų skirtumus, |
| --- | --- |

O.

kadangi ne visi duomenų valdytojai yra internetu prekiaujančios įmonės, taigi duomenų apsaugos taisyklės turi būti taikomos ir internetinei, ir neinternetinei aplinkai, atsižvelgiant į galimus pastarųjų skirtumus,

| P. | kadangi nacionalinėms duomenų institucijoms taikomos dvidešimt septyniose valstybėse narėse labai skirtingos taisyklės dėl šių institucijų statuso, išteklių ir įgaliojimų, |
| --- | --- |

P.

kadangi nacionalinėms duomenų institucijoms taikomos dvidešimt septyniose valstybėse narėse labai skirtingos taisyklės dėl šių institucijų statuso, išteklių ir įgaliojimų,

| Q. | kadangi Europos ir tarptautinė duomenų apsaugos tvarka yra būtinas pagrindas tam, kad asmens duomenys būtų siunčiami į kitas šalis, ir kadangi dabartiniai duomenų apsaugos teisės aktų ir jų įgyvendinimo skirtumai daro poveikį pagrindinių teisių bei asmens laisvių apsaugai, teisiniam sutartinių santykių saugumui ir aiškumui, elektroninės prekybos ir elektroninio verslo plėtrai, vartotojų pasitikėjimui sistema, tarpvalstybiniams sandoriams, pasaulio ekonomikai ir bendrajai Europos rinkai; kadangi atsižvelgiant į tai svarbu keistis duomenimis siekiant sukurti ir užtikrinti visuomenės saugumą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; kadangi pagrindinės keitimosi informacija sąlygos yra būtinumas, proporcingumas, tikslų apribojimai, priežiūra ir adekvatumas, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos ir tarptautinė duomenų apsaugos tvarka yra būtinas pagrindas tam, kad asmens duomenys būtų siunčiami į kitas šalis, ir kadangi dabartiniai duomenų apsaugos teisės aktų ir jų įgyvendinimo skirtumai daro poveikį pagrindinių teisių bei asmens laisvių apsaugai, teisiniam sutartinių santykių saugumui ir aiškumui, elektroninės prekybos ir elektroninio verslo plėtrai, vartotojų pasitikėjimui sistema, tarpvalstybiniams sandoriams, pasaulio ekonomikai ir bendrajai Europos rinkai; kadangi atsižvelgiant į tai svarbu keistis duomenimis siekiant sukurti ir užtikrinti visuomenės saugumą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis; kadangi pagrindinės keitimosi informacija sąlygos yra būtinumas, proporcingumas, tikslų apribojimai, priežiūra ir adekvatumas,

| R. | kadangi šiuo metu dėl galiojančių taisyklių ir sąlygų, reglamentuojančių ES piliečių duomenų perdavimą trečiosioms šalims įvairiose valstybėse narėse taikomi skirtingi požiūriai ir praktikos; kadangi yra būtina, kad duomenų subjektų teisės būtų visapusiškai užtikrintos trečiosiose šalyse, kai joms perduodami ir jose apdorojami asmens duomenys, |
| --- | --- |

R.

kadangi šiuo metu dėl galiojančių taisyklių ir sąlygų, reglamentuojančių ES piliečių duomenų perdavimą trečiosioms šalims įvairiose valstybėse narėse taikomi skirtingi požiūriai ir praktikos; kadangi yra būtina, kad duomenų subjektų teisės būtų visapusiškai užtikrintos trečiosiose šalyse, kai joms perduodami ir jose apdorojami asmens duomenys,

Visiškai įsipareigoti taikyti visapusišką požiūrį

| 1. | labai palankai vertina ir remia Komisijos komunikatą „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ ir tai, kad jame pagrindinis dėmesys skiriamas galiojančios tvarkos griežtinimui, naujų principų ir priemonių siūlymui ir duomenų apsaugos darnos bei aukštų standartų užtikrinimui, taikant naują sistemą, pasiūlytą taikyti, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (SESV 15 str.), ir taikant dabar privalomą Pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 8 straipsnį; |
| --- | --- |

1.

labai palankai vertina ir remia Komisijos komunikatą „Visapusiškas požiūris į asmens duomenų apsaugą Europos Sąjungoje“ ir tai, kad jame pagrindinis dėmesys skiriamas galiojančios tvarkos griežtinimui, naujų principų ir priemonių siūlymui ir duomenų apsaugos darnos bei aukštų standartų užtikrinimui, taikant naują sistemą, pasiūlytą taikyti, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (SESV 15 str.), ir taikant dabar privalomą Pagrindinių teisių chartiją, ypač jos 8 straipsnį;

| 2. | pabrėžia, kad Direktyvoje 95/46/EB numatyti principai ir standartai yra puiki pradžia ir turėtų būti toliau vystomi, plečiami ir įgyvendinami, kaip šiuolaikinių duomenų apsaugos teisės aktų dalis; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad Direktyvoje 95/46/EB numatyti principai ir standartai yra puiki pradžia ir turėtų būti toliau vystomi, plečiami ir įgyvendinami, kaip šiuolaikinių duomenų apsaugos teisės aktų dalis;

| 3. | pabrėžia, kad svarbus yra Direktyvos 95/46/EB 9 straipsnis, kuriame valstybės narės įpareigojamos nustatyti duomenų apsaugos taisyklių išimtis, kai asmens duomenys naudojami tik žurnalistikos arba meninės ar literatūrinės išraiškos tikslais; šiame kontekste prašo Komisijos užtikrinti, kad šios išimtys būtų išsaugotos ir kad kiekviena dedama pastanga būtų siekiama nustatyti poreikį dar labiau išplėsti šias išimtis atsižvelgiant į naujas nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti spaudos laisvę; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad svarbus yra Direktyvos 95/46/EB 9 straipsnis, kuriame valstybės narės įpareigojamos nustatyti duomenų apsaugos taisyklių išimtis, kai asmens duomenys naudojami tik žurnalistikos arba meninės ar literatūrinės išraiškos tikslais; šiame kontekste prašo Komisijos užtikrinti, kad šios išimtys būtų išsaugotos ir kad kiekviena dedama pastanga būtų siekiama nustatyti poreikį dar labiau išplėsti šias išimtis atsižvelgiant į naujas nuostatas, kuriomis siekiama apsaugoti spaudos laisvę;

| 4. | pabrėžia, kad naujojoje sistemoje kaip principas turėtų išlikti Direktyvoje 95/46/EB įtvirtintas technologijų atžvilgiu neutralus požiūris; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad naujojoje sistemoje kaip principas turėtų išlikti Direktyvoje 95/46/EB įtvirtintas technologijų atžvilgiu neutralus požiūris;

| 5. | pripažįsta, kad technologijų plėtra, viena vertus, sukėlė naujo pobūdžio grėsmę asmens duomenų apsaugai ir, kita vertus, dėl jos labai suintensyvėjo naudojimasis informacinėmis technologijomis kasdieniais ir paprastai nepavojingais tikslais, ir kad vykdant minėtąją plėtrą reikalaujama išsamiai įvertinti esamas duomenų apsaugos taisykles, siekiant užtikrinti, kad: i) taisyklėmis ir toliau būtų užtikrinamas aukštas apsaugos lygis; ii) taisyklėmis pasiekiama tinkama teisės į asmens duomenų apsaugą ir saviraiškos bei informacijos teisės pusiausvyra, ir iii) taikant šias taisykles bereikalingai nesukeliama kliūčių kasdieniam asmens duomenų apdorojimui, kuris paprastai yra nepavojingas; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad technologijų plėtra, viena vertus, sukėlė naujo pobūdžio grėsmę asmens duomenų apsaugai ir, kita vertus, dėl jos labai suintensyvėjo naudojimasis informacinėmis technologijomis kasdieniais ir paprastai nepavojingais tikslais, ir kad vykdant minėtąją plėtrą reikalaujama išsamiai įvertinti esamas duomenų apsaugos taisykles, siekiant užtikrinti, kad: i) taisyklėmis ir toliau būtų užtikrinamas aukštas apsaugos lygis; ii) taisyklėmis pasiekiama tinkama teisės į asmens duomenų apsaugą ir saviraiškos bei informacijos teisės pusiausvyra, ir iii) taikant šias taisykles bereikalingai nesukeliama kliūčių kasdieniam asmens duomenų apdorojimui, kuris paprastai yra nepavojingas;

| 6. | mano, kad labai svarbu bendrąsias duomenų apsaugos taisykles pradėti taikyti policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityse, taip pat kai tvarkomi duomenys valstybės vidaus lygmeniu, ypač atsižvelgiant į abejotiną tendenciją siekti nuolat pakartotinai naudoti privačiojo sektoriaus asmens duomenis teisės aktų vykdymo tikslais, tuo pat metu numatant iš tiesų būtinus ir proporcingus demokratinėje visuomenėje, tiksliai parengtus ir suderintus tam tikrų asmens duomenų apsaugos teisių apribojimus; |
| --- | --- |

6.

mano, kad labai svarbu bendrąsias duomenų apsaugos taisykles pradėti taikyti policijos ir teisminio bendradarbiavimo srityse, taip pat kai tvarkomi duomenys valstybės vidaus lygmeniu, ypač atsižvelgiant į abejotiną tendenciją siekti nuolat pakartotinai naudoti privačiojo sektoriaus asmens duomenis teisės aktų vykdymo tikslais, tuo pat metu numatant iš tiesų būtinus ir proporcingus demokratinėje visuomenėje, tiksliai parengtus ir suderintus tam tikrų asmens duomenų apsaugos teisių apribojimus;

| 7. | taip pat pabrėžia, kad reikia, jog Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos vykdytų asmens duomenų apdorojimą, reglamentuojamą Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, šis poreikis turi būti įtrauktas į naujosios sistemos taikymo sritį; |
| --- | --- |

7.

taip pat pabrėžia, kad reikia, jog Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos vykdytų asmens duomenų apdorojimą, reglamentuojamą Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, šis poreikis turi būti įtrauktas į naujosios sistemos taikymo sritį;

| 8. | pripažįsta, kad gali prireikti taikyti papildomas, stipresnes priemones siekiant apibrėžti, kaip išsamios sistemos nustatyti bendrieji principai taikomi konkrečių sektorių veiklai ir duomenų apdorojimui, kaip, pavyzdžiui, E. privatumo direktyvos atveju, tačiau primygtinai tvirtina konkrečiam sektoriui taikomomis taisyklėmis jokiu būdu neturėtų būti sumažintas pagrindų teisės aktais užtikrinamas apsaugos lygmuo ir griežtai apibrėžtos išimtinės, būtinos, teisėtos ir tikslinės bendrųjų duomenų apsaugos principų išimtys; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad gali prireikti taikyti papildomas, stipresnes priemones siekiant apibrėžti, kaip išsamios sistemos nustatyti bendrieji principai taikomi konkrečių sektorių veiklai ir duomenų apdorojimui, kaip, pavyzdžiui, E. privatumo direktyvos atveju, tačiau primygtinai tvirtina konkrečiam sektoriui taikomomis taisyklėmis jokiu būdu neturėtų būti sumažintas pagrindų teisės aktais užtikrinamas apsaugos lygmuo ir griežtai apibrėžtos išimtinės, būtinos, teisėtos ir tikslinės bendrųjų duomenų apsaugos principų išimtys;

| 9. | ragina Komisiją užtikrinti, kad dabar peržiūrėjus ES duomenų apsaugos teisės aktus būtų numatyta:






  — | nustatyti visišką aukščiausio lygmens darną, suteikiant teisinį tikrumą ir numatant vienodą asmenų aukšto lygio apsaugą visomis aplinkybėmis, |
| --- | --- | --- |

9.

ragina Komisiją užtikrinti, kad dabar peržiūrėjus ES duomenų apsaugos teisės aktus būtų numatyta:

—

nustatyti visišką aukščiausio lygmens darną, suteikiant teisinį tikrumą ir numatant vienodą asmenų aukšto lygio apsaugą visomis aplinkybėmis,

| — | toliau aiškinti taikomos teisės taisykles, siekiant suteikti vienodą asmenų apsaugą neatsižvelgiant į duomenų valdytojo geografinę padėtį, įskaitant ir geresnį duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimą valdžios institucijose ar teisme; |
| --- | --- |

—

toliau aiškinti taikomos teisės taisykles, siekiant suteikti vienodą asmenų apsaugą neatsižvelgiant į duomenų valdytojo geografinę padėtį, įskaitant ir geresnį duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimą valdžios institucijose ar teisme;

| 10. | laikosi nuomonės, kad peržiūrėta duomenų apsaugos tvarka turėtų labai sumažinti biurokratinę ir finansinę naštą, tuo pat metu sustiprinant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, ir pagal ją būtų numatytos priemonės, kurios leistų konglomeratams, kurie laikomi pavieniais subjektais, veikti kaip tokiems, o ne kaip daugybei atskirų įmonių; ir ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimus bei atidžiai įvertinti su naujomis priemonėmis susijusias išlaidas; |
| --- | --- |

10.

laikosi nuomonės, kad peržiūrėta duomenų apsaugos tvarka turėtų labai sumažinti biurokratinę ir finansinę naštą, tuo pat metu sustiprinant teises į privatumą ir duomenų apsaugą, ir pagal ją būtų numatytos priemonės, kurios leistų konglomeratams, kurie laikomi pavieniais subjektais, veikti kaip tokiems, o ne kaip daugybei atskirų įmonių; ir ragina Komisiją atlikti poveikio vertinimus bei atidžiai įvertinti su naujomis priemonėmis susijusias išlaidas;

Asmenų teisių stiprinimas

| 11. | ragina Komisiją sustiprinti esamus principus ir elementus pvz., skaidrumo, kuo mažesnio duomenų kiekio ir tikslų apribojimo, informacija pagrįsto išankstinio ir aiškaus sutikimo principus, pranešimą apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų teises, kaip nustatyta Direktyvoje 95/46/EB, tobulinant šių principų ir elementų taikymą valstybėse narėse, ypač bendroje interneto aplinkos srityje; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją sustiprinti esamus principus ir elementus pvz., skaidrumo, kuo mažesnio duomenų kiekio ir tikslų apribojimo, informacija pagrįsto išankstinio ir aiškaus sutikimo principus, pranešimą apie duomenų saugumo pažeidimus ir duomenų subjektų teises, kaip nustatyta Direktyvoje 95/46/EB, tobulinant šių principų ir elementų taikymą valstybėse narėse, ypač bendroje interneto aplinkos srityje;

| 12. | pabrėžia, kad sutikimas galioja tik tuomet t, kai jis yra nedviprasmiškas, pagrįstas informacija, duotas laisvai, yra konkretus bei aiškus ir kad reikėtų įdiegti atitinkamus vartotojų sutikimo arba sutikimo atšaukimo registravimo mechanizmus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad sutikimas galioja tik tuomet t, kai jis yra nedviprasmiškas, pagrįstas informacija, duotas laisvai, yra konkretus bei aiškus ir kad reikėtų įdiegti atitinkamus vartotojų sutikimo arba sutikimo atšaukimo registravimo mechanizmus;

| 13. | nurodo, kad savanoriškas sutikimas negali būti taikomas darbo sutarčių srityje; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad savanoriškas sutikimas negali būti taikomas darbo sutarčių srityje;

| 14. | nerimauja dėl to, kad nepakankamai kontroliuojama elgsena grindžiama internetinė reklama ir primena, kad Direktyvoje dėl privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje numatytas reikalavimas, kad atitinkamas asmuo turi būti aiškiai ir iš anksto sutikęs, jog jam būtų siunčiami slapukai ir po to stebimas jo elgesys naršant internete siekiant jam siųsti jo elgesį atitinkančius skelbimus; |
| --- | --- |

14.

nerimauja dėl to, kad nepakankamai kontroliuojama elgsena grindžiama internetinė reklama ir primena, kad Direktyvoje dėl privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje numatytas reikalavimas, kad atitinkamas asmuo turi būti aiškiai ir iš anksto sutikęs, jog jam būtų siunčiami slapukai ir po to stebimas jo elgesys naršant internete siekiant jam siųsti jo elgesį atitinkančius skelbimus;

| 15. | visapusiškai remia bendro skaidrumo principo taikymą ir skaidrumą didinančių technologijų panaudojimą bei standartinių privatumo pranešimų plėtrą, suteikiant asmenims galimybę patiems kontroliuoti jų duomenis; pabrėžia, kad informacija dėl duomenų apdorojimo privalo būti pateikiama aiškia ir paprasta kalba ir kad ji turi būti lengvai suprantama ir prieinama; |
| --- | --- |

15.

visapusiškai remia bendro skaidrumo principo taikymą ir skaidrumą didinančių technologijų panaudojimą bei standartinių privatumo pranešimų plėtrą, suteikiant asmenims galimybę patiems kontroliuoti jų duomenis; pabrėžia, kad informacija dėl duomenų apdorojimo privalo būti pateikiama aiškia ir paprasta kalba ir kad ji turi būti lengvai suprantama ir prieinama;

| 16. | taip pat pabrėžia, kad labai svarbu tobulinti teisių naudotis duomenimis įgyvendinimo tvarką, juos suprasti, galėti su jais susipažinti, juos taisyti, ištrinti ar blokuoti ir detaliai paaiškinti bei kodifikuoti vadinamosios teisės būti pamirštam prasmę (9), taip pat taikyti duomenų portatyvumą (10), tuo pat metu užtikrinant, kad būtų parengtos ir įgyvendintos visos techninės ir organizacinės priemonės siekiant naudotis šiomis teisėmis; pabrėžia, kad asmenims reikalinga pakankama jų internetinių duomenų apsaugos kontrolė siekiant, kad jie internetu naudotųsi atsakingai; |
| --- | --- |

16.

taip pat pabrėžia, kad labai svarbu tobulinti teisių naudotis duomenimis įgyvendinimo tvarką, juos suprasti, galėti su jais susipažinti, juos taisyti, ištrinti ar blokuoti ir detaliai paaiškinti bei kodifikuoti vadinamosios teisės būti pamirštam prasmę (9), taip pat taikyti duomenų portatyvumą (10), tuo pat metu užtikrinant, kad būtų parengtos ir įgyvendintos visos techninės ir organizacinės priemonės siekiant naudotis šiomis teisėmis; pabrėžia, kad asmenims reikalinga pakankama jų internetinių duomenų apsaugos kontrolė siekiant, kad jie internetu naudotųsi atsakingai;

| 17. | pabrėžia, kad piliečiams turi būti suteikta galimybė naudotis savo duomenų apsaugos teisėmis nemokamai; ragina bendroves susilaikyti nuo mėginimų sudaryti nereikalingas kliūtis naudojantis teise susipažinti, keisti ar panaikinti asmens duomenis; pabrėžia, kad duomenų subjektas bet kuriuo metu turi žinoti, kas, kokius, kada, kokiam tikslui ir kiek ilgai saugo duomenis ir kaip jie tvarkomi; pabrėžia, kad duomenų subjektai turi turėti galimybę duomenis ištrinti, ištaisyti arba užblokuoti nebiurokratišku būdu ir turi būti informuojami apie bet kokį neteisėtą duomenų naudojimą ar duomenų saugumo pažeidimą; taip pat prašo, kad susijusiam asmeniui paprašius duomenys turėtų būti atskleisti ir ištrinami asmeniui to paprašius; pabrėžia, kad reikia aiškiai pranešti duomenų subjektams apie trečiosiose šalyse užtikrinamą duomenų apsaugos lygį; pabrėžia, kad teisė susipažinti su duomenimis apima ne tik visišką prieigą prie tvarkomų duomenų apie save, įskaitant jų šaltinį ir gavėjus, bet ir suprantamą informaciją apie logiką atliekant automatinį tvarkymą; pabrėžia, kad pastaroji taps dar svarbesnė atliekant profiliavimą ir duomenų gavybą; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad piliečiams turi būti suteikta galimybė naudotis savo duomenų apsaugos teisėmis nemokamai; ragina bendroves susilaikyti nuo mėginimų sudaryti nereikalingas kliūtis naudojantis teise susipažinti, keisti ar panaikinti asmens duomenis; pabrėžia, kad duomenų subjektas bet kuriuo metu turi žinoti, kas, kokius, kada, kokiam tikslui ir kiek ilgai saugo duomenis ir kaip jie tvarkomi; pabrėžia, kad duomenų subjektai turi turėti galimybę duomenis ištrinti, ištaisyti arba užblokuoti nebiurokratišku būdu ir turi būti informuojami apie bet kokį neteisėtą duomenų naudojimą ar duomenų saugumo pažeidimą; taip pat prašo, kad susijusiam asmeniui paprašius duomenys turėtų būti atskleisti ir ištrinami asmeniui to paprašius; pabrėžia, kad reikia aiškiai pranešti duomenų subjektams apie trečiosiose šalyse užtikrinamą duomenų apsaugos lygį; pabrėžia, kad teisė susipažinti su duomenimis apima ne tik visišką prieigą prie tvarkomų duomenų apie save, įskaitant jų šaltinį ir gavėjus, bet ir suprantamą informaciją apie logiką atliekant automatinį tvarkymą; pabrėžia, kad pastaroji taps dar svarbesnė atliekant profiliavimą ir duomenų gavybą;

| 18. | pabrėžia, kad profiliavimas – pagrindinė skaitmeninio pasaulio tendencija, atsižvelgiant ir į didėjančią socialinių tinklų svarbą, ir į integruotus interneto verslo modelius; todėl ragina Komisiją įtraukti profiliavimo nuostatas, kartu aiškiai apibrėžiant sąvokas „profilis“ ir „profiliavimas“; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad profiliavimas – pagrindinė skaitmeninio pasaulio tendencija, atsižvelgiant ir į didėjančią socialinių tinklų svarbą, ir į integruotus interneto verslo modelius; todėl ragina Komisiją įtraukti profiliavimo nuostatas, kartu aiškiai apibrėžiant sąvokas „profilis“ ir „profiliavimas“;

| 19. | dar kartą pabrėžia poreikį didinti duomenų valdytojų pareigas, susijusias su nuostatomis dėl informacijos apie duomenų subjektus, ir palankai vertina tai, kad komunikate skiriamas dėmesys informuotumo veiklai, skirtai ir plačiajai visuomenei, ir konkrečiai jaunimui; pabrėžia, kad reikia konkrečių procedūrų, skirtų pažeidžiamiems asmenims, ypač vaikams ir pagyvenusiems žmonėms; ragina įvairius veikėjus imtis tokios informuotumo didinimo veiklos, ir pritaria Komisijos pasiūlymui finansuoti informuotumo didinimo priemones duomenų apsaugos srityje iš Sąjungos biudžeto; ragina visose valstybėse narėse veiksmingai platinti informaciją apie fizinių ir juridinių asmenų teises, susijusias su asmens duomenų rinkimu, tvarkymu, saugojimu ir perdavimu; |
| --- | --- |

19.

dar kartą pabrėžia poreikį didinti duomenų valdytojų pareigas, susijusias su nuostatomis dėl informacijos apie duomenų subjektus, ir palankai vertina tai, kad komunikate skiriamas dėmesys informuotumo veiklai, skirtai ir plačiajai visuomenei, ir konkrečiai jaunimui; pabrėžia, kad reikia konkrečių procedūrų, skirtų pažeidžiamiems asmenims, ypač vaikams ir pagyvenusiems žmonėms; ragina įvairius veikėjus imtis tokios informuotumo didinimo veiklos, ir pritaria Komisijos pasiūlymui finansuoti informuotumo didinimo priemones duomenų apsaugos srityje iš Sąjungos biudžeto; ragina visose valstybėse narėse veiksmingai platinti informaciją apie fizinių ir juridinių asmenų teises, susijusias su asmens duomenų rinkimu, tvarkymu, saugojimu ir perdavimu;

| 20. | primena, kad reikia ypatingai saugoti pažeidžiamus asmenis, ypač vaikus, visų pirma nustatant privalomą reikalavimą vykdyti aukšto lygio duomenų apsaugą ir įgyvendinant tinkamas specifines tokių asmenų duomenų apsaugos priemones; |
| --- | --- |

20.

primena, kad reikia ypatingai saugoti pažeidžiamus asmenis, ypač vaikus, visų pirma nustatant privalomą reikalavimą vykdyti aukšto lygio duomenų apsaugą ir įgyvendinant tinkamas specifines tokių asmenų duomenų apsaugos priemones;

| 21. | pabrėžia duomenų apsaugos teisės aktų svarbą, pripažindamas, kad reikia ypač apsaugoti vaikus ir nepilnamečius, atsižvelgiant, inter alia, į padidėjusį vaikų naudojimąsi internetu ir skaitmeniniu turiniu, ir pabrėžia, kad gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis turėtų būti svarbi oficialiojo švietimo dalis siekiant mokyti vaikus ir nepilnamečius atsakingai elgtis interneto aplinkoje; siekiant šio tikslo, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nuostatoms dėl vaikų duomenų rinkimo ir tolesnio apdorojimo, tikslų ribojimo principo vaikų duomenų srityje įgyvendinimo, tam, kaip prašoma vaiko sutikimo, ir dėl vaikų apsaugos nuo vartotojų elgsena grindžiamos reklamos (11); |
| --- | --- |

21.

pabrėžia duomenų apsaugos teisės aktų svarbą, pripažindamas, kad reikia ypač apsaugoti vaikus ir nepilnamečius, atsižvelgiant, inter alia, į padidėjusį vaikų naudojimąsi internetu ir skaitmeniniu turiniu, ir pabrėžia, kad gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis turėtų būti svarbi oficialiojo švietimo dalis siekiant mokyti vaikus ir nepilnamečius atsakingai elgtis interneto aplinkoje; siekiant šio tikslo, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas nuostatoms dėl vaikų duomenų rinkimo ir tolesnio apdorojimo, tikslų ribojimo principo vaikų duomenų srityje įgyvendinimo, tam, kaip prašoma vaiko sutikimo, ir dėl vaikų apsaugos nuo vartotojų elgsena grindžiamos reklamos (11);

| 22. | remia tai, kad būtų toliau aiškinamas neskelbtinų duomenų tvarkymas ir stiprinamos su juo susijusios garantijos bei ragina apmąstyti poreikį tvarkyti naujas kategorijas, pavyzdžiui, genetinius ir biometrinius duomenis, ypač atsižvelgiant į technologijų (pvz., nuotolinio išteklių valdymo) ir visuomenės raidą; |
| --- | --- |

22.

remia tai, kad būtų toliau aiškinamas neskelbtinų duomenų tvarkymas ir stiprinamos su juo susijusios garantijos bei ragina apmąstyti poreikį tvarkyti naujas kategorijas, pavyzdžiui, genetinius ir biometrinius duomenis, ypač atsižvelgiant į technologijų (pvz., nuotolinio išteklių valdymo) ir visuomenės raidą;

| 23. | pabrėžia, kad asmens duomenys, susiję su asmens profesine padėtimi ir perduodami darbdaviui, negali būti viešai skelbiami ar perduodami tretiesiems asmenims be išankstinio susijusio asmens sutikimo; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad asmens duomenys, susiję su asmens profesine padėtimi ir perduodami darbdaviui, negali būti viešai skelbiami ar perduodami tretiesiems asmenims be išankstinio susijusio asmens sutikimo;

Toliau plėtojamas vidaus rinkos aspektas ir geresnio duomenų apsaugos taisyklių įgyvendinimo užtikrinimas

| 24. | pažymi, kad duomenų apsauga turėtų vaidinti vis didesnį vaidmenį vidaus rinkoje, ir pabrėžia, kad veiksmingai apsaugoti teisę į privatumą yra labai svarbu norint įgyti asmenų pasitikėjimą, kuris reikalingas siekiant išlaisvinti visą bendrosios skaitmeninės rinkos augimo potencialą; primena Komisijai, kad būtina bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo sąlyga yra ta, kad prekėms ir paslaugoms turi būti taikomi bendri principai ir taisyklės, nes paslaugos – svarbi skaitmeninės rinkos dalis; |
| --- | --- |

24.

pažymi, kad duomenų apsauga turėtų vaidinti vis didesnį vaidmenį vidaus rinkoje, ir pabrėžia, kad veiksmingai apsaugoti teisę į privatumą yra labai svarbu norint įgyti asmenų pasitikėjimą, kuris reikalingas siekiant išlaisvinti visą bendrosios skaitmeninės rinkos augimo potencialą; primena Komisijai, kad būtina bendrosios skaitmeninės rinkos veikimo sąlyga yra ta, kad prekėms ir paslaugoms turi būti taikomi bendri principai ir taisyklės, nes paslaugos – svarbi skaitmeninės rinkos dalis;

| 25. | primena savo raginimą Komisijai aiškiau apibrėžti taisykles, susijusias su taikytina teise asmens duomenų apsaugos srityje; |
| --- | --- |

25.

primena savo raginimą Komisijai aiškiau apibrėžti taisykles, susijusias su taikytina teise asmens duomenų apsaugos srityje;

| 26. | mano, kad labai svarbu sustiprinti, be kita ko, numatant iniciatyvius mechanizmus ir procedūras, duomenų valdytojų pareigas siekiant užtikrinti tai, kad būtų laikomasi teisės aktų dėl duomenų apsaugos, ir palankiai vertina kitas Komisijos komunikate siūlomas priemones; |
| --- | --- |

26.

mano, kad labai svarbu sustiprinti, be kita ko, numatant iniciatyvius mechanizmus ir procedūras, duomenų valdytojų pareigas siekiant užtikrinti tai, kad būtų laikomasi teisės aktų dėl duomenų apsaugos, ir palankiai vertina kitas Komisijos komunikate siūlomas priemones;

| 27. | primena, kad, atsižvelgiant į tai, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas duomenų valdytojams, kurie turi laikytis profesinės paslapties reikalavimų, ir kad turėtų būti apsvarstytas specialių jiems skirtų duomenų apsaugos priežiūros struktūrų sukūrimas; |
| --- | --- |

27.

primena, kad, atsižvelgiant į tai, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas duomenų valdytojams, kurie turi laikytis profesinės paslapties reikalavimų, ir kad turėtų būti apsvarstytas specialių jiems skirtų duomenų apsaugos priežiūros struktūrų sukūrimas;

| 28. | džiaugiasi Komisijos svarstymais nustatyti atskaitingumo principą ir jiems pritaria, nes itin svarbu užtikrinti, kad duomenų valdytojai veiktų atsakingai; taip pat ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti, kaip tokį principą būtų galima įgyvendinti praktikoje ir įvertinti jo pasekmes; |
| --- | --- |

28.

džiaugiasi Komisijos svarstymais nustatyti atskaitingumo principą ir jiems pritaria, nes itin svarbu užtikrinti, kad duomenų valdytojai veiktų atsakingai; taip pat ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti, kaip tokį principą būtų galima įgyvendinti praktikoje ir įvertinti jo pasekmes;

| 29. | džiaugiasi galimybe duomenų apsaugos pareigūnų susitikimą padaryti privalomu, kadangi remiantis tų valstybių narių, kurios jau turi duomenų apsaugos pareigūnus, patirtimi galima pasakyti, kad tai – sėkmingas sprendimas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jis labai atidžiai turi būti įvertintas atsižvelgiant į mažas ir itin mažas įmones, stengiantis išvengti pernelyg didelių išlaidų ir naštos joms; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi galimybe duomenų apsaugos pareigūnų susitikimą padaryti privalomu, kadangi remiantis tų valstybių narių, kurios jau turi duomenų apsaugos pareigūnus, patirtimi galima pasakyti, kad tai – sėkmingas sprendimas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jis labai atidžiai turi būti įvertintas atsižvelgiant į mažas ir itin mažas įmones, stengiantis išvengti pernelyg didelių išlaidų ir naštos joms;

| 30. | atsižvelgdamas į tai taip pat džiaugiasi pastangomis, skirtomis galiojančiai pranešimo sistemai supaprastinti ir suderinti; |
| --- | --- |

30.

atsižvelgdamas į tai taip pat džiaugiasi pastangomis, skirtomis galiojančiai pranešimo sistemai supaprastinti ir suderinti;

| 31. | mano, kad svarbu privatumo poveikio vertinimus padaryti privalomais, kad būtų nustatomos grėsmės, numatomos problemos ir pateikiami iniciatyvūs sprendimai; |
| --- | --- |

31.

mano, kad svarbu privatumo poveikio vertinimus padaryti privalomais, kad būtų nustatomos grėsmės, numatomos problemos ir pateikiami iniciatyvūs sprendimai;

| 32. | mano, kad itin svarbu, kad būtų užtikrintas duomenų subjektų teisių įgyvendinimas; pažymi, kad teisė pateikti grupės ieškinį gali būti įdiegta kaip priemonė asmenims kolektyviai ginti savo teises į duomenų apsaugą ir reikalauti atlyginti nuostolius, patirtus dėl duomenų apsaugos pažeidimo; tačiau pažymi, kad tokiam įdiegimui turi būti taikomi tam tikri apribojimai siekiant išvengti piktnaudžiavimo; prašo Komisijos paaiškinti šio komunikato dėl duomenų apsaugos ir dabartinių viešų konsultacijų dėl kolektyvinio žalos atlyginimo ryšį; todėl ragina numatyti kolektyvinio žalos atlyginimo už duomenų apsaugos taisyklių pažeidimą mechanizmą, kurį taikant duomenų subjektai gautų kompensaciją už patirtą žalą; |
| --- | --- |

32.

mano, kad itin svarbu, kad būtų užtikrintas duomenų subjektų teisių įgyvendinimas; pažymi, kad teisė pateikti grupės ieškinį gali būti įdiegta kaip priemonė asmenims kolektyviai ginti savo teises į duomenų apsaugą ir reikalauti atlyginti nuostolius, patirtus dėl duomenų apsaugos pažeidimo; tačiau pažymi, kad tokiam įdiegimui turi būti taikomi tam tikri apribojimai siekiant išvengti piktnaudžiavimo; prašo Komisijos paaiškinti šio komunikato dėl duomenų apsaugos ir dabartinių viešų konsultacijų dėl kolektyvinio žalos atlyginimo ryšį; todėl ragina numatyti kolektyvinio žalos atlyginimo už duomenų apsaugos taisyklių pažeidimą mechanizmą, kurį taikant duomenų subjektai gautų kompensaciją už patirtą žalą;

| 33. | pabrėžia tinkamo darnaus įgyvendinimo visoje ES poreikį; ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlyme numatyti griežtas ir atgrasomąsias sankcijas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, už netinkamą asmens duomenų panaudojimą ir piktnaudžiavimą jais; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia tinkamo darnaus įgyvendinimo visoje ES poreikį; ragina Komisiją savo teisėkūros pasiūlyme numatyti griežtas ir atgrasomąsias sankcijas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas, už netinkamą asmens duomenų panaudojimą ir piktnaudžiavimą jais;

| 34. | ragina Komisiją nustatyti privalomų pranešimų apie asmens duomenų saugumo pažeidimus sistemą ir išplėsti ją kitiems nei telekomunikacijų sektoriams bei užtikrinti, kad a) ji netaptų eiline perspėjimo apie įvairius pažeidimus sistema, o perspėtų apie pažeidimus, kurie gali padaryti neigiamą įtaką asmeniui, ir b) kad visi be išimties pažeidimai būtų užregistruoti ir kad su jais galėtų susipažinti duomenų apsaugos ar kitos atitinkamos valdžios institucijos bei juos išnagrinėti ir įvertinti, taip užtikrinant vienodas sąlygas ir apsaugą visiems asmenims; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisiją nustatyti privalomų pranešimų apie asmens duomenų saugumo pažeidimus sistemą ir išplėsti ją kitiems nei telekomunikacijų sektoriams bei užtikrinti, kad a) ji netaptų eiline perspėjimo apie įvairius pažeidimus sistema, o perspėtų apie pažeidimus, kurie gali padaryti neigiamą įtaką asmeniui, ir b) kad visi be išimties pažeidimai būtų užregistruoti ir kad su jais galėtų susipažinti duomenų apsaugos ar kitos atitinkamos valdžios institucijos bei juos išnagrinėti ir įvertinti, taip užtikrinant vienodas sąlygas ir apsaugą visiems asmenims;

| 35. | mano, kad naudojant terminus „privatumo apsauga visą ciklą“ ir „numatytoji privatumo nuostata“ sutvirtinama duomenų apsauga, ir remia konkretų jų taikymą bei tolesnį plėtojimą, taip pat būtinybę skatinti privatumo didinimo technologijų naudojimą; pabrėžia, kad „privatumo apsaugos visą ciklą“ įgyvendinimas turi būti paremtas tvirtais ir konkrečiais kriterijais ir apibrėžtimis, siekiant užtikrinti vartotojų teisę į privatumo ir duomenų apsaugą, teisinį apibrėžtumą, skaidrumą ir visiems vienodas sąlygas bei laisvą judėjimą; mano, kad „privatumo apsauga visą ciklą“ turėtų būti grindžiama duomenų kiekio mažinimo principu, kuris reiškia, kad visi produktai, paslaugos ir sistemos turėtų būti kuriami taip, kad būtų renkami, naudojami ir perduodami tik tie asmens duomenys, kurie būtinai reikalingi jų veikimui; |
| --- | --- |

35.

mano, kad naudojant terminus „privatumo apsauga visą ciklą“ ir „numatytoji privatumo nuostata“ sutvirtinama duomenų apsauga, ir remia konkretų jų taikymą bei tolesnį plėtojimą, taip pat būtinybę skatinti privatumo didinimo technologijų naudojimą; pabrėžia, kad „privatumo apsaugos visą ciklą“ įgyvendinimas turi būti paremtas tvirtais ir konkrečiais kriterijais ir apibrėžtimis, siekiant užtikrinti vartotojų teisę į privatumo ir duomenų apsaugą, teisinį apibrėžtumą, skaidrumą ir visiems vienodas sąlygas bei laisvą judėjimą; mano, kad „privatumo apsauga visą ciklą“ turėtų būti grindžiama duomenų kiekio mažinimo principu, kuris reiškia, kad visi produktai, paslaugos ir sistemos turėtų būti kuriami taip, kad būtų renkami, naudojami ir perduodami tik tie asmens duomenys, kurie būtinai reikalingi jų veikimui;

| 36. | pažymi, kad plėtojant ir plačiau naudojant tinklo kompiuteriją atsiranda naujų iššūkių, susijusių su asmens duomenų apsauga ir privatumu; todėl ragina patikslinti valdytojų, duomenų tvarkytojų ir serverių pajėgumų duomenis, siekiant užtikrinti skaidrumą, kad būtų galima geriau paskirstyti atitinkamą teisinę atsakomybę ir užtikrinti, kad duomenų subjektai galėtų žinoti, kur saugomi jų duomenys, kas turi teisę susipažinti su jų duomenimis, kas sprendžia, kaip asmens duomenys bus naudojami, ir kokios taikomos atsarginio kopijavimo ir duomenų atkūrimo procedūros; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad plėtojant ir plačiau naudojant tinklo kompiuteriją atsiranda naujų iššūkių, susijusių su asmens duomenų apsauga ir privatumu; todėl ragina patikslinti valdytojų, duomenų tvarkytojų ir serverių pajėgumų duomenis, siekiant užtikrinti skaidrumą, kad būtų galima geriau paskirstyti atitinkamą teisinę atsakomybę ir užtikrinti, kad duomenų subjektai galėtų žinoti, kur saugomi jų duomenys, kas turi teisę susipažinti su jų duomenimis, kas sprendžia, kaip asmens duomenys bus naudojami, ir kokios taikomos atsarginio kopijavimo ir duomenų atkūrimo procedūros;

| 37. | todėl ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į duomenų apsaugos klausimus, susijusius su tinklo kompiuterija, Direktyvos 95/46/EC peržiūrėjimo laikotarpiu, ir užtikrinti, kad duomenų apsaugos taisyklės būtų taikomos visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant telekomunikacijų operatorius ir ne telekomunikacijų operatorius; |
| --- | --- |

37.

todėl ragina Komisiją tinkamai atsižvelgti į duomenų apsaugos klausimus, susijusius su tinklo kompiuterija, Direktyvos 95/46/EC peržiūrėjimo laikotarpiu, ir užtikrinti, kad duomenų apsaugos taisyklės būtų taikomos visoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant telekomunikacijų operatorius ir ne telekomunikacijų operatorius;

| 38. | ragina Komisiją, ji paskatintų visus interneto dalyvius, susijusius su asmens duomenų tvarkymu, imtis atsakomybės ir taip pat, kad leidėjai prieš rinkdami bet kokius duomenis apie interneto vartotojų elgesį, aiškiai juos informuotų apie renkamą informaciją; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją, ji paskatintų visus interneto dalyvius, susijusius su asmens duomenų tvarkymu, imtis atsakomybės ir taip pat, kad leidėjai prieš rinkdami bet kokius duomenis apie interneto vartotojų elgesį, aiškiai juos informuotų apie renkamą informaciją;

| 39. | palankiai vertina naują pasirašytą susitarimą dėl Radijo dažninio atpažinimo (RDA) taikomųjų priemonių poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimo sistemos, kuriuo siekiama užtikrinti vartotojų privatumą prieš pateikiant RDA žymenis į turimą rinką; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina naują pasirašytą susitarimą dėl Radijo dažninio atpažinimo (RDA) taikomųjų priemonių poveikio privatumui ir duomenų apsaugai vertinimo sistemos, kuriuo siekiama užtikrinti vartotojų privatumą prieš pateikiant RDA žymenis į turimą rinką;

| 40. | remia pastangas toliau plėtoti savireguliavimo iniciatyvas, pavyzdžiui, elgesio kodeksus, ir apsvarstyti galimybę sukurti savanoriškas ES sertifikavimo sistemas kaip papildomus veiksmus teisėkūros priemonėms bei, kaip ir anksčiau, numatyti, kad ES duomenų apsaugos režimas būtų grindžiamas teisės aktais, kuriuose numatytos aukšto lygio užtikrinimo priemonės; ragina Komisiją atlikti savireguliavimo iniciatyvų, kaip geresnio duomenų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimo priemonių, poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

40.

remia pastangas toliau plėtoti savireguliavimo iniciatyvas, pavyzdžiui, elgesio kodeksus, ir apsvarstyti galimybę sukurti savanoriškas ES sertifikavimo sistemas kaip papildomus veiksmus teisėkūros priemonėms bei, kaip ir anksčiau, numatyti, kad ES duomenų apsaugos režimas būtų grindžiamas teisės aktais, kuriuose numatytos aukšto lygio užtikrinimo priemonės; ragina Komisiją atlikti savireguliavimo iniciatyvų, kaip geresnio duomenų apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimo priemonių, poveikio vertinimą;

| 41. | mano, kad bet kokia sertifikavimo arba žymų schema turi užtikrinti vientisumą ir patikimumą, būti technologiniu požiūriu neutrali, visame pasaulyje atpažįstama ir įperkama, kad nebūtų sudaryta kliūčių prie jos prisijungti; |
| --- | --- |

41.

mano, kad bet kokia sertifikavimo arba žymų schema turi užtikrinti vientisumą ir patikimumą, būti technologiniu požiūriu neutrali, visame pasaulyje atpažįstama ir įperkama, kad nebūtų sudaryta kliūčių prie jos prisijungti;

| 42. | teigiamai vertina tai, kad būtų toliau aiškinamos, tvirtinamos ir derinamos duomenų apsaugos institucijų galios ir ieškoma būdų užtikrinti, kad ES duomenų apsaugos taisyklės būtų darniau taikomos visoje bendrojoje rinkoje; be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, nacionalinių duomenų apsaugos institucijų ir 29 straipsnio darbo grupės įgaliojimų vykdymo darną; |
| --- | --- |

42.

teigiamai vertina tai, kad būtų toliau aiškinamos, tvirtinamos ir derinamos duomenų apsaugos institucijų galios ir ieškoma būdų užtikrinti, kad ES duomenų apsaugos taisyklės būtų darniau taikomos visoje bendrojoje rinkoje; be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, nacionalinių duomenų apsaugos institucijų ir 29 straipsnio darbo grupės įgaliojimų vykdymo darną;

| 43. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai 29 straipsnio darbo grupės vaidmuo ir galios turėtų būti sustiprintos, kad būtų pagerintas koordinavimas ir bendradarbiavimas tarp valstybių narių duomenų apsaugos institucijų, ypač kiek tai susiję su poreikiu užtikrinti vienodą duomenų apsaugos taisyklių taikymą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai 29 straipsnio darbo grupės vaidmuo ir galios turėtų būti sustiprintos, kad būtų pagerintas koordinavimas ir bendradarbiavimas tarp valstybių narių duomenų apsaugos institucijų, ypač kiek tai susiję su poreikiu užtikrinti vienodą duomenų apsaugos taisyklių taikymą;

| 44. | ragina Komisiją naujoje teisės aktų sistemoje paaiškinti esminę nacionalinių duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumo sąvoką, jokios išorės įtakos nebuvimo prasme (12); pabrėžia, kad nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms turėtų būti skirti reikalingi ištekliai ir suteiktos suderintos tyrimo ir sankcijų taikymo galios; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją naujoje teisės aktų sistemoje paaiškinti esminę nacionalinių duomenų apsaugos institucijų nepriklausomumo sąvoką, jokios išorės įtakos nebuvimo prasme (12); pabrėžia, kad nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms turėtų būti skirti reikalingi ištekliai ir suteiktos suderintos tyrimo ir sankcijų taikymo galios;

Pasaulinio duomenų apsaugos aspekto stiprinimas

| 45. | ragina Komisiją taikyti ir griežtinti dabartines tarptautinio duomenų perdavimo procedūras – teisiškai privalomus susitarimus ir privalomas įmonių vidaus taisykles – taip pat remiantis minėtais asmens duomenų apsaugos principais apibrėžti ambicingus svarbiausius ES duomenų apsaugos aspektus, kurie būtų taikomi tarptautiniams susitarimams; pabrėžia, kad ES asmens duomenų apsaugos susitarimų su trečiosiomis šalimis nuostatomis Europos piliečiams turėtų būti suteikta to paties lygio asmens duomenų apsauga kaip ir numatyta Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją taikyti ir griežtinti dabartines tarptautinio duomenų perdavimo procedūras – teisiškai privalomus susitarimus ir privalomas įmonių vidaus taisykles – taip pat remiantis minėtais asmens duomenų apsaugos principais apibrėžti ambicingus svarbiausius ES duomenų apsaugos aspektus, kurie būtų taikomi tarptautiniams susitarimams; pabrėžia, kad ES asmens duomenų apsaugos susitarimų su trečiosiomis šalimis nuostatomis Europos piliečiams turėtų būti suteikta to paties lygio asmens duomenų apsauga kaip ir numatyta Europos Sąjungoje;

| 46. | laikosi nuomonės, kad būtų naudinga aiškiau išdėstyti Komisijos tinkamumo procedūrą, ją griežčiau įgyvendinti, užtikrinti jos įgyvendinimą ir ją stebėti bei nustatyti tikslesnius duomenų apsaugos lygio, užtikrinamo trečiojoje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje, vertinimo kriterijus ir reikalavimus, atsižvelgiant į naujas grėsmes privatumui bei asmens duomenims; |
| --- | --- |

46.

laikosi nuomonės, kad būtų naudinga aiškiau išdėstyti Komisijos tinkamumo procedūrą, ją griežčiau įgyvendinti, užtikrinti jos įgyvendinimą ir ją stebėti bei nustatyti tikslesnius duomenų apsaugos lygio, užtikrinamo trečiojoje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje, vertinimo kriterijus ir reikalavimus, atsižvelgiant į naujas grėsmes privatumui bei asmens duomenims;

| 47. | ragina Komisiją atidžiai įvertinti saugaus uosto principų veiksmingumą ir teisingą taikymą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją atidžiai įvertinti saugaus uosto principų veiksmingumą ir teisingą taikymą;

| 48. | palankiai vertina Komisijos poziciją dėl abipusiškumo užtikrinant duomenų subjektų, kurių duomenys eksportuojami į trečiąsias šalis arba jose laikomi, apsaugą; ragina Komisiją imtis ryžtingų veiksmų, kuriais pagerintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis reguliavimo srityje, siekiant išsiaiškinti taikomas taisykles, taip pat ES ir trečiųjų šalių duomenų apsaugos teisės aktų konvergenciją; ragina Komisiją laikyti šį klausimą prioritetiniu pakartotinio Transatlantinės ekonomikos tarybos susirinkimo darbotvarkės uždaviniu; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina Komisijos poziciją dėl abipusiškumo užtikrinant duomenų subjektų, kurių duomenys eksportuojami į trečiąsias šalis arba jose laikomi, apsaugą; ragina Komisiją imtis ryžtingų veiksmų, kuriais pagerintų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis reguliavimo srityje, siekiant išsiaiškinti taikomas taisykles, taip pat ES ir trečiųjų šalių duomenų apsaugos teisės aktų konvergenciją; ragina Komisiją laikyti šį klausimą prioritetiniu pakartotinio Transatlantinės ekonomikos tarybos susirinkimo darbotvarkės uždaviniu;

| 49. | remia Komisijos pastangas pagerinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Jungtines Tautas, Europos Tarybą ir EBPO, taip pat su standartizavimo organizacijomis, pavyzdžiui, Europos standartizacijos komitetu (CEN), Tarptautine standartizacijos organizacija (ISO), Pasaulinio žiniatinklio konsorciumu (W3C) ir Interneto kūrimo grupe (IETF); skatina rengti tarptautinius standartus (13), tuo pat metu užtikrinant iniciatyvų dėl tarptautinių standartų ir dabartinių peržiūrų ES, EBPO ir Europos Taryboje darną; |
| --- | --- |

49.

remia Komisijos pastangas pagerinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant Jungtines Tautas, Europos Tarybą ir EBPO, taip pat su standartizavimo organizacijomis, pavyzdžiui, Europos standartizacijos komitetu (CEN), Tarptautine standartizacijos organizacija (ISO), Pasaulinio žiniatinklio konsorciumu (W3C) ir Interneto kūrimo grupe (IETF); skatina rengti tarptautinius standartus (13), tuo pat metu užtikrinant iniciatyvų dėl tarptautinių standartų ir dabartinių peržiūrų ES, EBPO ir Europos Taryboje darną;

*

* *

| 50. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

50.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(2)  OL L 350, 2008 12 30, p. 60.

(3)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

(4)  OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(5)  3 071 st, 2011 m. vasario 24-25 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdis Briuselyje, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf.

(6)  02356/09/EN WP 168.

(7)  0836/10/EN WP 179.

(8)  Pavyzdžiui: 2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento pozicija dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos, projekto (OL C 8 E, 2010 1 14, p. 138); 2009 m. kovo 26 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl saugumo ir pagrindinių laisvių internete stiprinimo (OL C 117 E, 2010 5 6, p. 206); 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ (Stokholmo programa) (OL C 285 E, 2010 10 21, p. 12).

(9)  Privalo būti aiškiai ir tiksliai nustatyti visi atitinkami, šią teisę sustiprinantys, elementai.

(10)  Asmens duomenų portatyvumas palengvintų sklandų tiek bendros rinkos, tiek interneto veikimą bei jiems būdingą atvirumą ir junglumą;

(11)  Galima būtų svarstyti amžiaus ribą, žemiau kurios būtų reikalingas tėvų sutikimas ir taikomi amžiaus patikrinimo mechanizmai;

(12)  Pagal SESV 16 straipsnį ir Chartijos 8 straipsnį.

(13)  Žr. Madrido deklaracija: Pasauliniai privatumo standartai globalizuotam pasauliui, 2009 m. spalio mėn., ir rezoliucija dėl tarptautinių standartų, priimta 32-osios Tarptautinės duomenų apsaugos ir privatumo įgaliotinių konferencijoje Jeruzalėje 2010 m. spalio 27–29 d.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/110

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisKomisijos 2012 m. darbo programos rengimas

P7_TA(2011)0327

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2012 m. darbo programos rengimo

2013/C 33 E/11

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2011 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0623/2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2011 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)0623/2),

| — | atsižvelgdamas į galiojantį pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ypač į jo 4 priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galiojantį pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ypač į jo 4 priedą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos narių ir parlamentinių komitetų nuolatinio dialogo išdavas ir Pirmininkų sueigai perduotą 2011 m. birželio 7 d. Komitetų pirmininkų sueigos apibendrinamąją ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos narių ir parlamentinių komitetų nuolatinio dialogo išdavas ir Pirmininkų sueigai perduotą 2011 m. birželio 7 d. Komitetų pirmininkų sueigos apibendrinamąją ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investavimo į ateitį: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl investavimo į ateitį: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 23 d. rezoliuciją „BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. pabaigoje turi būti atlikta pagrindų susitarimo peržiūra atsižvelgiant į praktinę patirtį, o tai taip pat sudarys galimybę pagerinti vidaus darbo metodus, pvz., susijusius su nuolatiniu dialogu, skaidrumo gerinimu ir komitetų indėlio integravimu, visapusiškai remiantis turima patirtimi, siekiant sudaryti patikimą pagrindą Parlamento prioritetų rengimui, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. pabaigoje turi būti atlikta pagrindų susitarimo peržiūra atsižvelgiant į praktinę patirtį, o tai taip pat sudarys galimybę pagerinti vidaus darbo metodus, pvz., susijusius su nuolatiniu dialogu, skaidrumo gerinimu ir komitetų indėlio integravimu, visapusiškai remiantis turima patirtimi, siekiant sudaryti patikimą pagrindą Parlamento prioritetų rengimui,

| B. | kadangi finansų krizė ir jos įveikimo priemonės iki šiol daro didelį poveikį valstybių narių ekonomikai ir euro zonos stabilumui, |
| --- | --- |

B.

kadangi finansų krizė ir jos įveikimo priemonės iki šiol daro didelį poveikį valstybių narių ekonomikai ir euro zonos stabilumui,

| C. | kadangi Komisija turi veikti visapusiškai išnaudodama savo teisinius įgaliojimus ir politinį autoritetą; kadangi Europos Sąjunga negalės veikti efektyviai, jei Komisija nenustatys, nesuformuluos ir neskatins bendrų savo valstybių ir piliečių interesų ir tinkamai nevykdys savo pareigų, susijusių su sutarčių ir ES teisės nuostatų taikymo priežiūra, |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija turi veikti visapusiškai išnaudodama savo teisinius įgaliojimus ir politinį autoritetą; kadangi Europos Sąjunga negalės veikti efektyviai, jei Komisija nenustatys, nesuformuluos ir neskatins bendrų savo valstybių ir piliečių interesų ir tinkamai nevykdys savo pareigų, susijusių su sutarčių ir ES teisės nuostatų taikymo priežiūra,

| D. | kadangi Europos Komisijai tenka pagrindinis vaidmuo formuojant ES ateitį, ir savo būsimą darbo programą ji turėtų panaudoti Sąjungos tikslams ir vertybėms propaguoti, atsakomybei už ES projektą stiprinti, ES iš krizės išvesti ir jos atstovavimui bei garbingoms pozicijoms pasaulyje užtikrinti, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Komisijai tenka pagrindinis vaidmuo formuojant ES ateitį, ir savo būsimą darbo programą ji turėtų panaudoti Sąjungos tikslams ir vertybėms propaguoti, atsakomybei už ES projektą stiprinti, ES iš krizės išvesti ir jos atstovavimui bei garbingoms pozicijoms pasaulyje užtikrinti,

| E. | kadangi vienas iš Komisijos uždavinių rengiant programą yra panaikinti savo vidinį pasenusį sektorinį metodą ir vietoj jo sukurti politikos krypčių sinergiją, užtikrinti tikslų ir metodų nuoseklumą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių principų, kaip antai nediskriminavimo, pagarbos pagrindinėms teisėms, lygybės prieš įstatymą, visose jos teisėkūros ir ne teisėkūros priemonėse, |
| --- | --- |

E.

kadangi vienas iš Komisijos uždavinių rengiant programą yra panaikinti savo vidinį pasenusį sektorinį metodą ir vietoj jo sukurti politikos krypčių sinergiją, užtikrinti tikslų ir metodų nuoseklumą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių principų, kaip antai nediskriminavimo, pagarbos pagrindinėms teisėms, lygybės prieš įstatymą, visose jos teisėkūros ir ne teisėkūros priemonėse,

ATKURTI AUGIMĄ, KAD BŪTŲ KURIAMOS DARBO VIETOS: VIS SPARČIAU IKI 2020 M.

| 1. | primena, kad ES biudžete turi atsispindėti ES politikos prioritetai; pakartoja, kad reikia sutelkti naujų nuosavų išteklių ir padidinti investicijas ES lygiu, kurie padėtų pasiekti 2020 m. ES strategijos tikslų; |
| --- | --- |

1.

primena, kad ES biudžete turi atsispindėti ES politikos prioritetai; pakartoja, kad reikia sutelkti naujų nuosavų išteklių ir padidinti investicijas ES lygiu, kurie padėtų pasiekti 2020 m. ES strategijos tikslų;

| 2. | todėl ragina, kad ES lygiu būtų inicijuotas atviras ir konstruktyvus dialogas ir bendradarbiavimas Sąjungos daugiametės finansinės programos (DFP) tikslų, apimties ir krypties ir jos įplaukų sistemos reformos klausimais, įskaitant konferenciją dėl nuosavų išteklių, į kurią būtų įtraukti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariai; |
| --- | --- |

2.

todėl ragina, kad ES lygiu būtų inicijuotas atviras ir konstruktyvus dialogas ir bendradarbiavimas Sąjungos daugiametės finansinės programos (DFP) tikslų, apimties ir krypties ir jos įplaukų sistemos reformos klausimais, įskaitant konferenciją dėl nuosavų išteklių, į kurią būtų įtraukti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariai;

| 3. | primena savo DFP po 2013 m. gaires, patvirtintas Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto pranešimu dėl ateities investicijų: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai; primena, kad Europos Parlamento pritarimas, grindžiamas Biudžeto komiteto ataskaita, yra privalomas, kad Taryba galėtų patvirtinti DFP; primena, kad remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 312 straipsnio 5 dalies ir 324 straipsnio nuostatomis turi būti užtikrintas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas derybose dėl naujosios daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

3.

primena savo DFP po 2013 m. gaires, patvirtintas Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto pranešimu dėl ateities investicijų: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai; primena, kad Europos Parlamento pritarimas, grindžiamas Biudžeto komiteto ataskaita, yra privalomas, kad Taryba galėtų patvirtinti DFP; primena, kad remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 312 straipsnio 5 dalies ir 324 straipsnio nuostatomis turi būti užtikrintas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas derybose dėl naujosios daugiametės finansinės programos;

| 4. | ragina Tarybą ir Komisiją laikytis Lisabonos sutarties ir dėti visas pastangas kuo greičiau pasiekti susitarimą su Parlamentu dėl praktinio derybų dėl kitos daugiametės finansinės programos darbo metodo; primena, kad pajamų ir išlaidų reformos susijusios, ir todėl reikalauja tvirtai įsipareigoti derybose dėl kitos DFP aptarti pasiūlymus dėl naujų nuosavų išteklių; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą ir Komisiją laikytis Lisabonos sutarties ir dėti visas pastangas kuo greičiau pasiekti susitarimą su Parlamentu dėl praktinio derybų dėl kitos daugiametės finansinės programos darbo metodo; primena, kad pajamų ir išlaidų reformos susijusios, ir todėl reikalauja tvirtai įsipareigoti derybose dėl kitos DFP aptarti pasiūlymus dėl naujų nuosavų išteklių;

| 5. | ragina, kad pasiūlymai dėl Bendros strateginės programos (BSP), apimančios Sanglaudos fondą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondą (EŽF), būtų parengti kiek galima greičiau, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kurio teisinį pagrindą sudarytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 289 straipsnio 1 dalis ir 294 straipsnis; taip pat ragina Komisiją parengti naują pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo; |
| --- | --- |

5.

ragina, kad pasiūlymai dėl Bendros strateginės programos (BSP), apimančios Sanglaudos fondą, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondą (EŽF), būtų parengti kiek galima greičiau, ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kurio teisinį pagrindą sudarytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 289 straipsnio 1 dalis ir 294 straipsnis; taip pat ragina Komisiją parengti naują pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo;

| 6. | pabrėžia, kad labai svarbu skubiai pateikti pasiūlymą dėl Europos socialinio fondo – pagrindinės kovos su nedarbu ir socialinės nelygybės bei skurdo mažinimo gerinant švietimą ir profesinį lavinimą priemonės; mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta jaunimo nedarbui, kurio mastas kelia didžiulį susirūpinimą, taip pat per anksti paliekančių mokyklas jaunuolių problemai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad labai svarbu skubiai pateikti pasiūlymą dėl Europos socialinio fondo – pagrindinės kovos su nedarbu ir socialinės nelygybės bei skurdo mažinimo gerinant švietimą ir profesinį lavinimą priemonės; mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta jaunimo nedarbui, kurio mastas kelia didžiulį susirūpinimą, taip pat per anksti paliekančių mokyklas jaunuolių problemai;

| 7. | ragina Komisiją tęsti savo darbą ir bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba teisės aktų kokybės gerinimo srityje; atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad į visus teisės aktus būtų sistemingai įtraukiamos atitikties lentelės, kad būtų aiškiai matyti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę, ir parodyta, kad jie taikomi veiksmingai; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją tęsti savo darbą ir bendradarbiauti su Parlamentu ir Taryba teisės aktų kokybės gerinimo srityje; atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad į visus teisės aktus būtų sistemingai įtraukiamos atitikties lentelės, kad būtų aiškiai matyti, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę, ir parodyta, kad jie taikomi veiksmingai;

| 8. | pabrėžia, kad labai svarbu tinkamai ir laiku perkelti ES teisės aktus į valstybių narių nacionalinius teisės aktus ir ragina Komisiją pasinaudoti savo vykdomosios valdžios galiomis ir, jei reikia, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą į nacionalinę teisę ir veiksmingą vykdymą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad labai svarbu tinkamai ir laiku perkelti ES teisės aktus į valstybių narių nacionalinius teisės aktus ir ragina Komisiją pasinaudoti savo vykdomosios valdžios galiomis ir, jei reikia, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą į nacionalinę teisę ir veiksmingą vykdymą;

| 9. | primygtinai ragina Komisiją kaip galima greičiau ir vadovaujantis aiškiu tvarkaraščiu suderinti acquis su SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatomis ir todėl ragina Komisiją pateikti reikiamus teisėkūros aktus; |
| --- | --- |

9.

primygtinai ragina Komisiją kaip galima greičiau ir vadovaujantis aiškiu tvarkaraščiu suderinti acquis su SESV 290 ir 291 straipsnių nuostatomis ir todėl ragina Komisiją pateikti reikiamus teisėkūros aktus;

Finansų rinkų reguliavimas: užbaigti reformą

| 10. | pabrėžia, kad siekiant įveikti ekonomikos krizę reikia parengti ekonominio valdymo sistemą, kuri priverstų laikytis fiskalinės drausmės ir koordinavimo, stabilizuotų pinigų sąjungą ir padidintų investicijų į produktyvias darbo vietas lygį; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymų dėl nuolatinio krizės valdymo mechanizmo, administruojamo pagal Sąjungos taisykles, galimybių studiją dėl bendros Europos obligacijų (Europos vertybinių popierių) išleidimo sistemos, grindžiamos bendrąja ir individualiąja atsakomybe, sistemos sukūrimo ir pasiūlymų dėl visapusiško 2020 m. ES strategijos įtraukimo į stabilumo programą ir dėl bendro euro zonos atstovavimo užsienyje; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant įveikti ekonomikos krizę reikia parengti ekonominio valdymo sistemą, kuri priverstų laikytis fiskalinės drausmės ir koordinavimo, stabilizuotų pinigų sąjungą ir padidintų investicijų į produktyvias darbo vietas lygį; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymų dėl nuolatinio krizės valdymo mechanizmo, administruojamo pagal Sąjungos taisykles, galimybių studiją dėl bendros Europos obligacijų (Europos vertybinių popierių) išleidimo sistemos, grindžiamos bendrąja ir individualiąja atsakomybe, sistemos sukūrimo ir pasiūlymų dėl visapusiško 2020 m. ES strategijos įtraukimo į stabilumo programą ir dėl bendro euro zonos atstovavimo užsienyje;

| 11. | pabrėžia, kad finansų reglamentavimo srities priemonės, kuriomis siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą ir gebėjimą padengti nuostolius, turi būti taikomos kartu su priemonėmis, kurios skirtos sustabdyti pernelyg didelę riziką, ir priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti dėl bankrotų patiriamas išlaidas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad bankai turi geriau kontroliuoti didėjančią riziką, taip pat pabrėžia, kad reikia atskirti bankų veiklą ir naudingumo funkcijas ir teikti solidžius pasiūlymus, kaip būtų galima organizuotai įveikti bankų bankroto atvejus; be to, pabrėžia, kad reikia reguliuoti įstaigas, kurios turi glaudų ryšį su bankų sistema ir atlieka panašias funkcijas, tačiau kurioms netaikomos tos pačios taisyklės (šešėlinė bankų sistema); |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad finansų reglamentavimo srities priemonės, kuriomis siekiama padidinti finansų sistemos atsparumą ir gebėjimą padengti nuostolius, turi būti taikomos kartu su priemonėmis, kurios skirtos sustabdyti pernelyg didelę riziką, ir priemonėmis, kuriomis siekiama sumažinti dėl bankrotų patiriamas išlaidas; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad bankai turi geriau kontroliuoti didėjančią riziką, taip pat pabrėžia, kad reikia atskirti bankų veiklą ir naudingumo funkcijas ir teikti solidžius pasiūlymus, kaip būtų galima organizuotai įveikti bankų bankroto atvejus; be to, pabrėžia, kad reikia reguliuoti įstaigas, kurios turi glaudų ryšį su bankų sistema ir atlieka panašias funkcijas, tačiau kurioms netaikomos tos pačios taisyklės (šešėlinė bankų sistema);

| 12. | ragina Komisiją skubiai pateikti:






  — | pasiūlymą dėl direktyvos dėl finansinių priemonių rinkos (MiFID), kurią priėmus būtų sukurta ypač svarbi prekybos vertybiniais popieriais, prekybos vietų ir investicinių įmonių veiklos reguliavimo sistema, ir |
| --- | --- | --- |

12.

ragina Komisiją skubiai pateikti:

—

pasiūlymą dėl direktyvos dėl finansinių priemonių rinkos (MiFID), kurią priėmus būtų sukurta ypač svarbi prekybos vertybiniais popieriais, prekybos vietų ir investicinių įmonių veiklos reguliavimo sistema, ir

| — | konkretų pasiūlymą dėl bankų ir kredito įstaigų krizių valdymo, kai tik bus užbaigtas šiuo metu atliekamas bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

—

konkretų pasiūlymą dėl bankų ir kredito įstaigų krizių valdymo, kai tik bus užbaigtas šiuo metu atliekamas bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis;

| 13. | ragina Komisiją 2012 m. Parlamentui pateikti:






  — | daugiau pasiūlymų, kaip integruoti mažmeninę bankininkystę, kuri vis dar labai nacionalinio pobūdžio, siekiant visapusiškai panaudoti ES masto finansų rinkos privalumus vartotojų ir verslo labui; |
| --- | --- | --- |

13.

ragina Komisiją 2012 m. Parlamentui pateikti:

—

daugiau pasiūlymų, kaip integruoti mažmeninę bankininkystę, kuri vis dar labai nacionalinio pobūdžio, siekiant visapusiškai panaudoti ES masto finansų rinkos privalumus vartotojų ir verslo labui;

| — | pasiūlymą dėl draudimo bendrovėms skirtos krizės problemų sprendimo priemonės; |
| --- | --- |

—

pasiūlymą dėl draudimo bendrovėms skirtos krizės problemų sprendimo priemonės;

| 14. | pabrėžia, kad reikia ir toliau daug dėmesio skirti investuotojų apsaugai ir investuotojų pasitikėjimui; mano, kad iniciatyvos, kuriomis siekiama atkurti pasitikėjimą finansų sistema, yra būtinos ir turėtų apimti išsamią tinkamo apdairumo praktikos, tarpvalstybinių grupių moralinės rizikos, skatinimo ir atlyginimo sistemos bei didesnio finansų sistemos skaidrumo ir atskaitomybės apžvalgą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad reikia ir toliau daug dėmesio skirti investuotojų apsaugai ir investuotojų pasitikėjimui; mano, kad iniciatyvos, kuriomis siekiama atkurti pasitikėjimą finansų sistema, yra būtinos ir turėtų apimti išsamią tinkamo apdairumo praktikos, tarpvalstybinių grupių moralinės rizikos, skatinimo ir atlyginimo sistemos bei didesnio finansų sistemos skaidrumo ir atskaitomybės apžvalgą;

| 15. | pabrėžia reikšmingą kredito reitingų agentūrų vaidmenį euro zonos skolos krizės raidoje bei gilėjime ir jų veiksmų pasekmes Europos bankininkystės sektoriaus sistemai; todėl ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti peržiūrėtų teisės aktų sistemą, siekiant sustiprinti kredito reitingų agentūrų reglamentavimą ir priežiūrą; mano, kad Europos kredito reitingų agentūros sukūrimas leistų sukurti sveikintiną požiūrių įvairovę; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia reikšmingą kredito reitingų agentūrų vaidmenį euro zonos skolos krizės raidoje bei gilėjime ir jų veiksmų pasekmes Europos bankininkystės sektoriaus sistemai; todėl ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti peržiūrėtų teisės aktų sistemą, siekiant sustiprinti kredito reitingų agentūrų reglamentavimą ir priežiūrą; mano, kad Europos kredito reitingų agentūros sukūrimas leistų sukurti sveikintiną požiūrių įvairovę;

Pažangus augimas

| 16. | labai ragina Komisiją iki šių metų pabaigos pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl kitos bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomosios veiklos programos, kuria būtų skatinama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, sumažinta biurokratija, gerinamas daugiadisciplininis metodas ir didinamas smulkiųjų veikėjų ir inovatyvių įmonių dalyvavimas projektuose; mano, kad būtina padidinti kito finansavimo laikotarpio mokslinių tyrimų ir plėtros biudžetą, kad ES dar labiau neatsiliktų nuo savo konkurentų, turint omenyje, kad kai kurie kiti pasaulio regionai (pavyzdžiui, JAV ir ypač Kinija) smarkiai padidino išlaidas moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, ir kad būtų visapusiškai remiami 2020 m. ES strategijos tikslai; |
| --- | --- |

16.

labai ragina Komisiją iki šių metų pabaigos pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl kitos bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir parodomosios veiklos programos, kuria būtų skatinama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, sumažinta biurokratija, gerinamas daugiadisciplininis metodas ir didinamas smulkiųjų veikėjų ir inovatyvių įmonių dalyvavimas projektuose; mano, kad būtina padidinti kito finansavimo laikotarpio mokslinių tyrimų ir plėtros biudžetą, kad ES dar labiau neatsiliktų nuo savo konkurentų, turint omenyje, kad kai kurie kiti pasaulio regionai (pavyzdžiui, JAV ir ypač Kinija) smarkiai padidino išlaidas moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, ir kad būtų visapusiškai remiami 2020 m. ES strategijos tikslai;

| 17. | primygtinai ragina Komisiją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose vadovautis požiūriu, kuriuo remiantis būtų labiau toleruojama rizika ir kuris būtų labiau grindžiamas pasitikėjimu, siekiant mažinti biurokratiją ir paskatinti inovatyvių įmonių dalyvavimą projektuose; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina Komisiją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose vadovautis požiūriu, kuriuo remiantis būtų labiau toleruojama rizika ir kuris būtų labiau grindžiamas pasitikėjimu, siekiant mažinti biurokratiją ir paskatinti inovatyvių įmonių dalyvavimą projektuose;

| 18. | pabrėžia, kad reikia mobilizuoti lėšas investicijoms į didelės spartos tinklus finansuoti; pabrėžia, jog norint, kad Europa galėtų konkuruoti pasaulyje, ir siekiant užtikrinti, kad nė vienas Europos gyventojas nebūtų užmirštas, būtinas visiems prieinamas plačiajuostis ryšys; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia mobilizuoti lėšas investicijoms į didelės spartos tinklus finansuoti; pabrėžia, jog norint, kad Europa galėtų konkuruoti pasaulyje, ir siekiant užtikrinti, kad nė vienas Europos gyventojas nebūtų užmirštas, būtinas visiems prieinamas plačiajuostis ryšys;

| 19. | ragina Komisiją savo 2012 m. darbo programoje glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad elektroninius ryšius reglamentuojančių teisės aktų 2009 m. reformos į nacionalinę teisę būtų perkeltos teisingai ir laiku; ypač pabrėžia, kad reikia užtikrinti prieigos prie rinkos įsipareigojimus ir kitus privalumus vartotojams, įskaitant geresnę informaciją apie sutartis ir kainas bei numerio perkeliamumo priemones; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisiją savo 2012 m. darbo programoje glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad elektroninius ryšius reglamentuojančių teisės aktų 2009 m. reformos į nacionalinę teisę būtų perkeltos teisingai ir laiku; ypač pabrėžia, kad reikia užtikrinti prieigos prie rinkos įsipareigojimus ir kitus privalumus vartotojams, įskaitant geresnę informaciją apie sutartis ir kainas bei numerio perkeliamumo priemones;

| 20. | pabrėžia, kad 2012 m. darbo programoje daugelyje sričių reikia spręsti problemas, kylančias vystantis naujoms technologijoms, tačiau tuo pat metu reikia stiprinti bendrąją skaitmeninę rinką; turėtų būti sprendžiamos problemos, susijusios su nuotolinių išteklių paslaugomis, vadinamuoju daiktų internetu, elektroniniais parašais ir kibernetiniu saugumu; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad 2012 m. darbo programoje daugelyje sričių reikia spręsti problemas, kylančias vystantis naujoms technologijoms, tačiau tuo pat metu reikia stiprinti bendrąją skaitmeninę rinką; turėtų būti sprendžiamos problemos, susijusios su nuotolinių išteklių paslaugomis, vadinamuoju daiktų internetu, elektroniniais parašais ir kibernetiniu saugumu;

| 21. | tikisi, kad Komisija užtikrins, jog duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu kainų mažinimo priemonės, visiškai įsigaliotų 2012 m.; |
| --- | --- |

21.

tikisi, kad Komisija užtikrins, jog duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu kainų mažinimo priemonės, visiškai įsigaliotų 2012 m.;

| 22. | pabrėžia, kad labai svarbu IKT strategija ir kad svarbu įgyvendinti Europos bendrąją skaitmeninę rinką, kuri atvers didžiules augimo galimybes įmonėms ir MVĮ tarpvalstybinės prekybos srityje, suartins žmones, pakeis jų darbo ir gyvenimo būdą, suteiks naujų švietimo ir mokymo priemonių ir pagerins prieigą prie viešųjų paslaugų ir viešų duomenų; todėl prašo Komisiją padidinti paramą IKT, kad ES galėtų būti lydere tokiose augančiose rinkose kaip, pavyzdžiui, sveikatos srities technologijų, ekologiškesnių transporto ir elektros tinklų; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad labai svarbu IKT strategija ir kad svarbu įgyvendinti Europos bendrąją skaitmeninę rinką, kuri atvers didžiules augimo galimybes įmonėms ir MVĮ tarpvalstybinės prekybos srityje, suartins žmones, pakeis jų darbo ir gyvenimo būdą, suteiks naujų švietimo ir mokymo priemonių ir pagerins prieigą prie viešųjų paslaugų ir viešų duomenų; todėl prašo Komisiją padidinti paramą IKT, kad ES galėtų būti lydere tokiose augančiose rinkose kaip, pavyzdžiui, sveikatos srities technologijų, ekologiškesnių transporto ir elektros tinklų;

| 23. | primena didėjančią intelektinės nuosavybės teisių (INT) svarbą ekonomikos augimui ir Europos kūrybiniam potencialui ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti tinkamą šių teisių apsaugą; ragina Komisiją pateikti skubių tolesnių priemonių kartu su konkrečiais peržiūros pasiūlymais šioje srityje; pabrėžia INT svarbą kultūros ir kūrybiškumo pramonei bei prieigai prie kultūros prekių ir paslaugų; |
| --- | --- |

23.

primena didėjančią intelektinės nuosavybės teisių (INT) svarbą ekonomikos augimui ir Europos kūrybiniam potencialui ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti tinkamą šių teisių apsaugą; ragina Komisiją pateikti skubių tolesnių priemonių kartu su konkrečiais peržiūros pasiūlymais šioje srityje; pabrėžia INT svarbą kultūros ir kūrybiškumo pramonei bei prieigai prie kultūros prekių ir paslaugų;

Tvarus augimas

| 24. | ragina Komisiją gerinti klimato kaitos strategiją, siekiant propaguoti vadovaujantį ES vaidmenį kovoje su klimato kaita ir tuo pačiu metu stiprinti ES konkurencingumą, ir siekti, kad būtų sudarytas subalansuotas tarptautinis susitarimas; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją gerinti klimato kaitos strategiją, siekiant propaguoti vadovaujantį ES vaidmenį kovoje su klimato kaita ir tuo pačiu metu stiprinti ES konkurencingumą, ir siekti, kad būtų sudarytas subalansuotas tarptautinis susitarimas;

| 25. | ragina parengti išsamią ES išorės energetikos strategiją, į kurią būtų įtraukti žaliavų ir retųjų žemių elementų klausimai ir pirmenybė būtų teikiama atviroms pasaulinėms rinkoms; taip pat ragina laikytis tvarios, konkurencingos ir integruotos ES energetikos politikos, pagal kurią energijos šaltinių įvairovės ir santykinės dalies bei apsirūpinimo energija saugumo klausimai būtų sprendžiami kartu, laikantis nuoseklaus požiūrio, ir mano, kad vidaus energetikos rinkos sukūrimas labai svarbus Europos konkurencingumui ir augimui; ragina Komisiją paspartinti integruoto Europos energetikos tinklo plėtrą ir pateikti pasiūlymų, kurie nurodyti jos parengtame teisės aktų dėl energetikos infrastruktūros pakete; |
| --- | --- |

25.

ragina parengti išsamią ES išorės energetikos strategiją, į kurią būtų įtraukti žaliavų ir retųjų žemių elementų klausimai ir pirmenybė būtų teikiama atviroms pasaulinėms rinkoms; taip pat ragina laikytis tvarios, konkurencingos ir integruotos ES energetikos politikos, pagal kurią energijos šaltinių įvairovės ir santykinės dalies bei apsirūpinimo energija saugumo klausimai būtų sprendžiami kartu, laikantis nuoseklaus požiūrio, ir mano, kad vidaus energetikos rinkos sukūrimas labai svarbus Europos konkurencingumui ir augimui; ragina Komisiją paspartinti integruoto Europos energetikos tinklo plėtrą ir pateikti pasiūlymų, kurie nurodyti jos parengtame teisės aktų dėl energetikos infrastruktūros pakete;

| 26. | atsižvelgdamas į siekį iki 2014 m. sukurti bendrąją energetikos rinką, ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai energetikos ir energetikos veiksmingumo srityse, ir nedelsiant patvirtinti atitinkamas įgyvendinimo priemones, taip pat primygtinai ragina Komisiją pateikti visus naujus pasiūlymus, kurių reikia šiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

26.

atsižvelgdamas į siekį iki 2014 m. sukurti bendrąją energetikos rinką, ragina Komisiją stebėti, kaip įgyvendinami ES teisės aktai energetikos ir energetikos veiksmingumo srityse, ir nedelsiant patvirtinti atitinkamas įgyvendinimo priemones, taip pat primygtinai ragina Komisiją pateikti visus naujus pasiūlymus, kurių reikia šiems tikslams pasiekti;

| 27. | ragina skubiai persvarstyti branduolinės saugos direktyvą, siekiant ją sustiprinti, visų pirma atsižvelgiant į po Fukušimos avarijos vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus; |
| --- | --- |

27.

ragina skubiai persvarstyti branduolinės saugos direktyvą, siekiant ją sustiprinti, visų pirma atsižvelgiant į po Fukušimos avarijos vykdomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus;

| 28. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl 7-osios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos ir tvirtos integruotos biologinės įvairovės strategijos; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl 7-osios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos ir tvirtos integruotos biologinės įvairovės strategijos;

| 29. | mano, kad BŽŪP reforma turėtų užtikrinti, kad BŽŪP būtų glaudžiai suderinta su 2020 m. ES strategijos tikslais ir kad BŽŪP esminiu principu taptų tvarumas, siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos maisto gamybos perspektyvumą, drauge gerinant ūkininkų konkurencingumą ir inovacijų pajėgumą, skatinant kaimo plėtrą, išlaikant ūkininkavimo būdų ir gamybos įvairovę ir vengiant biurokratijos; |
| --- | --- |

29.

mano, kad BŽŪP reforma turėtų užtikrinti, kad BŽŪP būtų glaudžiai suderinta su 2020 m. ES strategijos tikslais ir kad BŽŪP esminiu principu taptų tvarumas, siekiant užtikrinti ilgalaikį Europos maisto gamybos perspektyvumą, drauge gerinant ūkininkų konkurencingumą ir inovacijų pajėgumą, skatinant kaimo plėtrą, išlaikant ūkininkavimo būdų ir gamybos įvairovę ir vengiant biurokratijos;

| 30. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti Skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos ir Skubaus perspėjimo apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos veikimą, siekiant panaikinti galimus trūkumus; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina Komisiją įvertinti Skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos ir Skubaus perspėjimo apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos veikimą, siekiant panaikinti galimus trūkumus;

| 31. | ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų uždrausta pateikti į rinką maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių, ir prašo Komisiją pateikti naują teisės akto pasiūlymą dėl naujų maisto produktų; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų uždrausta pateikti į rinką maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių, ir prašo Komisiją pateikti naują teisės akto pasiūlymą dėl naujų maisto produktų;

| 32. | labai apgailestauja, kad vėluojama parengti transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) gaires ir teisės aktų pasiūlymų dėl oro uostų veiklos paketą; palankiai vertina Baltąją knygą dėl ateities transporto ir ragina Komisiją kuo skubiau pateikti joje numatytus teisėkūros pasiūlymus; mano, kad integruota ir sąveiki Europos geležinkelių rinka vis dar nesukurta, ir mano, jog pirmiausia reikėtų siekti, kad būtų laiku persvarstytos transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) gairės, siekiant sukurti plataus masto daugiarūšio vežimo tinklą, užtikrinant veiksmingą atskirų transporto rūšių ir jų derinių naudojimą ir sąveiką; todėl prašo Komisijos pateikti teisės akto pasiūlymą dėl geležinkelių sektoriaus ir Europos geležinkelių agentūros kompetencijų praplėtimo sertifikavimo ir saugos srityje; primygtinai tvirtina, kad labai reikia geriau finansuoti TEN-T ir gerinti koordinavimą panaudojant sanglaudos finansavimą; |
| --- | --- |

32.

labai apgailestauja, kad vėluojama parengti transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) gaires ir teisės aktų pasiūlymų dėl oro uostų veiklos paketą; palankiai vertina Baltąją knygą dėl ateities transporto ir ragina Komisiją kuo skubiau pateikti joje numatytus teisėkūros pasiūlymus; mano, kad integruota ir sąveiki Europos geležinkelių rinka vis dar nesukurta, ir mano, jog pirmiausia reikėtų siekti, kad būtų laiku persvarstytos transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) gairės, siekiant sukurti plataus masto daugiarūšio vežimo tinklą, užtikrinant veiksmingą atskirų transporto rūšių ir jų derinių naudojimą ir sąveiką; todėl prašo Komisijos pateikti teisės akto pasiūlymą dėl geležinkelių sektoriaus ir Europos geležinkelių agentūros kompetencijų praplėtimo sertifikavimo ir saugos srityje; primygtinai tvirtina, kad labai reikia geriau finansuoti TEN-T ir gerinti koordinavimą panaudojant sanglaudos finansavimą;

| 33. | primygtinai primena, kad reikia priimti Europos visų transporto rūšių keleivių teisių chartiją, kurią Komisija turi pateikti 2012 m.; |
| --- | --- |

33.

primygtinai primena, kad reikia priimti Europos visų transporto rūšių keleivių teisių chartiją, kurią Komisija turi pateikti 2012 m.;

| 34. | primygtinai primena, kad reikia visapusiškai įgyvendinti Bendro Europos dangaus teisės aktus, įskaitant funkcinių oro erdvės blokų ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) sukūrimą, siekiant patenkinti oro erdvės pajėgumo ir saugos poreikius ateityje; apgailestauja, kad nepavyko palaipsniui atsisakyti oro transporto priemonėse taikomų skysčių, aerozolių ir gelių apribojimų, ir mano, kad šiam klausimui Komisija ir toliau turėtų teikti prioritetą; |
| --- | --- |

34.

primygtinai primena, kad reikia visapusiškai įgyvendinti Bendro Europos dangaus teisės aktus, įskaitant funkcinių oro erdvės blokų ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) sukūrimą, siekiant patenkinti oro erdvės pajėgumo ir saugos poreikius ateityje; apgailestauja, kad nepavyko palaipsniui atsisakyti oro transporto priemonėse taikomų skysčių, aerozolių ir gelių apribojimų, ir mano, kad šiam klausimui Komisija ir toliau turėtų teikti prioritetą;

| 35. | pabrėžia, kad, atmetant raginimus grįžti prie nacionalinio lygio reguliavimo, reikia įgyvendinti išsamią plataus užmojo bendrosios žuvininkystės politikos reformą, kuri aprėptų ekosistemomis grindžiamo požiūrio integravimą, regionalizaciją, aiškiai apibrėžtas smulkiajai žuvininkystei taikomas priemones, naujas paskatas Europos akvakultūros sektoriui ir rimtą kovą su neteisėta, nereguliuojama ir nedeklaruojama žvejyba bei žuvų išmetimo į jūrą praktika; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija gali ir nepateikti naujo pasiūlymo dėl techninių priemonių iki 2013 m., kai nustos galioti dabartinės pereinamojo laikotarpio priemonės; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad, atmetant raginimus grįžti prie nacionalinio lygio reguliavimo, reikia įgyvendinti išsamią plataus užmojo bendrosios žuvininkystės politikos reformą, kuri aprėptų ekosistemomis grindžiamo požiūrio integravimą, regionalizaciją, aiškiai apibrėžtas smulkiajai žuvininkystei taikomas priemones, naujas paskatas Europos akvakultūros sektoriui ir rimtą kovą su neteisėta, nereguliuojama ir nedeklaruojama žvejyba bei žuvų išmetimo į jūrą praktika; reiškia susirūpinimą dėl to, kad Komisija gali ir nepateikti naujo pasiūlymo dėl techninių priemonių iki 2013 m., kai nustos galioti dabartinės pereinamojo laikotarpio priemonės;

Integracinis augimas

| 36. | sveikina pavyzdines iniciatyvas, skirtas naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimui, ir kovos su skurdu programą, tačiau mano, kad pateikta pernelyg mažai teisėkūros pasiūlymų užimtumo ir socialinių reikalų srityje; ragina Komisiją pateikti naują socialinę strategiją, kuri atitiktų pagrindinę Lisabonos sutartyje pasiektą pažangą, laikantis subsidiarumo ir socialinio dialogo principų, darbo užmokesčio ir pensijų srityje ir, laikantis SESV 153 straipsnio 5 dalies, paisyti valstybių narių ir socialinių partnerių kompetencijų šiose srityse bei užtikrinti proceso demokratinį teisėtumą įtraukiant Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

36.

sveikina pavyzdines iniciatyvas, skirtas naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimui, ir kovos su skurdu programą, tačiau mano, kad pateikta pernelyg mažai teisėkūros pasiūlymų užimtumo ir socialinių reikalų srityje; ragina Komisiją pateikti naują socialinę strategiją, kuri atitiktų pagrindinę Lisabonos sutartyje pasiektą pažangą, laikantis subsidiarumo ir socialinio dialogo principų, darbo užmokesčio ir pensijų srityje ir, laikantis SESV 153 straipsnio 5 dalies, paisyti valstybių narių ir socialinių partnerių kompetencijų šiose srityse bei užtikrinti proceso demokratinį teisėtumą įtraukiant Europos Parlamentą;

| 37. | ragina formuoti tvirtą ES masto sanglaudos po 2013 m. politiką ir parengti ją taip, kad į būsimą sanglaudos politiką būtų integruojami esami fondai ir programos, užtikrinami pakankami finansiniai ištekliai, o politika būtų suderinta su 2020 m. ES strategijos tikslais, drauge sukuriant papildomą vertę, kurią sąlygoja sąveika su kitomis vidaus politikos kryptimis; tikisi, kad Komisija atliks konstruktyvų tarpininkavimo vaidmenį visos sanglaudos politiką reglamentuojančių reglamentų priėmimo procedūrų trukmės metu, laikantis bendro sprendimo principo, kad teisėkūros procedūros metu kaip įmanoma anksčiau būtų pasiektas susitarimas, kad būtų išvengta nereikalingo vėlavimo ir būtų efektyviai įveikti įprastiniai pradiniai sunkumai, kurie gali kilti įgyvendinant kito programavimo laikotarpio sanglaudos politikos veiklos programas; |
| --- | --- |

37.

ragina formuoti tvirtą ES masto sanglaudos po 2013 m. politiką ir parengti ją taip, kad į būsimą sanglaudos politiką būtų integruojami esami fondai ir programos, užtikrinami pakankami finansiniai ištekliai, o politika būtų suderinta su 2020 m. ES strategijos tikslais, drauge sukuriant papildomą vertę, kurią sąlygoja sąveika su kitomis vidaus politikos kryptimis; tikisi, kad Komisija atliks konstruktyvų tarpininkavimo vaidmenį visos sanglaudos politiką reglamentuojančių reglamentų priėmimo procedūrų trukmės metu, laikantis bendro sprendimo principo, kad teisėkūros procedūros metu kaip įmanoma anksčiau būtų pasiektas susitarimas, kad būtų išvengta nereikalingo vėlavimo ir būtų efektyviai įveikti įprastiniai pradiniai sunkumai, kurie gali kilti įgyvendinant kito programavimo laikotarpio sanglaudos politikos veiklos programas;

| 38. | remia iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, ir mano, kad Komisija turėtų pateikti teisės aktų pasiūlymų dėl skirtingų rūšių atostogų, pvz., tėvystės, įvaikinimo ir šeimos narių priežiūros, ir parengti geriausia valstybių narių patirtimi grindžiamą Europos strategiją, kuria būtų siekiama sukurti sąlygas pasiekti 2020 m. ES strategijoje nustatytus užimtumo lygio rodiklius; palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kurių ji ėmėsi siekdama panaikinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, tačiau apgailestauja dėl to, kad darbo užmokesčio skirtumas vis dar išlieka reali problema, kurią reikia spręsti, ir pakartoja savo raginimą tvirtai įsipareigoti šalinti įvairialypes nevienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio priežastis iš naujo persvarstant esamus teisės aktus; |
| --- | --- |

38.

remia iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, ir mano, kad Komisija turėtų pateikti teisės aktų pasiūlymų dėl skirtingų rūšių atostogų, pvz., tėvystės, įvaikinimo ir šeimos narių priežiūros, ir parengti geriausia valstybių narių patirtimi grindžiamą Europos strategiją, kuria būtų siekiama sukurti sąlygas pasiekti 2020 m. ES strategijoje nustatytus užimtumo lygio rodiklius; palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kurių ji ėmėsi siekdama panaikinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, tačiau apgailestauja dėl to, kad darbo užmokesčio skirtumas vis dar išlieka reali problema, kurią reikia spręsti, ir pakartoja savo raginimą tvirtai įsipareigoti šalinti įvairialypes nevienodo moterų ir vyrų darbo užmokesčio priežastis iš naujo persvarstant esamus teisės aktus;

| 39. | apgailestauja, kad Komisija vis dar nepateikė teisėkūros pasiūlymo dėl kovos su smurtu prieš moteris pagal sistemą, kurią sudarytų išsami strategija ir tinkamas sankcijų suderinimas; |
| --- | --- |

39.

apgailestauja, kad Komisija vis dar nepateikė teisėkūros pasiūlymo dėl kovos su smurtu prieš moteris pagal sistemą, kurią sudarytų išsami strategija ir tinkamas sankcijų suderinimas;

| 40. | apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų ir iniciatyvų visuomenės sveikatos srityje, ir ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl pažangiosios terapijos vaistų; palankiai vertina Komisijos ketinimą 2012 m. iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe; pabrėžia, kad dėl naujų veiksnių ir naujų datų reikia pokyčių, todėl ragina Komisiją iš dalies keičiantį teisės aktą pateikti kuo greičiau ir taip pat įvertinti galimybę išplėsti direktyvos taikymo sritį, siekiant sumažinti reprodukcijai toksiškų medžiagų keliamą pavojų ir jų kiekį produktuose ir užtikrinti Europos darbuotojų sveikatą ir saugą darbe; |
| --- | --- |

40.

apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų ir iniciatyvų visuomenės sveikatos srityje, ir ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl pažangiosios terapijos vaistų; palankiai vertina Komisijos ketinimą 2012 m. iš dalies pakeisti Direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe; pabrėžia, kad dėl naujų veiksnių ir naujų datų reikia pokyčių, todėl ragina Komisiją iš dalies keičiantį teisės aktą pateikti kuo greičiau ir taip pat įvertinti galimybę išplėsti direktyvos taikymo sritį, siekiant sumažinti reprodukcijai toksiškų medžiagų keliamą pavojų ir jų kiekį produktuose ir užtikrinti Europos darbuotojų sveikatą ir saugą darbe;

| 41. | pabrėžia, kad reikėtų laikyti svarbiomis naująsias daugiametes programas švietimo, kultūros, garso ir vaizdo terpės, jaunimo, sporto ir pilietybės srityse, kadangi šios programos labai svarbios norint sėkmingai įgyvendinti 2020 m. ES strategiją ir išsaugoti ES daugiakultūrę ir daugiakalbę įvairovę ir yra labai veiksmingos socialinės sanglaudos ir integracijos priemonės; mano, kad būtina imtis veiksmų ir priemonių, grindžiamų tinkama ir veiksminga biudžeto programa, siekiant užtikrinti, kad šios veiksmingos programos ir toliau atitiktų Europos visuomenės poreikius po 2013 m.; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad reikėtų laikyti svarbiomis naująsias daugiametes programas švietimo, kultūros, garso ir vaizdo terpės, jaunimo, sporto ir pilietybės srityse, kadangi šios programos labai svarbios norint sėkmingai įgyvendinti 2020 m. ES strategiją ir išsaugoti ES daugiakultūrę ir daugiakalbę įvairovę ir yra labai veiksmingos socialinės sanglaudos ir integracijos priemonės; mano, kad būtina imtis veiksmų ir priemonių, grindžiamų tinkama ir veiksminga biudžeto programa, siekiant užtikrinti, kad šios veiksmingos programos ir toliau atitiktų Europos visuomenės poreikius po 2013 m.;

Išnaudoti bendrosios rinkos potencialą augimui skatinti

| 42. | ragina, kad Komisija, taikydama poveikio MVĮ tyrimą, būtų nuoseklesnė, nes šis tyrimas nebuvo tinkamai ir nuosekliai taikytas visiems naujiems teisėkūros pasiūlymams, ypač nacionaliniu lygmeniu; todėl ragina Komisiją parengti poveikio MVĮ tyrimo, kuris turi būti taikomas ES ir nacionaliniu lygiu, minimalius standartus ir reikalavimus, grindžiamus geriausia patirtimi; |
| --- | --- |

42.

ragina, kad Komisija, taikydama poveikio MVĮ tyrimą, būtų nuoseklesnė, nes šis tyrimas nebuvo tinkamai ir nuosekliai taikytas visiems naujiems teisėkūros pasiūlymams, ypač nacionaliniu lygmeniu; todėl ragina Komisiją parengti poveikio MVĮ tyrimo, kuris turi būti taikomas ES ir nacionaliniu lygiu, minimalius standartus ir reikalavimus, grindžiamus geriausia patirtimi;

| 43. | dar kartą išreiškia savo paramą Bendrosios rinkos aktui, tačiau primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl perkančiosioms valdžios institucijoms ir MVĮ taikomų viešojo pirkimo procedūrų modernizavimo ir supaprastinimo, taip pat pateikti pasiūlymą dėl gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo; |
| --- | --- |

43.

dar kartą išreiškia savo paramą Bendrosios rinkos aktui, tačiau primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl perkančiosioms valdžios institucijoms ir MVĮ taikomų viešojo pirkimo procedūrų modernizavimo ir supaprastinimo, taip pat pateikti pasiūlymą dėl gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo;

| 44. | palankiai vertina Komisijos 2012 m. darbo programoje numatytus pasiūlymus persvarstyti vartotojų politiką ir teisinę strategiją, kuri apimtų visų susijusių Komisijos atitinkamų tarnybų iniciatyvas; ypač pabrėžia, kad reikia visoje Europos Sąjungoje užtikrinti visapusišką vartotojų apsaugą, kurią suteiktų pagrindiniai teisės aktai, kaip antai Nesąžiningos komercinės praktikos ir Vartojimo kreditų direktyvos; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Komisijos 2012 m. darbo programoje numatytus pasiūlymus persvarstyti vartotojų politiką ir teisinę strategiją, kuri apimtų visų susijusių Komisijos atitinkamų tarnybų iniciatyvas; ypač pabrėžia, kad reikia visoje Europos Sąjungoje užtikrinti visapusišką vartotojų apsaugą, kurią suteiktų pagrindiniai teisės aktai, kaip antai Nesąžiningos komercinės praktikos ir Vartojimo kreditų direktyvos;

| 45. | ragina Komisiją parengti profesinių kvalifikacijų direktyvos plataus užmojo reformą, kad būtų skatinamas tikras ES darbuotojų mobilumas: turėtų būti supaprastintos automatiško pripažinimo procedūros, drauge laikantis ligonių saugos reikalavimų, skatinamas ką tik baigusių mokslo įstaigas judumas ir persvarstytas tam tikrų profesijų ar tam tikrų jų sričių reguliavimas; |
| --- | --- |

45.

ragina Komisiją parengti profesinių kvalifikacijų direktyvos plataus užmojo reformą, kad būtų skatinamas tikras ES darbuotojų mobilumas: turėtų būti supaprastintos automatiško pripažinimo procedūros, drauge laikantis ligonių saugos reikalavimų, skatinamas ką tik baigusių mokslo įstaigas judumas ir persvarstytas tam tikrų profesijų ar tam tikrų jų sričių reguliavimas;

| 46. | ragina Komisiją parengti teisingumo augimo labui programą, pagal kurią įmonėms ir vartotojams būtų sudarytos geresnės sąlygos siekti teisingumo, ir todėl prašo Komisijos kaip prioritetinį klausimą pateikti, kaip paskelbta, pasiūlymą dėl alternatyvaus ginčų civilinėse ir komercinėse bylose sprendimo; |
| --- | --- |

46.

ragina Komisiją parengti teisingumo augimo labui programą, pagal kurią įmonėms ir vartotojams būtų sudarytos geresnės sąlygos siekti teisingumo, ir todėl prašo Komisijos kaip prioritetinį klausimą pateikti, kaip paskelbta, pasiūlymą dėl alternatyvaus ginčų civilinėse ir komercinėse bylose sprendimo;

TOLIAU ĮGYVENDINTI PILIEČIŲ DARBOTVARKĘ: LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS

| 47. | apgailestauja, kad nėra teisėkūros pasiūlymo sustiprinto ES vidaus solidarumo prieglobsčio srityje, ir pažymi, kad reikėtų tęsti teisės aktų dėl prieglobsčio paketo rengimą, siekiant sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kuri užtikrintų aukšto lygio apsaugą ir visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms ir neleistų, kad teisės aktai dėl prieglobsčio būtų naudojami kitais tikslais; |
| --- | --- |

47.

apgailestauja, kad nėra teisėkūros pasiūlymo sustiprinto ES vidaus solidarumo prieglobsčio srityje, ir pažymi, kad reikėtų tęsti teisės aktų dėl prieglobsčio paketo rengimą, siekiant sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kuri užtikrintų aukšto lygio apsaugą ir visapusišką pagarbą pagrindinėms teisėms ir neleistų, kad teisės aktai dėl prieglobsčio būtų naudojami kitais tikslais;

| 48. | yra susirūpinęs dėl to, kad nepavyko teisingai įgyvendinti galiojančio teisyno dėl prieglobsčio (Dublinas, „Eurodac“ sistema, priėmimo procedūra ir priskyrimo direktyva, pagal kurią suteikiama apsauga prieglobsčio prašytojams), o tai reiškia, kad neužtikrinami bendri Europos standartai ir dėl to silpnėja solidarumo jausmas; |
| --- | --- |

48.

yra susirūpinęs dėl to, kad nepavyko teisingai įgyvendinti galiojančio teisyno dėl prieglobsčio (Dublinas, „Eurodac“ sistema, priėmimo procedūra ir priskyrimo direktyva, pagal kurią suteikiama apsauga prieglobsčio prašytojams), o tai reiškia, kad neužtikrinami bendri Europos standartai ir dėl to silpnėja solidarumo jausmas;

| 49. | atkreipia dėmesį į Komisijos teisės aktų dėl nusikaltimų aukų paketą ir mano, kad jis yra labai svarbus stiprinant terorizmo ir nusikaltimų aukų teises ir paramą jiems ES; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į Komisijos teisės aktų dėl nusikaltimų aukų paketą ir mano, kad jis yra labai svarbus stiprinant terorizmo ir nusikaltimų aukų teises ir paramą jiems ES;

| 50. | todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi Šengeno acquis ir kad bet kuris Komisijos pasiūlymas būtų svarstomas taikant Europos metodą; pripažįsta, kad reikia pažangaus išorės sienų valdymo ir kad būtina geriau valdyti išorės sienas, taip pat, kad reikia veiksmingos ir patikimos išorės sienų politikos; mano, kad patekimo į ES teritoriją kontrolė yra viena pagrindinių erdvės, kurioje nėra vidaus sienų, funkcijų, kad ES išorės sienos kontrolė turi būti nuolatos gerinama, siekiant spręsti naujas migracijos ir saugumo problemas, todėl turi būti sukurta subalansuota vizų politika; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją užbaigti sistemų SIS II, VIS ir EURODAC įgyvendinimą ir naujos informacinių technologijų agentūros steigimą; primena, kad veiksmingas ir integruotas ES išorės ir vidaus sienų valdymas ir vizų politika yra labai glaudžiai susiję ir yra pagrindinė migracijos ir prieglobsčio politikos priemonė, skatinant judumą ir vengiant piktnaudžiavimo; apgailestauja, kad sistema SIS II vis dar neveikia, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad sistema būtų įdiegta, ir toliau atidžiai prižiūrėti ES biudžeto lėšų skyrimą jai; |
| --- | --- |

50.

todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi Šengeno acquis ir kad bet kuris Komisijos pasiūlymas būtų svarstomas taikant Europos metodą; pripažįsta, kad reikia pažangaus išorės sienų valdymo ir kad būtina geriau valdyti išorės sienas, taip pat, kad reikia veiksmingos ir patikimos išorės sienų politikos; mano, kad patekimo į ES teritoriją kontrolė yra viena pagrindinių erdvės, kurioje nėra vidaus sienų, funkcijų, kad ES išorės sienos kontrolė turi būti nuolatos gerinama, siekiant spręsti naujas migracijos ir saugumo problemas, todėl turi būti sukurta subalansuota vizų politika; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją užbaigti sistemų SIS II, VIS ir EURODAC įgyvendinimą ir naujos informacinių technologijų agentūros steigimą; primena, kad veiksmingas ir integruotas ES išorės ir vidaus sienų valdymas ir vizų politika yra labai glaudžiai susiję ir yra pagrindinė migracijos ir prieglobsčio politikos priemonė, skatinant judumą ir vengiant piktnaudžiavimo; apgailestauja, kad sistema SIS II vis dar neveikia, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, kad sistema būtų įdiegta, ir toliau atidžiai prižiūrėti ES biudžeto lėšų skyrimą jai;

| 51. | palankiai vertina tai, kad iš dalies pakeistas SIRENE vadovas, atnaujintas Bendras praktinis sienos apsaugos pareigūnų vadovas, toliau plėtojama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ir, laikantis Stokholmo programos, įkurta Europos sienos apsaugos pareigūnų sistema; |
| --- | --- |

51.

palankiai vertina tai, kad iš dalies pakeistas SIRENE vadovas, atnaujintas Bendras praktinis sienos apsaugos pareigūnų vadovas, toliau plėtojama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) ir, laikantis Stokholmo programos, įkurta Europos sienos apsaugos pareigūnų sistema;

| 52. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą toliau išaiškinti sąlygas, pagal kurias valstybių narių valdžios institucijoms leidžiama vykdyti sienų stebėjimo veiklą, dalintis operatyvine informacija ir bendradarbiauti tarpusavyje ir su FRONTEX; pritaria minčiai, kad FRONTEX turi atlikti pagrindinį sienų kontrolės valdymo vaidmenį ir pritaria susitarimui dėl jos teisinės sistemos pakeitimo, kad jos operatyviniai pajėgumai prie išorės sienų taptų efektyvesni; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą toliau išaiškinti sąlygas, pagal kurias valstybių narių valdžios institucijoms leidžiama vykdyti sienų stebėjimo veiklą, dalintis operatyvine informacija ir bendradarbiauti tarpusavyje ir su FRONTEX; pritaria minčiai, kad FRONTEX turi atlikti pagrindinį sienų kontrolės valdymo vaidmenį ir pritaria susitarimui dėl jos teisinės sistemos pakeitimo, kad jos operatyviniai pajėgumai prie išorės sienų taptų efektyvesni;

| 53. | yra tvirtai įsitikinęs, kad pasiūlymai, kurie bus pateikti, dėl Direktyvos 95/46/EB ir duomenų saugojimo direktyvos peržiūros turėtų būti plataus užmojo ir žengti toliau nei nepakankama apsauga, kurią siūlo pamatinis sprendimas dėl duomenų apsaugos buvusio trečiojo ramsčio srityje; pabrėžia, kad svarbu spręsti pagrindines kibernetinio saugumo ir privatumo problemas, susijusias su nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugomis ir vadinamuoju daiktų internetu; pabrėžia, kad duomenų apsaugos nuostatos taip pat turėtų būti plataus užmojo, atsižvelgiant į kovą su terorizmu; ragina Komisiją paisyti ES duomenų apsaugos nuostatų derantis su trečiosiomis šalimis ir pabrėžia, kad Parlamentas nuodugniai gilinsis į visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl ES keleivių duomenų įrašų sistemos ir dėl ES finansinių duomenų išgavimo sistemos, taip pat į bet kokius ES ir trečiųjų šalių susitarimus dėl keleivių duomenų įrašų sistemos (šiuo metu vyksta derybos su JAV, Kanada ir Australija), ir vertins, ar jais nepažeidžiamos pagrindinės teisės; |
| --- | --- |

53.

yra tvirtai įsitikinęs, kad pasiūlymai, kurie bus pateikti, dėl Direktyvos 95/46/EB ir duomenų saugojimo direktyvos peržiūros turėtų būti plataus užmojo ir žengti toliau nei nepakankama apsauga, kurią siūlo pamatinis sprendimas dėl duomenų apsaugos buvusio trečiojo ramsčio srityje; pabrėžia, kad svarbu spręsti pagrindines kibernetinio saugumo ir privatumo problemas, susijusias su nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugomis ir vadinamuoju daiktų internetu; pabrėžia, kad duomenų apsaugos nuostatos taip pat turėtų būti plataus užmojo, atsižvelgiant į kovą su terorizmu; ragina Komisiją paisyti ES duomenų apsaugos nuostatų derantis su trečiosiomis šalimis ir pabrėžia, kad Parlamentas nuodugniai gilinsis į visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl ES keleivių duomenų įrašų sistemos ir dėl ES finansinių duomenų išgavimo sistemos, taip pat į bet kokius ES ir trečiųjų šalių susitarimus dėl keleivių duomenų įrašų sistemos (šiuo metu vyksta derybos su JAV, Kanada ir Australija), ir vertins, ar jais nepažeidžiamos pagrindinės teisės;

EUROPA PASAULYJE: DIDINTI MŪSŲ ĮTAKĄ PASAULINĖJE ARENOJE

| 54. | pabrėžia, kad vertybės, principai ir įsipareigojimai, kuriais grindžiama ES, turėtų būti svarbiausi bendrosios užsienio politikos gairių principai; pabrėžia, kad Komisija turi visapusiškai bendradarbiauti su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ne tik plėtros, vystymosi, prekybos ir humanitarinės pagalbos srityse, bet ir sprendžiant su vidaus politika susijusius išorės klausimus, užtikrinant geresnį ES veiksmų politikos nuoseklumą, visų pirma prekybos ir pramonės politikos nuoseklumą, siekiant panaudoti prekybą kaip augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje priemonę; pabrėžia Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės vaidmens svarbą formuojant nuoseklią ir vieningą užsienio politiką; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad vertybės, principai ir įsipareigojimai, kuriais grindžiama ES, turėtų būti svarbiausi bendrosios užsienio politikos gairių principai; pabrėžia, kad Komisija turi visapusiškai bendradarbiauti su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ne tik plėtros, vystymosi, prekybos ir humanitarinės pagalbos srityse, bet ir sprendžiant su vidaus politika susijusius išorės klausimus, užtikrinant geresnį ES veiksmų politikos nuoseklumą, visų pirma prekybos ir pramonės politikos nuoseklumą, siekiant panaudoti prekybą kaip augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje priemonę; pabrėžia Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės vaidmens svarbą formuojant nuoseklią ir vieningą užsienio politiką;

| 55. | ragina sutelkti daugiau išteklių ir taip stiprinti Europos karinius pajėgumus, siekiant gerinti ES pajėgumą greitai ir veiksmingai reaguoti į krizes už jos sienų ir stiprinti transatlantinį saugumą; |
| --- | --- |

55.

ragina sutelkti daugiau išteklių ir taip stiprinti Europos karinius pajėgumus, siekiant gerinti ES pajėgumą greitai ir veiksmingai reaguoti į krizes už jos sienų ir stiprinti transatlantinį saugumą;

Europos kaimynystės politika

| 56. | pabrėžia, kad išorės finansinės pagalbos priemonių persvarstymas turėtų būti vertinamas kaip galimybė sustiprinti Europos Sąjungos išorės politiką, ypač dabar, kai pietinėse kaimyninėse šalyse vyksta perėjimo prie demokratijos procesas; ragina lanksčiau ir operatyviau skirstyti finansinę paramą remtinoms šalims, esančioms krizės padėtyje; pabrėžia, kad Komisija turi sustiprinti paramą gaunančių šalių gebėjimus prisiimti atsakomybę už pagalbos administravimą ir tokiu būdu maksimaliai padidinti jos poveikį; prašo, kad Komisija remtųsi patirtimi, įgyta naudojantis ankstesnės kartos išorės finansinėmis priemonėmis, ir spręstų problemas, kurias iškėlė Audito Rūmai; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad išorės finansinės pagalbos priemonių persvarstymas turėtų būti vertinamas kaip galimybė sustiprinti Europos Sąjungos išorės politiką, ypač dabar, kai pietinėse kaimyninėse šalyse vyksta perėjimo prie demokratijos procesas; ragina lanksčiau ir operatyviau skirstyti finansinę paramą remtinoms šalims, esančioms krizės padėtyje; pabrėžia, kad Komisija turi sustiprinti paramą gaunančių šalių gebėjimus prisiimti atsakomybę už pagalbos administravimą ir tokiu būdu maksimaliai padidinti jos poveikį; prašo, kad Komisija remtųsi patirtimi, įgyta naudojantis ankstesnės kartos išorės finansinėmis priemonėmis, ir spręstų problemas, kurias iškėlė Audito Rūmai;

| 57. | palankiai vertina Komisijos persvarstytą Europos kaimynystės politiką (ENP) ir tikisi, kad bus pateikti konkretūs pasiūlymai dėl tolesnio dviejų daugiašalių ENP matmenų vystymo ypatingą dėmesį skiriant demokratijos siekiančioms arabų šalims; pabrėžia, kad būtinos naujos paskatos; teigiamai vertina pasiūlymus, įtrauktus į 2011 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatą dėl ENP persvarstymo, ir ragina skubiai įgyvendinti konkrečias priemones, kurias taikant būtų atnaujinti santykiai su artimomis ES kaimynėmis; pabrėžia, kad ES įsipareigojimas užmegzti artimesnius ryšius su kaimynėmis aprėpia didesnę finansinę pagalbą, tvirtesnę paramą demokratijai, prieigos prie rinkos užtikrinimą ir geresnį judumą; prašo atlikti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos peržiūrą, paremtą dabartinių trūkumų vertinimu ir atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, susijusius su arabų šalių pavasariu; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina Komisijos persvarstytą Europos kaimynystės politiką (ENP) ir tikisi, kad bus pateikti konkretūs pasiūlymai dėl tolesnio dviejų daugiašalių ENP matmenų vystymo ypatingą dėmesį skiriant demokratijos siekiančioms arabų šalims; pabrėžia, kad būtinos naujos paskatos; teigiamai vertina pasiūlymus, įtrauktus į 2011 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatą dėl ENP persvarstymo, ir ragina skubiai įgyvendinti konkrečias priemones, kurias taikant būtų atnaujinti santykiai su artimomis ES kaimynėmis; pabrėžia, kad ES įsipareigojimas užmegzti artimesnius ryšius su kaimynėmis aprėpia didesnę finansinę pagalbą, tvirtesnę paramą demokratijai, prieigos prie rinkos užtikrinimą ir geresnį judumą; prašo atlikti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos peržiūrą, paremtą dabartinių trūkumų vertinimu ir atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, susijusius su arabų šalių pavasariu;

ES plėtra

| 58. | tikisi, kad Komisija tęs savo darbą, susijusį su derybomis dėl narystės; pabrėžia, kad po sėkmingo derybų su Kroatija užbaigimo, turėtų būti toliau rengiamasi deryboms su kitomis Vakarų Balkanų šalimis kandidatėmis, tuo pat metu pabrėžiant, kad šios šalys privalo imtis visų priemonių, kad visapusiškai ir tiksliai atitiktų visus Kopenhagos kriterijus; be to, ypač daug dėmesio turėtų būti skirta padėčiai Bosnijoje ir Hercegovinoje ir pastangoms išspręsti ginčą dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo; tikisi, kad vykstančios derybos dėl Kipro baigsis išsamiu problemos sprendimu ir kad Turkija prisidės prie šio proceso, įvykdydama savo įsipareigojimus pagal Ankaros protokolą; |
| --- | --- |

58.

tikisi, kad Komisija tęs savo darbą, susijusį su derybomis dėl narystės; pabrėžia, kad po sėkmingo derybų su Kroatija užbaigimo, turėtų būti toliau rengiamasi deryboms su kitomis Vakarų Balkanų šalimis kandidatėmis, tuo pat metu pabrėžiant, kad šios šalys privalo imtis visų priemonių, kad visapusiškai ir tiksliai atitiktų visus Kopenhagos kriterijus; be to, ypač daug dėmesio turėtų būti skirta padėčiai Bosnijoje ir Hercegovinoje ir pastangoms išspręsti ginčą dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo; tikisi, kad vykstančios derybos dėl Kipro baigsis išsamiu problemos sprendimu ir kad Turkija prisidės prie šio proceso, įvykdydama savo įsipareigojimus pagal Ankaros protokolą;

| 59. | primygtinai ragina Komisiją vykdyti įsipareigojimus Kosovo atžvilgiu ir kuo skubiau parengti vizų liberalizavimo veiksmų planą, kadangi Kosovas – vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kuriai ES taiko vizų režimą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai pasiektą Serbijos ir Kosovo susitarimą; |
| --- | --- |

59.

primygtinai ragina Komisiją vykdyti įsipareigojimus Kosovo atžvilgiu ir kuo skubiau parengti vizų liberalizavimo veiksmų planą, kadangi Kosovas – vienintelė Vakarų Balkanų šalis, kuriai ES taiko vizų režimą; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina neseniai pasiektą Serbijos ir Kosovo susitarimą;

Išsami prekybos politika

| 60. | remia Komisijos pastangas visose dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose, kuriose ji siekia, kad 2012 m. būtų sudaryti išsamūs ir subalansuoti prekybos susitarimai, kurie žymiai pagerintų ES prekybos perspektyvas ir ES bendrovių galimybes visame pasaulyje; tačiau mano, jog ES turi dėti nuoseklias pastangas, kad pasinaudotų 2011 m. per Dohos daugiašalių vystymosi derybų raundą atsivėrusia galimybe, kuri turėtų padėti užtikrinti pasaulinės ekonomikos stabilumą; |
| --- | --- |

60.

remia Komisijos pastangas visose dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose, kuriose ji siekia, kad 2012 m. būtų sudaryti išsamūs ir subalansuoti prekybos susitarimai, kurie žymiai pagerintų ES prekybos perspektyvas ir ES bendrovių galimybes visame pasaulyje; tačiau mano, jog ES turi dėti nuoseklias pastangas, kad pasinaudotų 2011 m. per Dohos daugiašalių vystymosi derybų raundą atsivėrusia galimybe, kuri turėtų padėti užtikrinti pasaulinės ekonomikos stabilumą;

| 61. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų sustiprinti savo prekybinius ryšius su kitais svarbiais ekonominiais ir politiniais pasaulio veikėjais, ypač JAV, Kinija, Rusija, Indija, Japonija ir BRIK šalimis, pasinaudodama turimomis bendradarbiavimo priemonėmis bei mechanizmais ir, kai tik įmanoma, juos plėtodama; ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas būtų labiau įtrauktas į šiuo metu vykstančias derybas ir į derybinių įgaliojimų dėl investicijų susitarimų apibrėžimą; ragina Komisiją užbaigti derybas dėl galiojančių dvišalių ir regioninių laisvosios prekybos susitarimų ir pasiūlyti į juos įtraukti veiksmingas apsaugos sąlygas; pažymi, kad tai turėtų būti vertinama kaip papildoma strategija, o ne daugiašalės programos alternatyva; |
| --- | --- |

61.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų sustiprinti savo prekybinius ryšius su kitais svarbiais ekonominiais ir politiniais pasaulio veikėjais, ypač JAV, Kinija, Rusija, Indija, Japonija ir BRIK šalimis, pasinaudodama turimomis bendradarbiavimo priemonėmis bei mechanizmais ir, kai tik įmanoma, juos plėtodama; ragina Komisiją užtikrinti, kad Parlamentas būtų labiau įtrauktas į šiuo metu vykstančias derybas ir į derybinių įgaliojimų dėl investicijų susitarimų apibrėžimą; ragina Komisiją užbaigti derybas dėl galiojančių dvišalių ir regioninių laisvosios prekybos susitarimų ir pasiūlyti į juos įtraukti veiksmingas apsaugos sąlygas; pažymi, kad tai turėtų būti vertinama kaip papildoma strategija, o ne daugiašalės programos alternatyva;

| 62. | mano, kad prekybos ir investavimo kliūčių panaikinimas pasaulyje vis dar lieka pagrindine ES pasaulio prekybos strategijos dalimi; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad nesenoje 2011 m. Komisijos metinėje ataskaitoje dėl prekybos ir investicijų kliūčių nurodyta, kad esama didelių ir nepagrįstų kliūčių mūsų santykiams su strateginiais partneriais, kurios riboja prieigą prie svarbiausių trečiųjų šalių rinkų; todėl dar kartą ragina Komisiją susitelkti ir būti griežtai vykdant šią darbotvarkę ir toliau kovoti su nepagrįstomis protekcionistinėmis priemonėmis, tuo pat metu užtikrinant, kad prekybos politika ir toliau išliktų darbo vietų kūrimo Europoje ir už jos ribų priemone; ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas siekiant nustatyti ir palaipsniui panaikinti transatlantinės prekybos ir investavimo netarifines kliūtis, visų pirma abišalio pripažinimo ir standartizacijos srityje, optimaliai pasinaudojant Transatlantine ekonomine taryba, kaip priemone sukurti transatlantinę rinką iki 2015 m.; |
| --- | --- |

62.

mano, kad prekybos ir investavimo kliūčių panaikinimas pasaulyje vis dar lieka pagrindine ES pasaulio prekybos strategijos dalimi; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad nesenoje 2011 m. Komisijos metinėje ataskaitoje dėl prekybos ir investicijų kliūčių nurodyta, kad esama didelių ir nepagrįstų kliūčių mūsų santykiams su strateginiais partneriais, kurios riboja prieigą prie svarbiausių trečiųjų šalių rinkų; todėl dar kartą ragina Komisiją susitelkti ir būti griežtai vykdant šią darbotvarkę ir toliau kovoti su nepagrįstomis protekcionistinėmis priemonėmis, tuo pat metu užtikrinant, kad prekybos politika ir toliau išliktų darbo vietų kūrimo Europoje ir už jos ribų priemone; ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas siekiant nustatyti ir palaipsniui panaikinti transatlantinės prekybos ir investavimo netarifines kliūtis, visų pirma abišalio pripažinimo ir standartizacijos srityje, optimaliai pasinaudojant Transatlantine ekonomine taryba, kaip priemone sukurti transatlantinę rinką iki 2015 m.;

| 63. | ragina Komisiją skatinti į visus prekybos susitarimus įtraukti teisiškai privalomas nuostatas dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkosaugos standartų, kaip nurodyta įvairiuose savo iniciatyva 2010 m. priimtuose pranešimuose; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją skatinti į visus prekybos susitarimus įtraukti teisiškai privalomas nuostatas dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkosaugos standartų, kaip nurodyta įvairiuose savo iniciatyva 2010 m. priimtuose pranešimuose;

Vystymosi politika ir humanitarinė pagalba

| 64. | prašo, kad Komisija 2012 m. parengtų novatoriško oficialiosios pagalbos vystymuisi finansavimo iniciatyvą siekiant įvykdyti su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susijusius įsipareigojimus; be to, ragina teisėkūros pasiūlymuose spręsti kitus su mokesčių rojais, neteisėtais kapitalo srautais ir piktnaudžiavimu sandorių kaina susijusius klausimus tęsiant veiklą, pradėtą įgyvendinant komunikatą dėl gero mokesčių srities valdymo skatinimo; |
| --- | --- |

64.

prašo, kad Komisija 2012 m. parengtų novatoriško oficialiosios pagalbos vystymuisi finansavimo iniciatyvą siekiant įvykdyti su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susijusius įsipareigojimus; be to, ragina teisėkūros pasiūlymuose spręsti kitus su mokesčių rojais, neteisėtais kapitalo srautais ir piktnaudžiavimu sandorių kaina susijusius klausimus tęsiant veiklą, pradėtą įgyvendinant komunikatą dėl gero mokesčių srities valdymo skatinimo;

| 65. | prašo Komisijos pateikti komunikatą su konkrečiais pasiūlymais dėl veiksmingos humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsajos sukūrimo, kuriame būtų atsižvelgta į tai, kad reikia lankstumo siekiant, kad pereinamaisiais laikotarpiais būtų galima susieti pagalbą, atstatymą ir vystymąsi (angl. LRRD); pritaria maitinimo programų mokyklose plėtrai, kad jomis pasinaudotų visi vaikai, gyvenantys kraštuose, kur siaučia badas, naudojant vietoje gaminamus maisto produktus, panaikinant galutinio vartotojo mokesčius pradinėms mokykloms ir būtiniausioms sveikatos priežiūros tarnyboms, jei būtina, juos kompensuojant padidinta paramos teikėjų pagalba; |
| --- | --- |

65.

prašo Komisijos pateikti komunikatą su konkrečiais pasiūlymais dėl veiksmingos humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsajos sukūrimo, kuriame būtų atsižvelgta į tai, kad reikia lankstumo siekiant, kad pereinamaisiais laikotarpiais būtų galima susieti pagalbą, atstatymą ir vystymąsi (angl. LRRD); pritaria maitinimo programų mokyklose plėtrai, kad jomis pasinaudotų visi vaikai, gyvenantys kraštuose, kur siaučia badas, naudojant vietoje gaminamus maisto produktus, panaikinant galutinio vartotojo mokesčius pradinėms mokykloms ir būtiniausioms sveikatos priežiūros tarnyboms, jei būtina, juos kompensuojant padidinta paramos teikėjų pagalba;

| 66. | ragina Komisiją pateikti teisėkūros iniciatyvą, kuria būtų užtikrintas gavybos pramonės skaidrumas, pasitelkiant teisiškai įpareigojančias priemones ES lygiu, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims gauti pajamų už savo gamtos išteklius ir padėti jų bendruomenėms išbristi iš skurdo; |
| --- | --- |

66.

ragina Komisiją pateikti teisėkūros iniciatyvą, kuria būtų užtikrintas gavybos pramonės skaidrumas, pasitelkiant teisiškai įpareigojančias priemones ES lygiu, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims gauti pajamų už savo gamtos išteklius ir padėti jų bendruomenėms išbristi iš skurdo;

*

* *

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

67.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0266.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0297.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0331.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/120

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisTeisės aktai dėl užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos ir susijusios pašarų ir maisto produktų kontrolės

P7_TA(2011)0328

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES teisės aktų dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų (USE) ir susijusios maisto ir pašarų kontrolės įgyvendinimo ir perspektyvų (2010/2249(INI))

2013/C 33 E/12

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“ (COM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“ (COM(2010)0384),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos oficialios kontrolės taikymo valstybėse narėse (COM(2010)0441), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 25 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendro maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos oficialios kontrolės taikymo valstybėse narėse (COM(2010)0441),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl būsimo mechaniškai atskirtos mėsos poreikio ir jos naudojimo Europos Sąjungoje, taip pat dėl vartotojų informavimo politikos (COM(2010)0704), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 2 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl būsimo mechaniškai atskirtos mėsos poreikio ir jos naudojimo Europos Sąjungoje, taip pat dėl vartotojų informavimo politikos (COM(2010)0704),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 999/2001, nustatantį tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisykles (1),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (2), ir į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie patirtį, įgytą taikant higienos reglamentus (COM(2009)0403), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį konkrečius gyvūninės kilmės maisto produktų higienos reikalavimus (2), ir į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie patirtį, įgytą taikant higienos reglamentus (COM(2009)0403),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (4), ir į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie patirtį, įgytą taikant šį reglamentą (COM(2009)0334), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių (4), ir į Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie patirtį, įgytą taikant šį reglamentą (COM(2009)0334),

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantį Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantį su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (5),

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo, iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 90/424/EEB ir panaikinančią Tarybos direktyvą 92/117/EEB (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/99/EB dėl zoonozių ir zoonozių sukėlėjų monitoringo, iš dalies keičiančią Tarybos sprendimą 90/424/EEB ir panaikinančią Tarybos direktyvą 92/117/EEB (6),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl baltymų deficito ES: kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą? (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/719/EB, kuriuo leidžiama tam tikroms valstybėms narėms peržiūrėti metines GSE stebėsenos programas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/719/EB, kuriuo leidžiama tam tikroms valstybėms narėms peržiūrėti metines GSE stebėsenos programas,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Tarybos išvadas dėl pirmiau nurodyto 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikato „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 22 d. Tarybos išvadas dėl pirmiau nurodyto 2010 m. liepos 16 d. Komisijos komunikato „Antrasis kovos su USE veiksmų planas. 2010–2015 m. strategijos dokumentas dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0195/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0195/2011),

| A. | kadangi GSE Europos Sąjungoje 10-ojo dešimtmečio viduryje pasiekė epideminį lygį, teko imtis tam tikrų priemonių, skirtų likviduoti GSE ir kitas USE, |
| --- | --- |

A.

kadangi GSE Europos Sąjungoje 10-ojo dešimtmečio viduryje pasiekė epideminį lygį, teko imtis tam tikrų priemonių, skirtų likviduoti GSE ir kitas USE,

| B. | kadangi teigiamų GSE atvejų skaičius 2001–2009 m. ES sumažėjo nuo 2 167 iki 67; kadangi atsižvelgiant į šių atvejų skaičiaus mažėjimą, galima vertinti, kad šiuo laikotarpiu įgyvendinti teisės aktai padėjo likviduoti GSE ir kitas USE Europos Sąjungoje, ir kadangi atsižvelgiant į epidemijos atvejų skaičiaus mažėjimo tendenciją turėtų būti patvirtintos teisės nuostatos, susijusios su tikrąjį pavojų apibūdinančia padėtimi; |
| --- | --- |

B.

kadangi teigiamų GSE atvejų skaičius 2001–2009 m. ES sumažėjo nuo 2 167 iki 67; kadangi atsižvelgiant į šių atvejų skaičiaus mažėjimą, galima vertinti, kad šiuo laikotarpiu įgyvendinti teisės aktai padėjo likviduoti GSE ir kitas USE Europos Sąjungoje, ir kadangi atsižvelgiant į epidemijos atvejų skaičiaus mažėjimo tendenciją turėtų būti patvirtintos teisės nuostatos, susijusios su tikrąjį pavojų apibūdinančia padėtimi;

| C. | kadangi atsižvelgiant į tai, kad GSE atvejų skaičius nuolat mažėja, teisės aktai dėl USE pastaraisiais metais buvo keičiami ir galima svarstyti galimybę juos keisti ateityje, kartu užtikrinant ir išsaugant aukštą gyvūnų ir visuomenės sveikatos lygį Europos Sąjungoje; kadangi šie pakeitimai gali apimti priemones, susijusias su specifinių pavojingų medžiagų sąrašo (SPM) panaikinimu, nuostatų dėl bendro pašarų draudimo persvarstymu, skrepi ligos išnakinimu, kohortos gyvūnų skerdimu ir stebėjimu, |
| --- | --- |

C.

kadangi atsižvelgiant į tai, kad GSE atvejų skaičius nuolat mažėja, teisės aktai dėl USE pastaraisiais metais buvo keičiami ir galima svarstyti galimybę juos keisti ateityje, kartu užtikrinant ir išsaugant aukštą gyvūnų ir visuomenės sveikatos lygį Europos Sąjungoje; kadangi šie pakeitimai gali apimti priemones, susijusias su specifinių pavojingų medžiagų sąrašo (SPM) panaikinimu, nuostatų dėl bendro pašarų draudimo persvarstymu, skrepi ligos išnakinimu, kohortos gyvūnų skerdimu ir stebėjimu,

| D. | kadangi norint mažinti priklausomybę nuo importuojamų sojų produktų ir kitų baltymų šaltinių būtina didinti vietoje auginamų baltyminių augalų pasėlius, |
| --- | --- |

D.

kadangi norint mažinti priklausomybę nuo importuojamų sojų produktų ir kitų baltymų šaltinių būtina didinti vietoje auginamų baltyminių augalų pasėlius,

Bendros pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos Antrąjį kovos su USE veiksmų planą, strategijos dokumentą dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų ir jos pasiūlymus dėl tam tikrų Europos Sąjungos USE teisės aktų pakeitimų; tačiau pabrėžia, kad tam tikras nuostatas reikia nuodugniai įvertinti ir kad joms bus pritarta tik tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos Antrąjį kovos su USE veiksmų planą, strategijos dokumentą dėl užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų ir jos pasiūlymus dėl tam tikrų Europos Sąjungos USE teisės aktų pakeitimų; tačiau pabrėžia, kad tam tikras nuostatas reikia nuodugniai įvertinti ir kad joms bus pritarta tik tam tikromis sąlygomis;

| 2. | pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje gerokai sumažėjus GSE atvejų, USE priemonės netaptų švelnesnės ar nebūtų susilpninta ES griežta kontrolė ir stebėjimo mechanizmai; atkreipia dėmesį į tai, kad ankstesni ir dabartiniai USE teisės aktai padėjo likviduoti USE Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kaip svarbu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje gerokai sumažėjus GSE atvejų, USE priemonės netaptų švelnesnės ar nebūtų susilpninta ES griežta kontrolė ir stebėjimo mechanizmai; atkreipia dėmesį į tai, kad ankstesni ir dabartiniai USE teisės aktai padėjo likviduoti USE Europos Sąjungoje;

GSE stebėjimas

| 3. | atkreipia dėmesį, kad 22 valstybėse narėse galvijų tikrinimo dėl USE amžiaus riba padidinta ir yra didesnė už 72 mėnesius, kaip nustatyta pirmiau nurodytame Komisijos sprendime, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/719/EB, kuriuo leidžiama tam tikroms valstybėms narėms peržiūrėti metines GSE stebėsenos programas; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį, kad 22 valstybėse narėse galvijų tikrinimo dėl USE amžiaus riba padidinta ir yra didesnė už 72 mėnesius, kaip nustatyta pirmiau nurodytame Komisijos sprendime, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/719/EB, kuriuo leidžiama tam tikroms valstybėms narėms peržiūrėti metines GSE stebėsenos programas;

| 4. | ragina Komisiją likusiose valstybėse narėse amžiaus ribas didinti tik remiantis patikimu rizikos vertinimu, kad nebūtų susilpnintas aukštas gyvūnų sveikatos ir vartotojų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją likusiose valstybėse narėse amžiaus ribas didinti tik remiantis patikimu rizikos vertinimu, kad nebūtų susilpnintas aukštas gyvūnų sveikatos ir vartotojų apsaugos lygis;

| 5. | pabrėžia, kad stebėjimo mechanizmas yra svarbi USE stebėsenos ES priemonė; reiškia susirūpinimą dėl kito amžiaus ribos didinimo galvijams tikrinti, visų pirma atsižvelgdama į tai, kad nuo 2013 m. sausio mėn. galvijų GSE stebėsenos sistemoje bus remiamasi mėginių tikrinimu; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą ir naujus faktus apie tai, kokie mėginiai bus pasirinkti; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad stebėjimo mechanizmas yra svarbi USE stebėsenos ES priemonė; reiškia susirūpinimą dėl kito amžiaus ribos didinimo galvijams tikrinti, visų pirma atsižvelgdama į tai, kad nuo 2013 m. sausio mėn. galvijų GSE stebėsenos sistemoje bus remiamasi mėginių tikrinimu; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie padarytą pažangą ir naujus faktus apie tai, kokie mėginiai bus pasirinkti;

| 6. | ragina Komisiją išlaikyti rizikos grupės gyvūnų tikrinimo tvarką, kuri yra svarbi GSE tendencijų stebėsenos ES dalis, užtikrinanti, kad visi galimi susirgimų atsinaujinimo atvejai ateityje būtų anksti aptikti; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją išlaikyti rizikos grupės gyvūnų tikrinimo tvarką, kuri yra svarbi GSE tendencijų stebėsenos ES dalis, užtikrinanti, kad visi galimi susirgimų atsinaujinimo atvejai ateityje būtų anksti aptikti;

Pašarų draudimo persvarstymas

| 7. | pritaria, visų pirma atsižvelgdama į esamą baltymų deficito ES problemą, Komisijos pasiūlymui panaikinti draudimą šerti neatrajotojus perdirbtais gyvūniniais baltymais su sąlyga, kad tai taikoma ne žolėdžiams ir, kad:






  — | perdirbti gyvūniniai baltymai kildinami tik iš rūšių, kurios nesiejamos su USE, |
| --- | --- | --- |

7.

pritaria, visų pirma atsižvelgdama į esamą baltymų deficito ES problemą, Komisijos pasiūlymui panaikinti draudimą šerti neatrajotojus perdirbtais gyvūniniais baltymais su sąlyga, kad tai taikoma ne žolėdžiams ir, kad:

—

perdirbti gyvūniniai baltymai kildinami tik iš rūšių, kurios nesiejamos su USE,

| — | perdirbtų gyvūninių baltymų gamybos ir sterilizavimo metodai atitiks griežčiausius saugumo standartus ir Reglamente dėl šalutinių gyvūninių produktų nustatytas taisykles, bus naudojamos naujausios ir saugiausios prieinamos technologijos, |
| --- | --- |

—

perdirbtų gyvūninių baltymų gamybos ir sterilizavimo metodai atitiks griežčiausius saugumo standartus ir Reglamente dėl šalutinių gyvūninių produktų nustatytas taisykles, bus naudojamos naujausios ir saugiausios prieinamos technologijos,

| — | nebus panaikintas galiojantis draudimas šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais („kanibalizmas“), |
| --- | --- |

—

nebus panaikintas galiojantis draudimas šerti gyvūnus tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais („kanibalizmas“),

| — | perdirbtų gyvūninių baltymų, gautų perdirbus skirtingų rūšių gyvūnus, gamybos kanalai bus visiškai atskirti, |
| --- | --- |

—

perdirbtų gyvūninių baltymų, gautų perdirbus skirtingų rūšių gyvūnus, gamybos kanalai bus visiškai atskirti,

| — | tai, kaip šie gamybos kanalai atskirti, kontroliuos kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos ir audituos Komisija, |
| --- | --- |

—

tai, kaip šie gamybos kanalai atskirti, kontroliuos kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos ir audituos Komisija,

| — | prieš panaikinant pašarų draudimą bus įdiegtas patikimas konkrečiai rūšiai taikomas metodas, skirtas nustatyti, iš kurios rūšies gyvūnų gauti baltymai, esantys gyvūnų pašare, kuriame yra perdirbtų gyvūninių baltymų, siekiant užtikrinti, kad pašaruose nebūtų baltymų, gautų iš perdirbtų tos pačios rūšies gyvūnų ir atrajotojų, ir |
| --- | --- |

—

prieš panaikinant pašarų draudimą bus įdiegtas patikimas konkrečiai rūšiai taikomas metodas, skirtas nustatyti, iš kurios rūšies gyvūnų gauti baltymai, esantys gyvūnų pašare, kuriame yra perdirbtų gyvūninių baltymų, siekiant užtikrinti, kad pašaruose nebūtų baltymų, gautų iš perdirbtų tos pačios rūšies gyvūnų ir atrajotojų, ir

| — | uždrausti perdirbtų gyvūninių baltymų gamybą iš 1 arba 2 kategorijos medžiagos ir tik 3 kategorijos medžiaga, tinkama vartoti žmonėms, bus naudojama perdirbtiems gyvūniniams baltymams gaminti; |
| --- | --- |

—

uždrausti perdirbtų gyvūninių baltymų gamybą iš 1 arba 2 kategorijos medžiagos ir tik 3 kategorijos medžiaga, tinkama vartoti žmonėms, bus naudojama perdirbtiems gyvūniniams baltymams gaminti;

| 8. | pabrėžia, kad šios priemonės turi būti įgyvendinamos kartu su BŽŪP, kurios tikslas – susieti augalininkystės ir gyvulininkystės produkciją, tinkamai naudoti pievas, didinti vietoje auginamų baltyminių augalų pasėlius ir remti sėjomainos sistemas; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad šios priemonės turi būti įgyvendinamos kartu su BŽŪP, kurios tikslas – susieti augalininkystės ir gyvulininkystės produkciją, tinkamai naudoti pievas, didinti vietoje auginamų baltyminių augalų pasėlius ir remti sėjomainos sistemas;

| 9. | ragina Komisiją nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad panaikinus pašarų draudimą būtų užtikrinta apsauga, kad vežimo kanaluose nebūtų neatrajotojų ir atrajotojų medžiagos kryžminės taršos; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją nustatyti priemones, kurios užtikrintų, kad panaikinus pašarų draudimą būtų užtikrinta apsauga, kad vežimo kanaluose nebūtų neatrajotojų ir atrajotojų medžiagos kryžminės taršos;

| 10. | ragina Komisiją ištirti, ar reikia, kad skerdyklos, kuriose gaminami ir neatrajotojų, ir atrajotojų šalutiniai gyvūniniai produktai, gautų atskirus leidimus, siekiant užtikrinti, kad šie šalutiniai produktai būtų aiškiai atskirti; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ištirti, ar reikia, kad skerdyklos, kuriose gaminami ir neatrajotojų, ir atrajotojų šalutiniai gyvūniniai produktai, gautų atskirus leidimus, siekiant užtikrinti, kad šie šalutiniai produktai būtų aiškiai atskirti;

| 11. | atmeta galimybę iš neatrajotojų arba atrajotojų perdirbtus gyvūninius baltymus naudoti atrajotojų pašaruose; |
| --- | --- |

11.

atmeta galimybę iš neatrajotojų arba atrajotojų perdirbtus gyvūninius baltymus naudoti atrajotojų pašaruose;

| 12. | ragina Komisiją įvertinti, ar reikia kontroliuoti perdirbtų gyvūninių baltymų importą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai nebūtų šeriami tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais ir kad nebūtų naudojamos 1 ir 2 kategorijos medžiagos, pažeidžiant higienos taisykles; pabrėžia, kad tuo tikslu reikia organizuoti reguliarias patikras vietoje be perspėjimo; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją įvertinti, ar reikia kontroliuoti perdirbtų gyvūninių baltymų importą, siekiant užtikrinti, kad gyvūnai nebūtų šeriami tos pačios rūšies perdirbtais gyvūnais ir kad nebūtų naudojamos 1 ir 2 kategorijos medžiagos, pažeidžiant higienos taisykles; pabrėžia, kad tuo tikslu reikia organizuoti reguliarias patikras vietoje be perspėjimo;

| 13. | pritaria tam, kad būtų kritiškai išnagrinėtas nedidelių neatrajotojų neleistinų gyvūninių baltymų kiekių nustatymas, kuriuos nulemia atsitiktinė tarša, kurios techniškai neįmanoma išvengti, toleravimo riba pašaruose, tačiau turi būti parengtas metodas šių baltymų daliai nustatyti; |
| --- | --- |

13.

pritaria tam, kad būtų kritiškai išnagrinėtas nedidelių neatrajotojų neleistinų gyvūninių baltymų kiekių nustatymas, kuriuos nulemia atsitiktinė tarša, kurios techniškai neįmanoma išvengti, toleravimo riba pašaruose, tačiau turi būti parengtas metodas šių baltymų daliai nustatyti;

SPM sąrašas

| 14. | tikisi, kad Komisija išsaugos griežtus ES SPM sąraše numatytus standartus; pabrėžia, kad šie griežti standartai neturi būti švelninami, OIE siekiant suderinti ES standartus su OIE sąrašu; |
| --- | --- |

14.

tikisi, kad Komisija išsaugos griežtus ES SPM sąraše numatytus standartus; pabrėžia, kad šie griežti standartai neturi būti švelninami, OIE siekiant suderinti ES standartus su OIE sąrašu;

| 15. | ragina Komisiją svarstyti ES SPM sąrašo keitimo galimybę tik jei bus pateikti moksliniai faktai, laikomasi atsargumo principo, bus galima užtikrinti, kad nebūtų grėsmės žmonių ir gyvūnų sveikatai, ir garantuoti maisto ir pašarų grandies saugumą; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją svarstyti ES SPM sąrašo keitimo galimybę tik jei bus pateikti moksliniai faktai, laikomasi atsargumo principo, bus galima užtikrinti, kad nebūtų grėsmės žmonių ir gyvūnų sveikatai, ir garantuoti maisto ir pašarų grandies saugumą;

USE tyrimas

| 16. | ragina Komisiją toliau skatinti genetinę avių skrepi ligos kontrolę įgyvendinant veisimo ir auginimo programas, kurias įgyvendinant būtų siekiama vengti įvaisos arba genetinio pasyvumo; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją toliau skatinti genetinę avių skrepi ligos kontrolę įgyvendinant veisimo ir auginimo programas, kurias įgyvendinant būtų siekiama vengti įvaisos arba genetinio pasyvumo;

| 17. | ragina Komisiją įdiegti priemones, kuriomis būtų skatinami vykstantys ožkų atsparumo skrepi ligai ir netipinės skrepi ligos tyrimai, nes tai galėtų padėti likviduoti USE Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją įdiegti priemones, kuriomis būtų skatinami vykstantys ožkų atsparumo skrepi ligai ir netipinės skrepi ligos tyrimai, nes tai galėtų padėti likviduoti USE Europos Sąjungoje;

| 18. | ragina Komisiją skatinti vykstančius tyrimus, kuriais siekiama sukurti skubius ante mortem ir post mortem GSE diagnostinius tyrimus; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją skatinti vykstančius tyrimus, kuriais siekiama sukurti skubius ante mortem ir post mortem GSE diagnostinius tyrimus;

| 19. | nepritaria Komisijos siūlymui sumažinti ES finansavimą, kuris skiriamas USE moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

19.

nepritaria Komisijos siūlymui sumažinti ES finansavimą, kuris skiriamas USE moksliniams tyrimams;

Kohortos skerdimas

| 20. | pažymi, kad Komisijos pasiūlymą dėl galvijų bandoje susidūrus su GSE atveju būtų persvarstyta dabartinė kohortos gyvūnų skerdimo politika; pabrėžia, kad prieš atliekant bet kokius kohortos gyvūnų skerdimo politikos pakeitimus turi būti atsižvelgta į šiuos aspektus, siekiant išlaikyti vartotojų pasitikėjimą: 1) vartotojų apsaugą, 2) bet kokį pavojų žmogaus ir gyvūnų sveikatai ir 3) tolesnį už rizikos valdymą atsakingų asmenų ir teisės aktų rengėjų įgaliojimą imtis skubių būtinų priemonių tuo atveju, jei GSE Europos Sąjungoje atsinaujintų; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad Komisijos pasiūlymą dėl galvijų bandoje susidūrus su GSE atveju būtų persvarstyta dabartinė kohortos gyvūnų skerdimo politika; pabrėžia, kad prieš atliekant bet kokius kohortos gyvūnų skerdimo politikos pakeitimus turi būti atsižvelgta į šiuos aspektus, siekiant išlaikyti vartotojų pasitikėjimą: 1) vartotojų apsaugą, 2) bet kokį pavojų žmogaus ir gyvūnų sveikatai ir 3) tolesnį už rizikos valdymą atsakingų asmenų ir teisės aktų rengėjų įgaliojimą imtis skubių būtinų priemonių tuo atveju, jei GSE Europos Sąjungoje atsinaujintų;

Maisto ir pašarų sauga

| 21. | atkreipia dėmesį į pirmiau nurodytą Komisijos ataskaitą apie bendrą valstybių narių oficialios maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos kontrolės padėtį; pažymi, kad ataskaitoje atskleidžiami tam tikri trūkumai, susiję su valstybių narių ataskaitų kokybe, ir ragina valstybes nares ištaisyti atsiskaitymo kokybės trūkumus tobulinant nacionalinio audito procedūras, atkreipiant dėmesį į atskirus neatitikties atvejus, gerinant kontrolės institucijų ir maisto sektoriaus operatorių veiklą ir taip užtikrinant, kad būtų laikomasi reguliavimo reikalavimų; ragina Komisiją vykdyti veiksmingą valstybių narių vykdomos kontrolės stebėseną; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į pirmiau nurodytą Komisijos ataskaitą apie bendrą valstybių narių oficialios maisto saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos kontrolės padėtį; pažymi, kad ataskaitoje atskleidžiami tam tikri trūkumai, susiję su valstybių narių ataskaitų kokybe, ir ragina valstybes nares ištaisyti atsiskaitymo kokybės trūkumus tobulinant nacionalinio audito procedūras, atkreipiant dėmesį į atskirus neatitikties atvejus, gerinant kontrolės institucijų ir maisto sektoriaus operatorių veiklą ir taip užtikrinant, kad būtų laikomasi reguliavimo reikalavimų; ragina Komisiją vykdyti veiksmingą valstybių narių vykdomos kontrolės stebėseną;

| 22. | reiškia susirūpinimą dėl maisto ir pašarų užteršimo, pvz., dioksinu, ir ragina valstybes nares labai griežtai vykdyti ir taikyti maisto ir pašarų kontrolės reglamentus ir rizikos valdymo procedūras, jei reikia, šias taisykles griežtinti ir užtikrinti suderintą jų įgyvendinimą visoje vidaus rinkoje, naudojant bendras gaires; |
| --- | --- |

22.

reiškia susirūpinimą dėl maisto ir pašarų užteršimo, pvz., dioksinu, ir ragina valstybes nares labai griežtai vykdyti ir taikyti maisto ir pašarų kontrolės reglamentus ir rizikos valdymo procedūras, jei reikia, šias taisykles griežtinti ir užtikrinti suderintą jų įgyvendinimą visoje vidaus rinkoje, naudojant bendras gaires;

| 23. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 ir įgyvendinimo Reglamente (ES) Nr. 142/2011 išdėstytų reikalavimų, susijusių su gyvūnų šalutinių produktų apdorojimu prieš juos perdirbant į biologines dujas ir skilimo liekanų naudojimu ar išmetimu ir kad būtų užkirstas kelias neteisėtam jų naudojimui maisto grandyje; ragina Komisiją stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinamos dabartinės taisykles, ir užtikrinti, kad ši grandis būtų uždara; |
| --- | --- |

23.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1069/2009 ir įgyvendinimo Reglamente (ES) Nr. 142/2011 išdėstytų reikalavimų, susijusių su gyvūnų šalutinių produktų apdorojimu prieš juos perdirbant į biologines dujas ir skilimo liekanų naudojimu ar išmetimu ir kad būtų užkirstas kelias neteisėtam jų naudojimui maisto grandyje; ragina Komisiją stebėti, kaip valstybėse narėse įgyvendinamos dabartinės taisykles, ir užtikrinti, kad ši grandis būtų uždara;

Mechaniškai atskirta mėsa

| 24. | reiškia susirūpinimą dėl dabartinių mechaniškai atskirtai mėsai taikomų ES teisės aktų ir jų įgyvendinimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

24.

reiškia susirūpinimą dėl dabartinių mechaniškai atskirtai mėsai taikomų ES teisės aktų ir jų įgyvendinimo valstybėse narėse;

| 25. | ragina valstybes nares persvarstyti taikomas mechaniškai atskirtos mėsos apibrėžtis atsižvelgiant į galiojančias taisykles; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares persvarstyti taikomas mechaniškai atskirtos mėsos apibrėžtis atsižvelgiant į galiojančias taisykles;

| 26. | ragina privaloma tvarka ženklinti maistui skirtą mechaniškai atskirtą mėsą, kad vartotojai būtų geriau informuojami ir galėtų rinktis turėdami informaciją; |
| --- | --- |

26.

ragina privaloma tvarka ženklinti maistui skirtą mechaniškai atskirtą mėsą, kad vartotojai būtų geriau informuojami ir galėtų rinktis turėdami informaciją;

| 27. | ragina Komisiją informuoti trečiąsias šalis apie bet kokius USE reglamento ir su USE susijusių priemonių pakeitimus; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją informuoti trečiąsias šalis apie bet kokius USE reglamento ir su USE susijusių priemonių pakeitimus;

*

* *

| 28. | paveda Pirmininkui perduoti šią įgyvendinimo ataskaitą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

28.

paveda Pirmininkui perduoti šią įgyvendinimo ataskaitą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 147, 2001 5 31, p. 1.

(2)  OL L 226, 2004 6 25, p. 22.

(3)  OL L 109, 2000 5 6, p. 29.

(4)  OL L 165, 2004 4 30, p. 1.

(5)  OL L 31, 2002 2 1, p. 1.

(6)  OL L 325, 2003 12 12, p. 31.

(7)  OL L 300, 2009 11 14, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0084.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/125

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisAviacijos saugumas, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius

P7_TA(2011)0329

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos saugumo, ypač atkreipiant dėmesį į kūno skenerius (2010/2154(INI))

2013/C 33 E/13

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl kūno skenerių naudojimo ES oro uostuose (COM(2010)0311), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl kūno skenerių naudojimo ES oro uostuose (COM(2010)0311),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl susisiekimo oru saugumo užtikrinimo priemonių ir kūno skaitytuvų poveikio žmogaus teisėms, privatumui, asmens orumui ir duomenų apsaugai (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl susisiekimo oru saugumo užtikrinimo priemonių ir kūno skaitytuvų poveikio žmogaus teisėms, privatumui, asmens orumui ir duomenų apsaugai (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 300/2008 dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Reglamento (EB) Nr. 300/2008 priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Reglamento (EB) Nr. 300/2008 priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai (3),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (4),

| — | atsižvelgdamas į penktąją Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Reglamento (EB) Nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles, įgyvendinimo (COM(2010)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penktąją Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Reglamento (EB) Nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles, įgyvendinimo (COM(2010)0725),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų (5),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų (0 Hz–300 GHz) poveikio gyventojams ribojimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją 1999/519/EB dėl elektromagnetinių laukų (0 Hz–300 GHz) poveikio gyventojams ribojimo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/40/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (18-ąją atskirą direktyvą, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/40/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (elektromagnetinių laukų) keliama rizika darbuotojams (18-ąją atskirą direktyvą, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (19-ąją atskirą direktyvą, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/25/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizikinių veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuotės) keliama rizika darbuotojams (19-ąją atskirą direktyvą, kaip apibrėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (8),

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (9),

| — | atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyvą 96/29/EURATOMAS, nustatančią pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1996 m. gegužės 13 d. Tarybos direktyvą 96/29/EURATOMAS, nustatančią pagrindinius darbuotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės saugos standartus (10),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriaus nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl kūno skenerių naudojimo ES oro uostuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyriaus nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai dėl kūno skenerių naudojimo ES oro uostuose,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7–0216/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomonę (A7–0216/2011),

Kūno skeneriai

| A. | kadangi „kūno skeneris“ yra bendras terminas, kuriuo apibūdinama po drabužiais paslėptų metalinių ir nemetalinių daiktų aptikimo technologija; kadangi aptikimo kokybė – tai pajėgumas kūno skeneriais aptikti bet kokius draudžiamus daiktus, kuriuos tikrinamas asmuo slepia po drabužiais, |
| --- | --- |

A.

kadangi „kūno skeneris“ yra bendras terminas, kuriuo apibūdinama po drabužiais paslėptų metalinių ir nemetalinių daiktų aptikimo technologija; kadangi aptikimo kokybė – tai pajėgumas kūno skeneriais aptikti bet kokius draudžiamus daiktus, kuriuos tikrinamas asmuo slepia po drabužiais,

| B. | kadangi ES aviacijos saugumo teisės aktuose numatomi įvairūs tikrinimo metodai ir technologijos, kuriuos taikant galima aptikti po drabužiais slepiamus draudžiamus daiktus ir iš kurių valstybės narės pasirenka vieną ar daugiau; kadangi kūno skeneriai šiuo metu nėra įtraukti į šį metodų ir technologijų sąrašą, |
| --- | --- |

B.

kadangi ES aviacijos saugumo teisės aktuose numatomi įvairūs tikrinimo metodai ir technologijos, kuriuos taikant galima aptikti po drabužiais slepiamus draudžiamus daiktus ir iš kurių valstybės narės pasirenka vieną ar daugiau; kadangi kūno skeneriai šiuo metu nėra įtraukti į šį metodų ir technologijų sąrašą,

| C. | kadangi kelios valstybės narės kūno skenerius oro uostuose šiuo metu naudoja laikinai (ne ilgiau kaip 30 mėnesių), įgyvendindamos savo teisę išbandyti naujas technologijas (Komisijos reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedo 12.8 skirsnis), |
| --- | --- |

C.

kadangi kelios valstybės narės kūno skenerius oro uostuose šiuo metu naudoja laikinai (ne ilgiau kaip 30 mėnesių), įgyvendindamos savo teisę išbandyti naujas technologijas (Komisijos reglamento (ES) Nr. 185/2010 priedo 12.8 skirsnis),

| D. | kadangi valstybės narės turi teisę taikyti griežtesnes priemones negu pagrindiniai bendrieji standartai, kurių reikalaujama ES teisės aktuose, todėl savo teritorijoje gali naudoti kūno skenerius; kadangi griežtesnes priemones jos turi taikyti remdamosi rizikos vertinimu ir laikydamosi ES teisės; kadangi minėtos priemonės turi būti tinkamos, objektyvios, nediskriminuojančios ir proporcingos kylančiai rizikai (Reglamento (EB) Nr. 300/2008 6 straipsnis), |
| --- | --- |

D.

kadangi valstybės narės turi teisę taikyti griežtesnes priemones negu pagrindiniai bendrieji standartai, kurių reikalaujama ES teisės aktuose, todėl savo teritorijoje gali naudoti kūno skenerius; kadangi griežtesnes priemones jos turi taikyti remdamosi rizikos vertinimu ir laikydamosi ES teisės; kadangi minėtos priemonės turi būti tinkamos, objektyvios, nediskriminuojančios ir proporcingos kylančiai rizikai (Reglamento (EB) Nr. 300/2008 6 straipsnis),

| E. | kadangi valstybėms narėms pagal bet kurį iš pirmesnių dviejų punktų naudojant kūno skenerius negalima užtikrinti bendros vienintelės saugumo patikros; kadangi, jeigu ši padėtis nepasikeis, valstybėms narėms taikomos veiklos sąlygos bus nevienodos, todėl jos neturės teigiamo poveikio keleiviams, |
| --- | --- |

E.

kadangi valstybėms narėms pagal bet kurį iš pirmesnių dviejų punktų naudojant kūno skenerius negalima užtikrinti bendros vienintelės saugumo patikros; kadangi, jeigu ši padėtis nepasikeis, valstybėms narėms taikomos veiklos sąlygos bus nevienodos, todėl jos neturės teigiamo poveikio keleiviams,

| F. | kadangi diskusija apie kūno skenerius negali vykti atskirai nuo bendros diskusijos apie integruotą bendrą Europos oro uostų saugumo koncepciją, |
| --- | --- |

F.

kadangi diskusija apie kūno skenerius negali vykti atskirai nuo bendros diskusijos apie integruotą bendrą Europos oro uostų saugumo koncepciją,

| G. | kadangi sveikata yra turtas, kurį reikia saugoti, ir teisė, kurią reikia ginti; kadangi apšvita jonizuojančiąja spinduliuote yra pavojinga ir jos reikia vengti; kadangi todėl Europos Sąjungoje neturėtų būti leidžiama naudoti skenerių, skleidžiančių jonizuojančiąją spinduliuotę, kuri kaupiasi organizme ir yra žalinga žmonių sveikatai, |
| --- | --- |

G.

kadangi sveikata yra turtas, kurį reikia saugoti, ir teisė, kurią reikia ginti; kadangi apšvita jonizuojančiąja spinduliuote yra pavojinga ir jos reikia vengti; kadangi todėl Europos Sąjungoje neturėtų būti leidžiama naudoti skenerių, skleidžiančių jonizuojančiąją spinduliuotę, kuri kaupiasi organizme ir yra žalinga žmonių sveikatai,

| H. | kadangi ir ES, ir valstybių narių teisės aktuose jau nustatytos sveikatos apsaugos nuo pavojų, galinčių kilti naudojant jonizuojančiąją spinduliuotę skleidžiančias technologijas, taisyklės ir šios spinduliuotės poveikio ribojimo taisyklės; kadangi todėl Europos Sąjungoje turėtų būti uždrausta naudoti jonizuojančiąją spinduliuotę skleidžiančius skenerius, |
| --- | --- |

H.

kadangi ir ES, ir valstybių narių teisės aktuose jau nustatytos sveikatos apsaugos nuo pavojų, galinčių kilti naudojant jonizuojančiąją spinduliuotę skleidžiančias technologijas, taisyklės ir šios spinduliuotės poveikio ribojimo taisyklės; kadangi todėl Europos Sąjungoje turėtų būti uždrausta naudoti jonizuojančiąją spinduliuotę skleidžiančius skenerius,

| I. | kadangi Europos Komisija konsultavosi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, 29 straipsnio darbo grupe ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra ir jų atsakymuose pateikiama svarbios informacijos apie sąlygas, kuriomis oro uostuose naudojant kūno skenerius nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės, |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Komisija konsultavosi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, 29 straipsnio darbo grupe ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra ir jų atsakymuose pateikiama svarbios informacijos apie sąlygas, kuriomis oro uostuose naudojant kūno skenerius nebūtų pažeidžiamos pagrindinės teisės,

| J. | kadangi prieš svarstant galimybę naudoti kūno skenerius, reikia aptarti sveikatos ir teisės į privatumą, minties, sąžinės ir religijos laisvės, diskriminacijos uždraudimo ir duomenų apsaugos klausimus, tiek susijusius su pačia technologija, tiek su jos naudojimu, |
| --- | --- |

J.

kadangi prieš svarstant galimybę naudoti kūno skenerius, reikia aptarti sveikatos ir teisės į privatumą, minties, sąžinės ir religijos laisvės, diskriminacijos uždraudimo ir duomenų apsaugos klausimus, tiek susijusius su pačia technologija, tiek su jos naudojimu,

| K. | kadangi kūno skeneriai, be to, kad užtikrina aukštesnio lygio apsaugą negu esama įranga, taip pat turėtų padėti paspartinti keleivių patikrą ir sutrumpinti laukimo laiką, |
| --- | --- |

K.

kadangi kūno skeneriai, be to, kad užtikrina aukštesnio lygio apsaugą negu esama įranga, taip pat turėtų padėti paspartinti keleivių patikrą ir sutrumpinti laukimo laiką,

Aviacijos saugumo finansavimas

| L. | kadangi Taryba dar nepareiškė savo pozicijos dėl Europos Parlamento pozicijos dėl direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų, |
| --- | --- |

L.

kadangi Taryba dar nepareiškė savo pozicijos dėl Europos Parlamento pozicijos dėl direktyvos dėl aviacijos saugumo rinkliavų,

Krovinių saugumo priemonės

| M. | kadangi naujausiuose teroristų sąmokslo planuose, kuriuos atskleidė žvalgybos tarnybos, ketinta panaudoti krovinius išpuoliams vykdyti, |
| --- | --- |

M.

kadangi naujausiuose teroristų sąmokslo planuose, kuriuos atskleidė žvalgybos tarnybos, ketinta panaudoti krovinius išpuoliams vykdyti,

| N. | kadangi ne tik keleiviams, bet ir kroviniams bei paštui taikomos ir turi būti taikomos tinkamos saugumo priemonės, |
| --- | --- |

N.

kadangi ne tik keleiviams, bet ir kroviniams bei paštui taikomos ir turi būti taikomos tinkamos saugumo priemonės,

| O. | kadangi kroviniai ir paštas, pakrauti keleiviniuose lėktuvuose, tampa teroristinių išpuolių taikiniu; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad kroviniams ir paštui taikoma daug žemesnio lygio apsauga nei keleiviams, būtina sugriežtinti saugumo priemones keleiviniuose lėktuvuose pakrautam paštui ir kroviniams, |
| --- | --- |

O.

kadangi kroviniai ir paštas, pakrauti keleiviniuose lėktuvuose, tampa teroristinių išpuolių taikiniu; kadangi, atsižvelgiant į tai, kad kroviniams ir paštui taikoma daug žemesnio lygio apsauga nei keleiviams, būtina sugriežtinti saugumo priemones keleiviniuose lėktuvuose pakrautam paštui ir kroviniams,

| P. | kadangi saugumo priemonės reikalingos ne tik oro uostuose, bet ir visoje tiekimo grandinėje, |
| --- | --- |

P.

kadangi saugumo priemonės reikalingos ne tik oro uostuose, bet ir visoje tiekimo grandinėje,

| Q. | kadangi pašto operatoriai tvarkydami paštą ir siuntinius atlieka svarbų vaidmenį aviacijos saugumo srityje ir kadangi pagal ES teisės aktus jie investavo dideles pinigų sumas ir įdiegė naujas technologijas, siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių ir Europos saugumo standartų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi pašto operatoriai tvarkydami paštą ir siuntinius atlieka svarbų vaidmenį aviacijos saugumo srityje ir kadangi pagal ES teisės aktus jie investavo dideles pinigų sumas ir įdiegė naujas technologijas, siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių ir Europos saugumo standartų,

Tarptautiniai santykiai

| R. | kadangi aviacijos saugumo priemones būtina derinti tarptautiniu mastu, siekiant užtikrinti aukšto lygio apsaugą ir išvengti keleivių tikrinimo kelis kartus iš eilės ir su tuo susijusių apribojimų bei papildomų išlaidų, |
| --- | --- |

R.

kadangi aviacijos saugumo priemones būtina derinti tarptautiniu mastu, siekiant užtikrinti aukšto lygio apsaugą ir išvengti keleivių tikrinimo kelis kartus iš eilės ir su tuo susijusių apribojimų bei papildomų išlaidų,

Saugumo darbuotojų mokymas

| S. | kadangi pirminis ir tęstinis saugumo darbuotojų mokymas yra ypač svarbus siekiant užtikrinti aukšto lygio aviacijos saugumą, kartu atsižvelgiant į keleivių orumo užtikrinimą ir jų asmens duomenų apsaugą, |
| --- | --- |

S.

kadangi pirminis ir tęstinis saugumo darbuotojų mokymas yra ypač svarbus siekiant užtikrinti aukšto lygio aviacijos saugumą, kartu atsižvelgiant į keleivių orumo užtikrinimą ir jų asmens duomenų apsaugą,

| T. | kadangi apsaugos personalo socialiniai, švietimo ir mokymo standartai turėtų būti integruoti persvarstant 1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyvą 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (11); |
| --- | --- |

T.

kadangi apsaugos personalo socialiniai, švietimo ir mokymo standartai turėtų būti integruoti persvarstant 1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyvą 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (11);

Bendrosios nuostatos

| 1. | mano, reikalingas integruotas požiūris į aviacijos saugumą, taikant vienintelės saugumo patikros principą, kad keleivių, bagažo ir krovinių, atskraidinamų į vieną ES oro uostą iš kitų ES oro uostų, nereikėtų tikrinti pakartotinai; |
| --- | --- |

1.

mano, reikalingas integruotas požiūris į aviacijos saugumą, taikant vienintelės saugumo patikros principą, kad keleivių, bagažo ir krovinių, atskraidinamų į vieną ES oro uostą iš kitų ES oro uostų, nereikėtų tikrinti pakartotinai;

| 2. | mano, kad tam tikri veiksmingi ir spartūs keleivių skenavimo metodai, atsižvelgiant į patikros punktuose sugaištą laiką, suteikia papildomą naudą aviacijos saugumo srityje; |
| --- | --- |

2.

mano, kad tam tikri veiksmingi ir spartūs keleivių skenavimo metodai, atsižvelgiant į patikros punktuose sugaištą laiką, suteikia papildomą naudą aviacijos saugumo srityje;

| 3. | ragina Komisiją ištirti kitų metodų, kuriais aptinkami sprogmenys, įskaitant kietąsias medžiagas, naudojimo galimybes aviacijos saugumo srityje; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ištirti kitų metodų, kuriais aptinkami sprogmenys, įskaitant kietąsias medžiagas, naudojimo galimybes aviacijos saugumo srityje;

| 4. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti integruotą rizikos analizės sistemą, taikomą keleiviams, jei kyla pagrįstas įtarimas dėl keliamos grėsmės saugumui, ir bagažo bei krovinių tikrinimui, grindžiamą visa turima ir patikima informacija, ypač policijos, žvalgybos tarnybų, muitinių ir transporto įmonių pateikiama informacija; mano, kad informacija visoje sistemoje turėtų būti skelbiama siekiant veiksmingumo ir visapusiškai laikantis ES pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio nuostatų dėl nediskriminavimo bei vadovaujantis ES teisės aktais dėl duomenų apsaugos; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir valstybes nares parengti integruotą rizikos analizės sistemą, taikomą keleiviams, jei kyla pagrįstas įtarimas dėl keliamos grėsmės saugumui, ir bagažo bei krovinių tikrinimui, grindžiamą visa turima ir patikima informacija, ypač policijos, žvalgybos tarnybų, muitinių ir transporto įmonių pateikiama informacija; mano, kad informacija visoje sistemoje turėtų būti skelbiama siekiant veiksmingumo ir visapusiškai laikantis ES pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnio nuostatų dėl nediskriminavimo bei vadovaujantis ES teisės aktais dėl duomenų apsaugos;

| 5. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visos dalyvaujančios valdžios institucijos ir tarnybos, taip pat valdžios institucijos ir saugumo bei oro transporto įmonės, veiksmingai bendradarbiautų, rūpintųsi saugumo valdymu ir keistųsi informacija tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visos dalyvaujančios valdžios institucijos ir tarnybos, taip pat valdžios institucijos ir saugumo bei oro transporto įmonės, veiksmingai bendradarbiautų, rūpintųsi saugumo valdymu ir keistųsi informacija tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis;

| 6. | ragina Komisiją reguliariai peržiūrėti leidžiamų tikrinimo metodų sąrašą ir jų taikymo sąlygas bei būtiniausius standartus ir atsižvelgti į galimas problemas, praktinę patirtį ir technologijų pažangą, siekiant užtikrinti aukšto lygio aptikimo kokybę ir keleivių bei aviacijos sektoriaus darbuotojų teisių ir interesų apsaugą, atitinkančią šią pažangą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją reguliariai peržiūrėti leidžiamų tikrinimo metodų sąrašą ir jų taikymo sąlygas bei būtiniausius standartus ir atsižvelgti į galimas problemas, praktinę patirtį ir technologijų pažangą, siekiant užtikrinti aukšto lygio aptikimo kokybę ir keleivių bei aviacijos sektoriaus darbuotojų teisių ir interesų apsaugą, atitinkančią šią pažangą;

| 7. | pabrėžia kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu svarbą, kurie kelia pavojų Europos Sąjungos saugumui, kaip nustatyta Stokholmo programoje, ir todėl tik šiuo atveju pritaria teisėtoms veiksmingoms saugumo ir teroristinių išpuolių prevencijos priemonėms, kurių būtina imtis laisvoje ir atviroje demokratinėje visuomenėje, jos turi būti proporcingos nustatytam tikslui ir visiškai atitikti ES Pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) nuostatas; dar kartą primena, kad piliečių pasitikėjimas institucijomis yra labai svarbus ir kad dėl to turi būti užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp poreikio užtikrinti saugumą ir pagrindinių teisių ir laisvių užtikrinimo; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu svarbą, kurie kelia pavojų Europos Sąjungos saugumui, kaip nustatyta Stokholmo programoje, ir todėl tik šiuo atveju pritaria teisėtoms veiksmingoms saugumo ir teroristinių išpuolių prevencijos priemonėms, kurių būtina imtis laisvoje ir atviroje demokratinėje visuomenėje, jos turi būti proporcingos nustatytam tikslui ir visiškai atitikti ES Pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) nuostatas; dar kartą primena, kad piliečių pasitikėjimas institucijomis yra labai svarbus ir kad dėl to turi būti užtikrinta tinkama pusiausvyra tarp poreikio užtikrinti saugumą ir pagrindinių teisių ir laisvių užtikrinimo;

| 8. | pabrėžia šiuo atžvilgiu, kad visos kovos su terorizmu priemonės turėtų visiškai derėti su demokratinei visuomenei būtinomis pagrindinėmis teisėmis ir Europos Sąjungos įsipareigojimais, taip pat jos turėtų būti proporcingos, griežtai reikalingos, nustatytos teisės aktais ir susietos su konkrečiu tikslu; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia šiuo atžvilgiu, kad visos kovos su terorizmu priemonės turėtų visiškai derėti su demokratinei visuomenei būtinomis pagrindinėmis teisėmis ir Europos Sąjungos įsipareigojimais, taip pat jos turėtų būti proporcingos, griežtai reikalingos, nustatytos teisės aktais ir susietos su konkrečiu tikslu;

Kūno skeneriai

| 9. | ragina Komisiją siūlyti įtraukti kūno skenerius į leidžiamų tikrinimo metodų sąrašą, su sąlyga, kad kartu bus pateiktos tinkamos jų naudojimo taisyklės ir bendri minimalūs standartai, kaip nurodyta šioje rezoliucijoje, tik jeigu prieš tai bus atliktas poveikio vertinimas, kaip tą 2008 m. ragino padaryti Europos Parlamentas, kuris patvirtintų, kad prietaisai nekelia pavojaus keleivių sveikatai, asmens duomenims, asmens orumui ir keleivių privatumui, taip pat patvirtintų šių skenerių veiksmingumą; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją siūlyti įtraukti kūno skenerius į leidžiamų tikrinimo metodų sąrašą, su sąlyga, kad kartu bus pateiktos tinkamos jų naudojimo taisyklės ir bendri minimalūs standartai, kaip nurodyta šioje rezoliucijoje, tik jeigu prieš tai bus atliktas poveikio vertinimas, kaip tą 2008 m. ragino padaryti Europos Parlamentas, kuris patvirtintų, kad prietaisai nekelia pavojaus keleivių sveikatai, asmens duomenims, asmens orumui ir keleivių privatumui, taip pat patvirtintų šių skenerių veiksmingumą;

| 10. | mano, kad kūno skenerių naudojimas turi būti reglamentuojamas bendromis ES taisyklėmis, procedūromis ir standartais, kuriais ne tik nustatomi aptikimo veiksmingumo kriterijai, bet ir įpareigojama taikyti apsaugos priemones, būtinas siekiant apsaugoti keleivių, darbuotojų, įgulos narių ir apsaugos personalo sveikatą ir ginti jų pagrindines teises ir interesus; |
| --- | --- |

10.

mano, kad kūno skenerių naudojimas turi būti reglamentuojamas bendromis ES taisyklėmis, procedūromis ir standartais, kuriais ne tik nustatomi aptikimo veiksmingumo kriterijai, bet ir įpareigojama taikyti apsaugos priemones, būtinas siekiant apsaugoti keleivių, darbuotojų, įgulos narių ir apsaugos personalo sveikatą ir ginti jų pagrindines teises ir interesus;

| 11. | mano, kad kūno skeneriai turėtų padėti paspartinti patikrą oro uostuose ir sumažinti nepatogumus keleiviams, taigi ragina Komisiją atsižvelgti į tai savo teisėkūros pasiūlyme; |
| --- | --- |

11.

mano, kad kūno skeneriai turėtų padėti paspartinti patikrą oro uostuose ir sumažinti nepatogumus keleiviams, taigi ragina Komisiją atsižvelgti į tai savo teisėkūros pasiūlyme;

| 12. | konkrečiai siūlo, kad Komisija, nustačiusi bendrąsias kūno skenerių naudojimo taisykles, jas reguliariai ir, jei reikia, peržiūrėtų, pritaikydama nuostatas dėl sveikatos, privatumo, asmens duomenų ir pagrindinių teisių apsaugos prie technologijų pažangos; |
| --- | --- |

12.

konkrečiai siūlo, kad Komisija, nustačiusi bendrąsias kūno skenerių naudojimo taisykles, jas reguliariai ir, jei reikia, peržiūrėtų, pritaikydama nuostatas dėl sveikatos, privatumo, asmens duomenų ir pagrindinių teisių apsaugos prie technologijų pažangos;

Būtinumas ir proporcingumas

| 13. | mano, kad dėl intensyvėjančios teroristų veiklos valdžios institucijos turi imtis apsaugos ir prevencinių veiksmų, kurių reikalauja demokratinė visuomenė; |
| --- | --- |

13.

mano, kad dėl intensyvėjančios teroristų veiklos valdžios institucijos turi imtis apsaugos ir prevencinių veiksmų, kurių reikalauja demokratinė visuomenė;

| 14. | mano, kad daiktų aptikimo kūno skeneriais kokybė didesnė negu šiuo metu naudojamais metalo detektoriais, ypač nemetalinių daiktų ir skysčių, o išsamus apieškojimas rankomis gali būti nemalonesnė ir nepriimtinesnė procedūra, be to, užima daugiau laiko negu tikrinimas kūno skeneriu; |
| --- | --- |

14.

mano, kad daiktų aptikimo kūno skeneriais kokybė didesnė negu šiuo metu naudojamais metalo detektoriais, ypač nemetalinių daiktų ir skysčių, o išsamus apieškojimas rankomis gali būti nemalonesnė ir nepriimtinesnė procedūra, be to, užima daugiau laiko negu tikrinimas kūno skeneriu;

| 15. | mano, kad kūno skenerių naudojimas, jeigu taikomos tinkamos apsaugos priemonės, yra geresnė priemonė už kitus ne tokius griežtus metodus, kurie neužtikrintų tokio pat apsaugos lygio; primena, kad aviacijos saugumo srityje žvalgybos plačiąja prasme naudojimas ir geras oro uosto saugumo darbuotojų išsilavinimas turėtų ir toliau būti mūsų pagrindiniai prioritetai; |
| --- | --- |

15.

mano, kad kūno skenerių naudojimas, jeigu taikomos tinkamos apsaugos priemonės, yra geresnė priemonė už kitus ne tokius griežtus metodus, kurie neužtikrintų tokio pat apsaugos lygio; primena, kad aviacijos saugumo srityje žvalgybos plačiąja prasme naudojimas ir geras oro uosto saugumo darbuotojų išsilavinimas turėtų ir toliau būti mūsų pagrindiniai prioritetai;

| 16. | mano, kad su privatumu ir sveikata susijusios problemos ir reikalavimai gali būti išspręsti taikant turimas technologijas ir metodus; mano, kad šiuo metu tobulinama technologija yra perspektyvi ir kad turi būti naudojama geriausia turima technologija; |
| --- | --- |

16.

mano, kad su privatumu ir sveikata susijusios problemos ir reikalavimai gali būti išspręsti taikant turimas technologijas ir metodus; mano, kad šiuo metu tobulinama technologija yra perspektyvi ir kad turi būti naudojama geriausia turima technologija;

| 17. | mano, kad už kūno skenerių įrengimą arba neįrengimą atsako ir laisvę juos įrengti tebeturi ES valstybės narės, tačiau mano, kad siekiant sukurti suderintą Europos aviacijos saugumo erdvę, reikia labiau derinti kūno skenerių naudojimą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad už kūno skenerių įrengimą arba neįrengimą atsako ir laisvę juos įrengti tebeturi ES valstybės narės, tačiau mano, kad siekiant sukurti suderintą Europos aviacijos saugumo erdvę, reikia labiau derinti kūno skenerių naudojimą;

| 18. | mano, kad valstybėms narėms įrengus kūno skenerius, šie skeneriai turi atitikti būtiniausius standartus ir reikalavimus, Europos Sąjungos nustatytus visoms valstybėms narėms, nepažeidžiant jų teisės taikyti griežtesnes priemones; |
| --- | --- |

18.

mano, kad valstybėms narėms įrengus kūno skenerius, šie skeneriai turi atitikti būtiniausius standartus ir reikalavimus, Europos Sąjungos nustatytus visoms valstybėms narėms, nepažeidžiant jų teisės taikyti griežtesnes priemones;

| 19. | mano, kad valstybės narės turėtų padidinti kontrolės punktų ir saugumo darbuotojų skaičių, siekiant užtikrinti, jog įrengus kūno skenerius nebus daromas poveikis keleiviams; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valstybės narės turėtų padidinti kontrolės punktų ir saugumo darbuotojų skaičių, siekiant užtikrinti, jog įrengus kūno skenerius nebus daromas poveikis keleiviams;

| 20. | mano, kad tikrinamiems asmenims turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti, ar naudoti kūno skenerius, o jiems atsisakius, būtų privaloma taikyti alternatyvius tikrinimo metodus, kuriais užtikrinamas toks pat veiksmingumas kaip ir kūno skeneriais ir visiškai gerbiamos jų teisės ir orumas; pabrėžia, kad vien dėl tokio atsisakymo keleivis neturėtų būti įtariamas; |
| --- | --- |

20.

mano, kad tikrinamiems asmenims turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti, ar naudoti kūno skenerius, o jiems atsisakius, būtų privaloma taikyti alternatyvius tikrinimo metodus, kuriais užtikrinamas toks pat veiksmingumas kaip ir kūno skeneriais ir visiškai gerbiamos jų teisės ir orumas; pabrėžia, kad vien dėl tokio atsisakymo keleivis neturėtų būti įtariamas;

Sveikata

| 21. | primena, kad Europos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktai iš esmės turi būti taikomi laikantis principo ALARA (racionaliai įmanomi kuo mažesni didžiausios leistinos koncentracijos dydžiai); |
| --- | --- |

21.

primena, kad Europos Sąjungos ir nacionalinės teisės aktai iš esmės turi būti taikomi laikantis principo ALARA (racionaliai įmanomi kuo mažesni didžiausios leistinos koncentracijos dydžiai);

| 22. | ragina valstybes nares diegti technologiją, kuri būtų mažiausiai kenksminga žmonių sveikatai ir kurią naudojant būtų rasti priimtini visuomenės privatumo problemų sprendimai; |
| --- | --- |

22.

ragina valstybes nares diegti technologiją, kuri būtų mažiausiai kenksminga žmonių sveikatai ir kurią naudojant būtų rasti priimtini visuomenės privatumo problemų sprendimai;

| 23. | mano, kad neturi būti priimtinos organizme besikaupiančios jonizuojančiosios spinduliuotės dozės; taigi mano, kad bet kokia technologija, kurioje naudojama jonizuojančioji spinduliuotė, turėtų būti vienareikšmiškai nenaudojama atliekant saugumo patikrą; |
| --- | --- |

23.

mano, kad neturi būti priimtinos organizme besikaupiančios jonizuojančiosios spinduliuotės dozės; taigi mano, kad bet kokia technologija, kurioje naudojama jonizuojančioji spinduliuotė, turėtų būti vienareikšmiškai nenaudojama atliekant saugumo patikrą;

| 24. | ragina Komisiją išnagrinėti galimybę, kaip vykdant kitą bendrąją tyrimų programą būtų galima panaudoti technologiją, kuri būtų visiškai nekenksminga visiems visuomenės nariams ir drauge užtikrintų aviacijos saugumą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją išnagrinėti galimybę, kaip vykdant kitą bendrąją tyrimų programą būtų galima panaudoti technologiją, kuri būtų visiškai nekenksminga visiems visuomenės nariams ir drauge užtikrintų aviacijos saugumą;

| 25. | ragina valstybes nares reguliariai tikrinti ilgalaikį kūno skenerių veikimo poveikį, atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis, ir prižiūrėti, kad šių aparatų įrengimas, naudojimas ir veikimas atitiktų normas; |
| --- | --- |

25.

ragina valstybes nares reguliariai tikrinti ilgalaikį kūno skenerių veikimo poveikį, atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis, ir prižiūrėti, kad šių aparatų įrengimas, naudojimas ir veikimas atitiktų normas;

| 26. | primygtinai ragina tinkamai atsižvelgti į ypatumus, susijusius su sveikatos ir gebėjimo bendrauti požiūriu pažeidžiamais keleiviais, pavyzdžiui, nėščiomis moterimis, vaikais, pagyvenusiais asmenimis, neįgaliaisiais ir asmenimis, kuriems implantuoti medicinos prietaisai (pavyzdžiui, ortopediniai protezai arba stimuliatoriai), taip pat su visais asmenimis, kurie vežasi vaistus ir (arba) medicininius prietaisus (pvz., švirkštus, insuliną), reikalingus jų sveikatai palaikyti, ir dėl šių keleivių imtis tinkamų ir jų asmeniniams poreikiams pritaikytų priemonių; |
| --- | --- |

26.

primygtinai ragina tinkamai atsižvelgti į ypatumus, susijusius su sveikatos ir gebėjimo bendrauti požiūriu pažeidžiamais keleiviais, pavyzdžiui, nėščiomis moterimis, vaikais, pagyvenusiais asmenimis, neįgaliaisiais ir asmenimis, kuriems implantuoti medicinos prietaisai (pavyzdžiui, ortopediniai protezai arba stimuliatoriai), taip pat su visais asmenimis, kurie vežasi vaistus ir (arba) medicininius prietaisus (pvz., švirkštus, insuliną), reikalingus jų sveikatai palaikyti, ir dėl šių keleivių imtis tinkamų ir jų asmeniniams poreikiams pritaikytų priemonių;

Kūno atvaizdai

| 27. | mano, kad turėtų būti naudojami tik menami kūno atvaizdai ir primygtinai ragina neleisti daryti tikroviškų kūno atvaizdų; |
| --- | --- |

27.

mano, kad turėtų būti naudojami tik menami kūno atvaizdai ir primygtinai ragina neleisti daryti tikroviškų kūno atvaizdų;

| 28. | pabrėžia, kad skenavimo metu gauti duomenys negali būti naudojami kitiems tikslams, išskyrus draudžiamų daiktų aptikimą, gali būti naudojami tik tokiam laikui, kurio reikia patikrinimui atlikti, turi būti skubiai sunaikinami, kai tik užbaigiamas asmens saugumo patikrinimas, ir negali būti išsaugomi; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad skenavimo metu gauti duomenys negali būti naudojami kitiems tikslams, išskyrus draudžiamų daiktų aptikimą, gali būti naudojami tik tokiam laikui, kurio reikia patikrinimui atlikti, turi būti skubiai sunaikinami, kai tik užbaigiamas asmens saugumo patikrinimas, ir negali būti išsaugomi;

Nediskriminavimas

| 29. | mano, kad naudojimo taisyklėmis turi būti užtikrinta, kad bus taikomas atsitiktinės atrankos būdas ir keleivių atranka patikrai kūno skeneriu nebus grindžiama diskriminaciniais kriterijais; |
| --- | --- |

29.

mano, kad naudojimo taisyklėmis turi būti užtikrinta, kad bus taikomas atsitiktinės atrankos būdas ir keleivių atranka patikrai kūno skeneriu nebus grindžiama diskriminaciniais kriterijais;

| 30. | pabrėžia, kad bet koks klasifikavimas, pavyzdžiui, pagal lytį, rasę, odos spalvą, etninę kilmę, genetines savybes, kalbą, religiją arba įsitikinimus yra nepriimtinas atliekant procedūrą, susijusią su atranka patikrinimui arba atsisakymu tikrintis kūno skeneriu; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad bet koks klasifikavimas, pavyzdžiui, pagal lytį, rasę, odos spalvą, etninę kilmę, genetines savybes, kalbą, religiją arba įsitikinimus yra nepriimtinas atliekant procedūrą, susijusią su atranka patikrinimui arba atsisakymu tikrintis kūno skeneriu;

Duomenų apsauga

| 31. | mano, kad siekiant apsaugoti keleivių tapatybę ir užtikrinti, kad jų nebūtų galima atpažinti iš jokios jų kūno dalies atvaizdų, visuose kūno skeneriuose turėtų būti naudojami menami kūno atvaizdai; |
| --- | --- |

31.

mano, kad siekiant apsaugoti keleivių tapatybę ir užtikrinti, kad jų nebūtų galima atpažinti iš jokios jų kūno dalies atvaizdų, visuose kūno skeneriuose turėtų būti naudojami menami kūno atvaizdai;

| 32. | reikalauja, kad naudojant šią technologiją nebūtų galima laikyti arba saugoti duomenų; |
| --- | --- |

32.

reikalauja, kad naudojant šią technologiją nebūtų galima laikyti arba saugoti duomenų;

| 33. | primena, kad kūno skenerių naudojimas turi atitikti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo; |
| --- | --- |

33.

primena, kad kūno skenerių naudojimas turi atitikti 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir tarybos Direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo;

| 34. | pabrėžia, kad tos valstybės narės, kurios nusprendžia naudoti kūno skenerius, turėtų galėti, laikydamosi subsidiarumo principo, taikyti griežtesnius standartus nei ES teisės aktuose dėl piliečių ir jų asmens duomenų apsaugos nustatyti standartai; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad tos valstybės narės, kurios nusprendžia naudoti kūno skenerius, turėtų galėti, laikydamosi subsidiarumo principo, taikyti griežtesnius standartus nei ES teisės aktuose dėl piliečių ir jų asmens duomenų apsaugos nustatyti standartai;

Kūno skeneriu tikrinamų asmenų informavimas

| 35. | mano, kad tikrinami asmenys turi iš anksto gauti išsamią informaciją, ypač apie atitinkamo kūno skenerio veikimą, apie teisių į orumą, privatumą apsaugos ir duomenų apsaugos sąlygas ir galimybę nesutikti būti tikrinamam kūno skeneriu; |
| --- | --- |

35.

mano, kad tikrinami asmenys turi iš anksto gauti išsamią informaciją, ypač apie atitinkamo kūno skenerio veikimą, apie teisių į orumą, privatumą apsaugos ir duomenų apsaugos sąlygas ir galimybę nesutikti būti tikrinamam kūno skeneriu;

| 36. | ragina Komisiją į savo informacines kampanijas apie oro keleivių teises įtraukti skyrių, kuriame taip pat būtų išdėstytos keleivių teisės saugumo patikrų metu ir naudojant kūno skenerius; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją į savo informacines kampanijas apie oro keleivių teises įtraukti skyrių, kuriame taip pat būtų išdėstytos keleivių teisės saugumo patikrų metu ir naudojant kūno skenerius;

Elgesys su kūno skeneriu tikrinamais asmenimis

| 37. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad saugumo darbuotojai būtų specialiai apmokyti naudoti kūno skenerius taip, kad būtų gerbiamos pagrindinės keleivių teisės, asmens orumas, duomenų apsauga ir sveikata; taigi mano, kad saugumo darbuotojams, atsakingiems už skenerių naudojimą, labai naudinga priemonė galėtų būti elgesio kodeksas; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad saugumo darbuotojai būtų specialiai apmokyti naudoti kūno skenerius taip, kad būtų gerbiamos pagrindinės keleivių teisės, asmens orumas, duomenų apsauga ir sveikata; taigi mano, kad saugumo darbuotojams, atsakingiems už skenerių naudojimą, labai naudinga priemonė galėtų būti elgesio kodeksas;

Aviacijos saugumo finansavimas

| 38. | primena 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento poziciją dėl aviacijos saugumo rinkliavų; |
| --- | --- |

38.

primena 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento poziciją dėl aviacijos saugumo rinkliavų;

| 39. | mano, kad saugumo rinkliavos turi būti skaidrios, kad jos turi būti naudojamos tik saugumo sąnaudoms padengti ir kad valstybės narės, nusprendusios taikyti griežtesnes priemones, turi finansuoti patiriamas papildomas sąnaudas; |
| --- | --- |

39.

mano, kad saugumo rinkliavos turi būti skaidrios, kad jos turi būti naudojamos tik saugumo sąnaudoms padengti ir kad valstybės narės, nusprendusios taikyti griežtesnes priemones, turi finansuoti patiriamas papildomas sąnaudas;

| 40. | reikalauja, kad Taryba tuoj pat per pirmąjį svarstymą priimtų poziciją dėl aviacijos saugumo rinkliavų, nes teisės aktai dėl aviacijos saugumo ir teisės aktai dėl aviacijos saugumo rinkliavų yra glaudžiai susiję; |
| --- | --- |

40.

reikalauja, kad Taryba tuoj pat per pirmąjį svarstymą priimtų poziciją dėl aviacijos saugumo rinkliavų, nes teisės aktai dėl aviacijos saugumo ir teisės aktai dėl aviacijos saugumo rinkliavų yra glaudžiai susiję;

| 41. | rekomenduoja kiekvieno keleivio biliete nurodyti saugumo priemonių sąnaudas; |
| --- | --- |

41.

rekomenduoja kiekvieno keleivio biliete nurodyti saugumo priemonių sąnaudas;

Skysčių, aerozolių ir gelių draudimas

| 42. | pakartoja ir toliau laikosi savo pozicijos, kad draudimas vežti skysčius turėtų būti panaikintas 2013 m., kaip nustatyta ES teisės aktuose; taigi ragina visas suinteresuotąsias šalis, Komisiją, valstybes nares ir pramonės atstovus glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad apribojimai įsinešti skysčius į lėktuvo saloną būtų panaikinti keleivių naudai; |
| --- | --- |

42.

pakartoja ir toliau laikosi savo pozicijos, kad draudimas vežti skysčius turėtų būti panaikintas 2013 m., kaip nustatyta ES teisės aktuose; taigi ragina visas suinteresuotąsias šalis, Komisiją, valstybes nares ir pramonės atstovus glaudžiai tarpusavyje bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad apribojimai įsinešti skysčius į lėktuvo saloną būtų panaikinti keleivių naudai;

| 43. | ragina valstybes nares ir oro uostus imtis visų būtinų priemonių siekiant laiku įdiegti tinkamas technologijas, kad numatytu laiku baigus galioti draudimui vežti skysčius nesumažėtų saugumas; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares ir oro uostus imtis visų būtinų priemonių siekiant laiku įdiegti tinkamas technologijas, kad numatytu laiku baigus galioti draudimui vežti skysčius nesumažėtų saugumas;

| 44. | mano, kad šiuo požiūriu visi dalyviai turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad baigus galioti draudimui vežti skysčius, aerozolius ir gelius šie daiktai būtų tikrinami kuo patikimiau ir vienodžiau, visada užtikrinant keleivių teises; |
| --- | --- |

44.

mano, kad šiuo požiūriu visi dalyviai turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad baigus galioti draudimui vežti skysčius, aerozolius ir gelius šie daiktai būtų tikrinami kuo patikimiau ir vienodžiau, visada užtikrinant keleivių teises;

Krovinių saugumo priemonės

| 45. | mano, kad krovinių ir pašto tikrinimas, remiantis rizikos analize, turi būti proporcingas grėsmei, susijusiai su jų vežimu, ir kad turi būti užtikrintas tinkamas saugumas, ypač krovinius ir paštą vežant keleiviniais lėktuvais; |
| --- | --- |

45.

mano, kad krovinių ir pašto tikrinimas, remiantis rizikos analize, turi būti proporcingas grėsmei, susijusiai su jų vežimu, ir kad turi būti užtikrintas tinkamas saugumas, ypač krovinius ir paštą vežant keleiviniais lėktuvais;

| 46. | primena, kad šimtu procentų skenuoti krovinius yra neįmanoma; prašo, kad valstybės narės toliau stengtųsi įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 300/2008 ir atitinkamą Komisijos Reglamentą (ES) Nr. 185/2010, siekdamos didinti saugumą visoje tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

46.

primena, kad šimtu procentų skenuoti krovinius yra neįmanoma; prašo, kad valstybės narės toliau stengtųsi įgyvendinti Reglamentą (EB) Nr. 300/2008 ir atitinkamą Komisijos Reglamentą (ES) Nr. 185/2010, siekdamos didinti saugumą visoje tiekimo grandinėje;

| 47. | mano, kad krovinių saugumo lygis valstybėse narėse tebėra nevienodas, taigi, siekdamos sukurti bendrą tikrinimo ir saugumo sistemą, valstybės narės turi užtikrinti, kad esamos su Europos kroviniais ir paštu susijusios priemonės būtų teisingai įgyvendinamos, ir pripažinti kitos valstybės narės patvirtintus reguliuojamus subjektus; |
| --- | --- |

47.

mano, kad krovinių saugumo lygis valstybėse narėse tebėra nevienodas, taigi, siekdamos sukurti bendrą tikrinimo ir saugumo sistemą, valstybės narės turi užtikrinti, kad esamos su Europos kroviniais ir paštu susijusios priemonės būtų teisingai įgyvendinamos, ir pripažinti kitos valstybės narės patvirtintus reguliuojamus subjektus;

| 48. | mano, kad valstybių narių įgyvendinamos saugumo priemonės oro krovinių ir pašto srityje ir Europos Komisijos vykdomas šių priemonių tikrinimas buvo sustiprintas, todėl mano, jog labai svarbu parengti techninę ataskaitą, siekiant nustatyti dabartinės krovinių sistemos trūkumus ir galimus jų šalinimo būdus; |
| --- | --- |

48.

mano, kad valstybių narių įgyvendinamos saugumo priemonės oro krovinių ir pašto srityje ir Europos Komisijos vykdomas šių priemonių tikrinimas buvo sustiprintas, todėl mano, jog labai svarbu parengti techninę ataskaitą, siekiant nustatyti dabartinės krovinių sistemos trūkumus ir galimus jų šalinimo būdus;

| 49. | ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti oro transportu vežamų krovinių tikrinimą, įskaitant reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų patvirtinimą; pabrėžia, kad nacionaliniu mastu turi dirbti daugiau tikrintojų; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti oro transportu vežamų krovinių tikrinimą, įskaitant reguliuojamų subjektų ir žinomų siuntėjų patvirtinimą; pabrėžia, kad nacionaliniu mastu turi dirbti daugiau tikrintojų;

| 50. | pabrėžia muitinių informacijos potencialą apskaičiuojant riziką, susijusią su konkrečiais siuntiniais, ir ragina Komisiją tęsti darbą dėl galimo muitinių elektroninių sistemų naudojimo aviacijos saugumo tikslais; ypač ragina panaudoti ES importo kontrolės sistemą (angl. ICS) muitinių administracijų bendradarbiavimui gerinti; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia muitinių informacijos potencialą apskaičiuojant riziką, susijusią su konkrečiais siuntiniais, ir ragina Komisiją tęsti darbą dėl galimo muitinių elektroninių sistemų naudojimo aviacijos saugumo tikslais; ypač ragina panaudoti ES importo kontrolės sistemą (angl. ICS) muitinių administracijų bendradarbiavimui gerinti;

| 51. | ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad kroviniai iš trečiųjų šalių būtų siunčiami saugiai nuo pradinio oro uosto, ir parengti kriterijus didelės rizikos kroviniams apibrėžti, tiksliai nurodant kiekvieno pareigūno atsakomybę; |
| --- | --- |

51.

ragina Komisiją imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad kroviniai iš trečiųjų šalių būtų siunčiami saugiai nuo pradinio oro uosto, ir parengti kriterijus didelės rizikos kroviniams apibrėžti, tiksliai nurodant kiekvieno pareigūno atsakomybę;

| 52. | ragina Komisiją užtikrinti, kad saugumo programoje būtų atsižvelgta į visų susijusių dalyvių ypatumus ir suderintos saugumo priemonės, susijusios su pašto bei krovinių mainais, kartu užtikrinant dinamišką ekonomiką, kurioje būtų skatinama prekyba, paslaugų kokybė ir elektroninės prekybos plėtra; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisiją užtikrinti, kad saugumo programoje būtų atsižvelgta į visų susijusių dalyvių ypatumus ir suderintos saugumo priemonės, susijusios su pašto bei krovinių mainais, kartu užtikrinant dinamišką ekonomiką, kurioje būtų skatinama prekyba, paslaugų kokybė ir elektroninės prekybos plėtra;

| 53. | ragina Komisiją pasiūlyti suderintą už krovinius atsakingų saugumo darbuotojų mokymo ir tęstinio mokymo sistemą, siekiant atsižvelgti į naujausią techninę pažangą saugumo srityje; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją pasiūlyti suderintą už krovinius atsakingų saugumo darbuotojų mokymo ir tęstinio mokymo sistemą, siekiant atsižvelgti į naujausią techninę pažangą saugumo srityje;

Tarptautiniai santykiai

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir trečiosiomis šalimis rizikos vertinimo ir žvalgybos sistemų aviacijos saugumo srityje klausimais; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir trečiosiomis šalimis rizikos vertinimo ir žvalgybos sistemų aviacijos saugumo srityje klausimais;

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje pritarti visuotinių reguliavimo standartų sukūrimui, kad būtų remiamos trečiųjų šalių pastangos įgyvendinti minėtus standartus, skatinamas abipusis saugumo priemonių pripažinimas ir siekiama tikslo veiksmingai ir bendrai tikrinti saugumą; |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją ir valstybes nares Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje pritarti visuotinių reguliavimo standartų sukūrimui, kad būtų remiamos trečiųjų šalių pastangos įgyvendinti minėtus standartus, skatinamas abipusis saugumo priemonių pripažinimas ir siekiama tikslo veiksmingai ir bendrai tikrinti saugumą;

*

* *

| 56. | mano, kad komitologijos procedūra aviacijos saugumo sektoriuje, bent jau toms priemonėms, kurios turi poveikį piliečių teisėms, yra netinkama ir ragina aktyviai įtraukti Europos Parlamentą į bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

56.

mano, kad komitologijos procedūra aviacijos saugumo sektoriuje, bent jau toms priemonėms, kurios turi poveikį piliečių teisėms, yra netinkama ir ragina aktyviai įtraukti Europos Parlamentą į bendro sprendimo procedūrą;

| 57. | tikisi, kad Komisija dar šią Parlamento kadenciją pateiks teisės akto pasiūlymą dėl Reglamento (EB) Nr. 300/2008 patikslinimo, atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 16 d. Europos Komisijos pareiškimą, susijusį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos kontrolės, kai Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, priėmimu; |
| --- | --- |

57.

tikisi, kad Komisija dar šią Parlamento kadenciją pateiks teisės akto pasiūlymą dėl Reglamento (EB) Nr. 300/2008 patikslinimo, atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 16 d. Europos Komisijos pareiškimą, susijusį Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos kontrolės, kai Komisija vykdo įgyvendinimo įgaliojimus, mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai, priėmimu;

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 15 E, 2010 1 21, p. 71.

(2)  OL L 97, 2008 4 9, p. 72.

(3)  OL L 91, 2009 4 3, p. 7.

(4)  OL L 55, 2010 3 5, p. 1.

(5)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 164.

(6)  OL L 199, 1999 7 30, p. 59.

(7)  OL L 184, 2004 5 24, p. 1.

(8)  OL L 114, 2006 4 27, p. 38.

(9)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(10)  OL L 159, 1996 6 29, p. 1.

(11)  OL L 272, 1996 10 25, p. 36.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/134

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisMoterys ir vadovaujamosios pareigos verslo srityje

P7_TA(2011)0330

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje (2010/2115(INI))

2013/C 33 E/14

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į Jungtinių Tautų „Pekino + 5“, „Pekino + 10“ ir „Pekino + 15“ specialiosiose sesijose, atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 12 d., priimtus paskesnius dokumentus dėl kitų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į Jungtinių Tautų „Pekino + 5“, „Pekino + 10“ ir „Pekino + 15“ specialiosiose sesijose, atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 12 d., priimtus paskesnius dokumentus dėl kitų veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 2, 3, 4, 5, 21 ir 23 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 2, 3, 4, 5, 21 ir 23 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, kuriame pabrėžiamos valstybėms narėms bendros vertybės, tokios kaip pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir vyrų bei moterų lygybė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, kuriame pabrėžiamos valstybėms narėms bendros vertybės, tokios kaip pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir vyrų bei moterų lygybė,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, kuriame kalbama apie kovą su bet kokia diskriminacija dėl lyties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, kuriame kalbama apie kovą su bet kokia diskriminacija dėl lyties,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl moterų ir vyrų lygybės pažangos 2011 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl moterų ir vyrų lygybės pažangos 2011 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ (COM(2010)0608),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 21 d. Komisijos komunikatą „2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategija“ (COM(2010)0491),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 6 d. Komisijos žaliąją knygą „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ (COM(2010)0284), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 6 d. Komisijos žaliąją knygą „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ (COM(2010)0284),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Tvirtesnis įsipareigojimas siekti moterų ir vyrų lygybės. Moterų chartija“ (COM(2010)0078),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir į naują Europos lyčių lygybės paktą, Europos Vadovų Tarybos priimtą 2011 m. kovo 7 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir į naują Europos lyčių lygybės paktą, Europos Vadovų Tarybos priimtą 2011 m. kovo 7 d.,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją 96/694/EB dėl proporcingo moterų ir vyrų dalyvavimo sprendimų priėmimo procese, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją 96/694/EB dėl proporcingo moterų ir vyrų dalyvavimo sprendimų priėmimo procese,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26–29 d. Davose vykusį kasmetį Pasaulio ekonomikos forumą ir į programą „Moterys vadovės ir lyčių lygybė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 26–29 d. Davose vykusį kasmetį Pasaulio ekonomikos forumą ir į programą „Moterys vadovės ir lyčių lygybė“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2010 m.) (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos Pekine „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (3), savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10) (4) ir savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Pekinas + 15“ – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos Pekine „Kova už lygybę, vystymąsi ir taiką“ (3), savo 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos – veiksmų platforma (Pekinas + 10) (4) ir savo 2010 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Pekinas + 15“ – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“ (5),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7–0210/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A7–0210/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjungos sutartyje įtvirtintas lyčių lygybės principas yra vienas pagrindinių Europos Sąjungos principų, tikslų ir uždavinių, o jo integravimas į visą veiklą – konkreti Sąjungos užduotis, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos sutartyje įtvirtintas lyčių lygybės principas yra vienas pagrindinių Europos Sąjungos principų, tikslų ir uždavinių, o jo integravimas į visą veiklą – konkreti Sąjungos užduotis,

| B. | kadangi vienu Europos Sąjungos prioritetinių tikslų turėtų būti sąlygų sudarymas kompetentingoms ir kvalifikuotoms moterims užimti šiuo metu joms sunkiai prieinamas pareigas, pašalinant nuolatines kliūtis ir lyčių nelygybę, dėl kurių moterys negali kopti karjeros laiptais, |
| --- | --- |

B.

kadangi vienu Europos Sąjungos prioritetinių tikslų turėtų būti sąlygų sudarymas kompetentingoms ir kvalifikuotoms moterims užimti šiuo metu joms sunkiai prieinamas pareigas, pašalinant nuolatines kliūtis ir lyčių nelygybę, dėl kurių moterys negali kopti karjeros laiptais,

| C. | kadangi, siekiant lyčių lygybės užimtumo srityje, socialinio teisingumo ir norint pilnai išnaudoti moterų įgūdžius ir taip stiprinti ekonomikos vystymąsi, vyrai ir moterys turi būti vienodai skatinami dalyvauti darbo rinkoje ir užimti visų lygmenų vadovaujamąsias pareigas; kadangi moterims ir vyrams turi būti sudaromos vienodos sąlygos atskleisti savo gebėjimus, |
| --- | --- |

C.

kadangi, siekiant lyčių lygybės užimtumo srityje, socialinio teisingumo ir norint pilnai išnaudoti moterų įgūdžius ir taip stiprinti ekonomikos vystymąsi, vyrai ir moterys turi būti vienodai skatinami dalyvauti darbo rinkoje ir užimti visų lygmenų vadovaujamąsias pareigas; kadangi moterims ir vyrams turi būti sudaromos vienodos sąlygos atskleisti savo gebėjimus,

| D. | kadangi 2008 m. 59,5 proc. visų ES išduotų universitetinių diplomų buvo suteikti moterims, kadangi verslo, vadybos ir teisės fakultetuose studijuoja daugiau moterų nei vyrų, kadangi nepaisant to, moterų dalis didžiausių biržoje kotiruojamų įmonių aukščiausio lygmens sprendimų priėmimo organuose 2009 m. siekė tik 10,9 proc., |
| --- | --- |

D.

kadangi 2008 m. 59,5 proc. visų ES išduotų universitetinių diplomų buvo suteikti moterims, kadangi verslo, vadybos ir teisės fakultetuose studijuoja daugiau moterų nei vyrų, kadangi nepaisant to, moterų dalis didžiausių biržoje kotiruojamų įmonių aukščiausio lygmens sprendimų priėmimo organuose 2009 m. siekė tik 10,9 proc.,

| E. | kadangi dar viena nepakankamo atstovavimo moterims priežasčių taip pat gali būti verslo srityje vis dar gaji diskriminacija dėl lyties ir elgsenos stereotipai, dėl kurių ribojamas ugdomasis vadovavimas galimoms vadovėms, |
| --- | --- |

E.

kadangi dar viena nepakankamo atstovavimo moterims priežasčių taip pat gali būti verslo srityje vis dar gaji diskriminacija dėl lyties ir elgsenos stereotipai, dėl kurių ribojamas ugdomasis vadovavimas galimoms vadovėms,

| F. | kadangi Komisijos ir privačiojo sektoriaus atliktų tyrimų rezultatai atskleidė, kad esama ryšio tarp geresnių įmonių veiklos ekonominių ir finansinių rezultatų ir moterų dalyvavimo šių įmonių sprendimus priimančiuose organuose; kadangi aiškiai matyti, kad į vadovaujamąsias pareigas paskyrus daug moterų iš tikrųjų pasiekiama gerų ekonominės veiklos rezultatų ir užtikrinamas šios veiklos konkurencingumas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos ir privačiojo sektoriaus atliktų tyrimų rezultatai atskleidė, kad esama ryšio tarp geresnių įmonių veiklos ekonominių ir finansinių rezultatų ir moterų dalyvavimo šių įmonių sprendimus priimančiuose organuose; kadangi aiškiai matyti, kad į vadovaujamąsias pareigas paskyrus daug moterų iš tikrųjų pasiekiama gerų ekonominės veiklos rezultatų ir užtikrinamas šios veiklos konkurencingumas,

| G. | kadangi dėl to labai svarbu kurti tokius metodus kaip atvejų tyrimai ir keitimasis šios srities gerąja patirtimi, taip pat vykdyti pozityvius veiksmus siekiant optimalaus moterų žmogiškųjų išteklių panaudojimo visais įmonių veiklos lygmenimis, |
| --- | --- |

G.

kadangi dėl to labai svarbu kurti tokius metodus kaip atvejų tyrimai ir keitimasis šios srities gerąja patirtimi, taip pat vykdyti pozityvius veiksmus siekiant optimalaus moterų žmogiškųjų išteklių panaudojimo visais įmonių veiklos lygmenimis,

| H. | kadangi vis dėlto šiuo metu moterys sudaro tik 10 proc. didžiausių biržoje kotiruojamų ES bendrovių valdybų narių ir vos 3 proc. valdybų pirmininkų skaičiaus, atsižvelgiant į šalių ir įvairių profesinių sektorių skirtumus; kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas vis dar sudaro 17,5 proc., vertinant visą ES kartu, įskaitant ir vadovaujamąsias pareigas, |
| --- | --- |

H.

kadangi vis dėlto šiuo metu moterys sudaro tik 10 proc. didžiausių biržoje kotiruojamų ES bendrovių valdybų narių ir vos 3 proc. valdybų pirmininkų skaičiaus, atsižvelgiant į šalių ir įvairių profesinių sektorių skirtumus; kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas vis dar sudaro 17,5 proc., vertinant visą ES kartu, įskaitant ir vadovaujamąsias pareigas,

| I. | kadangi verslo įmonių valdybos posėdžių kabinetuose moterų skaičius šiuo metu didėja tik po pusę procento per metus; kadangi esant tokiai lėtai pažangai praeis dar penkiasdešimt metų, kol verslo įmonių valdybose bus bent 40 proc. kiekvienos lyties atstovų, |
| --- | --- |

I.

kadangi verslo įmonių valdybos posėdžių kabinetuose moterų skaičius šiuo metu didėja tik po pusę procento per metus; kadangi esant tokiai lėtai pažangai praeis dar penkiasdešimt metų, kol verslo įmonių valdybose bus bent 40 proc. kiekvienos lyties atstovų,

| J. | kadangi pramonės ir prekybos rūmuose bei profesinėse sąjungose ir darbdavių organizacijose vyrų ir moterų skaičius toli gražu nevienodas, o tai rodo, kad įmonių vadovybėje yra nedaug moterų; kadangi prekybos ir pramonės rūmai, taip pat profesinių sąjungų bei darbdavių organizacijos gali prisidėti prie gerosios patirties sklaidos ir keitimosi ja šioje srityje, |
| --- | --- |

J.

kadangi pramonės ir prekybos rūmuose bei profesinėse sąjungose ir darbdavių organizacijose vyrų ir moterų skaičius toli gražu nevienodas, o tai rodo, kad įmonių vadovybėje yra nedaug moterų; kadangi prekybos ir pramonės rūmai, taip pat profesinių sąjungų bei darbdavių organizacijos gali prisidėti prie gerosios patirties sklaidos ir keitimosi ja šioje srityje,

| K. | kadangi politikoje, tiek ES, tiek valstybėse narėse, taip pat ir įmonėse reikia pašalinti kliūtis moterims įsitraukti į darbo rinką, ypač eiti vadovaujamąsias pareigas, ir suteikti moterims lygias galimybes, kad jos galėtų užimti atsakingas pareigas, siekiant užtikrinti veiksmingą visų esamų išteklių panaudojimą, optimizuoti moterų kompetencijos ir gerųjų savybių pritaikymą ir kuo geriau išnaudoti Europos Sąjungos žmogiškąjį potencialą ir apginti pagrindines ES vertybes, atsižvelgiant į tai, kad lygybė yra pagrindinis principas, |
| --- | --- |

K.

kadangi politikoje, tiek ES, tiek valstybėse narėse, taip pat ir įmonėse reikia pašalinti kliūtis moterims įsitraukti į darbo rinką, ypač eiti vadovaujamąsias pareigas, ir suteikti moterims lygias galimybes, kad jos galėtų užimti atsakingas pareigas, siekiant užtikrinti veiksmingą visų esamų išteklių panaudojimą, optimizuoti moterų kompetencijos ir gerųjų savybių pritaikymą ir kuo geriau išnaudoti Europos Sąjungos žmogiškąjį potencialą ir apginti pagrindines ES vertybes, atsižvelgiant į tai, kad lygybė yra pagrindinis principas,

| L. | kadangi paaiškėjo, kad veiklos iniciatyvų ir priemonių, kurių privačiajame sektoriuje imtasi siekiant padidinti atstovavimą moterims, pvz., geriau panaudoti žmogiškuosius išteklius įmonėse, siekiant geresnės moterų karjeros stebėsenos, arba už įmonių ribų sukurti tinklus, skatinančius moterų dalyvavimą ir kilimą karjeros laiptais bei reguliarų keitimąsi gerąja patirtimi, naudinga ir skatintina, nors dar nepakankama esamai padėčiai įmonėse pakeisti, ir kadangi moterims nepakankamai atstovaujama įmonių vadovybėje, |
| --- | --- |

L.

kadangi paaiškėjo, kad veiklos iniciatyvų ir priemonių, kurių privačiajame sektoriuje imtasi siekiant padidinti atstovavimą moterims, pvz., geriau panaudoti žmogiškuosius išteklius įmonėse, siekiant geresnės moterų karjeros stebėsenos, arba už įmonių ribų sukurti tinklus, skatinančius moterų dalyvavimą ir kilimą karjeros laiptais bei reguliarų keitimąsi gerąja patirtimi, naudinga ir skatintina, nors dar nepakankama esamai padėčiai įmonėse pakeisti, ir kadangi moterims nepakankamai atstovaujama įmonių vadovybėje,

| M. | kadangi Komisija pranešė, kad pateiks teisėkūros priemones, kurios užtikrins, kad biržoje kotiruojamos bendrovės imtųsi veiksmingų priemonių, kad valdybose būtų lygiai atstovaujamos moterys ir vyrai, jei to per ateinančius 12 mėnesių nepavyks pasiekti savireguliacijos būdu, |
| --- | --- |

M.

kadangi Komisija pranešė, kad pateiks teisėkūros priemones, kurios užtikrins, kad biržoje kotiruojamos bendrovės imtųsi veiksmingų priemonių, kad valdybose būtų lygiai atstovaujamos moterys ir vyrai, jei to per ateinančius 12 mėnesių nepavyks pasiekti savireguliacijos būdu,

| 1. | palankiai vertina priemones, apie kurias 2011 m. kovo 1 d. pranešė Komisija, ypač ketinimą 2012 m. pasiūlyti priimti Europos lygmens teisės aktą, jei įmonės savanoriškai iki 2015 m. nepadidins moterų skaičiaus įmonių valdymo organuose iki 30 proc., o iki 2020 m. – iki 40 proc.; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina priemones, apie kurias 2011 m. kovo 1 d. pranešė Komisija, ypač ketinimą 2012 m. pasiūlyti priimti Europos lygmens teisės aktą, jei įmonės savanoriškai iki 2015 m. nepadidins moterų skaičiaus įmonių valdymo organuose iki 30 proc., o iki 2020 m. – iki 40 proc.;

| 2. | primygtinai ragina įmones iki 2015 m. padidinti moterų skaičių valdymo organuose iki 30 proc. minimalios ribos, o iki 2020 m. – iki 40 proc.; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina įmones iki 2015 m. padidinti moterų skaičių valdymo organuose iki 30 proc. minimalios ribos, o iki 2020 m. – iki 40 proc.;

| 3. | konstatuoja, kad nuo tada, kai 2003 m. Norvegijoje priimtas teisės aktas, kuriuo nustatoma, kad daugiau kaip 500 darbuotojų turinčių biržoje kotiruojamų bendrovių valdybų sudėtyje turi būti bent 40 proc. abiejų lyčių asmenų, ir kuriame numatytos veiksmingos sankcijos už nesilaikymą, ten pasiekta akivaizdi atstovavimo moterims pažanga; |
| --- | --- |

3.

konstatuoja, kad nuo tada, kai 2003 m. Norvegijoje priimtas teisės aktas, kuriuo nustatoma, kad daugiau kaip 500 darbuotojų turinčių biržoje kotiruojamų bendrovių valdybų sudėtyje turi būti bent 40 proc. abiejų lyčių asmenų, ir kuriame numatytos veiksmingos sankcijos už nesilaikymą, ten pasiekta akivaizdi atstovavimo moterims pažanga;

| 4. | primygtinai tvirtina, kad įmonės privalo užtikrinti vienodą požiūrį į vyrus ir moteris ir lygias jų galimybes darbe, ir kad šiuo tikslu reikia imtis priemonių, skirtų išvengti bet kokios diskriminacijos; |
| --- | --- |

4.

primygtinai tvirtina, kad įmonės privalo užtikrinti vienodą požiūrį į vyrus ir moteris ir lygias jų galimybes darbe, ir kad šiuo tikslu reikia imtis priemonių, skirtų išvengti bet kokios diskriminacijos;

| 5. | pritaria valstybių narių, kaip antai Prancūzijos, Nyderlandų ir Ispanijos, iniciatyvoms nustatyti mažiausias moterų skaičiaus vadovaujančiuosiuose organuose ribas, kurių turi būti laikomasi įmonėse, ir stebi diskusijas dėl atstovavimo moterims kitose valstybėse narėse, pvz., Belgijoje, Vokietijoje ir Italijoje; pažymi, kad politinės valios išraiška yra vienintelis būdas paspartinti procesą siekiant priimti privalomąsias priemones, kuriomis siekiama prisidėti prie lygiateisio atstovavimo vyrams ir moterims įmonių valdymo organuose; |
| --- | --- |

5.

pritaria valstybių narių, kaip antai Prancūzijos, Nyderlandų ir Ispanijos, iniciatyvoms nustatyti mažiausias moterų skaičiaus vadovaujančiuosiuose organuose ribas, kurių turi būti laikomasi įmonėse, ir stebi diskusijas dėl atstovavimo moterims kitose valstybėse narėse, pvz., Belgijoje, Vokietijoje ir Italijoje; pažymi, kad politinės valios išraiška yra vienintelis būdas paspartinti procesą siekiant priimti privalomąsias priemones, kuriomis siekiama prisidėti prie lygiateisio atstovavimo vyrams ir moterims įmonių valdymo organuose;

| 6. | palankiai vertina Suomijos įmonių valdymo kodeksą, pagal kurį sprendimus priimančiuose įmonių valdymo organuose turi dirbti abiejų lyčių atstovai, o jei šio reikalavimo nesilaikoma, reikia viešai paaiškinti atitinkamas priežastis; konstatuoja, kad nuo tada, kai buvo pranešta apie šio kodekso taikymą, Suomijoje sprendimus priimančiuose įmonių valdymo organuose moterų dalis padidėjo iki 25 proc., o įmonių, kurių akcijomis prekiaujama vertybinių popierių biržoje, stebėtojų taryboje ar valdyboje moterų dalis nuo 51 proc. padidėjo iki maždaug 70 proc.; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Suomijos įmonių valdymo kodeksą, pagal kurį sprendimus priimančiuose įmonių valdymo organuose turi dirbti abiejų lyčių atstovai, o jei šio reikalavimo nesilaikoma, reikia viešai paaiškinti atitinkamas priežastis; konstatuoja, kad nuo tada, kai buvo pranešta apie šio kodekso taikymą, Suomijoje sprendimus priimančiuose įmonių valdymo organuose moterų dalis padidėjo iki 25 proc., o įmonių, kurių akcijomis prekiaujama vertybinių popierių biržoje, stebėtojų taryboje ar valdyboje moterų dalis nuo 51 proc. padidėjo iki maždaug 70 proc.;

| 7. | pabrėžia, kad pareigos įmonių vadovybėje turi būti skiriamos remiantis reikiama kompetencija, t. y. įgūdžiais, kvalifikacija ir patirtimi, ir kad įmonių darbuotojų atranka turi būti vykdoma vadovaujantis skaidrumo, objektyvumo, integracijos, veiksmingumo, nediskriminavimo ir lyčių lygybės principais; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pareigos įmonių vadovybėje turi būti skiriamos remiantis reikiama kompetencija, t. y. įgūdžiais, kvalifikacija ir patirtimi, ir kad įmonių darbuotojų atranka turi būti vykdoma vadovaujantis skaidrumo, objektyvumo, integracijos, veiksmingumo, nediskriminavimo ir lyčių lygybės principais;

| 8. | mano, jog reikia apsvarstyti galimybę numatyti veiksmingas taisykles dėl to, kad būtų užkirstas kelias tiems patiems asmenims eiti keletą pareigų direktorių valdyboje, tokiu būdu siekiant atlaisvinti šias vietas moterims ir užtikrinti veiksmingą ir nepriklausomą vidutinių ir didelių įmonių valdybos narių darbą; |
| --- | --- |

8.

mano, jog reikia apsvarstyti galimybę numatyti veiksmingas taisykles dėl to, kad būtų užkirstas kelias tiems patiems asmenims eiti keletą pareigų direktorių valdyboje, tokiu būdu siekiant atlaisvinti šias vietas moterims ir užtikrinti veiksmingą ir nepriklausomą vidutinių ir didelių įmonių valdybos narių darbą;

| 9. | pabrėžia, kad biržoje kotiruojamos viešosios įmonės turėtų parodyti pavyzdį ir pradėti taikyti proporcingą atstovavimą vyrams ir moterims valdančiosiose tarybose ir vadovaujančiose pareigose visais lygmenimis; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad biržoje kotiruojamos viešosios įmonės turėtų parodyti pavyzdį ir pradėti taikyti proporcingą atstovavimą vyrams ir moterims valdančiosiose tarybose ir vadovaujančiose pareigose visais lygmenimis;

| 10. | ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti naują politiką, kurią vykdant būtų sudarytos sąlygos moterims aktyviau dalyvauti valdant įmones, būtent:






  a) | pradėti dialogą su didžiųjų įmonių vadovais ir socialiniais partneriais dėl moterų skaičiaus didinimo priemonių, neapsiribojant kvotų klausimų; šis dialogas galėtų būti vykdomas kasmet; |
| --- | --- | --- |

10.

ragina valstybes nares ir Komisiją įgyvendinti naują politiką, kurią vykdant būtų sudarytos sąlygos moterims aktyviau dalyvauti valdant įmones, būtent:

a)

pradėti dialogą su didžiųjų įmonių vadovais ir socialiniais partneriais dėl moterų skaičiaus didinimo priemonių, neapsiribojant kvotų klausimų; šis dialogas galėtų būti vykdomas kasmet;

| b) | remti iniciatyvas, kuriomis siekiama įvertinti ir skatinti lygias lyčių galimybes darbuotojų atrankos komisijose ir tokiose srityse kaip darbo užmokestis, pareigybių klasifikacija, mokymai arba karjera; |
| --- | --- |

b)

remti iniciatyvas, kuriomis siekiama įvertinti ir skatinti lygias lyčių galimybes darbuotojų atrankos komisijose ir tokiose srityse kaip darbo užmokestis, pareigybių klasifikacija, mokymai arba karjera;

| c) | skatinti Europos įmonių socialinę atsakomybę ir įsipareigojimą užtikrinti vadovų atsakomybę už moteris ir šeimai palankias paslaugas, |
| --- | --- |

c)

skatinti Europos įmonių socialinę atsakomybę ir įsipareigojimą užtikrinti vadovų atsakomybę už moteris ir šeimai palankias paslaugas,

| d) | remti kultūrinius veiksmus, kurie vis labiau skatintų jaunas moteris rinktis mokslą ir technologijų studijas, kaip ragino Jungtinių Tautų ekonomikos ir socialinių reikalų taryba; |
| --- | --- |

d)

remti kultūrinius veiksmus, kurie vis labiau skatintų jaunas moteris rinktis mokslą ir technologijų studijas, kaip ragino Jungtinių Tautų ekonomikos ir socialinių reikalų taryba;

| e) | nustatyti konkrečias priemones ir sąlygas, kad būtų teikiamos kokybiškos paslaugos už prieinamą kainą, pvz., vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos, ir numatyti mokestines paskatas įmonėms bei kitas kompensacines priemones, kurios padėtų įmonėse dirbantiems vyrams ir moterims suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą; |
| --- | --- |

e)

nustatyti konkrečias priemones ir sąlygas, kad būtų teikiamos kokybiškos paslaugos už prieinamą kainą, pvz., vaikų, vyresnio amžiaus žmonių ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugos, ir numatyti mokestines paskatas įmonėms bei kitas kompensacines priemones, kurios padėtų įmonėse dirbantiems vyrams ir moterims suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą;

| f) | ugdyti moterų asmeninius gebėjimus įmonėse, siekiant veiksmingai parengti jas vadovaujamosioms pareigoms, organizuojant specialų tęstinį mokymą ir įgyvendinant kitas profesinių įgūdžių lavinimo priemones, pvz., taikant tikslinį kuravimą ir tinklų sistemą; |
| --- | --- |

f)

ugdyti moterų asmeninius gebėjimus įmonėse, siekiant veiksmingai parengti jas vadovaujamosioms pareigoms, organizuojant specialų tęstinį mokymą ir įgyvendinant kitas profesinių įgūdžių lavinimo priemones, pvz., taikant tikslinį kuravimą ir tinklų sistemą;

| g) | parengti mokymą nediskriminavimo ir lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

g)

parengti mokymą nediskriminavimo ir lyčių lygybės klausimais;

| h) | skatinti apibrėžti tikslią ir įvertinamą įmonių atsakomybę; |
| --- | --- |

h)

skatinti apibrėžti tikslią ir įvertinamą įmonių atsakomybę;

| i) | skatinti visas suinteresuotas šalis kurti iniciatyvas siekiant keisti suvokimą apie moteris ir jų savęs suvokimą darbo srityje, kad daugiau moterų galėtų imtis vadovaujamosios atsakomybės ne tik vykdymo, bet ir verslo valdymo srityje; mano, kad padedant mokytojams ir šeimai bei remiantis įvairiais sektinais pavyzdžiais tokiomis iniciatyvomis turėtų būti siekiama skatinti mergaites ir jaunas moteris išplėsti savo karjeros įsivaizdavimo spektrą, o taip pat teigiamai pristatyti moteris kaip vadoves Europos žiniasklaidoje; |
| --- | --- |

i)

skatinti visas suinteresuotas šalis kurti iniciatyvas siekiant keisti suvokimą apie moteris ir jų savęs suvokimą darbo srityje, kad daugiau moterų galėtų imtis vadovaujamosios atsakomybės ne tik vykdymo, bet ir verslo valdymo srityje; mano, kad padedant mokytojams ir šeimai bei remiantis įvairiais sektinais pavyzdžiais tokiomis iniciatyvomis turėtų būti siekiama skatinti mergaites ir jaunas moteris išplėsti savo karjeros įsivaizdavimo spektrą, o taip pat teigiamai pristatyti moteris kaip vadoves Europos žiniasklaidoje;

| j) | nustatyti būdus, kaip padidinti atstovavimą moterims iš ypač menkai atstovaujamų grupių, pvz., imigrančių ar etninių mažumų grupių; |
| --- | --- |

j)

nustatyti būdus, kaip padidinti atstovavimą moterims iš ypač menkai atstovaujamų grupių, pvz., imigrančių ar etninių mažumų grupių;

| 11. | pabrėžia nevienodų atlyginimų įmonių viduje problemą, ypač nevienodų vadovaujamas pareigas užimančių moterų ir tokias pat pareigas užimančių vyrų atlyginimų problemą; ragina valstybes nares ir Komisiją imtis priemonių siekiant kovoti su visiška atlyginimų nelygybe, susijusia su nusistovėjusiais stereotipais, kurie daro įtaką karjerai ir mažam atstovavimui moterims įmonių vadovybėje; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia nevienodų atlyginimų įmonių viduje problemą, ypač nevienodų vadovaujamas pareigas užimančių moterų ir tokias pat pareigas užimančių vyrų atlyginimų problemą; ragina valstybes nares ir Komisiją imtis priemonių siekiant kovoti su visiška atlyginimų nelygybe, susijusia su nusistovėjusiais stereotipais, kurie daro įtaką karjerai ir mažam atstovavimui moterims įmonių vadovybėje;

| 12. | ypač laikosi nuomonės, kad išsamias pelno ir nuostolio ataskaitas privalančios pateikti įmonės turėtų per priimtiną laikotarpį pasiekti proporcingą vyrų ir moterų atstovavimą savo valdančiose tarybose; |
| --- | --- |

12.

ypač laikosi nuomonės, kad išsamias pelno ir nuostolio ataskaitas privalančios pateikti įmonės turėtų per priimtiną laikotarpį pasiekti proporcingą vyrų ir moterų atstovavimą savo valdančiose tarybose;

| 13. | ragina bendroves priimti ir įgyvendinti bendrovių valdymo kodeksus, kuriais būtų skatinama lyčių lygybė bendrovių valdybose, pasinaudoti kolegų spaudimu siekiant daryti įtaką organizacijoms iš vidaus ir nustatyti taisyklę, kurios bendrovės turi laikytis arba pasiaiškinti, kodėl jos nesilaikoma, t. y. kodėl jų valdyboje nėra bent vienos moters; |
| --- | --- |

13.

ragina bendroves priimti ir įgyvendinti bendrovių valdymo kodeksus, kuriais būtų skatinama lyčių lygybė bendrovių valdybose, pasinaudoti kolegų spaudimu siekiant daryti įtaką organizacijoms iš vidaus ir nustatyti taisyklę, kurios bendrovės turi laikytis arba pasiaiškinti, kodėl jos nesilaikoma, t. y. kodėl jų valdyboje nėra bent vienos moters;

| 14. | mano, kad valstybės narės ir Komisija turėtų kurti iniciatyvas, kuriomis būtų sprendžiama, kaip sąžiningiau dalytis šeimos priežiūros įsipareigojimais ne tik pačioje šeimoje, bet ir šeimos ir visuomenės santykiuose, ir kaip mažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus, kai jie dirba tą patį darbą; mano, kad reikėtų imtis šių specialių priemonių:






  a) | spręsti galimybės pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigų paslaugomis problemas; šių įstaigų paslaugos turėtų būti teikiamos už prieinamą kainą, įstaigos turėtų būti atskaitingos ir vietinės; |
| --- | --- | --- |

14.

mano, kad valstybės narės ir Komisija turėtų kurti iniciatyvas, kuriomis būtų sprendžiama, kaip sąžiningiau dalytis šeimos priežiūros įsipareigojimais ne tik pačioje šeimoje, bet ir šeimos ir visuomenės santykiuose, ir kaip mažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus, kai jie dirba tą patį darbą; mano, kad reikėtų imtis šių specialių priemonių:

a)

spręsti galimybės pasinaudoti vaikų priežiūros įstaigų paslaugomis problemas; šių įstaigų paslaugos turėtų būti teikiamos už prieinamą kainą, įstaigos turėtų būti atskaitingos ir vietinės;

| b) | pradėti taikyti lankstaus darbo grafiko praktiką siekiant didinti organizacinius pajėgumus ir maksimaliai išnaudoti moterų indėlį; darbuotojai turi remti lankstaus darbo praktiką ir dėl jos bendradarbiauti; norint to pasiekti, reikia vadovų, kurie naujai įvertintų su kultūra susijusį požiūrį ir tradicinius gero verslo principus, skatintų naujus vyrų ir moterų vaidmens visuomenėje vertinimo būdus, remtų tvarų darbo jėgos planavimą, socialinį kapitalą ir atsakomybę prieš bendruomenę; |
| --- | --- |

b)

pradėti taikyti lankstaus darbo grafiko praktiką siekiant didinti organizacinius pajėgumus ir maksimaliai išnaudoti moterų indėlį; darbuotojai turi remti lankstaus darbo praktiką ir dėl jos bendradarbiauti; norint to pasiekti, reikia vadovų, kurie naujai įvertintų su kultūra susijusį požiūrį ir tradicinius gero verslo principus, skatintų naujus vyrų ir moterų vaidmens visuomenėje vertinimo būdus, remtų tvarų darbo jėgos planavimą, socialinį kapitalą ir atsakomybę prieš bendruomenę;

| 15. | ragina įmonių vadovus geriau informuoti savo personalą apie vyrų ir moterų karjeros galimybes ir asmeniškai įsipareigoti vykdyti moterų vadovių karjeros stebėjimo ir rėmimo programas savo įmonėse; |
| --- | --- |

15.

ragina įmonių vadovus geriau informuoti savo personalą apie vyrų ir moterų karjeros galimybes ir asmeniškai įsipareigoti vykdyti moterų vadovių karjeros stebėjimo ir rėmimo programas savo įmonėse;

| 16. | ragina Komisiją:






  a) | kaip įmanoma greičiau pateikti išsamius duomenis apie moterų skaičių visų rūšių Europos Sąjungos įmonėse ir apie privalomas ir neprivalomas priemones, kurių imamasi verslo sektoriuje ir kurias valstybės narės neseniai patvirtino siekdamos šį skaičių padidinti; |
| --- | --- | --- |

16.

ragina Komisiją:

a)

kaip įmanoma greičiau pateikti išsamius duomenis apie moterų skaičių visų rūšių Europos Sąjungos įmonėse ir apie privalomas ir neprivalomas priemones, kurių imamasi verslo sektoriuje ir kurias valstybės narės neseniai patvirtino siekdamos šį skaičių padidinti;

| b) | jeigu surinkus šiuos duomenis pasirodytų, kad įmonių ir valstybių narių įgyvendintų priemonių nepakanka, iki 2012 m. pasiūlyti teisines priemones, įskaitant kvotas, kurios padėtų iki 2015 m. padidinti moterų skaičių įmonių vadovybėje iki 30 proc., o iki 2020 m. – iki 40 proc., atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir ekonomikos, struktūros (įmonių dydžio), teisės bei regionų ypatumus; |
| --- | --- |

b)

jeigu surinkus šiuos duomenis pasirodytų, kad įmonių ir valstybių narių įgyvendintų priemonių nepakanka, iki 2012 m. pasiūlyti teisines priemones, įskaitant kvotas, kurios padėtų iki 2015 m. padidinti moterų skaičių įmonių vadovybėje iki 30 proc., o iki 2020 m. – iki 40 proc., atsižvelgiant į valstybių narių kompetenciją ir ekonomikos, struktūros (įmonių dydžio), teisės bei regionų ypatumus;

| 17. | ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs, įvertinami ir įgyvendinami tikslai, siekiant užtikrinti atstovavimo pusiausvyrą visų dydžių įmonėse, ir ragina Komisiją parengti specialias gaires, skirtas mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti konkretūs, įvertinami ir įgyvendinami tikslai, siekiant užtikrinti atstovavimo pusiausvyrą visų dydžių įmonėse, ir ragina Komisiją parengti specialias gaires, skirtas mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 18. | ragina Komisiją sukurti šios srities gerajai praktikai skirtą specialų tinklalapį, kuriame būtų galima skleisti gerąją patirtį ir ja keistis; pabrėžia, jog būtina sukurti informavimo strategiją, kad visuomenė ir socialiniai partneriai būtų veiksmingai informuojami apie šių priemonių svarbą; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti tikslingas informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

18.

ragina Komisiją sukurti šios srities gerajai praktikai skirtą specialų tinklalapį, kuriame būtų galima skleisti gerąją patirtį ir ja keistis; pabrėžia, jog būtina sukurti informavimo strategiją, kad visuomenė ir socialiniai partneriai būtų veiksmingai informuojami apie šių priemonių svarbą; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti vykdyti tikslingas informavimo kampanijas;

| 19. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms. |
| --- | --- |

19.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0223.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0085.

(3)  OL C 166, 1995 7 3, p. 92.

(4)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.

(5)  OL C 348 E, 2010 12 21, p. 11.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/140

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisFinansų, ekonomikos ir socialinė krizė: priemonės ir iniciatyvos, kurių reikia imtis

P7_TA(2011)0331

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (2010/2242(INI))

2013/C 33 E/15

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 7 d. (1) sprendimą dėl specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto (CRIS komiteto) sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 7 d. (1) sprendimą dėl specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto (CRIS komiteto) sudarymo, įgaliojimų, narių skaičiaus ir įgaliojimų trukmės, priimtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 184 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. sprendimą pratęsti CRIS komiteto įgaliojimus iki 2011 m. liepos 31 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. sprendimą pratęsti CRIS komiteto įgaliojimus iki 2011 m. liepos 31 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis (laikotarpio vidurio ataskaita)“ (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją dėl novatoriško finansavimo pasauliniu ir Europos lygmenimis (4),

| — | atsižvelgdamas į esamą Europos Sąjungos teisėkūros darbotvarkę, ypač dėl sutarčių keitimo, ekonomikos valdysenos, Bendrosios rinkos akto ir energetikos politikos; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į esamą Europos Sąjungos teisėkūros darbotvarkę, ypač dėl sutarčių keitimo, ekonomikos valdysenos, Bendrosios rinkos akto ir energetikos politikos;

| — | atsižvelgdamas į savo išvadas dėl Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto (SURE) pasiūlymų dėl naujos daugiametės finansinės programos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo išvadas dėl Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto (SURE) pasiūlymų dėl naujos daugiametės finansinės programos,

| — | atsižvelgdamas į nacionalinių parlamentų rūmų – Austrijos Bundesrato, Belgijos Senato ir Atstovų Rūmų, Bulgarijos Nacionalinio Susirinkimo, Čekijos Respublikos Senato, Danijos Folketingeto, Suomijos Eduskuntos, Vokietijos Bundestago, Graikijos Vouli Ton Ellinono, Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos, Italijos Atstovų Rūmų, Latvijos Seimo, Lietuvos Seimo, Portugalijos Respublikos Asamblėjos, Slovėnijos Respublikos Nacionalinio Susirinkimo, Švedijos Riksdago, JK Lordų ir Bendruomenių Rūmų – išsakytas pastabas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į nacionalinių parlamentų rūmų – Austrijos Bundesrato, Belgijos Senato ir Atstovų Rūmų, Bulgarijos Nacionalinio Susirinkimo, Čekijos Respublikos Senato, Danijos Folketingeto, Suomijos Eduskuntos, Vokietijos Bundestago, Graikijos Vouli Ton Ellinono, Vengrijos Nacionalinės Asamblėjos, Italijos Atstovų Rūmų, Latvijos Seimo, Lietuvos Seimo, Portugalijos Respublikos Asamblėjos, Slovėnijos Respublikos Nacionalinio Susirinkimo, Švedijos Riksdago, JK Lordų ir Bendruomenių Rūmų – išsakytas pastabas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto pranešimą (A7–0228/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Specialiojo finansų, ekonomikos ir socialinės krizės komiteto pranešimą (A7–0228/2011),

| A. | kadangi socialinė krizės kaina yra didelė, nes ES užimtumas sumažėjo 1,8 proc., dėl to 23 mln. ekonomiškai aktyvių žmonių neteko darbo (iš viso 9,6 proc.), jaunimo nedarbo lygis pakilo 21 proc., vyrauja nežinia dėl to, ar pasibaigus krizei užimtumas grįš į pirmesnį lygį, o 17 proc. ES piliečių gresia skurdas (5), |
| --- | --- |

A.

kadangi socialinė krizės kaina yra didelė, nes ES užimtumas sumažėjo 1,8 proc., dėl to 23 mln. ekonomiškai aktyvių žmonių neteko darbo (iš viso 9,6 proc.), jaunimo nedarbo lygis pakilo 21 proc., vyrauja nežinia dėl to, ar pasibaigus krizei užimtumas grįš į pirmesnį lygį, o 17 proc. ES piliečių gresia skurdas (5),

| B. | kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalyse vykstančius pokyčius galima vertinti kaip ūkių tarpusavio sąsajų rezultatą ir kadangi šie įvykiai primena demokratijos ir politinių bei ekonominių uždavinių, iškilusių ES, vertę, kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės ir Artimųjų Rytų šalyse vykstančios visuotiniai sukilimai įrodė, kad globalizacija reikalauja išsamių atsakymų, susijusių su pagrindinių teisių ir laisvių pripažinimu bei vykdymu, ir su šalių ir kiekvienos šalies skirtingų socialinių sluoksnių nelygybės ištaisymu, |
| --- | --- |

B.

kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalyse vykstančius pokyčius galima vertinti kaip ūkių tarpusavio sąsajų rezultatą ir kadangi šie įvykiai primena demokratijos ir politinių bei ekonominių uždavinių, iškilusių ES, vertę, kadangi Viduržemio jūros pietinės pakrantės ir Artimųjų Rytų šalyse vykstančios visuotiniai sukilimai įrodė, kad globalizacija reikalauja išsamių atsakymų, susijusių su pagrindinių teisių ir laisvių pripažinimu bei vykdymu, ir su šalių ir kiekvienos šalies skirtingų socialinių sluoksnių nelygybės ištaisymu,

| C. | kadangi praėjus trejiems metams po „Lehman Brothers“ žlugimo buvo imtasi keleto priemonių siekiant įveikti finansų krizę; kadangi vis dėlto reikia dirbti toliau, kad būtų sukurtas tvarus finansų sektorius, kuris pajėgtų susidoroti su pernelyg didelėmis spekuliacijomis ir galėtų finansuoti realųjį ekonomikos sektorių, pageidautina finansuojant ilgalaikių investicijų poreikius, ir padėtų kurti darbo vietas; kadangi vykdant ekonomikos valdysenos reformą nėra pateikta pakankamo sprendimo dėl pasaulinio ir ES lygmens pusiausvyros nebuvimo, |
| --- | --- |

C.

kadangi praėjus trejiems metams po „Lehman Brothers“ žlugimo buvo imtasi keleto priemonių siekiant įveikti finansų krizę; kadangi vis dėlto reikia dirbti toliau, kad būtų sukurtas tvarus finansų sektorius, kuris pajėgtų susidoroti su pernelyg didelėmis spekuliacijomis ir galėtų finansuoti realųjį ekonomikos sektorių, pageidautina finansuojant ilgalaikių investicijų poreikius, ir padėtų kurti darbo vietas; kadangi vykdant ekonomikos valdysenos reformą nėra pateikta pakankamo sprendimo dėl pasaulinio ir ES lygmens pusiausvyros nebuvimo,

| D. | kadangi finansų krizė sukėlė ekonominę ir socialinę krizę, kuri veda prie politinės krizės, |
| --- | --- |

D.

kadangi finansų krizė sukėlė ekonominę ir socialinę krizę, kuri veda prie politinės krizės,

| E. | kadangi Europos Komisija prognozuoja, kad iki 2013 m. gamybos masto augimas sumažės iki maždaug 4,8 proc. nuo BVP, o per ateinantį dešimtmetį bus gerokai mažesnis nei per pastaruosius 20 metų (6); |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Komisija prognozuoja, kad iki 2013 m. gamybos masto augimas sumažės iki maždaug 4,8 proc. nuo BVP, o per ateinantį dešimtmetį bus gerokai mažesnis nei per pastaruosius 20 metų (6);

| F. | kadangi krizė atskleidžia pasitikėjimo ir įžvalgos stygių Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

F.

kadangi krizė atskleidžia pasitikėjimo ir įžvalgos stygių Europos Sąjungoje,

| G. | kadangi tolesnis socialinės rinkos ekonomikos kūrimas ir jos vertybių skatinimas yra pagrindinis Europos Sąjungos tikslas, |
| --- | --- |

G.

kadangi tolesnis socialinės rinkos ekonomikos kūrimas ir jos vertybių skatinimas yra pagrindinis Europos Sąjungos tikslas,

| H. | kadangi žmonių, gyvenančių santykinės gerovės sąlygomis, skaičius išaugo, tačiau ekonominis ir socialinis atotrūkis tuo pačiu metu padidėjo, |
| --- | --- |

H.

kadangi žmonių, gyvenančių santykinės gerovės sąlygomis, skaičius išaugo, tačiau ekonominis ir socialinis atotrūkis tuo pačiu metu padidėjo,

| I. | kadangi pasaulio finansų krizė turėjo labai neigiamą poveikį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), ypač tikslo iki 2015 m. pasaulio skurdą sumažinti per pusę, |
| --- | --- |

I.

kadangi pasaulio finansų krizė turėjo labai neigiamą poveikį siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), ypač tikslo iki 2015 m. pasaulio skurdą sumažinti per pusę,

| J. | kadangi krizė aiškiai parodė, kad reikia pereiti prie tikros Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos, sudarytos iš sistemingų politikos krypčių, skirtų užtikrinti tvarų augimą, stabilų ir kokybišką užimtumą, fiskalinę drausmę, perviršinio makroekonominio disbalanso išlyginimą, Europos ekonomikos konkurencingumą ir našumą bei griežtesnį finansų rinkų reguliavimą ir stebėseną, taip pat tinkamą finansų krizės sprendimo priemonę, |
| --- | --- |

J.

kadangi krizė aiškiai parodė, kad reikia pereiti prie tikros Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos, sudarytos iš sistemingų politikos krypčių, skirtų užtikrinti tvarų augimą, stabilų ir kokybišką užimtumą, fiskalinę drausmę, perviršinio makroekonominio disbalanso išlyginimą, Europos ekonomikos konkurencingumą ir našumą bei griežtesnį finansų rinkų reguliavimą ir stebėseną, taip pat tinkamą finansų krizės sprendimo priemonę,

| K. | kadangi Europos Parlamentas 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje dėl ateities investicijų: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai aiškiai teigia, kad nepaisant galimybių sutaupyti lėšų, ES biudžetas, kuriam šiuo metu bendrai skiriama 1 proc. BNP, negali užpildyti finansavimo spragų, kylančių dėl papildomo finansavimo poreikio, susijusio su Sutartimi ir dabartiniais politikos prioritetais ir įsipareigojimais; kadangi dėl šios priežasties Europos Parlamentas yra įsitikinęs, kad kitoje DFP būtina didinti išteklius ne mažiau kaip 5 proc., palyginti su 2013 m. lygiu; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Parlamentas 2011 m. birželio 8 d. rezoliucijoje dėl ateities investicijų: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai aiškiai teigia, kad nepaisant galimybių sutaupyti lėšų, ES biudžetas, kuriam šiuo metu bendrai skiriama 1 proc. BNP, negali užpildyti finansavimo spragų, kylančių dėl papildomo finansavimo poreikio, susijusio su Sutartimi ir dabartiniais politikos prioritetais ir įsipareigojimais; kadangi dėl šios priežasties Europos Parlamentas yra įsitikinęs, kad kitoje DFP būtina didinti išteklius ne mažiau kaip 5 proc., palyginti su 2013 m. lygiu;

| L. | kadangi toje pačioje rezoliucijoje Europos Parlamentas pažymi, kad viršutinė nuosavųjų išteklių riba nesikeičia nuo 1993 m.; mano, jog viršutinę nuosavų išteklių ribą reikėtų laipsniškai koreguoti, nes valstybės narės daugiau kompetencijų suteikia ir daugiau tikslų nustato Sąjungai; mano, kad nors pagal Tarybos vienbalsiai nustatytą dabartinę nuosavų išteklių viršutinę ribą užtikrinama pakankama veiksmų laisvė biudžeto srityje siekiant įgyvendinti svarbiausius Sąjungos uždavinius, jos vis dėlto nepakaktų siekiant užtikrinti, kad ES biudžetas taptų realia Europos ekonomikos valdymo priemone arba kad būtų ženkliai prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ES lygmeniu; |
| --- | --- |

L.

kadangi toje pačioje rezoliucijoje Europos Parlamentas pažymi, kad viršutinė nuosavųjų išteklių riba nesikeičia nuo 1993 m.; mano, jog viršutinę nuosavų išteklių ribą reikėtų laipsniškai koreguoti, nes valstybės narės daugiau kompetencijų suteikia ir daugiau tikslų nustato Sąjungai; mano, kad nors pagal Tarybos vienbalsiai nustatytą dabartinę nuosavų išteklių viršutinę ribą užtikrinama pakankama veiksmų laisvė biudžeto srityje siekiant įgyvendinti svarbiausius Sąjungos uždavinius, jos vis dėlto nepakaktų siekiant užtikrinti, kad ES biudžetas taptų realia Europos ekonomikos valdymo priemone arba kad būtų ženkliai prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ES lygmeniu;

| M. | kadangi siekiant užtikrinti tvarų Europos Sąjungos augimą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtina I) perskirstyti nepanaudoti mokėjimo kreditai skirti bendroms augimo, konkurencingumo ir užimtumo programoms ir II) sustiprintos EIB suteiktos paskolos ir sukurta viešiems bei privatiems investuotojams patraukli obligacijų rinka bendro intereso projektams finansuoti visoje Europos Sąjungoje (obligacijos konkretiems projektams), |
| --- | --- |

M.

kadangi siekiant užtikrinti tvarų Europos Sąjungos augimą ir įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, būtina I) perskirstyti nepanaudoti mokėjimo kreditai skirti bendroms augimo, konkurencingumo ir užimtumo programoms ir II) sustiprintos EIB suteiktos paskolos ir sukurta viešiems bei privatiems investuotojams patraukli obligacijų rinka bendro intereso projektams finansuoti visoje Europos Sąjungoje (obligacijos konkretiems projektams),

I.
     
  Europos valstybių skolos ir euro krizė, įskaitant valstybės skolos vertybinių popierių ir euroobligacijų tarpusavio išleidimą

| 1. | primena tarpusavyje susijusių pažeidžiamumo veiksnių trikampį, kai nesubalansuota kai kurių valstybių narių finansų politika padidino iki krizės buvusį viešojo sektoriaus deficitą, o finansų krizė ženkliai prisidėjo prie minėtojo deficito didėjimo, o tai savo ruožtu sukėlė įtampą valstybių skolų rinkose; |
| --- | --- |

1.

primena tarpusavyje susijusių pažeidžiamumo veiksnių trikampį, kai nesubalansuota kai kurių valstybių narių finansų politika padidino iki krizės buvusį viešojo sektoriaus deficitą, o finansų krizė ženkliai prisidėjo prie minėtojo deficito didėjimo, o tai savo ruožtu sukėlė įtampą valstybių skolų rinkose;

| 2. | pabrėžia, kad kredito reitingų agentūroms sumažinus Graikijos, Airijos, Portugalijos ir Ispanijos valstybių skolos reitingus, pasijuto neigiamas poveikis visose euro zonos šalyse, spekuliacijų suaktyvėjimas ir investuotojų nepakantumas rizikai, o dėl to Graikijai, Airijai ir Portugalijai tapo neprieinamas tvaraus dydžio rinkos finansavimas, dėl to prireikė finansinės paramos pagal ES ir TVF programas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad kredito reitingų agentūroms sumažinus Graikijos, Airijos, Portugalijos ir Ispanijos valstybių skolos reitingus, pasijuto neigiamas poveikis visose euro zonos šalyse, spekuliacijų suaktyvėjimas ir investuotojų nepakantumas rizikai, o dėl to Graikijai, Airijai ir Portugalijai tapo neprieinamas tvaraus dydžio rinkos finansavimas, dėl to prireikė finansinės paramos pagal ES ir TVF programas;

| 3. | mano, kad Tarptautinė darbo organizacija (TDO) turėtų dalyvauti ES ir TVF finansinės pagalbos programose; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Tarptautinė darbo organizacija (TDO) turėtų dalyvauti ES ir TVF finansinės pagalbos programose;

| 4. | primena, kad kredito reitingų agentūros pastebimai prisidėjo prie finansų krizės pagilinimo, skirdamos struktūrizuotoms finansinėms priemonėms klaidingus reitingus, kurie turėjo būti sumažinti; sutinka su 2010 m. spalio mėn. Finansinio stabilumo valdybos nustatytais principais, pateikiančiais bendrąsias gaires, kaip sumažinti priklausomybę nuo išorės kredito reitingų, ir ragina Komisiją deramai atsižvelgti į viešąsias konsultacijas, kurios baigėsi 2011 m. sausio mėn.; |
| --- | --- |

4.

primena, kad kredito reitingų agentūros pastebimai prisidėjo prie finansų krizės pagilinimo, skirdamos struktūrizuotoms finansinėms priemonėms klaidingus reitingus, kurie turėjo būti sumažinti; sutinka su 2010 m. spalio mėn. Finansinio stabilumo valdybos nustatytais principais, pateikiančiais bendrąsias gaires, kaip sumažinti priklausomybę nuo išorės kredito reitingų, ir ragina Komisiją deramai atsižvelgti į viešąsias konsultacijas, kurios baigėsi 2011 m. sausio mėn.;

| 5. | prašo skaidrų valstybės skolų auditą, siekiant nustatyti skolų kilmę ir sužinoti, kas yra pagrindiniai skolos vertybinių popierių turėtojai ir kokios tai sumos; |
| --- | --- |

5.

prašo skaidrų valstybės skolų auditą, siekiant nustatyti skolų kilmę ir sužinoti, kas yra pagrindiniai skolos vertybinių popierių turėtojai ir kokios tai sumos;

| 6. | pažymi, kad valstybių narių dvišaliai ar daugiašaliai susitarimai kelia pavojų ekonominei integracijai, finansiniam stabilumui ir euro patikimumui, ir palankiai vertina ekonominės politikos koordinavimo Europos semestro principą, kurio tikslas yra įveikti vidinį ES disbalansą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad valstybių narių dvišaliai ar daugiašaliai susitarimai kelia pavojų ekonominei integracijai, finansiniam stabilumui ir euro patikimumui, ir palankiai vertina ekonominės politikos koordinavimo Europos semestro principą, kurio tikslas yra įveikti vidinį ES disbalansą;

| 7. | pabrėžia, kad valstybės skolos krizė atskleidė disbalanso Europos viduje pavojų; ypač pabrėžia būtinybę Europos Sąjungai veikti vieningai, plėtoti žymiai glaudesnį fiskalinės politikos koordinavimą ir, prireikus, bendrą politiką turint pakankamą ES biudžetą iš dalies finansuojamą iš nuosavų išteklių, ir įgyvendinti tinkamas krizės valdymo bei ekonominės konvergencijos nuostatas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad valstybės skolos krizė atskleidė disbalanso Europos viduje pavojų; ypač pabrėžia būtinybę Europos Sąjungai veikti vieningai, plėtoti žymiai glaudesnį fiskalinės politikos koordinavimą ir, prireikus, bendrą politiką turint pakankamą ES biudžetą iš dalies finansuojamą iš nuosavų išteklių, ir įgyvendinti tinkamas krizės valdymo bei ekonominės konvergencijos nuostatas;

| 8. | pabrėžia, jog būtina racionalizuoti valstybių narių išlaidas sudarant ES biudžetą, ypač tose srityse, kuriose ES sukuria daugiau pridėtinės vertės nei nacionaliniai biudžetai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog būtina racionalizuoti valstybių narių išlaidas sudarant ES biudžetą, ypač tose srityse, kuriose ES sukuria daugiau pridėtinės vertės nei nacionaliniai biudžetai;

| 9. | pabrėžia, kad valstybių narių ekonomikos augimo perspektyvos turėtų būti laikomos esminiu elementu nustatant santykinį palūkanų normų lygį, susietą su tos valstybės skola, ypač teikiant pagalbą pagal Europos Finansinio stabilumo priemonę (EFSP) ir remiantis 2013 m. Europos stabilumo mechanizmu (ESM); |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad valstybių narių ekonomikos augimo perspektyvos turėtų būti laikomos esminiu elementu nustatant santykinį palūkanų normų lygį, susietą su tos valstybės skola, ypač teikiant pagalbą pagal Europos Finansinio stabilumo priemonę (EFSP) ir remiantis 2013 m. Europos stabilumo mechanizmu (ESM);

| 10. | pripažįsta, kad ypač įsiskolinusios valstybės narės deda pastangas konsoliduoti biudžetą ir vykdyti struktūrines reformas; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad ypač įsiskolinusios valstybės narės deda pastangas konsoliduoti biudžetą ir vykdyti struktūrines reformas;

| 11. | pabrėžia, kad euro zonos valstybėse narėse įsteigtiems patronuojantiems bankams taip pat tenka dalis atsakomybės už jų dukterinių bankų kitose ES valstybėse narėse vykdytą neatsakingo skolinimo praktiką, kuri, pvz., prisidėjo prie būsto kainų burbulų susidarymo Ispanijoje, Airijoje ir Latvijoje ir dėl kurios šios valstybės narės šiuo metu patiria biudžetinių sunkumų; todėl pažymi, kad finansinė parama šioms įsiskolinusioms valstybėms narėms, jei ji būtų reikalinga, pasitarnautų ne tik jų specialiems interesams, bet taip pat ir tų valstybių narių, kurių patronuojantys bankai pirma nesuformavo atsakingo skolinimo praktikos savo dukteriniuose bankuose, interesams; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad euro zonos valstybėse narėse įsteigtiems patronuojantiems bankams taip pat tenka dalis atsakomybės už jų dukterinių bankų kitose ES valstybėse narėse vykdytą neatsakingo skolinimo praktiką, kuri, pvz., prisidėjo prie būsto kainų burbulų susidarymo Ispanijoje, Airijoje ir Latvijoje ir dėl kurios šios valstybės narės šiuo metu patiria biudžetinių sunkumų; todėl pažymi, kad finansinė parama šioms įsiskolinusioms valstybėms narėms, jei ji būtų reikalinga, pasitarnautų ne tik jų specialiems interesams, bet taip pat ir tų valstybių narių, kurių patronuojantys bankai pirma nesuformavo atsakingo skolinimo praktikos savo dukteriniuose bankuose, interesams;

| 12. | pabrėžia, kad visos valstybės narės yra sistemiškai svarbios; ragina parengti visapusį, socialiai įtraukų ir nuoseklų reformų paketą, skirtą finansinės sistemos trūkumams spręsti; ragina parengti Europos iždo koncepciją siekiant sutvirtinti EPS ekonominį pagrindą; taip pat ragina imtis priemonių, skirtų dabartiniam konkurencingumo stygiui įveikti vykdant atitinkamas būtinas struktūrines reformas, orientuotas į strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą ir pagrindinių valstybės skolos krizės priežasčių panaikinimą, ten, kur jos reikalingos; nurodo, kad valstybės narės turi grįžti prie tvarių viešųjų finansų ir augimo tempų, pagrįstų patikima kokybiškų valstybės išlaidų ir teisingo bei veiksmingo pajamų surinkimo politika; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad visos valstybės narės yra sistemiškai svarbios; ragina parengti visapusį, socialiai įtraukų ir nuoseklų reformų paketą, skirtą finansinės sistemos trūkumams spręsti; ragina parengti Europos iždo koncepciją siekiant sutvirtinti EPS ekonominį pagrindą; taip pat ragina imtis priemonių, skirtų dabartiniam konkurencingumo stygiui įveikti vykdant atitinkamas būtinas struktūrines reformas, orientuotas į strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą ir pagrindinių valstybės skolos krizės priežasčių panaikinimą, ten, kur jos reikalingos; nurodo, kad valstybės narės turi grįžti prie tvarių viešųjų finansų ir augimo tempų, pagrįstų patikima kokybiškų valstybės išlaidų ir teisingo bei veiksmingo pajamų surinkimo politika;

| 13. | ragina Komisiją atlikti būsimos euroobligacijų sistemos tyrimą, siekiant nustatyti sąlygas, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai; nurodo, kad euroobligacijos galėtų būti perspektyvi alternatyva JAV dolerio obligacijų rinkai ir turėtų paskatinti Europos garantuotos skolos rinkos integraciją, mažesnes skolinimosi kainas, didesnį likvidumą, biudžetinę discipliną ir padėti geriau atitikti Stabilumo ir augimo paktą (SAP), skatinti koordinuotas struktūrines reformas, užtikrinti didesnį kapitalo rinkų stabilumą, kas prisidėtų prie euro, kaip pasaulinio „saugaus uosto“, idėjos; primena, kad, bendrai leidžiant euroobligacijas, drauge reikia siekti įgyvendinti bendrą ekonomikos ir fiskalinę politiką; |
| --- | --- |

13.

ragina Komisiją atlikti būsimos euroobligacijų sistemos tyrimą, siekiant nustatyti sąlygas, kuriomis tokia sistema būtų naudinga visoms dalyvaujančioms valstybėms narėms ir visai euro zonai; nurodo, kad euroobligacijos galėtų būti perspektyvi alternatyva JAV dolerio obligacijų rinkai ir turėtų paskatinti Europos garantuotos skolos rinkos integraciją, mažesnes skolinimosi kainas, didesnį likvidumą, biudžetinę discipliną ir padėti geriau atitikti Stabilumo ir augimo paktą (SAP), skatinti koordinuotas struktūrines reformas, užtikrinti didesnį kapitalo rinkų stabilumą, kas prisidėtų prie euro, kaip pasaulinio „saugaus uosto“, idėjos; primena, kad, bendrai leidžiant euroobligacijas, drauge reikia siekti įgyvendinti bendrą ekonomikos ir fiskalinę politiką;

| 14. | todėl pabrėžia, kad tuo atveju, jei būtų leidžiamos euroobligacijos, reikėtų leidimą apriboti iki 60 proc. BVP skolos santykio pagal solidarią atsakomybę kaip didžiausią valstybės skolą ir skatinti valstybės skolą sumažinti iki šio lygio; mano, kad bendras euroobligacijų tikslas turėtų būti mažinti valstybių skolą ir vengti moralinės žalos bei užkirsti kelią spekuliacijoms euro atžvilgiu; pažymi, kad tokių euroobligacijų išleidimas pareikalaus susitarti dėl išmatuojamų skolos mažinimo programų ir jas įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

todėl pabrėžia, kad tuo atveju, jei būtų leidžiamos euroobligacijos, reikėtų leidimą apriboti iki 60 proc. BVP skolos santykio pagal solidarią atsakomybę kaip didžiausią valstybės skolą ir skatinti valstybės skolą sumažinti iki šio lygio; mano, kad bendras euroobligacijų tikslas turėtų būti mažinti valstybių skolą ir vengti moralinės žalos bei užkirsti kelią spekuliacijoms euro atžvilgiu; pažymi, kad tokių euroobligacijų išleidimas pareikalaus susitarti dėl išmatuojamų skolos mažinimo programų ir jas įgyvendinti;

| 15. | nurodo esant politinį sutarimą persvarstyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 125 straipsnį, kad iki 2013 m. laikina EFPSP sistema būtų pakeista nuolatiniu Europos stabilumo mechanizmu (ESM); ragina ESM vėliau paversti Europos skolos agentūra ir užtikrinti svarbų Europos Parlamento vaidmenį priimant šį Sutarties pakeitimą; |
| --- | --- |

15.

nurodo esant politinį sutarimą persvarstyti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 125 straipsnį, kad iki 2013 m. laikina EFPSP sistema būtų pakeista nuolatiniu Europos stabilumo mechanizmu (ESM); ragina ESM vėliau paversti Europos skolos agentūra ir užtikrinti svarbų Europos Parlamento vaidmenį priimant šį Sutarties pakeitimą;

| 16. | apgailestauja, kad finansų sektoriaus specialistai pademonstravo socialinės atsakomybės stoką neatsisakydami savo premijų dalies bent jau vieneriems metams, užuot jas atidavę socialiniam projektui, tokiam kaip jaunimo nedarbo Europos Sąjungoje mažinimas; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad finansų sektoriaus specialistai pademonstravo socialinės atsakomybės stoką neatsisakydami savo premijų dalies bent jau vieneriems metams, užuot jas atidavę socialiniam projektui, tokiam kaip jaunimo nedarbo Europos Sąjungoje mažinimas;

II.
     
  Pasaulinis pusiausvyros sutrikimas ir valdysena

| 17. | primena, kad tiek kai kurios išsivysčiusios, tiek besivystančios ekonomikos valstybės, tokios kaip JAV ir Kinija prisideda prie pasaulinio pusiausvyros sutrikimo; palankiai vertina aktyvų Kinijos dalyvavimą pasaulinėje ekonomikos valdysenos sistemoje ir tolesnę integraciją į ją; |
| --- | --- |

17.

primena, kad tiek kai kurios išsivysčiusios, tiek besivystančios ekonomikos valstybės, tokios kaip JAV ir Kinija prisideda prie pasaulinio pusiausvyros sutrikimo; palankiai vertina aktyvų Kinijos dalyvavimą pasaulinėje ekonomikos valdysenos sistemoje ir tolesnę integraciją į ją;

| 18. | pažymi, kad, atsižvelgiant į naujausius ir precedento neturinčius pokyčius, ES, JAV ir Japonijai nepriklausanti pasaulio ekonomikos dalis jau sudaro daugiau nei pusę; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad, atsižvelgiant į naujausius ir precedento neturinčius pokyčius, ES, JAV ir Japonijai nepriklausanti pasaulio ekonomikos dalis jau sudaro daugiau nei pusę;

| 19. | pabrėžia, kad, norint naujai subalansuoti pasaulinę paklausą, reikalingas asimetrinis požiūris: šalys, turinčios didelį išorės perviršį (pavyzdžiui, Kinija), turi įvairinti augimo paskatas ir didinti vidaus paklausą, o šalys, turinčios didelį deficitą (pavyzdžiui, JAV), turi skatinti taupymą viduje ir užbaigti struktūrines reformas; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad, norint naujai subalansuoti pasaulinę paklausą, reikalingas asimetrinis požiūris: šalys, turinčios didelį išorės perviršį (pavyzdžiui, Kinija), turi įvairinti augimo paskatas ir didinti vidaus paklausą, o šalys, turinčios didelį deficitą (pavyzdžiui, JAV), turi skatinti taupymą viduje ir užbaigti struktūrines reformas;

| 20. | pabrėžia, kad finansų rinkos turi prisidėti prie tvaraus tikrosios ekonomikos vystymosi; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad finansų rinkos turi prisidėti prie tvaraus tikrosios ekonomikos vystymosi;

| 21. | remia G 20 pastangas sureguliuoti prekių išvestinių finansinių priemonių rinkas; ragina Komisiją spręsti žemės ūkio kainų nepastovumo problemą, visiškai įgyvendinti visas sistemos priemones, dėl kurių susitarta G20 lygmeniu, kovoti su pernelyg didelėmis ir žalingomis spekuliacijomis, ypač pasitelkiant būsimus finansų rinkos teisės aktus, kurie įsigalios ES, ir peržiūrint Piktnaudžiavimo rinka direktyvą (7)

  bei
  Finansinių priemonių rinkų direktyvą (8); |
| --- | --- |

21.

remia G 20 pastangas sureguliuoti prekių išvestinių finansinių priemonių rinkas; ragina Komisiją spręsti žemės ūkio kainų nepastovumo problemą, visiškai įgyvendinti visas sistemos priemones, dėl kurių susitarta G20 lygmeniu, kovoti su pernelyg didelėmis ir žalingomis spekuliacijomis, ypač pasitelkiant būsimus finansų rinkos teisės aktus, kurie įsigalios ES, ir peržiūrint Piktnaudžiavimo rinka direktyvą (7)

  bei
  Finansinių priemonių rinkų direktyvą (8);

| 22. | primena žaliavų svarbą Europos Sąjungai, taip pat apsirūpinimo maistu saugumo bei maisto kainų stabilumo svarbą visam pasauliui ir ypač besivystančioms šalims ir infliacinį spaudimą, kurį maisto trūkumas ir kainų nestabilumas sukelia pasaulio mastu; todėl ragina Europos Sąjungą dėti daugiau pastangų, skirtų sumažinti priklausomybę nuo žaliavų skubiai pagerinant efektyvumo standartus, ir taip pat padidinti atsinaujinančių žaliavų gamybą bei vartojimą. pažymi, kad, siekiant prisidėti prie apsirūpinimo maistu saugumo ir maisto kainų stabilumo užtikrinimo, turi būti susisteminti tvarūs gamybos būdai, kartu turi būti vėl įvesti pasiūlos valdymo mechanizmai; tuo tikslu ragina siekti daugiau skaidrumo ir abipusiškumo prekyboje; be to, perspėja dėl protekcionizmo tendencijų strateginių žaliavų srityje; |
| --- | --- |

22.

primena žaliavų svarbą Europos Sąjungai, taip pat apsirūpinimo maistu saugumo bei maisto kainų stabilumo svarbą visam pasauliui ir ypač besivystančioms šalims ir infliacinį spaudimą, kurį maisto trūkumas ir kainų nestabilumas sukelia pasaulio mastu; todėl ragina Europos Sąjungą dėti daugiau pastangų, skirtų sumažinti priklausomybę nuo žaliavų skubiai pagerinant efektyvumo standartus, ir taip pat padidinti atsinaujinančių žaliavų gamybą bei vartojimą. pažymi, kad, siekiant prisidėti prie apsirūpinimo maistu saugumo ir maisto kainų stabilumo užtikrinimo, turi būti susisteminti tvarūs gamybos būdai, kartu turi būti vėl įvesti pasiūlos valdymo mechanizmai; tuo tikslu ragina siekti daugiau skaidrumo ir abipusiškumo prekyboje; be to, perspėja dėl protekcionizmo tendencijų strateginių žaliavų srityje;

| 23. | ragina geriau reguliuoti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius; |
| --- | --- |

23.

ragina geriau reguliuoti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius;

| 24. | atkreipia dėmesį į tendenciją, kad labai didelis kiekis privačiojo sektoriaus investicijų nukreipiamas į besiformuojančios ekonomikos šalis, kur, manoma, 2011 m. vidaus srautai pasieks 1 trilijoną JAV dolerių (9); ragina TVF sukurti sistemą, kuria būtų užkirstas kelias vadinamiesiems spekuliaciniams burbulams prižiūrint pasaulinius kapitalo srautus ir imantis tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią žalingiems pokyčiams; pripažįsta, kad kapitalo kontrolė negali pakeisti tinkamos ekonominės politikos ir turėtų būti taikoma tik kaip paskutinė išeitis; pažymi, kad šalims reikia lygiagrečiai imtis priemonių prieš tų burbulų susidarymą; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tendenciją, kad labai didelis kiekis privačiojo sektoriaus investicijų nukreipiamas į besiformuojančios ekonomikos šalis, kur, manoma, 2011 m. vidaus srautai pasieks 1 trilijoną JAV dolerių (9); ragina TVF sukurti sistemą, kuria būtų užkirstas kelias vadinamiesiems spekuliaciniams burbulams prižiūrint pasaulinius kapitalo srautus ir imantis tinkamų priemonių, siekiant užkirsti kelią žalingiems pokyčiams; pripažįsta, kad kapitalo kontrolė negali pakeisti tinkamos ekonominės politikos ir turėtų būti taikoma tik kaip paskutinė išeitis; pažymi, kad šalims reikia lygiagrečiai imtis priemonių prieš tų burbulų susidarymą;

| 25. | atkreipia dėmesį į galimą riziką, kalbant apie ilgalaikiam realiojo ekonomikos sektoriaus finansavimui sukuriamas ne pačias geriausias sąlygas, dėl vykdomos finansų rinkos dalyvių koncentracijos, įskaitant finansines institucijas ir mainus; turėdamas tai omenyje, ragina ESRV atidžiai stebėti bet kokios sisteminės rizikos, kilusios dėl finansų rinkų koncentravimosi, pokyčius; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į galimą riziką, kalbant apie ilgalaikiam realiojo ekonomikos sektoriaus finansavimui sukuriamas ne pačias geriausias sąlygas, dėl vykdomos finansų rinkos dalyvių koncentracijos, įskaitant finansines institucijas ir mainus; turėdamas tai omenyje, ragina ESRV atidžiai stebėti bet kokios sisteminės rizikos, kilusios dėl finansų rinkų koncentravimosi, pokyčius;

| 26. | pažymi, kad nors ES einamoji sąskaita yra subalansuota ir prie pasaulinės pusiausvyros sutrikimų neprisideda, tačiau jai stiprią įtaką padarytų nežabota disbalanso korekcija nuvertinus JAV dolerį; nurodo, kad ES privalo savo politikos priemones prekybos ir valiutos disbalanso srityse koordinuoti su JAV, taip siekdama išvengti staigaus dolerio nuvertėjimo; ragina JAV ir kitus pagrindinius pasaulinius veikėjus užtikrinti, kad valiutos valdymas būtų vykdomas daugiašalėmis pastangomis, įtraukiant visas pagrindines pasaulio valiutas; džiaugiasi, kad buvo paskelbti pasaulinės pusiausvyros sutrikimų rodikliai, ir ragina, kad į tuos rodiklius būtų atsižvelgiama kuriant makroekonominę politiką; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad nors ES einamoji sąskaita yra subalansuota ir prie pasaulinės pusiausvyros sutrikimų neprisideda, tačiau jai stiprią įtaką padarytų nežabota disbalanso korekcija nuvertinus JAV dolerį; nurodo, kad ES privalo savo politikos priemones prekybos ir valiutos disbalanso srityse koordinuoti su JAV, taip siekdama išvengti staigaus dolerio nuvertėjimo; ragina JAV ir kitus pagrindinius pasaulinius veikėjus užtikrinti, kad valiutos valdymas būtų vykdomas daugiašalėmis pastangomis, įtraukiant visas pagrindines pasaulio valiutas; džiaugiasi, kad buvo paskelbti pasaulinės pusiausvyros sutrikimų rodikliai, ir ragina, kad į tuos rodiklius būtų atsižvelgiama kuriant makroekonominę politiką;

| 27. | pažymi, jog ES turi spręsti daugybę probleminių klausimų, kad sutvirtintų savo, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį, tarp kurių: konkurencingumo ir konvergencijos stoka, nepakankamas finansinis stabilumas, prasti vidaus užimtumo ir augimo rodikliai, didėjantis vidaus disbalansas, gilinant vidaus rinką ir EPS, politinio svorio neturėjimas tarptautinėje arenoje dėl, inter alia, nenuoseklaus jos atstovavimo tarptautinėse organizacijose, kuris galėtų būti pagerintas įgyvendinant priemones, užtikrinančias vieningą Europos atstovavimą tarptautiniu mastu, kaip tai nurodyta Sutartyje; |
| --- | --- |

27.

pažymi, jog ES turi spręsti daugybę probleminių klausimų, kad sutvirtintų savo, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį, tarp kurių: konkurencingumo ir konvergencijos stoka, nepakankamas finansinis stabilumas, prasti vidaus užimtumo ir augimo rodikliai, didėjantis vidaus disbalansas, gilinant vidaus rinką ir EPS, politinio svorio neturėjimas tarptautinėje arenoje dėl, inter alia, nenuoseklaus jos atstovavimo tarptautinėse organizacijose, kuris galėtų būti pagerintas įgyvendinant priemones, užtikrinančias vieningą Europos atstovavimą tarptautiniu mastu, kaip tai nurodyta Sutartyje;

| 28. | primena, kad ES turi būti vieninga, vidutinės trukmės laikotarpiu turėti vieną bendrą atstovą TVF valdyboje, ypač euro zonos klausimams spręsti, ir prireikus, visapusiškai atstovauti valstybes nares ir visame pasaulyje propaguoti demokratiją, žmogaus teises, teisinės valstybės principus, geras darbo ir gyvenimo sąlygas, gerą valdymą, tvarų vystymąsi, laisvą ir sąžiningą prekybą, klimato tikslus, siekdama neatsilikti nuo savo vidaus dienotvarkės, taip pat kovodama su korupcija, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir mokesčių rojumi; |
| --- | --- |

28.

primena, kad ES turi būti vieninga, vidutinės trukmės laikotarpiu turėti vieną bendrą atstovą TVF valdyboje, ypač euro zonos klausimams spręsti, ir prireikus, visapusiškai atstovauti valstybes nares ir visame pasaulyje propaguoti demokratiją, žmogaus teises, teisinės valstybės principus, geras darbo ir gyvenimo sąlygas, gerą valdymą, tvarų vystymąsi, laisvą ir sąžiningą prekybą, klimato tikslus, siekdama neatsilikti nuo savo vidaus dienotvarkės, taip pat kovodama su korupcija, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir mokesčių rojumi;

| 29. | mano, kad Europa turėtų siekti apgalvoto, laisvo ir sąžiningo pasaulinio prekybos susitarimo sudarymo, kad būtų sumažinti didžiuliai skirtumai tarp besiformuojančios ekonomikos ir išsivysčiusių šalių; ragina naikinti kliūtis prekybai; pasaulinio prekybos susitarimo nebuvimą vertina kaip pagrindinę kliūtį, nes išsivysčiusios šalys blokuoja besiformuojančios ekonomikos šalių žemės ūkio produktų eksporto projektus, o besiformuojančios ekonomikos šalys blokuoja pirmaujančios ekonomikos šalių paslaugas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad Europa turėtų siekti apgalvoto, laisvo ir sąžiningo pasaulinio prekybos susitarimo sudarymo, kad būtų sumažinti didžiuliai skirtumai tarp besiformuojančios ekonomikos ir išsivysčiusių šalių; ragina naikinti kliūtis prekybai; pasaulinio prekybos susitarimo nebuvimą vertina kaip pagrindinę kliūtį, nes išsivysčiusios šalys blokuoja besiformuojančios ekonomikos šalių žemės ūkio produktų eksporto projektus, o besiformuojančios ekonomikos šalys blokuoja pirmaujančios ekonomikos šalių paslaugas;

| 30. | pabrėžia, kad reikia atverti viešųjų pirkimų rinkas, remiantis skaidrumo ir abipusiškumo pagrindais; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia atverti viešųjų pirkimų rinkas, remiantis skaidrumo ir abipusiškumo pagrindais;

| 31. | pabrėžia, kad Europos Sąjungos santykiuose su pagrindiniais strateginiais partneriais svarbu laikytis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; mano, kad šiuo tikslu Europos Sąjunga turėtų kelti klausimą, ar reikia apsirūpinti priemonėmis, skirtomis tirti trečiųjų šalių ekonominei praktikai, susijusiai su valstybės pagalba ir skirtomis įvertinti veiklą, kuri galėtų būti skirta perkelti pagrindines technologijas už Europos ribų; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Europos Sąjungos santykiuose su pagrindiniais strateginiais partneriais svarbu laikytis abipusiškumo ir abipusės naudos principo; mano, kad šiuo tikslu Europos Sąjunga turėtų kelti klausimą, ar reikia apsirūpinti priemonėmis, skirtomis tirti trečiųjų šalių ekonominei praktikai, susijusiai su valstybės pagalba ir skirtomis įvertinti veiklą, kuri galėtų būti skirta perkelti pagrindines technologijas už Europos ribų;

| 32. | pažymi, kad šiuo metu Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) reikalauja bendro sąskaitų balanso tik regioniniu lygmeniu; ragina priimti buhalterinės apskaitos teisės aktus, pagal kuriuos būtų reikalaujama, kad visos įmonės ir fondai vykdytų buhalterinę apskaitą šalies lygmeniu, ir sudarant susitarimus dėl keitimosi informacija tarp institucijų skatinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad šiuo metu Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV) reikalauja bendro sąskaitų balanso tik regioniniu lygmeniu; ragina priimti buhalterinės apskaitos teisės aktus, pagal kuriuos būtų reikalaujama, kad visos įmonės ir fondai vykdytų buhalterinę apskaitą šalies lygmeniu, ir sudarant susitarimus dėl keitimosi informacija tarp institucijų skatinti tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje;

| 33. | primena savo primygtinį reikalavimą imtis plataus mato pasaulinės ekonomikos ir finansų valdysenos reformos siekiant skatinti skaidrumą bei atskaitomybę ir užtikrinti tarptautinių ekonomikos ir finansų institucijų politikos priemonių nuoseklumą; ragina, įgyvendinant pirmąjį etapą siekiant pasaulinės ekonomikos valdysenos struktūros, Brettono Woodso institucijas ir kitas egzistuojančias ekonomikos valdysenos grupes, įskaitant G 20, integruoti į JT sistemą, kur jos turėtų susijungti su PPO, Tarptautine darbo organizacija ir Pasaulio klimato organizacija, kurią reikia sukurti; |
| --- | --- |

33.

primena savo primygtinį reikalavimą imtis plataus mato pasaulinės ekonomikos ir finansų valdysenos reformos siekiant skatinti skaidrumą bei atskaitomybę ir užtikrinti tarptautinių ekonomikos ir finansų institucijų politikos priemonių nuoseklumą; ragina, įgyvendinant pirmąjį etapą siekiant pasaulinės ekonomikos valdysenos struktūros, Brettono Woodso institucijas ir kitas egzistuojančias ekonomikos valdysenos grupes, įskaitant G 20, integruoti į JT sistemą, kur jos turėtų susijungti su PPO, Tarptautine darbo organizacija ir Pasaulio klimato organizacija, kurią reikia sukurti;

| 34. | ragina G 20 šalis greit priimti visuotinę koordinuotą politikos veiksmų programą, siekiant prisidėti prie stipraus, stabilaus ir subalansuoto pasaulinės ekonomikos augimo; ragina atitinkamus tų šalių parlamentus dalyvauti veikloje, kuria siekiama padidinti teisėtumą ir atskaitomybę; be to, ragina suteikti daugiau finansinių išteklių TVF ir imtis jo reformų, siekiant padidinti jo skaidrumą bei atskaitomybę ir padaryti jį demokratiškesnį, o kartu sustiprinti jo vaidmenį atliekant ekonominę ir finansinę savo narių stebėseną, siekiant sukurti patikimą saugumo tinklą, skirtą kovoti su pasauliniu disbalansu; |
| --- | --- |

34.

ragina G 20 šalis greit priimti visuotinę koordinuotą politikos veiksmų programą, siekiant prisidėti prie stipraus, stabilaus ir subalansuoto pasaulinės ekonomikos augimo; ragina atitinkamus tų šalių parlamentus dalyvauti veikloje, kuria siekiama padidinti teisėtumą ir atskaitomybę; be to, ragina suteikti daugiau finansinių išteklių TVF ir imtis jo reformų, siekiant padidinti jo skaidrumą bei atskaitomybę ir padaryti jį demokratiškesnį, o kartu sustiprinti jo vaidmenį atliekant ekonominę ir finansinę savo narių stebėseną, siekiant sukurti patikimą saugumo tinklą, skirtą kovoti su pasauliniu disbalansu;

| 35. | ragina įdiegti naujus finansinės pagalbos mechanizmus, t. y.:






  — | reformuotas TVF blogiausiu atveju galėtų veikti kaip pasaulinis skolintojas ir galėtų atsverti atskirų šalių poreikį kaupti valiutos rezervus, jei jo galimybės teikti trumpalaikį likvidumą ir stipresnio finansinio saugumo tinklai būtų sustiprinti; |
| --- | --- | --- |

35.

ragina įdiegti naujus finansinės pagalbos mechanizmus, t. y.:

—

reformuotas TVF blogiausiu atveju galėtų veikti kaip pasaulinis skolintojas ir galėtų atsverti atskirų šalių poreikį kaupti valiutos rezervus, jei jo galimybės teikti trumpalaikį likvidumą ir stipresnio finansinio saugumo tinklai būtų sustiprinti;

| — | PRBS dabartinė krizė atskleidė poreikį kurti paskatas finansų rinkoms skatinti ilgalaikes investicijas ir tvarų vystymąsi; finansinis daugiašalių ir dvišalių plėtros bankų ir organizacijų vaidmuo turi būti atnaujintas ir patobulintas kaip atsakas į padidėjusį besivystančių šalių finansavimo poreikį; įplaukos, gautos iš finansinių sandorių mokesčio, turėtų būti naudojamos TVT įgyvendinimui iš dalies finansuoti ir bus reikalingos, siekiant įgyvendinti įsipareigojimus klimato kaitos srityje; turėtų būti nuolat nagrinėjama kitų plėtros priemonėms skirtų finansavimo šaltinių, ypač skurdžiausių valstybių skolų restruktūrizavimo ir panaikinimo bei perlaidų srautų skatinimo, svarba; reikėtų pakartotinai prisiimti numatytos oficialios pagalbos vystymuisi (OPV) įsipareigojimus ir apsvarstyti papildomų naujoviškų finansavimo šaltinių panaudojimo galimybę, siekiant panaikinti finansavimo deficitą, kurį sukėlė ekonomikos lygio smukimas besivystančiose šalyse; valstybės narės turėtų patvirtinti savo pažadą 0,7 proc. savo BNP skirti TVT įgyvendinimui finansuoti; |
| --- | --- |

—

PRBS dabartinė krizė atskleidė poreikį kurti paskatas finansų rinkoms skatinti ilgalaikes investicijas ir tvarų vystymąsi; finansinis daugiašalių ir dvišalių plėtros bankų ir organizacijų vaidmuo turi būti atnaujintas ir patobulintas kaip atsakas į padidėjusį besivystančių šalių finansavimo poreikį; įplaukos, gautos iš finansinių sandorių mokesčio, turėtų būti naudojamos TVT įgyvendinimui iš dalies finansuoti ir bus reikalingos, siekiant įgyvendinti įsipareigojimus klimato kaitos srityje; turėtų būti nuolat nagrinėjama kitų plėtros priemonėms skirtų finansavimo šaltinių, ypač skurdžiausių valstybių skolų restruktūrizavimo ir panaikinimo bei perlaidų srautų skatinimo, svarba; reikėtų pakartotinai prisiimti numatytos oficialios pagalbos vystymuisi (OPV) įsipareigojimus ir apsvarstyti papildomų naujoviškų finansavimo šaltinių panaudojimo galimybę, siekiant panaikinti finansavimo deficitą, kurį sukėlė ekonomikos lygio smukimas besivystančiose šalyse; valstybės narės turėtų patvirtinti savo pažadą 0,7 proc. savo BNP skirti TVT įgyvendinimui finansuoti;

| — | ES turi nustatyti politinius prioritetus ir susitarti dėl finansavimo, siekiant glaudesnio Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo po sukrėtimų ir kartu su jais vykstančių pokyčių pietų Viduržemio jūros regiono šalyse partnerėse; atsižvelgiant į šį kontekstą, būtina, kad Europos projektų obligacijų priemonė turi būti taikoma ir Viduržemio jūros regiono šalių projektams tvaraus transporto ir energetikos, skaitmeninės darbotvarkės ir švietimo srityse, sukuriant pridėtinės vertės šalims abipus Viduržemio jūros; |
| --- | --- |

—

ES turi nustatyti politinius prioritetus ir susitarti dėl finansavimo, siekiant glaudesnio Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo po sukrėtimų ir kartu su jais vykstančių pokyčių pietų Viduržemio jūros regiono šalyse partnerėse; atsižvelgiant į šį kontekstą, būtina, kad Europos projektų obligacijų priemonė turi būti taikoma ir Viduržemio jūros regiono šalių projektams tvaraus transporto ir energetikos, skaitmeninės darbotvarkės ir švietimo srityse, sukuriant pridėtinės vertės šalims abipus Viduržemio jūros;

III.
     
  Nauja pinigų sistema

| 36. | primena, kad nė viena šalis ir joks šalių blokas neturės naudos iš valiutų karo, galinčio panaikinti visas ES piliečių pastangas sumažinti valstybių skolą ir vykdyti struktūrines reformas; pažymi, jog euras užkirto kelią valiutų krizės, istoriškai dažnai susijusios su finansinėmis krizėmis, protrūkiui; primena, kad daugiašalės prekybos sistemos (PPO) taisyklės netaikomos kapitalo srautams ir neprilygsta daugiašalei pinigų sistemai; |
| --- | --- |

36.

primena, kad nė viena šalis ir joks šalių blokas neturės naudos iš valiutų karo, galinčio panaikinti visas ES piliečių pastangas sumažinti valstybių skolą ir vykdyti struktūrines reformas; pažymi, jog euras užkirto kelią valiutų krizės, istoriškai dažnai susijusios su finansinėmis krizėmis, protrūkiui; primena, kad daugiašalės prekybos sistemos (PPO) taisyklės netaikomos kapitalo srautams ir neprilygsta daugiašalei pinigų sistemai;

| 37. | primena Korėjoje patvirtintą G 20 tikslą sukurti stabilesnę ir atsparesnę tarptautinę pinigų sistemą (TPS); supranta visuotinį susirūpinimą dėl tarptautinės pinigų sistemos veikimo ir ragina kuo skubiau atlikti svarbų šuolį į priekį; todėl prašo, kad TPS būtų reformuota taip, jog užtikrintų sisteminį ir visa apimantį bendradarbiavimą makroekonomikos srityje vykstant tvariam ir subalansuotam visuotiniam augimui; |
| --- | --- |

37.

primena Korėjoje patvirtintą G 20 tikslą sukurti stabilesnę ir atsparesnę tarptautinę pinigų sistemą (TPS); supranta visuotinį susirūpinimą dėl tarptautinės pinigų sistemos veikimo ir ragina kuo skubiau atlikti svarbų šuolį į priekį; todėl prašo, kad TPS būtų reformuota taip, jog užtikrintų sisteminį ir visa apimantį bendradarbiavimą makroekonomikos srityje vykstant tvariam ir subalansuotam visuotiniam augimui;

| 38. | pažymi, kad, inter alia, TPS turėtų spręsti klausimus, susijusius su:






  — | valiutų kursais: pirmasis žingsnis būtų taikyti politikos priemones, kurios sudarytų galimybę valiutų kursus laipsniškai pakankamai suderinti su kintančiais makroekonominiais principais; |
| --- | --- | --- |

38.

pažymi, kad, inter alia, TPS turėtų spręsti klausimus, susijusius su:

—

valiutų kursais: pirmasis žingsnis būtų taikyti politikos priemones, kurios sudarytų galimybę valiutų kursus laipsniškai pakankamai suderinti su kintančiais makroekonominiais principais;

| — | rezervine valiuta: reikalingos tarptautinės rezervų sistemos reformos, kad nesusidarytų situacijos, kai rezervai sukelia pasaulinį disbalansą; dabartinė doleriu paremta tarptautinė rezervų sistema gali būti laipsniškai keičiama daugiašale sistema, kurios pagrindas būtų specialiosios skolinimosi teisės (SST) ir kurią sudarytų platus viso pasaulio valiutų krepšelis, visų pirma Kinijos juaniai ir Brazilijos realas; |
| --- | --- |

—

rezervine valiuta: reikalingos tarptautinės rezervų sistemos reformos, kad nesusidarytų situacijos, kai rezervai sukelia pasaulinį disbalansą; dabartinė doleriu paremta tarptautinė rezervų sistema gali būti laipsniškai keičiama daugiašale sistema, kurios pagrindas būtų specialiosios skolinimosi teisės (SST) ir kurią sudarytų platus viso pasaulio valiutų krepšelis, visų pirma Kinijos juaniai ir Brazilijos realas;

| — | kapitalo srautais: reikėtų sukurti daugiašalę taisyklių sistemą, kuri padėtų sudaryti palankesnes sąlygas ilgalaikiam kapitalo judėjimui, palengvinti nespekuliatyvinį kapitalo nutekėjimą, išvengti trikdžių suskaidytose vertybinių popierių rinkose ir užtikrinti skaidrų, atvirą ir sklandų iždo obligacijų rinkos veikimą, išvengiant netinkamo jų panaudojimo kaip vektoriaus merkantilistinei arba prieš kaimynines valstybes nukreiptai politikai vykdyti skatinimo; |
| --- | --- |

—

kapitalo srautais: reikėtų sukurti daugiašalę taisyklių sistemą, kuri padėtų sudaryti palankesnes sąlygas ilgalaikiam kapitalo judėjimui, palengvinti nespekuliatyvinį kapitalo nutekėjimą, išvengti trikdžių suskaidytose vertybinių popierių rinkose ir užtikrinti skaidrų, atvirą ir sklandų iždo obligacijų rinkos veikimą, išvengiant netinkamo jų panaudojimo kaip vektoriaus merkantilistinei arba prieš kaimynines valstybes nukreiptai politikai vykdyti skatinimo;

| 39. | be to, ragina ilgalaikės perspektyvos požiūriu apsvarstyti galimybę sukurti pasaulinę rezervo valiutą, iš pat pradžių paremtą SST ir TVF plėtra ir transformacijomis; |
| --- | --- |

39.

be to, ragina ilgalaikės perspektyvos požiūriu apsvarstyti galimybę sukurti pasaulinę rezervo valiutą, iš pat pradžių paremtą SST ir TVF plėtra ir transformacijomis;

IV.
     
  ES konkurencingumo ir tvarumo didinimas, strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas skatinant inovacijas ir ilgalaikes investicijas, siekiant didesnio užimtumo ir augimo

Konkurencingumas, konvergencija ir strategija „Europa 2020“

| 40. | ragina nustatant Europos semestrą sistemingai ir nuodugniai atsižvelgti į strategijos „Europa 2020“ tikslus ir būtinybę įveikti visus ES vidaus neatitikimus; |
| --- | --- |

40.

ragina nustatant Europos semestrą sistemingai ir nuodugniai atsižvelgti į strategijos „Europa 2020“ tikslus ir būtinybę įveikti visus ES vidaus neatitikimus;

| 41. | atkreipia dėmesį į viena kitą papildančių Europos Sąjungos politikos krypčių svarbą, siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, paremtą įvairiomis priemonėmis, inter alia, susijusiomis su į ateitį orientuotomis švietimo, aplinkos, klimato ir energetikos strategijomis, išteklių naudojimo efektyvumo principu, atnaujinta žemės ūkio politika, sanglaudos politika, naujovių ir MTTP strategijomis, atnaujintu ES biudžetu ir tinkamiau šiems bendriems tikslams pasiekti pritaikytomis nacionalinių biudžetų priemonėmis; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į viena kitą papildančių Europos Sąjungos politikos krypčių svarbą, siekiant įgyvendinti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, paremtą įvairiomis priemonėmis, inter alia, susijusiomis su į ateitį orientuotomis švietimo, aplinkos, klimato ir energetikos strategijomis, išteklių naudojimo efektyvumo principu, atnaujinta žemės ūkio politika, sanglaudos politika, naujovių ir MTTP strategijomis, atnaujintu ES biudžetu ir tinkamiau šiems bendriems tikslams pasiekti pritaikytomis nacionalinių biudžetų priemonėmis;

| 42. | pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tvarumo aspektas turi būti integruotas į visas atitinkamas politikos sritis, kad ES vėl taptų pasaulio lydere; pabrėžia, jog norint, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio ekonomikos veikėja, nepaprastai svarbu imtis iniciatyvos pereiti prie nekeliančios pavojaus aplinkai, efektyviai išteklius naudojančios, tvarios visuomenės; pabrėžia, kad didelio masto investicijos į aplinkai nekenkiančią infrastruktūrą ir atsinaujinančią energiją – puikus ekonomikos atsigavimo bei ilgalaikio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo būdas; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ tvarumo aspektas turi būti integruotas į visas atitinkamas politikos sritis, kad ES vėl taptų pasaulio lydere; pabrėžia, jog norint, kad Europa išliktų konkurencinga pasaulio ekonomikos veikėja, nepaprastai svarbu imtis iniciatyvos pereiti prie nekeliančios pavojaus aplinkai, efektyviai išteklius naudojančios, tvarios visuomenės; pabrėžia, kad didelio masto investicijos į aplinkai nekenkiančią infrastruktūrą ir atsinaujinančią energiją – puikus ekonomikos atsigavimo bei ilgalaikio ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo būdas;

| 43. | primena, kad iki šiol dar nėra visapusiškai išnaudotos bendrosios rinkos galimybės ir kad reikia tolesnio politinio ryžto ir ryžtingų veiksmų, siekiant išlaisvinti visą rinkos potencialą tvaraus ir socialiai integruoto ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti Europos paslaugų sektorių ir stiprinti prekybą paslaugomis; |
| --- | --- |

43.

primena, kad iki šiol dar nėra visapusiškai išnaudotos bendrosios rinkos galimybės ir kad reikia tolesnio politinio ryžto ir ryžtingų veiksmų, siekiant išlaisvinti visą rinkos potencialą tvaraus ir socialiai integruoto ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo labui; pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti Europos paslaugų sektorių ir stiprinti prekybą paslaugomis;

| 44. | pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ sėkmė priklauso nuo visos ES įsipareigojimų, taip pat nuo valstybių narių, nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų ir socialinių partnerių nuosavybės teisių; primena, kad, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, labai svarbus glaudus ir gerai funkcionuojantis socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos, taip pat svarbu skatinti tikrą Europos socialinį dialogą makroekonominės politikos ir priemonių klausimu; pažymi, jog šios priemonės turėtų būti vykdomos toliau, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad strategijos „Europa 2020“ sėkmė priklauso nuo visos ES įsipareigojimų, taip pat nuo valstybių narių, nacionalinių parlamentų, vietos ir regionų valdžios institucijų ir socialinių partnerių nuosavybės teisių; primena, kad, įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, labai svarbus glaudus ir gerai funkcionuojantis socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos, taip pat svarbu skatinti tikrą Europos socialinį dialogą makroekonominės politikos ir priemonių klausimu; pažymi, jog šios priemonės turėtų būti vykdomos toliau, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl tolesnių veiksmų;

| 45. | pažymi, kad vis labiau didėja regioninių ir vietos institucijų įgaliojimai ir atsakomybė; primena, kad du trečdaliai viešųjų investicijų Europoje ir toliau bus vykdomos regionų ir vietos lygmeniu; pažymi, kad nuo pasirinkto lygmens viešosioms investicijoms vykdyti labai priklauso jų veiksmingumas; todėl pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad viešosioms investicijos būtų vykdomos veiksmingiausiu valdymo lygmeniu; |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad vis labiau didėja regioninių ir vietos institucijų įgaliojimai ir atsakomybė; primena, kad du trečdaliai viešųjų investicijų Europoje ir toliau bus vykdomos regionų ir vietos lygmeniu; pažymi, kad nuo pasirinkto lygmens viešosioms investicijoms vykdyti labai priklauso jų veiksmingumas; todėl pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad viešosioms investicijos būtų vykdomos veiksmingiausiu valdymo lygmeniu;

| 46. | primygtinai ragina nacionalinius parlamentus ir vyriausybes veikti atsakingai priimant nacionalinio lygio sprendimus, susijusius su ES, ir įtraukti ES aspektą į jų nacionalines diskusijas; |
| --- | --- |

46.

primygtinai ragina nacionalinius parlamentus ir vyriausybes veikti atsakingai priimant nacionalinio lygio sprendimus, susijusius su ES, ir įtraukti ES aspektą į jų nacionalines diskusijas;

| 47. | pabrėžia, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti suderintas su vidutinio ir ilgojo laikotarpio tikslais, nurodytais strategijoje „Europa 2020“, ypač atsižvelgiant į darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį, investicijas į infrastruktūrą, išteklių naudojimo veiksmingumą, perėjimą prie ekologiškos ir žinių ekonomikos, siekiant padidinti konkurencingumą ir socialinę, ekonominę bei teritorinę sanglaudą; pažymi, kad įvairios nacionalinės ir ES politikos kryptys turi teikti nuoseklią paramą strategijai ir kad biudžeto drausmė, tuo atveju, jei būtų taikomi be aiškiai apibrėžtos strategijos, gali kelti pavojų augimo perspektyvoms, sumažinti konkurencingumą ir ilgainiui rimtai pakenkti ekonomikai; primena, kad atvirojo koordinavimo metodas žlugo, todėl į strategiją „Europa 2020“ turėtų būti įtraukti Komisijos valstybėms narėms parengti privalomi tikslai, taip pat didžiausios ir mažiausios vertės, taikomos tam tikriems makroekonominiams jų ekonomikos aspektams; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad fiskalinis konsolidavimas turi būti suderintas su vidutinio ir ilgojo laikotarpio tikslais, nurodytais strategijoje „Europa 2020“, ypač atsižvelgiant į darbo vietų kūrimą, socialinę įtrauktį, investicijas į infrastruktūrą, išteklių naudojimo veiksmingumą, perėjimą prie ekologiškos ir žinių ekonomikos, siekiant padidinti konkurencingumą ir socialinę, ekonominę bei teritorinę sanglaudą; pažymi, kad įvairios nacionalinės ir ES politikos kryptys turi teikti nuoseklią paramą strategijai ir kad biudžeto drausmė, tuo atveju, jei būtų taikomi be aiškiai apibrėžtos strategijos, gali kelti pavojų augimo perspektyvoms, sumažinti konkurencingumą ir ilgainiui rimtai pakenkti ekonomikai; primena, kad atvirojo koordinavimo metodas žlugo, todėl į strategiją „Europa 2020“ turėtų būti įtraukti Komisijos valstybėms narėms parengti privalomi tikslai, taip pat didžiausios ir mažiausios vertės, taikomos tam tikriems makroekonominiams jų ekonomikos aspektams;

| 48. | ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Eurostatu, atlikti griežtą visų valstybių narių finansinį auditą, siekiant nustatyti jų faktinę finansinę būklę tam, kad būtų galima priimti pagrįstus sprendimus dėl strategijos „Europa 2020“, regionų ir sanglaudos projektų; ragina kruopščiai išnagrinėti visas Europos Sąjungos finansavimo programas, taip pat nacionalines ir regionines subsidijų programas; rekomenduoja griežtai analizuoti visų finansavimo programų ES ir nacionalinių bei regioninių subsidijų perspektyvumą; rekomenduoja aktyviau vykdyti programas, kurių sėkmingas įgyvendinimas yra gyvybiškai svarbus, ir panaikinti neveiksmingas subsidijų ir ekonominės plėtros programas; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su Eurostatu, atlikti griežtą visų valstybių narių finansinį auditą, siekiant nustatyti jų faktinę finansinę būklę tam, kad būtų galima priimti pagrįstus sprendimus dėl strategijos „Europa 2020“, regionų ir sanglaudos projektų; ragina kruopščiai išnagrinėti visas Europos Sąjungos finansavimo programas, taip pat nacionalines ir regionines subsidijų programas; rekomenduoja griežtai analizuoti visų finansavimo programų ES ir nacionalinių bei regioninių subsidijų perspektyvumą; rekomenduoja aktyviau vykdyti programas, kurių sėkmingas įgyvendinimas yra gyvybiškai svarbus, ir panaikinti neveiksmingas subsidijų ir ekonominės plėtros programas;

| 49. | atkreipia dėmesį į faktą, kad ypač moterims gresia didesnis pavojus patirti skurdą; pažymi, jog krizės metu daugelyje valstybių narių išaugo vaikų skurdas; pabrėžia, kad tai nepriimtina ir kad neigiamos tendencijos turi būti įveiktos; todėl ypač ragina egzistuojančias nevyriausybines organizacijas sukurti tvirtą tinklą, skirtą vaikų skurdo panaikinimui, taikant vaikams skirtus metodus, nustatant vaikams skirtus konkrečius tikslus ir daug dėmesio skiriant vaiko teisėms; |
| --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į faktą, kad ypač moterims gresia didesnis pavojus patirti skurdą; pažymi, jog krizės metu daugelyje valstybių narių išaugo vaikų skurdas; pabrėžia, kad tai nepriimtina ir kad neigiamos tendencijos turi būti įveiktos; todėl ypač ragina egzistuojančias nevyriausybines organizacijas sukurti tvirtą tinklą, skirtą vaikų skurdo panaikinimui, taikant vaikams skirtus metodus, nustatant vaikams skirtus konkrečius tikslus ir daug dėmesio skiriant vaiko teisėms;

| 50. | pažymi, kad tvirtos gerovės sistemos yra svarbios ekonomikos stabilizavimo priemonės blogais laikais; todėl pabrėžia, kad nors būtina konsoliduoti viešuosius finansus, taip pat reikia tinkamai apsaugoti viešojo sektoriaus paslaugų sistemą ir išlaikyti esamą socialinės apsaugos lygį; ragina patvirtinti priemones, skirtas mažinti pajamų skirtumus, visų pirma kovojant su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad tvirtos gerovės sistemos yra svarbios ekonomikos stabilizavimo priemonės blogais laikais; todėl pabrėžia, kad nors būtina konsoliduoti viešuosius finansus, taip pat reikia tinkamai apsaugoti viešojo sektoriaus paslaugų sistemą ir išlaikyti esamą socialinės apsaugos lygį; ragina patvirtinti priemones, skirtas mažinti pajamų skirtumus, visų pirma kovojant su jaunimo nedarbu;

| 51. | pabrėžia, kad dėl ekonomikos nuosmukio neturėtų sulėtėti politikos krypčių, susijusių su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu, ypač tos, kurios palengvina moterų galimybes patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

51.

pabrėžia, kad dėl ekonomikos nuosmukio neturėtų sulėtėti politikos krypčių, susijusių su darbo ir asmeninio gyvenimo derinimu, ypač tos, kurios palengvina moterų galimybes patekti į darbo rinką;

| 52. | atkreipia dėmesį į krizės keliamas problemas, tarp kurių – svarus ekonominio aktyvumo, augimo lygio sumažėjimas, atsiradęs dėl reikšmingo struktūrinio ir ilgalaikio nedarbo padidėjimo bei viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygio smukimo, taip pat dėl padidėjusios konkurencijos su kylančios ekonomikos šalimis; |
| --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į krizės keliamas problemas, tarp kurių – svarus ekonominio aktyvumo, augimo lygio sumažėjimas, atsiradęs dėl reikšmingo struktūrinio ir ilgalaikio nedarbo padidėjimo bei viešojo ir privačiojo sektorių investicijų lygio smukimo, taip pat dėl padidėjusios konkurencijos su kylančios ekonomikos šalimis;

| 53. | laikosi nuomonės, kad, norint įveikti visas problemas, susijusias su dabar ES viduje besireiškiančiais neatitikimais, vienas visiems taikomas sprendimas nėra išeitis, o norint užtikrinti veiksmingą ekonomikos politikos koordinavimą reikia tinkamai atsižvelgti į įvairių ES nacionalinių ūkių pradines sąlygas ir jų ypatumus; pabrėžia, kad reikia ekonominio koordinavimo ir pažangos atkuriant patikimus finansus; |
| --- | --- |

53.

laikosi nuomonės, kad, norint įveikti visas problemas, susijusias su dabar ES viduje besireiškiančiais neatitikimais, vienas visiems taikomas sprendimas nėra išeitis, o norint užtikrinti veiksmingą ekonomikos politikos koordinavimą reikia tinkamai atsižvelgti į įvairių ES nacionalinių ūkių pradines sąlygas ir jų ypatumus; pabrėžia, kad reikia ekonominio koordinavimo ir pažangos atkuriant patikimus finansus;

| 54. | ragina užtikrinti didesnį nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto suderinamumą ir papildomumą; laikosi nuomonės, kad pagal tolesnę daugiametę finansinę programą būtina sutelkti dėmesį į pagrindines prioritetines strategijos „Europa 2020“ sritis ir užtikrinti tinkamą finansavimą pavyzdinėms iniciatyvoms tose srityse, kuriose ES dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis, galinčiomis kurti reikšmingą Europos pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

54.

ragina užtikrinti didesnį nacionalinių biudžetų ir ES biudžeto suderinamumą ir papildomumą; laikosi nuomonės, kad pagal tolesnę daugiametę finansinę programą būtina sutelkti dėmesį į pagrindines prioritetines strategijos „Europa 2020“ sritis ir užtikrinti tinkamą finansavimą pavyzdinėms iniciatyvoms tose srityse, kuriose ES dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis, galinčiomis kurti reikšmingą Europos pridėtinę vertę;

| 55. | tvirtai pabrėžia, kad žemės ūkio politika ir sanglaudos politika turi atlikti svarbiausią vaidmenį remiant strategijos „Europa 2020“ tikslus; yra įsitikinęs, kad BŽŪP reforma turi būti tęsiama tuo pačiu sprendžiant pasaulines problemas; yra įsitikinęs, jog norint užtikrinti strategijos „Europa 2020“ sėkmę reikia suderinti ES politikos kryptis, įskaitant tokius skirtingus aspektus, kaip nacionalinių ir ES biudžetų derinimas, įskaitant BŽŪP, ir sanglaudos fondai, pavyzdžiui, užtikrinant, kad skirtingos valstybėms narėms ir regionams bus sąžiningai paskirstyti asignavimai, remiantis aiškiais tikslais, siekiant padidinti konvergenciją, skatinti konkurencingumą, daugiausia dėmesio skiriant toms valstybėms narėms ir regionams, kuriems to labiausiai reikia, taip pat išlaidos švietimui, inovacijoms bei moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; |
| --- | --- |

55.

tvirtai pabrėžia, kad žemės ūkio politika ir sanglaudos politika turi atlikti svarbiausią vaidmenį remiant strategijos „Europa 2020“ tikslus; yra įsitikinęs, kad BŽŪP reforma turi būti tęsiama tuo pačiu sprendžiant pasaulines problemas; yra įsitikinęs, jog norint užtikrinti strategijos „Europa 2020“ sėkmę reikia suderinti ES politikos kryptis, įskaitant tokius skirtingus aspektus, kaip nacionalinių ir ES biudžetų derinimas, įskaitant BŽŪP, ir sanglaudos fondai, pavyzdžiui, užtikrinant, kad skirtingos valstybėms narėms ir regionams bus sąžiningai paskirstyti asignavimai, remiantis aiškiais tikslais, siekiant padidinti konvergenciją, skatinti konkurencingumą, daugiausia dėmesio skiriant toms valstybėms narėms ir regionams, kuriems to labiausiai reikia, taip pat išlaidos švietimui, inovacijoms bei moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai;

| 56. | be to, primena, kad strategija „Europa 2020“ kels pasitikėjimą tik jei jai įgyvendinti bus skirti atitinkami finansiniai ištekliai, todėl remia:






  — | nuoseklių išvadų ir ES biudžeto, kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas politikos priemonėms, kuriomis padedama įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, priėmimą, atsižvelgiant į tolesnę daugiametę finansinę programą; |
| --- | --- | --- |

56.

be to, primena, kad strategija „Europa 2020“ kels pasitikėjimą tik jei jai įgyvendinti bus skirti atitinkami finansiniai ištekliai, todėl remia:

—

nuoseklių išvadų ir ES biudžeto, kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas politikos priemonėms, kuriomis padedama įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, priėmimą, atsižvelgiant į tolesnę daugiametę finansinę programą;

| — | ES lėšų skyrimą atsižvelgiant į jų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poreikį ir veiksmingumą; valstybių narių nepanaudotos lėšos galėtų būti ES lygmeniu naujai perskirstomos tvarioms investicijoms į viešąjį sektorių infrastruktūrų, švietimo, inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir mokymo projektams ar bendroms programoms, skirtoms skatinti augimą, konkurencingumą ir užimtumą bei investicijas į šį sektorių; |
| --- | --- |

—

ES lėšų skyrimą atsižvelgiant į jų ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poreikį ir veiksmingumą; valstybių narių nepanaudotos lėšos galėtų būti ES lygmeniu naujai perskirstomos tvarioms investicijoms į viešąjį sektorių infrastruktūrų, švietimo, inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir mokymo projektams ar bendroms programoms, skirtoms skatinti augimą, konkurencingumą ir užimtumą bei investicijas į šį sektorių;

| — | techninės pagalbos teikimui, pritaikytam lėšų panaudojimui gerinti ir investiciniams projektams veiksmingai įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

techninės pagalbos teikimui, pritaikytam lėšų panaudojimui gerinti ir investiciniams projektams veiksmingai įgyvendinti;

| — | svarbesnį vaidmenį skirti Europos investicijų bankui (EIB), siekiant sustiprinti struktūrinių fondų skatinamąjį vaidmenį bei jų, kaip finansinio sverto, funkciją; |
| --- | --- |

—

svarbesnį vaidmenį skirti Europos investicijų bankui (EIB), siekiant sustiprinti struktūrinių fondų skatinamąjį vaidmenį bei jų, kaip finansinio sverto, funkciją;

| — | tolesnę plėtrą ir geriausią novatoriškų finansavimo priemonių, kurios apimtų EIB ir EIF, taip pat ERPB, panaudojimą (pvz., dotacijų ir paskolų derinimą, rizikos kapitalo priemones, naujų formų rizikos pasidalijimą ir garantijas); |
| --- | --- |

—

tolesnę plėtrą ir geriausią novatoriškų finansavimo priemonių, kurios apimtų EIB ir EIF, taip pat ERPB, panaudojimą (pvz., dotacijų ir paskolų derinimą, rizikos kapitalo priemones, naujų formų rizikos pasidalijimą ir garantijas);

| — | veiksmus, kurias siekiama nukreipti privačias santaupas į ilgalaikes investicijas, pasitelkiant skatinimo priemones ir mechanizmus; |
| --- | --- |

—

veiksmus, kurias siekiama nukreipti privačias santaupas į ilgalaikes investicijas, pasitelkiant skatinimo priemones ir mechanizmus;

| — | novatoriškų finansavimo priemonių, pasitelkiant valstybinio ir privataus sektoriaus lėšas, rengimą; |
| --- | --- |

—

novatoriškų finansavimo priemonių, pasitelkiant valstybinio ir privataus sektoriaus lėšas, rengimą;

| — | projektų obligacijų įvedimą, siekiant pritraukti privataus kapitalo, reikalingo Europos infrastruktūros uždaviniams įgyvendinti; |
| --- | --- |

—

projektų obligacijų įvedimą, siekiant pritraukti privataus kapitalo, reikalingo Europos infrastruktūros uždaviniams įgyvendinti;

| — | veiksmus, kuriais užtikrinamas gerokai didesnio rizikos kapitalo, siejamo su ilgalaikiu investavimu, kiekio prieinamumas; |
| --- | --- |

—

veiksmus, kuriais užtikrinamas gerokai didesnio rizikos kapitalo, siejamo su ilgalaikiu investavimu, kiekio prieinamumas;

| — | veiksmus, kuriais užtikrinama galimybė paprasčiau gauti finansavimą ir sumažinti biurokratinę naštą (ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms), kartu išlaikant griežtus skaidrumo reikalavimus; |
| --- | --- |

—

veiksmus, kuriais užtikrinama galimybė paprasčiau gauti finansavimą ir sumažinti biurokratinę naštą (ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms), kartu išlaikant griežtus skaidrumo reikalavimus;

Energetikos, transporto politika ir vidaus rinka

| 57. | vertina Europos energijos bendrijos įkūrimą kaip svarbų politinį projektą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, skatinant perėjimą prie atsinaujinančių energijos šaltinių, tuo pačiu maksimaliai didinant energijos vartojimo efektyvumą, didinant ES energetinę nepriklausomybę ir kuriant tikrą tarpusavio jungtimis sujungtą energetikos rinką; pabrėžia energetikos politikos išorės aspekto svarbą; |
| --- | --- |

57.

vertina Europos energijos bendrijos įkūrimą kaip svarbų politinį projektą įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus, skatinant perėjimą prie atsinaujinančių energijos šaltinių, tuo pačiu maksimaliai didinant energijos vartojimo efektyvumą, didinant ES energetinę nepriklausomybę ir kuriant tikrą tarpusavio jungtimis sujungtą energetikos rinką; pabrėžia energetikos politikos išorės aspekto svarbą;

| 58. | mano, kad naftą ir gamtines dujas gaminančių šalių ir šalių vartotojų, visų pirma Europos, ryšiai turi būti sustiprinti, taip pat atsižvelgiant į pastaruosius politinius pokyčius Viduržemio jūros valstybėse; mano, kad reikėtų dar skubiau įgyvendinti bendrą energetikos ir žaliavų pirkimo politiką, kad būtų išvengta neigiamo poveikio, kuris galėtų stabdyti ekonomikos atsigavimą ir Europos ekonomikos vystymąsi ateityje; |
| --- | --- |

58.

mano, kad naftą ir gamtines dujas gaminančių šalių ir šalių vartotojų, visų pirma Europos, ryšiai turi būti sustiprinti, taip pat atsižvelgiant į pastaruosius politinius pokyčius Viduržemio jūros valstybėse; mano, kad reikėtų dar skubiau įgyvendinti bendrą energetikos ir žaliavų pirkimo politiką, kad būtų išvengta neigiamo poveikio, kuris galėtų stabdyti ekonomikos atsigavimą ir Europos ekonomikos vystymąsi ateityje;

| 59. | pabrėžia, kad esminis vaidmuo užtikrinant ES konkurencingumą, įskaitant naujoviškus produktus ir paslaugas, naujus sąnaudų mažinimo būdus, atliekų mažinimo priemones, išteklių atsargų valdymo tobulinimą, vartojimo modelių kaitą ir logistikos tobulinimą visose ES politikos srityse tenka išteklių naudojimo efektyvumo principų supaprastinimui, ir užtikrinti, jog projektuojant gaminius ir paslaugas būtų remiamasi gyvavimo ciklo koncepcija „nuo lopšio iki kapo“; |
| --- | --- |

59.

pabrėžia, kad esminis vaidmuo užtikrinant ES konkurencingumą, įskaitant naujoviškus produktus ir paslaugas, naujus sąnaudų mažinimo būdus, atliekų mažinimo priemones, išteklių atsargų valdymo tobulinimą, vartojimo modelių kaitą ir logistikos tobulinimą visose ES politikos srityse tenka išteklių naudojimo efektyvumo principų supaprastinimui, ir užtikrinti, jog projektuojant gaminius ir paslaugas būtų remiamasi gyvavimo ciklo koncepcija „nuo lopšio iki kapo“;

| 60. | primena, kad galimybė gauti energijos ir žaliavų, taip pat veiksmingas jų naudojimas yra itin svarbūs siekiant užtikrinti bendrą ES konkurencingumą; pabrėžia, kad siekdama ilgą laiką būti konkurencinga, ES turi pirmauti pasaulyje energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo skatinimo, naujų aplinkai nekenksmingų technologijų mokslinių tyrimų ir investicijų į jas, energijos tiekimo įvairinimo ir racionalizavimo, taip pat atsinaujinančių energijos šaltinių plėtros ir platesnio naudojimo srityse; primena, kad priklausomybės nuo energijos ir žaliavų importo mažinimas prisideda prie ES konkurencingumo užtikrinimo ir taip pat padeda siekti ES infliacijos mažinimo tikslo; |
| --- | --- |

60.

primena, kad galimybė gauti energijos ir žaliavų, taip pat veiksmingas jų naudojimas yra itin svarbūs siekiant užtikrinti bendrą ES konkurencingumą; pabrėžia, kad siekdama ilgą laiką būti konkurencinga, ES turi pirmauti pasaulyje energijos taupymo ir vartojimo efektyvumo skatinimo, naujų aplinkai nekenksmingų technologijų mokslinių tyrimų ir investicijų į jas, energijos tiekimo įvairinimo ir racionalizavimo, taip pat atsinaujinančių energijos šaltinių plėtros ir platesnio naudojimo srityse; primena, kad priklausomybės nuo energijos ir žaliavų importo mažinimas prisideda prie ES konkurencingumo užtikrinimo ir taip pat padeda siekti ES infliacijos mažinimo tikslo;

| 61. | pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tvaraus transporto politikai, visų pirma Europos transporto tinklų plėtrai, tuo pačiu gerinant prieigą prie šių tinklų ūkininkauti mažiau palankiems regionams, pasitelkiant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą, nes taip būtų apčiuopiamai prisidėta prie bendros rinkos įtvirtinimo; pabrėžia, kad svarbu turėti veiksmingą, tarpusavyje sujungtą transporto sistemą, siekiant palengvinti laisvą asmenų, turto, prekių ir paslaugų judėjimą, ir skatinti augimą; pabrėžia transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) svarbą kuriant reikšmingą Europos pridėtinę vertę, nes šis tinklas bus naudingas šalinant apribojimus, naikinant fizines kliūtis, pvz., skirtingą geležinkelio bėgių vėžės plotį, ir užtikrinant tarpvalstybinės infrastruktūros kūrimą; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas tvaraus transporto politikai, visų pirma Europos transporto tinklų plėtrai, tuo pačiu gerinant prieigą prie šių tinklų ūkininkauti mažiau palankiems regionams, pasitelkiant struktūrinius fondus ir Sanglaudos fondą, nes taip būtų apčiuopiamai prisidėta prie bendros rinkos įtvirtinimo; pabrėžia, kad svarbu turėti veiksmingą, tarpusavyje sujungtą transporto sistemą, siekiant palengvinti laisvą asmenų, turto, prekių ir paslaugų judėjimą, ir skatinti augimą; pabrėžia transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) svarbą kuriant reikšmingą Europos pridėtinę vertę, nes šis tinklas bus naudingas šalinant apribojimus, naikinant fizines kliūtis, pvz., skirtingą geležinkelio bėgių vėžės plotį, ir užtikrinant tarpvalstybinės infrastruktūros kūrimą;

| 62. | mano, kad Bendrosios rinkos aktas yra pagrindinė politinė iniciatyva, kuria sustiprinami strategijos „Europa 2020“ tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų pagrindai, kuriais siekiama visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos augimo potencialą ir užbaigti kurti bendrąją rinką, kaip siūloma M. Monti pranešime; pabrėžia, kad krizė aiškiai atskleidė būtinybę stiprinti ES pramoninius pamatus ir inovacijų potencialą supaprastinant patekimą į rinką, judumo sąlygas ir kovojant su ES socialiniu ir teritoriniu susiskaldymu; |
| --- | --- |

62.

mano, kad Bendrosios rinkos aktas yra pagrindinė politinė iniciatyva, kuria sustiprinami strategijos „Europa 2020“ tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų pagrindai, kuriais siekiama visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos augimo potencialą ir užbaigti kurti bendrąją rinką, kaip siūloma M. Monti pranešime; pabrėžia, kad krizė aiškiai atskleidė būtinybę stiprinti ES pramoninius pamatus ir inovacijų potencialą supaprastinant patekimą į rinką, judumo sąlygas ir kovojant su ES socialiniu ir teritoriniu susiskaldymu;

Mobilumas ir migracija

| 63. | atkreipia dėmesį, kad reikšmingi sukilimai mūsų kaimyniniuose regionuose ir demografiniai Europos Sąjungos pokyčiai skatina kurti bendrą migracijos politiką; pabrėžia, kad būtina skatinti didesnes galimybes patekti į darbo rinką ir judumą visiems darbuotojams suteikiant lygias įsidarbinimo ir socialines sąlygas bei teises, įskaitant profesinės kvalifikacijos ir diplomų pripažinimą visoje ES, taip pat drauge įtvirtinti galimybę perkelti teises į socialinės apsaugos ir pensijų išmokas, siekiant stiprinti Europos bendrąją rinką; |
| --- | --- |

63.

atkreipia dėmesį, kad reikšmingi sukilimai mūsų kaimyniniuose regionuose ir demografiniai Europos Sąjungos pokyčiai skatina kurti bendrą migracijos politiką; pabrėžia, kad būtina skatinti didesnes galimybes patekti į darbo rinką ir judumą visiems darbuotojams suteikiant lygias įsidarbinimo ir socialines sąlygas bei teises, įskaitant profesinės kvalifikacijos ir diplomų pripažinimą visoje ES, taip pat drauge įtvirtinti galimybę perkelti teises į socialinės apsaugos ir pensijų išmokas, siekiant stiprinti Europos bendrąją rinką;

| 64. | mano, kad Šengeno susitarimas tebėra ypatingas ES piliečių pasiekimas ir kad jis turi būti išlaikytas; prašo stiprinti su tuo susijusį bendradarbiavimą; išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl Šengeno taisyklių hipotetinių pokyčių; pabrėžia, jog reikia, kad Parlamentas būtų tinkamai įtraukiamas į teisėkūros procesą, taip pat pabrėžia, jog svarbu, kad šioje srityje būtų neleidžiama šalims priimti vienašalius sprendimus; primena, kad Šengeno susitarimo priėmimas buvo žingsnis pirmyn siekiant didesnės ES integracijos ir kad turi būti išlaikytas asmenų judėjimo laisvės principas; |
| --- | --- |

64.

mano, kad Šengeno susitarimas tebėra ypatingas ES piliečių pasiekimas ir kad jis turi būti išlaikytas; prašo stiprinti su tuo susijusį bendradarbiavimą; išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl Šengeno taisyklių hipotetinių pokyčių; pabrėžia, jog reikia, kad Parlamentas būtų tinkamai įtraukiamas į teisėkūros procesą, taip pat pabrėžia, jog svarbu, kad šioje srityje būtų neleidžiama šalims priimti vienašalius sprendimus; primena, kad Šengeno susitarimo priėmimas buvo žingsnis pirmyn siekiant didesnės ES integracijos ir kad turi būti išlaikytas asmenų judėjimo laisvės principas;

| 65. | ragina parengti bendrą ES imigracijos politiką ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymus suteikti daugiau teisėtų galimybių atvykti į ES dirbti; pabrėžia, kad reikalinga dabartinės mėlynosios kortelės sistemos reforma (numatant, kad ji apimtų žymiai didesnį darbo vietų ir profesijų skaičių), ir pažymi, kad ES darbdaviai vis labiau priklauso nuo žmonių, atvykstančių į ES iš Europai nepriklausančių šalių, kad jie užimtų darbo vietas tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis, sodininkystė, turizmas, pagyvenusių žmonių priežiūra ir slauga, nes vis mažiau ir mažiau ES piliečių dirba šiuose sektoriuose; mano, kad Komisijos pasiūlymas dėl sezoninių darbuotojų turi užtikrinti šiems dažnai pažeidžiamiems ir neapsaugotiems darbuotojams geresnes sąlygas ir saugų teisinį statusą, siekiant apsaugoti juos nuo išnaudojimo; |
| --- | --- |

65.

ragina parengti bendrą ES imigracijos politiką ir palankiai vertina Komisijos pasiūlymus suteikti daugiau teisėtų galimybių atvykti į ES dirbti; pabrėžia, kad reikalinga dabartinės mėlynosios kortelės sistemos reforma (numatant, kad ji apimtų žymiai didesnį darbo vietų ir profesijų skaičių), ir pažymi, kad ES darbdaviai vis labiau priklauso nuo žmonių, atvykstančių į ES iš Europai nepriklausančių šalių, kad jie užimtų darbo vietas tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis, sodininkystė, turizmas, pagyvenusių žmonių priežiūra ir slauga, nes vis mažiau ir mažiau ES piliečių dirba šiuose sektoriuose; mano, kad Komisijos pasiūlymas dėl sezoninių darbuotojų turi užtikrinti šiems dažnai pažeidžiamiems ir neapsaugotiems darbuotojams geresnes sąlygas ir saugų teisinį statusą, siekiant apsaugoti juos nuo išnaudojimo;

Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra (MTTP)

| 66. | rekomenduoja, kad Komisija skatintų MVĮ finansavimą iš akcijų ir supaprastintų jo gavimo sąlygas, naudojant arba rizikos kapitalą, arba jų akcijų įrašymą į biržų sąrašus, kad būtų teikiama daugiau paramos iš struktūrinių fondų ir kad mažiau būtų pasikliaujama skolomis, ypač pradedančių veiklą pažangiųjų technologijų bendrovių, kurioms ypač reikalingas kapitalas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, atveju; pabrėžia poreikį stiprinti Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) garantijų priemonę ir supaprastinti MVĮ prieigą prie finansavimo; pabrėžia, kad itin būtina skatinti ir remti moteris verslininkes; |
| --- | --- |

66.

rekomenduoja, kad Komisija skatintų MVĮ finansavimą iš akcijų ir supaprastintų jo gavimo sąlygas, naudojant arba rizikos kapitalą, arba jų akcijų įrašymą į biržų sąrašus, kad būtų teikiama daugiau paramos iš struktūrinių fondų ir kad mažiau būtų pasikliaujama skolomis, ypač pradedančių veiklą pažangiųjų technologijų bendrovių, kurioms ypač reikalingas kapitalas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, atveju; pabrėžia poreikį stiprinti Konkurencingumo ir inovacijų programos (KIP) garantijų priemonę ir supaprastinti MVĮ prieigą prie finansavimo; pabrėžia, kad itin būtina skatinti ir remti moteris verslininkes;

| 67. | pripažįsta socialinės ekonomikos (trečiojo sektoriaus) vaidmenį Europoje ir jo svarbą stiprinant inovacijas; pabrėžia poreikį Europoje turėti strateginių viešųjų pirkimų politikos krypčių, kurias įgyvendinant nekeliamas pavojus aplinkai ir taupiai naudojami ištekliai, siekiant remti lygiavertį ir konkurencingą inovacijų sektorių; |
| --- | --- |

67.

pripažįsta socialinės ekonomikos (trečiojo sektoriaus) vaidmenį Europoje ir jo svarbą stiprinant inovacijas; pabrėžia poreikį Europoje turėti strateginių viešųjų pirkimų politikos krypčių, kurias įgyvendinant nekeliamas pavojus aplinkai ir taupiai naudojami ištekliai, siekiant remti lygiavertį ir konkurencingą inovacijų sektorių;

| 68. | ragina Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos investicijų fondui (EIF) suteikti vadovaujamąjį vaidmenį Europos lygmeniu teikiant finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tam taikant paprastesnes ir aiškesnes procedūras, kartu bendradarbiaujant su valstybių narių finansų įstaigomis ir vengiant kurti sistemas, panašias į jau esamas struktūras nacionaliniu lygmeniu, kad MVĮ galėtų nesunkiai rasti įprastas patekimo į rinkas galimybes; siūlo, kad EIB ir EIF veiktų kaip savotiškas filtras ir didžiausią dėmesį skirtų pirmenybiniams sektoriams pagal strategiją „Europa 2020“ stiprindami ekonomiką, užimtumą, aplinkos apsaugos tvarumą ir veiksmingą išteklių vartojimą ir kad jie būtų parinktų MVĮ grupių patarėjai, dalyvaudami diskusijose su bankais ir jų rizikos valdymo grupėmis, taip siekdami MVĮ padėti gauti ilgalaikes paskolas; ragina visapusiškai išnaudoti EIB finansavimo teikimo galimybes; |
| --- | --- |

68.

ragina Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos investicijų fondui (EIF) suteikti vadovaujamąjį vaidmenį Europos lygmeniu teikiant finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, tam taikant paprastesnes ir aiškesnes procedūras, kartu bendradarbiaujant su valstybių narių finansų įstaigomis ir vengiant kurti sistemas, panašias į jau esamas struktūras nacionaliniu lygmeniu, kad MVĮ galėtų nesunkiai rasti įprastas patekimo į rinkas galimybes; siūlo, kad EIB ir EIF veiktų kaip savotiškas filtras ir didžiausią dėmesį skirtų pirmenybiniams sektoriams pagal strategiją „Europa 2020“ stiprindami ekonomiką, užimtumą, aplinkos apsaugos tvarumą ir veiksmingą išteklių vartojimą ir kad jie būtų parinktų MVĮ grupių patarėjai, dalyvaudami diskusijose su bankais ir jų rizikos valdymo grupėmis, taip siekdami MVĮ padėti gauti ilgalaikes paskolas; ragina visapusiškai išnaudoti EIB finansavimo teikimo galimybes;

| 69. | ragina valstybes nares paspartinti priemonių, nustatytų 2008 m. Smulkiojo verslo akte ir jo peržiūroje, kurią 2011 m. vasario 23 d. paskelbė Komisija, įgyvendinimą, siekiant mažinti administracinę naštą, palengvinti galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą ir paremti mažųjų ir vidutinių įmonių internacionalizavimą; |
| --- | --- |

69.

ragina valstybes nares paspartinti priemonių, nustatytų 2008 m. Smulkiojo verslo akte ir jo peržiūroje, kurią 2011 m. vasario 23 d. paskelbė Komisija, įgyvendinimą, siekiant mažinti administracinę naštą, palengvinti galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansavimą ir paremti mažųjų ir vidutinių įmonių internacionalizavimą;

| 70. | pabrėžia, kad pagal naujos kartos ES finansavimo programas ir vidaus rinkoje, ir pasaulio mastu turi būti sistemingai remiamos inovacijas diegiančios ir darbo vietas kuriančios mažosios ir vidutinės įmonės; pabrėžia, kad reikia palengvinti galimybes greitai įsteigti naujas įmones naudojant naująsias technologijas, gerinti jų finansavimą, mažinti administracinę naštą ir skatinti jų internacionalizavimą; mano, kad labai vertėtų pripažinti centrinį kooperatinių ir mažmeninių bankų sistemos, kuri užtikrina pagalbos ir realios paramos MVĮ sektoriui strategijos optimizavimą, sistemos vaidmenį; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad pagal naujos kartos ES finansavimo programas ir vidaus rinkoje, ir pasaulio mastu turi būti sistemingai remiamos inovacijas diegiančios ir darbo vietas kuriančios mažosios ir vidutinės įmonės; pabrėžia, kad reikia palengvinti galimybes greitai įsteigti naujas įmones naudojant naująsias technologijas, gerinti jų finansavimą, mažinti administracinę naštą ir skatinti jų internacionalizavimą; mano, kad labai vertėtų pripažinti centrinį kooperatinių ir mažmeninių bankų sistemos, kuri užtikrina pagalbos ir realios paramos MVĮ sektoriui strategijos optimizavimą, sistemos vaidmenį;

Apmokestinimas

| 71. | pabrėžia, kad EPS ir vidaus rinkai reikalingas ryžtingesnis nacionalinės mokesčių politikos derinimas; pabrėžia, kad apmokestinimo kokybė turėtų būti gerinama siekiant sukurti tinkamas paskatas užimtumui, inovacijoms ir ilgalaikiam investavimui; prašo Komisijos išnagrinėti, atsižvelgiant į Europos semestrą, valstybių narių mokesčių sistemų atsparumą, kad įgyvendinant jų mokesčių reformas būtų pasipriešinta ekonominiams svyravimams ir šios reformos būtų grindžiamos nebūtinai mokesčių bazėmis, kurios yra itin ciklinio pobūdžio arba turi tendenciją pasiduoti staigaus ekonomikos pakilimo ir smukimo ciklams; |
| --- | --- |

71.

pabrėžia, kad EPS ir vidaus rinkai reikalingas ryžtingesnis nacionalinės mokesčių politikos derinimas; pabrėžia, kad apmokestinimo kokybė turėtų būti gerinama siekiant sukurti tinkamas paskatas užimtumui, inovacijoms ir ilgalaikiam investavimui; prašo Komisijos išnagrinėti, atsižvelgiant į Europos semestrą, valstybių narių mokesčių sistemų atsparumą, kad įgyvendinant jų mokesčių reformas būtų pasipriešinta ekonominiams svyravimams ir šios reformos būtų grindžiamos nebūtinai mokesčių bazėmis, kurios yra itin ciklinio pobūdžio arba turi tendenciją pasiduoti staigaus ekonomikos pakilimo ir smukimo ciklams;

| 72. | remia Komisijos pastangas spręsti problemas, susijusias su žalinga konkurencija mokesčių srityje, vengimu mokėti mokesčius arba mokestiniu sukčiavimu ir Europos Sąjungos ir tarptautinio masto mokesčių rojumi, užtikrinti geresnę mokesčių surinkimo sistemų kokybę ir įvesti vieną bendrą pelno mokesčio bazę, nustatant orientacinius mokesčių intervalus, taip pat sukuriant konkrečią ir supaprastintą mažųjų ir vidutinių įmonių apmokestinimo sistemą; palankiai vertina Komisijos siūlomą PVM strategiją, kuria siekiama sukurti sukčiavimui kelią užkertančią sistemą; |
| --- | --- |

72.

remia Komisijos pastangas spręsti problemas, susijusias su žalinga konkurencija mokesčių srityje, vengimu mokėti mokesčius arba mokestiniu sukčiavimu ir Europos Sąjungos ir tarptautinio masto mokesčių rojumi, užtikrinti geresnę mokesčių surinkimo sistemų kokybę ir įvesti vieną bendrą pelno mokesčio bazę, nustatant orientacinius mokesčių intervalus, taip pat sukuriant konkrečią ir supaprastintą mažųjų ir vidutinių įmonių apmokestinimo sistemą; palankiai vertina Komisijos siūlomą PVM strategiją, kuria siekiama sukurti sukčiavimui kelią užkertančią sistemą;

| 73. | pažymi, kad kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, taip pat mokesčių surinkimo gerinimas, taip pat susijęs su trečiosiomis šalimis, turi būti esminiai dabartinių valstybių narių pastangų konsoliduoti biudžetą aspektai; |
| --- | --- |

73.

pažymi, kad kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, taip pat mokesčių surinkimo gerinimas, taip pat susijęs su trečiosiomis šalimis, turi būti esminiai dabartinių valstybių narių pastangų konsoliduoti biudžetą aspektai;

| 74. | yra įsitikinęs, kad dabartinėmis aplinkybėmis, kai valstybėms narėms reikia konsoliduoti savo biudžetus, tokie veiksmai nepaprastai svarbūs; atkreipia dėmesį, kad konkurencija mokesčių srityje yra priimtina tiek, kiek ji nekelia pavojaus valstybių narių gebėjimui surinkti pajamas, kurių jos teisėtai gali tikėtis, ir primena, kad reikia surasti sprendimų, kuriais būtų kuo labiau sumažinta žalinga konkurencija mokesčių srityje; |
| --- | --- |

74.

yra įsitikinęs, kad dabartinėmis aplinkybėmis, kai valstybėms narėms reikia konsoliduoti savo biudžetus, tokie veiksmai nepaprastai svarbūs; atkreipia dėmesį, kad konkurencija mokesčių srityje yra priimtina tiek, kiek ji nekelia pavojaus valstybių narių gebėjimui surinkti pajamas, kurių jos teisėtai gali tikėtis, ir primena, kad reikia surasti sprendimų, kuriais būtų kuo labiau sumažinta žalinga konkurencija mokesčių srityje;

| 75. | mano, kad, skirstant ES lėšas, reikėtų atsižvelgti į valstybių narių apmokestinimo strategiją ir į jų pasiryžimą bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir skatinti kruopštesnį koordinavimą mokesčių srityje; |
| --- | --- |

75.

mano, kad, skirstant ES lėšas, reikėtų atsižvelgti į valstybių narių apmokestinimo strategiją ir į jų pasiryžimą bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią mokesčių slėpimui ir skatinti kruopštesnį koordinavimą mokesčių srityje;

| 76. | pripažįsta, kad nėra bendros mokesčių rojaus apibrėžties; ragina laukiant, kol dėl apibrėžties bus susitarta pasaulio lygmeniu, priimti bent jau Europoje sutartą bendrą apibrėžtį; |
| --- | --- |

76.

pripažįsta, kad nėra bendros mokesčių rojaus apibrėžties; ragina laukiant, kol dėl apibrėžties bus susitarta pasaulio lygmeniu, priimti bent jau Europoje sutartą bendrą apibrėžtį;

| 77. | atsižvelgdamas į tai, kaip svarbu kovoti su korupcija siekiant iš tikrųjų pagerinti finansinę padėtį, ragina valstybes nares į savo baudžiamosios teisės sistemas įtraukti nuostatą, kurią taikydama mokėjimo institucija galėtų atšaukti mokėjimą arba, jei mokėjimas jau įvykdytas, pareikalauti grąžinti dvigubai didesnę už išmokėtą sumą, jei vykdant veiklą nustatomi korupcijos, kyšių davimo ar atsilyginimo kitokiu būdu siekiant gauti neteisėtos naudos atvejai; |
| --- | --- |

77.

atsižvelgdamas į tai, kaip svarbu kovoti su korupcija siekiant iš tikrųjų pagerinti finansinę padėtį, ragina valstybes nares į savo baudžiamosios teisės sistemas įtraukti nuostatą, kurią taikydama mokėjimo institucija galėtų atšaukti mokėjimą arba, jei mokėjimas jau įvykdytas, pareikalauti grąžinti dvigubai didesnę už išmokėtą sumą, jei vykdant veiklą nustatomi korupcijos, kyšių davimo ar atsilyginimo kitokiu būdu siekiant gauti neteisėtos naudos atvejai;

Užimtumas

| 78. | pabrėžia, kad naujos ir geresnės darbo vietos yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti sąžiningo, nekeliančio pavojaus aplinkai ir pažangaus augimo strategiją, todėl ragina:






  — | kurti naujas darbo vietas inovacijomis, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra grindžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, energetikos ir aplinkosaugos sektoriuose, užtikrinant, kad būtų laikomasi lyčių pusiausvyros principo; |
| --- | --- | --- |

78.

pabrėžia, kad naujos ir geresnės darbo vietos yra išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti sąžiningo, nekeliančio pavojaus aplinkai ir pažangaus augimo strategiją, todėl ragina:

—

kurti naujas darbo vietas inovacijomis, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra grindžiamuose sektoriuose, pavyzdžiui, energetikos ir aplinkosaugos sektoriuose, užtikrinant, kad būtų laikomasi lyčių pusiausvyros principo;

| — | taikyti priemones, kuriomis siekiama didinti tiesioginių darbo vietų kūrimui skiriamos ES paramos, kurią valstybės narės gali gauti iš Europos socialinio fondo, veiksmingumą; |
| --- | --- |

—

taikyti priemones, kuriomis siekiama didinti tiesioginių darbo vietų kūrimui skiriamos ES paramos, kurią valstybės narės gali gauti iš Europos socialinio fondo, veiksmingumą;

| — | imtis veiksmų, kuriais būtų lengvinamos moterų (visų pirma nuosekliai didinant įperkamų vaikų priežiūros paslaugų teikimą), vyresnio amžiaus darbuotojų (nedarant poveikio jų teisėms gauti pensijos ir socialines išmokas) bei legalių imigrantų sąlygos dalyvauti darbo rinkoje ir mažinamas nedarbas, ypač jaunimo; |
| --- | --- |

—

imtis veiksmų, kuriais būtų lengvinamos moterų (visų pirma nuosekliai didinant įperkamų vaikų priežiūros paslaugų teikimą), vyresnio amžiaus darbuotojų (nedarant poveikio jų teisėms gauti pensijos ir socialines išmokas) bei legalių imigrantų sąlygos dalyvauti darbo rinkoje ir mažinamas nedarbas, ypač jaunimo;

| — | taikyti priemones, kuriomis siekiama gerinti švietimo ir profesinio mokymo paslaugų kokybę ir veiksmingai skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi bei verslumą, siekiant didinti darbuotojų galimybes įsidarbinti ir kurti konkurencingą žmogiškąjį kapitalą; |
| --- | --- |

—

taikyti priemones, kuriomis siekiama gerinti švietimo ir profesinio mokymo paslaugų kokybę ir veiksmingai skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi bei verslumą, siekiant didinti darbuotojų galimybes įsidarbinti ir kurti konkurencingą žmogiškąjį kapitalą;

| — | plėtoti galimybes įsidarbinti pažeidžiamiausių grupių atstovams, pvz., romams ir neįgaliems asmenims, ir jiems skirtas socialinės įtraukties programas; |
| --- | --- |

—

plėtoti galimybes įsidarbinti pažeidžiamiausių grupių atstovams, pvz., romams ir neįgaliems asmenims, ir jiems skirtas socialinės įtraukties programas;

| — | kurti tvarias, kokybiškas darbo vietas, kuriose užtikrinamos tinkamos pajamos žemės ūkio srityje ir kaimo vietovėje dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

—

kurti tvarias, kokybiškas darbo vietas, kuriose užtikrinamos tinkamos pajamos žemės ūkio srityje ir kaimo vietovėje dirbantiems asmenims;

| — | kovoti su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

—

kovoti su nedeklaruojamu darbu;

| 79. | pažymi, kad valstybėse narėse, kuriose šiuo metu įgyvendinamos fiskalinio taupymo priemonės, nedarbo priežastis - bendras ekonominės veiklos sumažėjimas, pavojingai didėjant ilgalaikio nedarbo lygiui; atkreipia dėmesį, kad ilgalaikio nedarbo problema turi būti sprendžiama nedelsiant, nes tai gali smarkiai pakenkti ilgalaikiam augimui susijusiose šalyse ir mažinti konkurencingumo stiprinimo galimybes visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

79.

pažymi, kad valstybėse narėse, kuriose šiuo metu įgyvendinamos fiskalinio taupymo priemonės, nedarbo priežastis - bendras ekonominės veiklos sumažėjimas, pavojingai didėjant ilgalaikio nedarbo lygiui; atkreipia dėmesį, kad ilgalaikio nedarbo problema turi būti sprendžiama nedelsiant, nes tai gali smarkiai pakenkti ilgalaikiam augimui susijusiose šalyse ir mažinti konkurencingumo stiprinimo galimybes visoje Europos Sąjungoje;

| 80. | pažymi, kad dėl dabartinės krizės ES darbo rinka gali likti suskaidyta ilguoju laikotarpiu, nes, viena vertus, aukštos kokybės darbas bus sutelktas tose valstybėse narėse, kuriose subalansuotos einamosios sąskaitos, ir, kita vertus, bus aukštas nedarbo lygis ir konkurencingos darbo jėgos trūkumas tose valstybėse narėse, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės ir yra daugiausiai įsiskolinusios; |
| --- | --- |

80.

pažymi, kad dėl dabartinės krizės ES darbo rinka gali likti suskaidyta ilguoju laikotarpiu, nes, viena vertus, aukštos kokybės darbas bus sutelktas tose valstybėse narėse, kuriose subalansuotos einamosios sąskaitos, ir, kita vertus, bus aukštas nedarbo lygis ir konkurencingos darbo jėgos trūkumas tose valstybėse narėse, kurios labiausiai nukentėjo nuo krizės ir yra daugiausiai įsiskolinusios;

| 81. | mano, kad vis dar reikia spręsti įmonių valdymo klausimą dėl ilgalaikio investavimo ir darbo vietų kūrimo; siūlo teikti metines ataskaitas, kuriose būtų įvertinama visų į biržos sąrašus įtrauktų įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 250 darbuotojų ir kurių apyvarta didesnė kaip 50 mln. EUR, socialinė ir aplinkosauginė atsakomybė; |
| --- | --- |

81.

mano, kad vis dar reikia spręsti įmonių valdymo klausimą dėl ilgalaikio investavimo ir darbo vietų kūrimo; siūlo teikti metines ataskaitas, kuriose būtų įvertinama visų į biržos sąrašus įtrauktų įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 250 darbuotojų ir kurių apyvarta didesnė kaip 50 mln. EUR, socialinė ir aplinkosauginė atsakomybė;

Švietimo strategija

| 82. | pabrėžia, kad svarbus vaikų, profesinis, universitetinis ir suaugusiųjų švietimas diegiant inovacijas ir skatinant ekonomikos augimą, taip pat pabrėžia tinkamo lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimo svarbą; pažymi, kad būtina pritaikyti švietimo ir profesinio mokymo sistemas, kad žmonės turėtų geresnių žinių ir įgūdžių, reikalingų aukštam užimtumo lygiui, našumui, augimui ir konkurencingumui užtikrinti; |
| --- | --- |

82.

pabrėžia, kad svarbus vaikų, profesinis, universitetinis ir suaugusiųjų švietimas diegiant inovacijas ir skatinant ekonomikos augimą, taip pat pabrėžia tinkamo lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros įgyvendinimo svarbą; pažymi, kad būtina pritaikyti švietimo ir profesinio mokymo sistemas, kad žmonės turėtų geresnių žinių ir įgūdžių, reikalingų aukštam užimtumo lygiui, našumui, augimui ir konkurencingumui užtikrinti;

| 83. | siūlo pradėti Europos stažuočių programą, panašią į programą „Erasmus“, visapusiškai įtraukiant privatųjį sektorių; mano, kad į šią programą turėtų įsitraukti universitetai, taikomojo mokslo universitetai, profesinio mokymo institucijos, pramonės atstovai, finansų rinkos, mažosios ir vidutinės įmonės bei stambios bendrovės ir kad tai piliečiams, įskaitant pažeidžiamas grupes, turėtų suteikti galimybę mokytis, ypač įgyti į žinių ekonomiką perkeliamų įgūdžių siekiant stiprinti mokymąsi visą gyvenimą; |
| --- | --- |

83.

siūlo pradėti Europos stažuočių programą, panašią į programą „Erasmus“, visapusiškai įtraukiant privatųjį sektorių; mano, kad į šią programą turėtų įsitraukti universitetai, taikomojo mokslo universitetai, profesinio mokymo institucijos, pramonės atstovai, finansų rinkos, mažosios ir vidutinės įmonės bei stambios bendrovės ir kad tai piliečiams, įskaitant pažeidžiamas grupes, turėtų suteikti galimybę mokytis, ypač įgyti į žinių ekonomiką perkeliamų įgūdžių siekiant stiprinti mokymąsi visą gyvenimą;

| 84. | ypač pritaria tam, kad būtų taikomos priemonės, kuriomis Europoje didinama aukštojo švietimo kokybė, inter alia, toliau mažinant kliūtis, trukdančias studentų judumui, gerinant akademinio pasaulio ir verslo sąsajas ir skatinant visuomenės verslumą; siūlo pradėti teikti Europos inovacijų stipendijas, skirtas padėti skatinti žinias ir įgūdžius, naudojamus naujoves diegiančiuose sektoriuose, kartu leidžiant kurti ES masto tinklus ir bendradarbiavimo ryšius; mano, kad tokios stipendijos pritrauktų jaunimą į profesinio mokymo programas, rengiamas ir specialiai įgyvendinamas kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

84.

ypač pritaria tam, kad būtų taikomos priemonės, kuriomis Europoje didinama aukštojo švietimo kokybė, inter alia, toliau mažinant kliūtis, trukdančias studentų judumui, gerinant akademinio pasaulio ir verslo sąsajas ir skatinant visuomenės verslumą; siūlo pradėti teikti Europos inovacijų stipendijas, skirtas padėti skatinti žinias ir įgūdžius, naudojamus naujoves diegiančiuose sektoriuose, kartu leidžiant kurti ES masto tinklus ir bendradarbiavimo ryšius; mano, kad tokios stipendijos pritrauktų jaunimą į profesinio mokymo programas, rengiamas ir specialiai įgyvendinamas kiekvienoje valstybėje narėje;

| 85. | pabrėžia, kad būtina sudaryti sąlygas Europos ir nacionaliniu lygmeniu privačiajam ir viešajam sektoriui didinti investicijas į MTTP; atkreipia dėmesį, kad universitetai daugiausia finansuojami iš nacionalinių biudžetų, kuriems jau tenka konsolidavimo našta; taigi ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų atitinkamos universitetų finansavimo sistemos būtų parengtos taip, kad būtų stiprinami Europos pajėgumai technologijų plėtros, inovacijų ir darbo vietų kūrimo srityje; |
| --- | --- |

85.

pabrėžia, kad būtina sudaryti sąlygas Europos ir nacionaliniu lygmeniu privačiajam ir viešajam sektoriui didinti investicijas į MTTP; atkreipia dėmesį, kad universitetai daugiausia finansuojami iš nacionalinių biudžetų, kuriems jau tenka konsolidavimo našta; taigi ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų atitinkamos universitetų finansavimo sistemos būtų parengtos taip, kad būtų stiprinami Europos pajėgumai technologijų plėtros, inovacijų ir darbo vietų kūrimo srityje;

| 86. | mano, kad siekiant paskatinti valstybes nares daugiau investuoti į švietimo sektorių, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas valstybės išlaidoms švietimo, mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo srityse, atsižvelgiant į valstybių narių vidutinės trukmės biudžeto tikslų vertinimą; |
| --- | --- |

86.

mano, kad siekiant paskatinti valstybes nares daugiau investuoti į švietimo sektorių, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas valstybės išlaidoms švietimo, mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo srityse, atsižvelgiant į valstybių narių vidutinės trukmės biudžeto tikslų vertinimą;

| 87. | pritaria Europos universitetų asociacijos (EUA) raginimui iki 3 proc. BVP padidinti valstybinį aukštojo mokslo finansavimą; mano, kad, vertinant SAP, šiam tikslui reikia atlikti kokybinį tokių išlaidų vertinimą; |
| --- | --- |

87.

pritaria Europos universitetų asociacijos (EUA) raginimui iki 3 proc. BVP padidinti valstybinį aukštojo mokslo finansavimą; mano, kad, vertinant SAP, šiam tikslui reikia atlikti kokybinį tokių išlaidų vertinimą;

| 88. | ragina plėtojant amato mokymosi stažuojantis sistemą tobulinti švietimo programas, skirtas užimti darbo vietoms, kurioms nereikia universitetinių studijų; |
| --- | --- |

88.

ragina plėtojant amato mokymosi stažuojantis sistemą tobulinti švietimo programas, skirtas užimti darbo vietoms, kurioms nereikia universitetinių studijų;

V.
     
  Naujos mintys apie ES. Daugiau nei Europos ekonomikos valdymas

| 89. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga atsidūrė kryžkelėje: arba valstybės narės nuspręs dėti bendras pastangas siekdamos stiprinti integraciją, arba dėl sprendimų priėmimo lygmens sąstingio ir ekonominio lygmens skirtumų ES gali iširti; |
| --- | --- |

89.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga atsidūrė kryžkelėje: arba valstybės narės nuspręs dėti bendras pastangas siekdamos stiprinti integraciją, arba dėl sprendimų priėmimo lygmens sąstingio ir ekonominio lygmens skirtumų ES gali iširti;

| 90. | įspėja apie pavojų grįžti prie susiskaidžiusios Sąjungos, kuri neapsaugota nuo protekcionizmo ir populizmo; |
| --- | --- |

90.

įspėja apie pavojų grįžti prie susiskaidžiusios Sąjungos, kuri neapsaugota nuo protekcionizmo ir populizmo;

| 91. | ragina stiprinti demokratinę politinę sąjungą, kurioje Europos Sąjungos institucijoms tektų didesnis vaidmuo tiek kuriant bendras politikos kryptis, tiek jas įgyvendinant; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Sąjungos demokratinį teisėtumą ir kontrolę; |
| --- | --- |

91.

ragina stiprinti demokratinę politinę sąjungą, kurioje Europos Sąjungos institucijoms tektų didesnis vaidmuo tiek kuriant bendras politikos kryptis, tiek jas įgyvendinant; pabrėžia, kad svarbu stiprinti Sąjungos demokratinį teisėtumą ir kontrolę;

| 92. | pabrėžia, kad svarbu laikytis Europos projekto principų, būtent valstybių narių lygybės, solidarumo, sanglaudos ir bendradarbiavimo principų; atkreipia dėmesį, kad šių principų būtina laikytis veiksmingai naikinant vidaus disbalansus ir siekiant esminės konvergencijos pasitelkiant euro zonos ir ne euro zonos valstybių narių politikos koordinavimą; |
| --- | --- |

92.

pabrėžia, kad svarbu laikytis Europos projekto principų, būtent valstybių narių lygybės, solidarumo, sanglaudos ir bendradarbiavimo principų; atkreipia dėmesį, kad šių principų būtina laikytis veiksmingai naikinant vidaus disbalansus ir siekiant esminės konvergencijos pasitelkiant euro zonos ir ne euro zonos valstybių narių politikos koordinavimą;

| 93. | pabrėžia, kad reikalinga ryžtingesnė Europos Komisija, kuri būtų atskaitingesnė Parlamentui, kuris atlieka svarbų vaidmenį atstovaudamas piliečiams, ypač, kai reikia sudaryti sąlygas viešoms tarpvalstybinėms diskusijoms, atsižvelgiant į nacionalinių sprendimų, priimtų tokiose srityse kaip ekonomikos ir socialinė valdysena, poveikį; |
| --- | --- |

93.

pabrėžia, kad reikalinga ryžtingesnė Europos Komisija, kuri būtų atskaitingesnė Parlamentui, kuris atlieka svarbų vaidmenį atstovaudamas piliečiams, ypač, kai reikia sudaryti sąlygas viešoms tarpvalstybinėms diskusijoms, atsižvelgiant į nacionalinių sprendimų, priimtų tokiose srityse kaip ekonomikos ir socialinė valdysena, poveikį;

| 94. | pabrėžia, kad kuriant ekonomikos valdyseną ir susijusias ekonomikos, mokesčių ir socialinės politikos kryptis turi būti taikomas Bendrijos metodas vadovaujant Europos Sąjungos institucijoms ir visapusiškai dalyvaujant nacionaliniams parlamentams; |
| --- | --- |

94.

pabrėžia, kad kuriant ekonomikos valdyseną ir susijusias ekonomikos, mokesčių ir socialinės politikos kryptis turi būti taikomas Bendrijos metodas vadovaujant Europos Sąjungos institucijoms ir visapusiškai dalyvaujant nacionaliniams parlamentams;

| 95. | mano, kad nauji teisės aktai dėl Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ir trijų Europos priežiūros institucijų yra pirmasis žingsnis teisinga kryptimi, tačiau taip pat mano, kad, ypač siekiant ES lygmeniu užtikrinti tiesioginę sisteminių institucijų, pavyzdžiui, didelę įtaką darančių subjektų, priežiūrą ir siekiant laikytis tų pačių taisyklių, reikalinga tolesnė pažanga; pabrėžia, kad naujoms agentūroms reikia suteikti žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kurie atitiktų jų atitinkamai didėjančias pareigas; |
| --- | --- |

95.

mano, kad nauji teisės aktai dėl Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ir trijų Europos priežiūros institucijų yra pirmasis žingsnis teisinga kryptimi, tačiau taip pat mano, kad, ypač siekiant ES lygmeniu užtikrinti tiesioginę sisteminių institucijų, pavyzdžiui, didelę įtaką darančių subjektų, priežiūrą ir siekiant laikytis tų pačių taisyklių, reikalinga tolesnė pažanga; pabrėžia, kad naujoms agentūroms reikia suteikti žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kurie atitiktų jų atitinkamai didėjančias pareigas;

| 96. | mano, kad, be priežiūros, kuria siekiama užtikrinti finansinį stabilumą, reikalinga ir tariamai išpūstų kainų bei geriausio kapitalo paskirstymo priežiūra ir prevencijos mechanizmas, atsižvelgiant į makroekonomikos uždavinius ir tikslus, ir kad taip pat reikalingos investicijos į realiąją ekonomiką; taip pat mano, kad reikia taikyti mokesčių politiką kaip priemonę šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

96.

mano, kad, be priežiūros, kuria siekiama užtikrinti finansinį stabilumą, reikalinga ir tariamai išpūstų kainų bei geriausio kapitalo paskirstymo priežiūra ir prevencijos mechanizmas, atsižvelgiant į makroekonomikos uždavinius ir tikslus, ir kad taip pat reikalingos investicijos į realiąją ekonomiką; taip pat mano, kad reikia taikyti mokesčių politiką kaip priemonę šiam tikslui pasiekti;

| 97. | prašo Komisijos pateikti papildomų pasiūlymų, kaip reguliuoti finansinės rinkos struktūras, dėl kurių dydžio, sisteminio integravimo, ar susiejimo galimybių gali kilti pavojus finansiniam stabilumui ir reguliavimo institucijų pajėgumams atsispirti jų poreikiams, įtraukiant priemones, kuriomis būtų sudaromos galimybės priežiūros institucijoms stebėti jų veiklą, įskaitant šešėlinę bankų sistemą ir jų įtakos lygį; ragina Komisiją apsvarstyti reguliavimo galimybes, pvz., rinkos dydžio ribojimą ar mažinimą bei verslo modelius; |
| --- | --- |

97.

prašo Komisijos pateikti papildomų pasiūlymų, kaip reguliuoti finansinės rinkos struktūras, dėl kurių dydžio, sisteminio integravimo, ar susiejimo galimybių gali kilti pavojus finansiniam stabilumui ir reguliavimo institucijų pajėgumams atsispirti jų poreikiams, įtraukiant priemones, kuriomis būtų sudaromos galimybės priežiūros institucijoms stebėti jų veiklą, įskaitant šešėlinę bankų sistemą ir jų įtakos lygį; ragina Komisiją apsvarstyti reguliavimo galimybes, pvz., rinkos dydžio ribojimą ar mažinimą bei verslo modelius;

| 98. | pabrėžia, kad kovojant su valstybių skolų krize, stiprinant ES konkurencingumą, konvergenciją ir didinant solidarumą reikia Sąjungai perkelti kompetencijos sritis ir išlaidas, nes taip būtų labai palengvinta nacionalinių biudžetų našta, ir pabrėžia būtinybę kurti sinergijas tarp nacionalinių ir ES biudžetų, kad turimi fiskaliniai ištekliai būtų optimaliai naudojami ir paskirstomi visais lygmenimis, kartu laikantis subsidiarumo principo siekiant paremti stiprius regionus ir valstybes; |
| --- | --- |

98.

pabrėžia, kad kovojant su valstybių skolų krize, stiprinant ES konkurencingumą, konvergenciją ir didinant solidarumą reikia Sąjungai perkelti kompetencijos sritis ir išlaidas, nes taip būtų labai palengvinta nacionalinių biudžetų našta, ir pabrėžia būtinybę kurti sinergijas tarp nacionalinių ir ES biudžetų, kad turimi fiskaliniai ištekliai būtų optimaliai naudojami ir paskirstomi visais lygmenimis, kartu laikantis subsidiarumo principo siekiant paremti stiprius regionus ir valstybes;

| 99. | daro išvadą, kad, siekiant politinės sąjungos ir ekonominės integracijos, kuri atitiktų pinigų sąjungą pagal Europos Vadovų Tarybos sutartus prioritetus, Europos Sąjungai reikia tokio biudžeto, kurio užtektų užtikrinti tvarią paramą eurui, suteikiant šiai valiutai atitinkamai biudžeto lėšų tuo politinės sąrangos lygmeniu, kuriuo ji buvo išleista; |
| --- | --- |

99.

daro išvadą, kad, siekiant politinės sąjungos ir ekonominės integracijos, kuri atitiktų pinigų sąjungą pagal Europos Vadovų Tarybos sutartus prioritetus, Europos Sąjungai reikia tokio biudžeto, kurio užtektų užtikrinti tvarią paramą eurui, suteikiant šiai valiutai atitinkamai biudžeto lėšų tuo politinės sąrangos lygmeniu, kuriuo ji buvo išleista;

| 100. | primena, kad iki pinigų sąjungos sukūrimo parengtuose pranešimuose, ypač McDougallo pranešime, kuriame buvo analizuojamos Wernerio plano įgyvendinimo sąlygos, teigta, kad tokį biudžetą turėtų sudaryti 2,5–10 proc. Sąjungos BNP, priklausomai nuo to, ar ir kurios perskirstymo funkcijos būtų priskirtos Sąjungos biudžetui, kad biudžetas turėtų būti finansuojamas iš nuosavų išteklių, kad jis turėtų būti naudojamas tokių sričių kaip užsienio, saugumo ir gynybos politika, energetikos ir transporto sektoriai, vystomasis bendradarbiavimas ir moksliniai tyrimai bei technologinė plėtra veiklos kryptims ir priemonėms finansuoti ir kad nacionaliniai biudžetai būtų atitinkamai sumažinti siekiant mokesčių neutralumo piliečių ir verslo įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

100.

primena, kad iki pinigų sąjungos sukūrimo parengtuose pranešimuose, ypač McDougallo pranešime, kuriame buvo analizuojamos Wernerio plano įgyvendinimo sąlygos, teigta, kad tokį biudžetą turėtų sudaryti 2,5–10 proc. Sąjungos BNP, priklausomai nuo to, ar ir kurios perskirstymo funkcijos būtų priskirtos Sąjungos biudžetui, kad biudžetas turėtų būti finansuojamas iš nuosavų išteklių, kad jis turėtų būti naudojamas tokių sričių kaip užsienio, saugumo ir gynybos politika, energetikos ir transporto sektoriai, vystomasis bendradarbiavimas ir moksliniai tyrimai bei technologinė plėtra veiklos kryptims ir priemonėms finansuoti ir kad nacionaliniai biudžetai būtų atitinkamai sumažinti siekiant mokesčių neutralumo piliečių ir verslo įmonių atžvilgiu;

| 101. | pabrėžia, kad reikia siekti geresnės ekonominės ir socialinės politikos pusiausvyros, be kita ko, stiprinant makroekonominį socialinį dialogą ir jį institucionalizuojant; |
| --- | --- |

101.

pabrėžia, kad reikia siekti geresnės ekonominės ir socialinės politikos pusiausvyros, be kita ko, stiprinant makroekonominį socialinį dialogą ir jį institucionalizuojant;

| 102. | primena, kad Europos Sąjungos teisėtumas yra pagrįstas jos nustatytomis demokratinėmis vertybėmis, siekiamais įgyvendinti tikslais, turimais įgaliojimais, taikomomis priemonėmis ir institucijomis; mano, kad Europos ekonominės integracijos didinimas yra reikalingas siekiant užtikrinti euro zonos ir visos Europos Sąjungos stabilumą ir kad šito siekiant reikalingi tolesni pokyčiai šiose srityse: atstovavimas euro zonai išorėje, kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pelno mokesčio sistemos, kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės, galimas abipusis valstybės skolos vertybinių popierių ir euroobligacijų išdavimas siekiant skatinti drausmę mokesčių srityje, ES skolinimosi pajėgumai, geresnė ekonominės ir socialinės politikos pusiausvyra, ES biudžeto nuosavi ištekliai ir nacionalinių parlamentų bei Europos Parlamento vaidmuo; |
| --- | --- |

102.

primena, kad Europos Sąjungos teisėtumas yra pagrįstas jos nustatytomis demokratinėmis vertybėmis, siekiamais įgyvendinti tikslais, turimais įgaliojimais, taikomomis priemonėmis ir institucijomis; mano, kad Europos ekonominės integracijos didinimas yra reikalingas siekiant užtikrinti euro zonos ir visos Europos Sąjungos stabilumą ir kad šito siekiant reikalingi tolesni pokyčiai šiose srityse: atstovavimas euro zonai išorėje, kvalifikuota balsų dauguma balsuojant dėl pelno mokesčio sistemos, kovos su mokesčių slėpimu ir vengimu priemonės, galimas abipusis valstybės skolos vertybinių popierių ir euroobligacijų išdavimas siekiant skatinti drausmę mokesčių srityje, ES skolinimosi pajėgumai, geresnė ekonominės ir socialinės politikos pusiausvyra, ES biudžeto nuosavi ištekliai ir nacionalinių parlamentų bei Europos Parlamento vaidmuo;

| 103. | mano, kad politiniai sprendimai dėl ekonomikos valdysenos neturėtų kelti grėsmės įsipareigojimams, dėl kurių susitarta ES lygmeniu ir kurie atspindi visų valstybių narių tikslus ir interesus, ir kad tokie sprendimai turėtų būti įtvirtinti Sutartyje ir vykdomi visapusiškai dalyvaujant visoms institucijoms ir prižiūrint Europos Komisijai ir Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

103.

mano, kad politiniai sprendimai dėl ekonomikos valdysenos neturėtų kelti grėsmės įsipareigojimams, dėl kurių susitarta ES lygmeniu ir kurie atspindi visų valstybių narių tikslus ir interesus, ir kad tokie sprendimai turėtų būti įtvirtinti Sutartyje ir vykdomi visapusiškai dalyvaujant visoms institucijoms ir prižiūrint Europos Komisijai ir Europos Parlamentui;

| 104. | ragina parengti išsamią strategiją sprendžiant uždavinius, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, ir sustiprinta ekonomikos valdysena turi būti šio atsako pagrindas; taip pat ragina toliau ryžtingai siekti fiskalinio konsolidavimo, tvaraus augimo, skatinti struktūrines reformas ir iš pagrindų atkurti bankų sektorių; atkreipia dėmesį į Tarybos pasiūlytą „Euro plius“ paktą, kaip vieną iš ekonomikos valdysenos dalių, dėl kurios derėjosi Parlamentas ir Taryba; |
| --- | --- |

104.

ragina parengti išsamią strategiją sprendžiant uždavinius, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, ir sustiprinta ekonomikos valdysena turi būti šio atsako pagrindas; taip pat ragina toliau ryžtingai siekti fiskalinio konsolidavimo, tvaraus augimo, skatinti struktūrines reformas ir iš pagrindų atkurti bankų sektorių; atkreipia dėmesį į Tarybos pasiūlytą „Euro plius“ paktą, kaip vieną iš ekonomikos valdysenos dalių, dėl kurios derėjosi Parlamentas ir Taryba;

| 105. | ragina Euratomo sutartį pakeisti Europos energijos bendrijos sutartimi; |
| --- | --- |

105.

ragina Euratomo sutartį pakeisti Europos energijos bendrijos sutartimi;

| 106. | mano, kad kartu su Sutarties pakeitimais, reikalingais siekiant stabilumo mechanizmo, šie tarpusavyje susiję klausimai turėtų būti nagrinėjami konvente, sušauktame pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

106.

mano, kad kartu su Sutarties pakeitimais, reikalingais siekiant stabilumo mechanizmo, šie tarpusavyje susiję klausimai turėtų būti nagrinėjami konvente, sušauktame pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalį;

| 107. | mano, kad, jei šie klausimai nebus nagrinėjami konvencijoje, reikės pereiti prie tvirtesnio bendradarbiavimo pagal SESV 329 straipsnį, kad euro zona galėtų veikti demokratiškai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

107.

mano, kad, jei šie klausimai nebus nagrinėjami konvencijoje, reikės pereiti prie tvirtesnio bendradarbiavimo pagal SESV 329 straipsnį, kad euro zona galėtų veikti demokratiškai ir veiksmingai;

| 108. | primena, kad Europos atsakas į krizę turi būti grindžiamas Europos integracijos stiprinimu, Bendrijos metodo taikymu, tarpparlamentinio dialogo konsolidavimu, socialinio dialogo skatinimu, socialinės apsaugos sistemos stiprinimu remiant socialinę įtrauktį, darbo vietų kūrimą ir tvarų augimą bei toliau kuriant socialinės rinkos ekonomiką bei vertybes – tai turi būti pagrindinis Europos Sąjungos tikslas norint sutelkti visus piliečius Europos projektui, pagrįstam Sutartyse ir Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis vertybėmis; |
| --- | --- |

108.

primena, kad Europos atsakas į krizę turi būti grindžiamas Europos integracijos stiprinimu, Bendrijos metodo taikymu, tarpparlamentinio dialogo konsolidavimu, socialinio dialogo skatinimu, socialinės apsaugos sistemos stiprinimu remiant socialinę įtrauktį, darbo vietų kūrimą ir tvarų augimą bei toliau kuriant socialinės rinkos ekonomiką bei vertybes – tai turi būti pagrindinis Europos Sąjungos tikslas norint sutelkti visus piliečius Europos projektui, pagrįstam Sutartyse ir Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis vertybėmis;

*

* *

| 109. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Euro grupės pirmininkui, Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei socialiniams partneriams. |
| --- | --- |

109.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Euro grupės pirmininkui, Europos centriniam bankui, Europos investicijų bankui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei socialiniams partneriams.

---

(1)  OL C 230 E, 2010 8 26, p. 11.

(2)  OL C 257 E, 2010 9 24, p. 211.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0376.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0080.

(5)  Eurostat, Statistics in focus, 9/2010, Gyventojai ir socialinės sąlygos http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF ir Europos Komisija, Užimtumas Europoje 2010 m. http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).

(6)  Europos Komisija, Dabartinės ekonominės ir finansinės krizės poveikis potencialialiai gamybos apimčiai, Occasional Papers 49, 2009 m. birželio mėn., lentelė V, psl. 33. (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).

(7)  2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (OL L 96, 2003 4 12, p. 16.).

(8)  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (OL L 145, 2004 4 30, p. 1).

(9)  TVF Staff Position Noteposition, 2010 m. vasario 19 d., SPN/10/04, Kapitalo įplaukos: Kontrolės vaidmuo.

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/158

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPadėtis Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje

P7_TA(2011)0333

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Sirijoje, Jemene ir Bahreine, atsižvelgiant į padėtį arabų šalyse ir Šiaurės Afrikoje

2013/C 33 E/16

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sirijos, Jemeno ir Bahreino, ypač 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Sirijos, Jemeno ir Bahreino, ypač 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl padėties Sirijoje, Bahreine ir Jemene (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos santykių su Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos santykių su Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros pietų aspekto (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 7 d. rezoliuciją dėl Europos kaimynystės politikos peržiūros pietų aspekto (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2011 m. kovo 18 d., kovo 22 d., kovo 24 d., kovo 26 d., balandžio 23 d., birželio 6 d. ir birželio 11 d. pareiškimus dėl Sirijos; ir į 2011 m. kovo 10 d., kovo 12 d., kovo 18 d., balandžio 27 d., gegužės 11 d., gegužės 26 d., gegužės 31 d. ir birželio 3 d. pareiškimus dėl Jemeno ir į 2011 m. kovo 10 d., kovo 12 d. ir kovo 18 d., gegužės 3 d. ir liepos 1 d. pareiškimus dėl Bahreino, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2011 m. kovo 18 d., kovo 22 d., kovo 24 d., kovo 26 d., balandžio 23 d., birželio 6 d. ir birželio 11 d. pareiškimus dėl Sirijos; ir į 2011 m. kovo 10 d., kovo 12 d., kovo 18 d., balandžio 27 d., gegužės 11 d., gegužės 26 d., gegužės 31 d. ir birželio 3 d. pareiškimus dėl Jemeno ir į 2011 m. kovo 10 d., kovo 12 d. ir kovo 18 d., gegužės 3 d. ir liepos 1 d. pareiškimus dėl Bahreino,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2011 m. balandžio 29 d. pareiškimą ES vardu dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės 2011 m. balandžio 29 d. pareiškimą ES vardu dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, kuris papildo 2011 m. kovo 8 d. bendrą komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 25 d. bendrą komunikatą „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“, kuris papildo 2011 m. kovo 8 d. bendrą komunikatą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. birželio 23–24 d. deklaraciją dėl pietinių kaimyninių šalių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2011 m. birželio 23–24 d. deklaraciją dėl pietinių kaimyninių šalių,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių tarybos 2011 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių tarybos 2011 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 9 d. sprendimą 2011/273/CFSP, 2011 m. gegužės 23 d. sprendimą 2011/302/CFSP ir 2011 m. birželio 23 d. sprendimą 2011/367/CFSP dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. gegužės 9 d. sprendimą 2011/273/CFSP, 2011 m. gegužės 23 d. sprendimą 2011/302/CFSP ir 2011 m. birželio 23 d. sprendimą 2011/367/CFSP dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. gegužės 23 d. ir birželio 20 d. išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų tarybos 2011 m. gegužės 23 d. ir birželio 20 d. išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 3 d. JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 3 d. JT Generalinio Sekretoriaus pareiškimą dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moon 2011 m. birželio 23 d. pareiškimą dėl bausmių 21 Bahreino politiniam aktyvistui, žmogaus teisių gynėjui ir opozicijos lyderiui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moon 2011 m. birželio 23 d. pareiškimą dėl bausmių 21 Bahreino politiniam aktyvistui, žmogaus teisių gynėjui ir opozicijos lyderiui,

| — | atsižvelgdamas į Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2011 m. birželio 14 d. preliminarią ataskaitą dėl Sirijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2011 m. birželio 14 d. preliminarią ataskaitą dėl Sirijos,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. priimtą Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1975 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1975 m. Jungtinių Tautų konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. patvirtintas ir 2008 m. atnaujintas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. patvirtintas ir 2008 m. atnaujintas ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi taikūs demonstracijų Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse dalyviai išreiškė teisėtus demokratinius siekius ir tvirtus reikalavimus vykdyti institucines, politines, ekonomines ir socialines reformas, kuriomis būtų siekiama sukurti tikrą demokratiją, kovoti su korupcija ir nepotizmu, užtikrinti pagarbą teisinei valstybei, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažinti socialinę nelygybę ir sukurti geresnes ekonomines ir socialines sąlygas, |
| --- | --- |

A.

kadangi taikūs demonstracijų Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse dalyviai išreiškė teisėtus demokratinius siekius ir tvirtus reikalavimus vykdyti institucines, politines, ekonomines ir socialines reformas, kuriomis būtų siekiama sukurti tikrą demokratiją, kovoti su korupcija ir nepotizmu, užtikrinti pagarbą teisinei valstybei, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, mažinti socialinę nelygybę ir sukurti geresnes ekonomines ir socialines sąlygas,

| B. | kadangi 2011 m. gegužės 25 d. bendrame komunikate dėl naujo atsako į besikeičiančią kaimynystę nustatytas naujas požiūris, pagal kurį peržiūrimas pagrindinių Sąjungos išorės veiksmų principų, t. y. visuotinės žmogaus teisių vertybių, demokratijos ir teisinės valstybės, kurios yra kaimynystės politikos pagrindas, įgyvendinimas ir tuo pačiu išreiškiama būtinybė ES remti demokratines permainas Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. gegužės 25 d. bendrame komunikate dėl naujo atsako į besikeičiančią kaimynystę nustatytas naujas požiūris, pagal kurį peržiūrimas pagrindinių Sąjungos išorės veiksmų principų, t. y. visuotinės žmogaus teisių vertybių, demokratijos ir teisinės valstybės, kurios yra kaimynystės politikos pagrindas, įgyvendinimas ir tuo pačiu išreiškiama būtinybė ES remti demokratines permainas Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose,

Sirija

| C. | kadangi nuo represinių priemonių pradžios Sirijoje 2011 m. kovo mėn. smurtas stiprėja ir saugumo pajėgos į besitęsiančius protestus atsako masiniais areštais ir vis didesniu žiaurumu nužudydami daugiau kaip 400 civilių vien Daros (angl. Daraa) gubernijoje ir daugiau nei 1 000 visoje Sirijoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo represinių priemonių pradžios Sirijoje 2011 m. kovo mėn. smurtas stiprėja ir saugumo pajėgos į besitęsiančius protestus atsako masiniais areštais ir vis didesniu žiaurumu nužudydami daugiau kaip 400 civilių vien Daros (angl. Daraa) gubernijoje ir daugiau nei 1 000 visoje Sirijoje,

| D. | kadangi naujausiuose visame pasaulyje transliuotose susirūpinimą keliančiuose vaizdo įrašuose matyti nesankcionuotai sulaikyti Sirijos vaikai, tapę kankinimų arba netinkamo elgesio aukomis, dėl ko kai kurie iš jų mirė, pvz., 13 metų amžiaus berniukas Hamza al Khateeb; kadangi, be kita ko, prieš demonstrantus panaudojus kovinius šovinius, jau mirė ne mažiau kaip 30 vaikų, kaip 2011 m. gegužės 31 d. pranešė JT vaikų reikalų agentūra UNICEF, |
| --- | --- |

D.

kadangi naujausiuose visame pasaulyje transliuotose susirūpinimą keliančiuose vaizdo įrašuose matyti nesankcionuotai sulaikyti Sirijos vaikai, tapę kankinimų arba netinkamo elgesio aukomis, dėl ko kai kurie iš jų mirė, pvz., 13 metų amžiaus berniukas Hamza al Khateeb; kadangi, be kita ko, prieš demonstrantus panaudojus kovinius šovinius, jau mirė ne mažiau kaip 30 vaikų, kaip 2011 m. gegužės 31 d. pranešė JT vaikų reikalų agentūra UNICEF,

| E. | kadangi prezidentas Bashar al-Assad savo trečiajame 2011 m. birželio 20 d. kreipimesi sakė, kad nacionalinis dialogas nulems, kokia bus Sirijos ateitis; kadangi, nepaisant pakartotinų įsipareigojimų įgyvendinti politines reformas ir siekti pokyčių Sirijoje, šalies valdžios institucijos nesugebėjo imtis jokių įtikimų veiksmų jiems įvykdyti, kadangi žmogaus teisių organizacijos jau užfiksavo daugiau kaip 800 pagrobimo ir 11 000 nesankcionuoto sulaikymo atvejų, |
| --- | --- |

E.

kadangi prezidentas Bashar al-Assad savo trečiajame 2011 m. birželio 20 d. kreipimesi sakė, kad nacionalinis dialogas nulems, kokia bus Sirijos ateitis; kadangi, nepaisant pakartotinų įsipareigojimų įgyvendinti politines reformas ir siekti pokyčių Sirijoje, šalies valdžios institucijos nesugebėjo imtis jokių įtikimų veiksmų jiems įvykdyti, kadangi žmogaus teisių organizacijos jau užfiksavo daugiau kaip 800 pagrobimo ir 11 000 nesankcionuoto sulaikymo atvejų,

| F. | kadangi 2011 m. birželio 23 d. Taryba, atsižvelgdama į sunkią padėtį Sirijoje, priėmė sprendimą ir reglamentą, kuriais nustatomos ribojančios priemones septyniems papildomiems asmenims, įtrauktiems į 2011 m. gegužės 9 d. sudarytą sąrašą, kuriuo numatomos ypatingos priemonės, tokios kaip draudimas išduoti vizą ir turto įšaldymas, taip pat įvestas ginklų ir įrangos, kurie gali būti naudojami vidaus represijoms, embargas keturiems subjektams, susijusiems su Sirijos režimu, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2011 m. birželio 23 d. Taryba, atsižvelgdama į sunkią padėtį Sirijoje, priėmė sprendimą ir reglamentą, kuriais nustatomos ribojančios priemones septyniems papildomiems asmenims, įtrauktiems į 2011 m. gegužės 9 d. sudarytą sąrašą, kuriuo numatomos ypatingos priemonės, tokios kaip draudimas išduoti vizą ir turto įšaldymas, taip pat įvestas ginklų ir įrangos, kurie gali būti naudojami vidaus represijoms, embargas keturiems subjektams, susijusiems su Sirijos režimu,

| G. | kadangi nebuvo pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos asociacijos susitarimas; kadangi nuo 2009 m. spalio mėn. šio susitarimo pasirašymas atidėtas Sirijai paprašius ir Taryba jau nusprendė nesiimti tolesnių veiksmų; kadangi pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminė šio susitarimo dalis, |
| --- | --- |

G.

kadangi nebuvo pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Sirijos Arabų Respublikos asociacijos susitarimas; kadangi nuo 2009 m. spalio mėn. šio susitarimo pasirašymas atidėtas Sirijai paprašius ir Taryba jau nusprendė nesiimti tolesnių veiksmų; kadangi pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra esminė šio susitarimo dalis,

| H. | kadangi esama didelio pavojaus, kad gali padaugėti ekstremistinių grupių, įskaitant ginkluotas džihado kovotojų grupes, vykdomų smurtinių išpuolių; kadangi svarbu užtikrinti įvairių Sirijos religinių bendruomenių, įskaitant daugybę į šalį atvykusių Irako pabėgėlių, apsaugą, |
| --- | --- |

H.

kadangi esama didelio pavojaus, kad gali padaugėti ekstremistinių grupių, įskaitant ginkluotas džihado kovotojų grupes, vykdomų smurtinių išpuolių; kadangi svarbu užtikrinti įvairių Sirijos religinių bendruomenių, įskaitant daugybę į šalį atvykusių Irako pabėgėlių, apsaugą,

| I. | kadangi po Daros apgulties saugumo pajėgos pradėjo didelio masto karinę operaciją ir nesankcionuotų areštų kampaniją kaimyniniuose miestuose; kadangi manoma, kad apie 12 000 sirų iš Džisr al Šuguro miesto ir jo apylinkių kirto Sirijos ir Turkijos sieną bijodami saugumo pajėgų represijų, ir Raudonojo Pusmėnulio draugijos duomenimis, dar 17 000 laukia ketindami kirsti sieną; |
| --- | --- |

I.

kadangi po Daros apgulties saugumo pajėgos pradėjo didelio masto karinę operaciją ir nesankcionuotų areštų kampaniją kaimyniniuose miestuose; kadangi manoma, kad apie 12 000 sirų iš Džisr al Šuguro miesto ir jo apylinkių kirto Sirijos ir Turkijos sieną bijodami saugumo pajėgų represijų, ir Raudonojo Pusmėnulio draugijos duomenimis, dar 17 000 laukia ketindami kirsti sieną;

Jemenas

| J. | kadangi Jemene situacija tebekelia didelį susirūpinimą, nes kelis mėnesius trunkantys smurtas ir neramumai Jemeno gyventojams sukėlė didelių kančių, daug žmonių žuvo ir buvo sunkiai sužeista, daug protestuotojų įkalinta, taip pat dar labiau sustiprėjo ekonominė ir politinė krizė šalyje, |
| --- | --- |

J.

kadangi Jemene situacija tebekelia didelį susirūpinimą, nes kelis mėnesius trunkantys smurtas ir neramumai Jemeno gyventojams sukėlė didelių kančių, daug žmonių žuvo ir buvo sunkiai sužeista, daug protestuotojų įkalinta, taip pat dar labiau sustiprėjo ekonominė ir politinė krizė šalyje,

| K. | kadangi Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba inicijavo taikaus valdžios perdavimo planą, kurio dar nepasirašė Jemeno prezidentas Ali Abdullah Saleh, |
| --- | --- |

K.

kadangi Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba inicijavo taikaus valdžios perdavimo planą, kurio dar nepasirašė Jemeno prezidentas Ali Abdullah Saleh,

| L. | kadangi per 2011 m. birželio 3 d. įvykdytą jo būstinės užpuolimą prezidentas A. A. Saleh buvo sunkiai sužeistas ir dabar yra gydomas Saudo Arabijoje; kadangi jo įgaliojimai buvo laikinai perduoti šalies viceprezidentui Abdui Rabbuh Mansuro Hadi, |
| --- | --- |

L.

kadangi per 2011 m. birželio 3 d. įvykdytą jo būstinės užpuolimą prezidentas A. A. Saleh buvo sunkiai sužeistas ir dabar yra gydomas Saudo Arabijoje; kadangi jo įgaliojimai buvo laikinai perduoti šalies viceprezidentui Abdui Rabbuh Mansuro Hadi,

| M. | kadangi Jemenas yra neturtingiausia Artimųjų Rytų šalis, kurioje daugeliui žmonių trūksta maisto, mažėja naftos atsargų, auga gyventojų skaičius, centrinė vyriausybė silpna, vis labiau trūksta vandens ir mažai investuojama į šalies ekonomiką; kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad Jemeno valstybė skils, nes vasario mėnesį su šiitų sukilėliais šiaurėje pasiektos paliaubos yra trapios, pietuose vyksta separatistų judėjimas ir pranešama, kad daugybė „Al Kaidos“ kovotojų naudoja Jemeną kaip bazę, |
| --- | --- |

M.

kadangi Jemenas yra neturtingiausia Artimųjų Rytų šalis, kurioje daugeliui žmonių trūksta maisto, mažėja naftos atsargų, auga gyventojų skaičius, centrinė vyriausybė silpna, vis labiau trūksta vandens ir mažai investuojama į šalies ekonomiką; kadangi didelį susirūpinimą kelia tai, kad Jemeno valstybė skils, nes vasario mėnesį su šiitų sukilėliais šiaurėje pasiektos paliaubos yra trapios, pietuose vyksta separatistų judėjimas ir pranešama, kad daugybė „Al Kaidos“ kovotojų naudoja Jemeną kaip bazę,

Bahreinas

| N. | kadangi nacionalinio saugumo Bahreine padėtis 2011 m. birželio 1 d. buvo atšaukta ir karalius Hamad Bin Isa al Khalifa paragino pradėti nacionalinį dialogą, kuris prasidėjo 2011 m. liepos 2 d., |
| --- | --- |

N.

kadangi nacionalinio saugumo Bahreine padėtis 2011 m. birželio 1 d. buvo atšaukta ir karalius Hamad Bin Isa al Khalifa paragino pradėti nacionalinį dialogą, kuris prasidėjo 2011 m. liepos 2 d.,

| O. | kadangi 2011 m. birželio 29 d. karalius Hamadas sudarė nepriklausomą komisiją, kuriai priklauso ir tarptautiniai nepriklausomi atstovai, kad būtų ištirti žmogaus teisių pažeidimai, įvykdyti per pastaruosius vyriausybės represinius veiksmus, nukreiptus prieš reformas remiančius protestuotojus, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2011 m. birželio 29 d. karalius Hamadas sudarė nepriklausomą komisiją, kuriai priklauso ir tarptautiniai nepriklausomi atstovai, kad būtų ištirti žmogaus teisių pažeidimai, įvykdyti per pastaruosius vyriausybės represinius veiksmus, nukreiptus prieš reformas remiančius protestuotojus,

| P. | kadangi 2011 m. birželio 22 d. Bahreino nacionalinis saugumo teismas - karo teismas - paskelbė savo nuosprendį 21 Bahreino opozicijos aktyvistui, septyniems iš jų nedalyvaujant; kadangi 8 opozicijos aktyvistai buvo nuteisti kalėti iki gyvos galvos, 13 gavo iki 15 metų laisvės atėmimo bausmę už „sąmokslą nuversti vyriausybę“; kadangi daugelis kitų politinių aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų buvo sulaikyti per pastaruosius reformas remiančius protestus ir kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, jie buvo kankinami, persekiojami ir su jais buvo blogai elgiamasi, |
| --- | --- |

P.

kadangi 2011 m. birželio 22 d. Bahreino nacionalinis saugumo teismas - karo teismas - paskelbė savo nuosprendį 21 Bahreino opozicijos aktyvistui, septyniems iš jų nedalyvaujant; kadangi 8 opozicijos aktyvistai buvo nuteisti kalėti iki gyvos galvos, 13 gavo iki 15 metų laisvės atėmimo bausmę už „sąmokslą nuversti vyriausybę“; kadangi daugelis kitų politinių aktyvistų, žmogaus teisių gynėjų ir žurnalistų buvo sulaikyti per pastaruosius reformas remiančius protestus ir kadangi, anot žmogaus teisių organizacijų, jie buvo kankinami, persekiojami ir su jais buvo blogai elgiamasi,

| Q. | kadangi 2011 m. gegužės 22 d. du vyrai, Ali Abdullah Hassan Al-Sankis ir Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, Nacionalinio saugumo apeliacinio teismo buvo nuteisti mirties bausme už dviejų policininkų nužudymą antivyriausybinių protestų Bahreine metu; kadangi nuosprendžio vykdymas buvo atidėtas iri rugsėjo, |
| --- | --- |

Q.

kadangi 2011 m. gegužės 22 d. du vyrai, Ali Abdullah Hassan Al-Sankis ir Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain, Nacionalinio saugumo apeliacinio teismo buvo nuteisti mirties bausme už dviejų policininkų nužudymą antivyriausybinių protestų Bahreine metu; kadangi nuosprendžio vykdymas buvo atidėtas iri rugsėjo,

| R. | kadangi 47 Bahreino gydytojai ir medicinos seserys buvo apkaltinti „kurstymu jėga nuversti režimą“ ir yra teisiami Bahreino karo teisme; kadangi medikai vienodai gydė visus sužeistuosius laikydamiesi savo profesijos etikos kodekso, |
| --- | --- |

R.

kadangi 47 Bahreino gydytojai ir medicinos seserys buvo apkaltinti „kurstymu jėga nuversti režimą“ ir yra teisiami Bahreino karo teisme; kadangi medikai vienodai gydė visus sužeistuosius laikydamiesi savo profesijos etikos kodekso,

| S. | kadangi, Bahreino vyriausybei paprašius, užsienio pajėgos, vadovaujamos Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos, buvo dislokuotos Bahreine, |
| --- | --- |

S.

kadangi, Bahreino vyriausybei paprašius, užsienio pajėgos, vadovaujamos Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos, buvo dislokuotos Bahreine,

| 1. | griežtai smerkia tai, kad režimas naudoja neproporcingą jėgą prieš taikius demonstrantus, ir apgailestauja dėl didelio žuvusių ir sužeistų žmonių skaičiaus; reiškia užuojautą aukų ir sužeistųjų šeimoms; ragina nedelsiant nutraukti kraujo praliejimą ir išlaisvinti visus sulaikytuosius asmenis; ragina ištirti žmogžudystes, sulaikymus ir įtariamus kankinimo atvejus; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia tai, kad režimas naudoja neproporcingą jėgą prieš taikius demonstrantus, ir apgailestauja dėl didelio žuvusių ir sužeistų žmonių skaičiaus; reiškia užuojautą aukų ir sužeistųjų šeimoms; ragina nedelsiant nutraukti kraujo praliejimą ir išlaisvinti visus sulaikytuosius asmenis; ragina ištirti žmogžudystes, sulaikymus ir įtariamus kankinimo atvejus;

| 2. | giria žmones už jų drąsą, kurią jie parodė taikiai kovodami už demokratines permainas, visų pirma moteris, kurios buvo ir dažnai tebėra protestų priešakyje; |
| --- | --- |

2.

giria žmones už jų drąsą, kurią jie parodė taikiai kovodami už demokratines permainas, visų pirma moteris, kurios buvo ir dažnai tebėra protestų priešakyje;

| 3. | ragina politinius arabų šalių vadovus vykdyti savo įsipareigojimus, be delsimo ir be išankstinių sąlygų pradedant atvirą ir konstruktyvų politinį dialogą, į kurį būtų įtrauktos visos demokratinės politinės partijos ir judėjimai bei pilietinės visuomenės atstovai, ir kuris padėtų pagrindus tikrai demokratijai ir realių, plataus užmojo ir reikšmingų institucinių, politinių, ekonominių ir socialinių reformų, kurios būtinos ilgalaikiam stabilumui ir vystymuisi šiose šalyse ir visame regione, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

3.

ragina politinius arabų šalių vadovus vykdyti savo įsipareigojimus, be delsimo ir be išankstinių sąlygų pradedant atvirą ir konstruktyvų politinį dialogą, į kurį būtų įtrauktos visos demokratinės politinės partijos ir judėjimai bei pilietinės visuomenės atstovai, ir kuris padėtų pagrindus tikrai demokratijai ir realių, plataus užmojo ir reikšmingų institucinių, politinių, ekonominių ir socialinių reformų, kurios būtinos ilgalaikiam stabilumui ir vystymuisi šiose šalyse ir visame regione, įgyvendinimui;

Sirija

| 4. | griežtai smerkia smurto eskalavimą Sirijoje ir tebesitęsiančius sunkius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant daugelio miestų, pvz., Daros, Džisr al Šuguro ir Hamos, apgultis, masinius suėmimus, be teismo vykdomus žudymus, nesankcionuotus sulaikymus, įtariamus grobimus ir kankinimus; |
| --- | --- |

4.

griežtai smerkia smurto eskalavimą Sirijoje ir tebesitęsiančius sunkius žmogaus teisių pažeidimus, įskaitant daugelio miestų, pvz., Daros, Džisr al Šuguro ir Hamos, apgultis, masinius suėmimus, be teismo vykdomus žudymus, nesankcionuotus sulaikymus, įtariamus grobimus ir kankinimus;

| 5. | apgailestauja dėl to, kad praktiškai neįgyvendintas 2011 m. balandžio 21 d. paskelbtas nepaprastosios padėties atšaukimas, kad prezidento B. al-Assado pažadėtos reformos neįgyvendintos ir kad politiniai kaliniai vis dar kalinami, nepaisant neseniai prezidento paskelbtos amnestijos; primygtinai ragina Sirijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti nukentėjusių miestų apgultį ir tuoj pat leisti humanitarinėms agentūroms ir jų darbuotojams nevaržomai į juos patekti; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja dėl to, kad praktiškai neįgyvendintas 2011 m. balandžio 21 d. paskelbtas nepaprastosios padėties atšaukimas, kad prezidento B. al-Assado pažadėtos reformos neįgyvendintos ir kad politiniai kaliniai vis dar kalinami, nepaisant neseniai prezidento paskelbtos amnestijos; primygtinai ragina Sirijos valdžios institucijas nedelsiant nutraukti nukentėjusių miestų apgultį ir tuoj pat leisti humanitarinėms agentūroms ir jų darbuotojams nevaržomai į juos patekti;

| 6. | ragina Sirijos valdžios institucijas ir prezidentą B. al-Assadą nutraukti beginklių protestuotojų žudymus ir nedelsiant išlaisvinti visus sulaikytus demonstracijų dalyvius, žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir politinius kalinius; ragina visas demokratines jėgas ir pilietinės visuomenės veikėjus nedelsiant įsitraukti į tikrą politinį procesą, siekiant prisidėti prie perėjimo prie demokratijos Sirijoje, kuris būtų grindžiamas konkrečia pagrindinių reformų darbotvarke ir pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams; |
| --- | --- |

6.

ragina Sirijos valdžios institucijas ir prezidentą B. al-Assadą nutraukti beginklių protestuotojų žudymus ir nedelsiant išlaisvinti visus sulaikytus demonstracijų dalyvius, žurnalistus, žmogaus teisių gynėjus ir politinius kalinius; ragina visas demokratines jėgas ir pilietinės visuomenės veikėjus nedelsiant įsitraukti į tikrą politinį procesą, siekiant prisidėti prie perėjimo prie demokratijos Sirijoje, kuris būtų grindžiamas konkrečia pagrindinių reformų darbotvarke ir pagarba žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principams;

| 7. | ragina Sirijos valdžios institucijas leisti į šalį atvykti užsienio spaudos atstovams, kurie patikrintų, ar pagrįstas kaltinimas, kad ginkluotos ekstremistų grupuotės pirmos pradeda apšaudyti saugumo pajėgas, kurį pateikia režimas, pateisindamas visą smerktiną kraujo liejimą; ragina Sirijos valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Vyriausiojo komisaro biuro ir kitų JT organų atstovais ir leisti jiems nekliudomai patekti į šalį; |
| --- | --- |

7.

ragina Sirijos valdžios institucijas leisti į šalį atvykti užsienio spaudos atstovams, kurie patikrintų, ar pagrįstas kaltinimas, kad ginkluotos ekstremistų grupuotės pirmos pradeda apšaudyti saugumo pajėgas, kurį pateikia režimas, pateisindamas visą smerktiną kraujo liejimą; ragina Sirijos valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Vyriausiojo komisaro biuro ir kitų JT organų atstovais ir leisti jiems nekliudomai patekti į šalį;

| 8. | ragina Sirijos valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti visus demonstracijų ar kitų susijusių įvykių slopinimo metu sulaikytus vaikus, kruopščiai ištirti užregistruotus smurto prieš vaikus atvejus ir susilaikyti nuo tolesnių areštų ir smurto prieš vaikus ar nuo kitų vaikų teisių pažeidimų; |
| --- | --- |

8.

ragina Sirijos valdžios institucijas nedelsiant išlaisvinti visus demonstracijų ar kitų susijusių įvykių slopinimo metu sulaikytus vaikus, kruopščiai ištirti užregistruotus smurto prieš vaikus atvejus ir susilaikyti nuo tolesnių areštų ir smurto prieš vaikus ar nuo kitų vaikų teisių pažeidimų;

| 9. | teigiamai vertina Tarybos sprendimą taikyti ribojamąsias priemones Sirijai ir asmenims, atsakingiems už žiaurias represijas prieš civilius gyventojus, nutraukti visus pasiruošimus, susijusius su naujomis dvišalėmis bendradarbiavimo programomis, nutraukti dabartines dvišales pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (angl. ENPI) ir MEDA priemonę vykdomas programas su Sirijos valdžios institucijomis, paraginti Europos investicijų banką (EIB) kol kas nepritarti naujoms EIB finansavimo operacijoms Sirijoje, apsvarstyti galimybę nutraukti tolesnę Bendrijos pagalbą Sirijai, turint mintyje įvykių raidą, ir nesiimti tolesnių žingsnių, susijusių su asociacijos susitarimu su Sirija; pritaria Tarybos patvirtintoms griežtoms sankcijoms ir ragina Tarybą imtis tvirtos diplomatinės iniciatyvos įtikinti kitas šalis patvirtinti tokias pat sankcijas; mano, jog Taryba turėtų toliau taikyti tikslingas sankcijas visiems su režimu susijusiems asmenims ir subjektams siekiant susilpninti jų galias ir juos izoliuoti tokiu būdu padedant pagrindą perėjimui prie demokratijos; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina Tarybos sprendimą taikyti ribojamąsias priemones Sirijai ir asmenims, atsakingiems už žiaurias represijas prieš civilius gyventojus, nutraukti visus pasiruošimus, susijusius su naujomis dvišalėmis bendradarbiavimo programomis, nutraukti dabartines dvišales pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (angl. ENPI) ir MEDA priemonę vykdomas programas su Sirijos valdžios institucijomis, paraginti Europos investicijų banką (EIB) kol kas nepritarti naujoms EIB finansavimo operacijoms Sirijoje, apsvarstyti galimybę nutraukti tolesnę Bendrijos pagalbą Sirijai, turint mintyje įvykių raidą, ir nesiimti tolesnių žingsnių, susijusių su asociacijos susitarimu su Sirija; pritaria Tarybos patvirtintoms griežtoms sankcijoms ir ragina Tarybą imtis tvirtos diplomatinės iniciatyvos įtikinti kitas šalis patvirtinti tokias pat sankcijas; mano, jog Taryba turėtų toliau taikyti tikslingas sankcijas visiems su režimu susijusiems asmenims ir subjektams siekiant susilpninti jų galias ir juos izoliuoti tokiu būdu padedant pagrindą perėjimui prie demokratijos;

| 10. | labai pritaria diplomatinėms ES ir tarptautinės bendruomenės partnerių pastangoms užtikrinti, kad JT Saugumo Taryba (JTST) pasmerktų tebesitęsiantį smurtą Sirijoje, atsisakytų nebaudžiamumo ir paragintų Sirijos valdžios institucijas patenkinti teisėtus Sirijos gyventojų siekius; apgailestauja, kad šios pastangos iki šiol nebuvo sėkmingos ir kad nebuvo priimta rezoliucija; ragina ES valstybes nares ir Komisijos pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę tęsti darbą su tarptautiniais partneriais ir JT Saugumo Taryba dėl padėties Sirijoje ir užtikrinant, kad Sirijos valdžios institucijos vykdytų savo pareigą apsaugoti Sirijos gyventojus; |
| --- | --- |

10.

labai pritaria diplomatinėms ES ir tarptautinės bendruomenės partnerių pastangoms užtikrinti, kad JT Saugumo Taryba (JTST) pasmerktų tebesitęsiantį smurtą Sirijoje, atsisakytų nebaudžiamumo ir paragintų Sirijos valdžios institucijas patenkinti teisėtus Sirijos gyventojų siekius; apgailestauja, kad šios pastangos iki šiol nebuvo sėkmingos ir kad nebuvo priimta rezoliucija; ragina ES valstybes nares ir Komisijos pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę tęsti darbą su tarptautiniais partneriais ir JT Saugumo Taryba dėl padėties Sirijoje ir užtikrinant, kad Sirijos valdžios institucijos vykdytų savo pareigą apsaugoti Sirijos gyventojus;

| 11. | palankiai vertina Turkijos politiką laikyti atviras sienas Sirijos pabėgėliams ir greitą Raudonojo Pusmėnulio išteklių organizavimą ir sutelkimą; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina Turkijos politiką laikyti atviras sienas Sirijos pabėgėliams ir greitą Raudonojo Pusmėnulio išteklių organizavimą ir sutelkimą;

| 12. | džiaugiasi, kad ES pripažįsta Turkijos ir kitų regioninių partnerių pastangas, susijusias su įvairiais – visų pirma humanitariniais – krizės aspektais, ir ketina su jais bendradarbiauti siekdama išspręsti padėties Sirijoje klausimą; ragina Turkiją ir ES sustiprinti savo užsienio politikos koordinavimą ir labai skatina toliau dėti suderintas pastangas siekiant remti demokratizaciją ir Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos vystymąsi; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad ES pripažįsta Turkijos ir kitų regioninių partnerių pastangas, susijusias su įvairiais – visų pirma humanitariniais – krizės aspektais, ir ketina su jais bendradarbiauti siekdama išspręsti padėties Sirijoje klausimą; ragina Turkiją ir ES sustiprinti savo užsienio politikos koordinavimą ir labai skatina toliau dėti suderintas pastangas siekiant remti demokratizaciją ir Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos vystymąsi;

| 13. | ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant suteikti pagalbą siekiant remti Turkijos ir Libano valdžios institucijų pastangas valdyti humanitarinę krizę prie jų sienų su Sirija, įskaitant vadinamojo humanitarinės pagalbos koridoriaus JT lygmeniu sukūrimą; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant suteikti pagalbą siekiant remti Turkijos ir Libano valdžios institucijų pastangas valdyti humanitarinę krizę prie jų sienų su Sirija, įskaitant vadinamojo humanitarinės pagalbos koridoriaus JT lygmeniu sukūrimą;

| 14. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir Komisiją skatinti demokratinės opozicijos judėjimų kūrimąsi šalyje ir už jos ribų; atsižvelgdamas į tai, ragina skubiai pradėti tikrą politinį dialogą, kuris vestų prie rimtų demokratinių permainų Sirijoje; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir Komisiją skatinti demokratinės opozicijos judėjimų kūrimąsi šalyje ir už jos ribų; atsižvelgdamas į tai, ragina skubiai pradėti tikrą politinį dialogą, kuris vestų prie rimtų demokratinių permainų Sirijoje;

Jemenas

| 15. | griežtai smerkia pastarojo meto ginkluotus išpuolius Jemene, įskaitant 2011 m. birželio 3 d. įvykdytą prezidento rūmų puolimą; ragina visas šalis nutraukti visus smurto veiksmus, laikytis žmogaus teisių ir nuolatinių paliaubų; |
| --- | --- |

15.

griežtai smerkia pastarojo meto ginkluotus išpuolius Jemene, įskaitant 2011 m. birželio 3 d. įvykdytą prezidento rūmų puolimą; ragina visas šalis nutraukti visus smurto veiksmus, laikytis žmogaus teisių ir nuolatinių paliaubų;

| 16. | palankiai vertina viceprezidento Abdo Rabbuho Mansuro Hadi įsipareigojimui laikytis paliaubų, demilitarizuoti Jemeno miestus ir užtikrinti tinkamą bet kokių tolesnių taikių protestų ir demonstracijų apsaugą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina viceprezidento Abdo Rabbuho Mansuro Hadi įsipareigojimui laikytis paliaubų, demilitarizuoti Jemeno miestus ir užtikrinti tinkamą bet kokių tolesnių taikių protestų ir demonstracijų apsaugą;

| 17. | išreiškia savo solidarumą su Jemeno žmonėms, sveikina jų demokratinių permainų siekius šalyje ir remia Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos pastangas siekiant derybų būdu rasti sprendimą, pagal kurį būtų numatytas prezidento A. A. Saleho ir jo šeimos narių, kurie vis dar užima vadovaujančius postus, atsistatydinimas ir siekis kurti politinę sistemą, kurioje dalyvautų daugiau veikėjų ir kurios paskirtis būtų sumažinti skurdą ir pagerinti gyvenimo sąlygas didžiajai daliai gyventojų; |
| --- | --- |

17.

išreiškia savo solidarumą su Jemeno žmonėms, sveikina jų demokratinių permainų siekius šalyje ir remia Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos pastangas siekiant derybų būdu rasti sprendimą, pagal kurį būtų numatytas prezidento A. A. Saleho ir jo šeimos narių, kurie vis dar užima vadovaujančius postus, atsistatydinimas ir siekis kurti politinę sistemą, kurioje dalyvautų daugiau veikėjų ir kurios paskirtis būtų sumažinti skurdą ir pagerinti gyvenimo sąlygas didžiajai daliai gyventojų;

| 18. | smerkia tai, kad Jemeno valdžios institucijoms 2011 m. gegužės 22 d. nepavyko užtikrinti saugaus diplomatų, įskaitant Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generalinį sekretorių ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybių narių ambasadorių, ES, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadorius, išvykimo iš Jungtinių Arabų Emyratų ambasados Sanoje; ragina Jemeno valdžios institucijas visiškai laikytis Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių; |
| --- | --- |

18.

smerkia tai, kad Jemeno valdžios institucijoms 2011 m. gegužės 22 d. nepavyko užtikrinti saugaus diplomatų, įskaitant Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generalinį sekretorių ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos valstybių narių ambasadorių, ES, Jungtinės Karalystės ir Jungtinių Amerikos Valstijų ambasadorius, išvykimo iš Jungtinių Arabų Emyratų ambasados Sanoje; ragina Jemeno valdžios institucijas visiškai laikytis Vienos konvencijos dėl diplomatinių santykių;

| 19. | yra susirūpinęs dėl to, kad nepateiktos jokios pažangos ataskaitos apie aukšto lygio komiteto, kurį Jemeno vyriausybė paskyrė tirti 2011 m. kovo 18 d. išpuolį prieš protestuotojus Sanos mieste, kurio metu nužudyti 54 žmonės ir sužeista daugiau kaip 300 žmonių, veiklą; primena savo raginimą Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei paremti raginimus atlikti tarptautinį nepriklausomą šio incidento tyrimą; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs dėl to, kad nepateiktos jokios pažangos ataskaitos apie aukšto lygio komiteto, kurį Jemeno vyriausybė paskyrė tirti 2011 m. kovo 18 d. išpuolį prieš protestuotojus Sanos mieste, kurio metu nužudyti 54 žmonės ir sužeista daugiau kaip 300 žmonių, veiklą; primena savo raginimą Komisijos pirmininko pavaduotojai-vyriausiajai įgaliotinei paremti raginimus atlikti tarptautinį nepriklausomą šio incidento tyrimą;

| 20. | palankiai vertina Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro misiją į Jemeną, kuri įvertino žmogaus teisių padėtį šalyje ir pateiks rekomendacijas Jemeno vyriausybei ir tarptautinei bendruomenei; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro misiją į Jemeną, kuri įvertino žmogaus teisių padėtį šalyje ir pateiks rekomendacijas Jemeno vyriausybei ir tarptautinei bendruomenei;

Bahreinas

| 21. | smerkia represijas Bahreine ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus taikius demonstrantus, įskaitant politinius aktyvistus, žurnalistus bei žmogaus teisių gynėjus ir 47 Bahreino gydytojus ir medicinos seseris, kurie vykdė savo profesinę pareigą; reiškia rimtą susirūpinimą dėl nuosprendžio kalėti iki gyvos galvos 8 opozicijos aktyvistams ir 13 kitų, kurie buvo nuteisti iki 15 metų kalėjimo; |
| --- | --- |

21.

smerkia represijas Bahreine ir ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus taikius demonstrantus, įskaitant politinius aktyvistus, žurnalistus bei žmogaus teisių gynėjus ir 47 Bahreino gydytojus ir medicinos seseris, kurie vykdė savo profesinę pareigą; reiškia rimtą susirūpinimą dėl nuosprendžio kalėti iki gyvos galvos 8 opozicijos aktyvistams ir 13 kitų, kurie buvo nuteisti iki 15 metų kalėjimo;

| 22. | palankiai vertina tai, kad atšaukta nacionalinio saugumo Bahreine padėtis, taip pat tai, kad karalius Hamadas Bin Isa al Khalifa ragina pradėti nacionalinį dialogą; mano, kad nacionalinis dialogas, pradėtas karaliaus Hamado, gali būti įmanomas tik dalyvaujant visoms politinėms jėgoms, įskaitant opoziciją ir pilietinę visuomenę, ir kuriuo būtų siekiama padėti pagrindus tikrai demokratijai ir politinėms reformoms Bahreine; |
| --- | --- |

22.

palankiai vertina tai, kad atšaukta nacionalinio saugumo Bahreine padėtis, taip pat tai, kad karalius Hamadas Bin Isa al Khalifa ragina pradėti nacionalinį dialogą; mano, kad nacionalinis dialogas, pradėtas karaliaus Hamado, gali būti įmanomas tik dalyvaujant visoms politinėms jėgoms, įskaitant opoziciją ir pilietinę visuomenę, ir kuriuo būtų siekiama padėti pagrindus tikrai demokratijai ir politinėms reformoms Bahreine;

| 23. | ragina Bahreino valdžios institucijas sušvelninti mirties bausmę Ali Abdullahai Hassanui al Sankisui ir Abdulazizui Abdulridhai Ibrahimui Hussainui ir atnaujinti de facto moratoriumą mirties bausmei; |
| --- | --- |

23.

ragina Bahreino valdžios institucijas sušvelninti mirties bausmę Ali Abdullahai Hassanui al Sankisui ir Abdulazizui Abdulridhai Ibrahimui Hussainui ir atnaujinti de facto moratoriumą mirties bausmei;

| 24. | palankiai vertina karaliaus Hamado sprendimą sudaryti nepriklausomą komisiją, kuriai bus pavesta ištirti žmogaus teisių pažeidimus, padarytus pastaruoju metu vyriausybei vykdant represinius veiksmus, nukreiptus prieš reformas remiančius protestuotojus; primygtinai ragina užtikrinti visišką komisijos nešališkumą ir skaidrumą ir ragina Bahreino vyriausybę nesikišti į jos darbą; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina karaliaus Hamado sprendimą sudaryti nepriklausomą komisiją, kuriai bus pavesta ištirti žmogaus teisių pažeidimus, padarytus pastaruoju metu vyriausybei vykdant represinius veiksmus, nukreiptus prieš reformas remiančius protestuotojus; primygtinai ragina užtikrinti visišką komisijos nešališkumą ir skaidrumą ir ragina Bahreino vyriausybę nesikišti į jos darbą;

| 25. | džiaugiasi, kad Bahreine įsteigta Žmogaus teisių ir socialinio vystymosi ministerija, ir ragina ministeriją veikti pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus ir įsipareigojimus; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi, kad Bahreine įsteigta Žmogaus teisių ir socialinio vystymosi ministerija, ir ragina ministeriją veikti pagal tarptautinius žmogaus teisių standartus ir įsipareigojimus;

| 26. | reiškia susirūpinimą dėl Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos įgaliotų užsienio karinių pajėgų buvimo Bahreine; dar kartą ragina Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybą naudoti savo, kaip regioninio kolektyvinio veikėjo, turimus išteklius siekiant vykdyti konstruktyvią veiklą ir tarpininkauti vykdant taikias reformas Bahreine; |
| --- | --- |

26.

reiškia susirūpinimą dėl Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos įgaliotų užsienio karinių pajėgų buvimo Bahreine; dar kartą ragina Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybą naudoti savo, kaip regioninio kolektyvinio veikėjo, turimus išteklius siekiant vykdyti konstruktyvią veiklą ir tarpininkauti vykdant taikias reformas Bahreine;

Arabų šalys ir Šiaurės Afrika

| 27. | palankiai vertina perėjimo prie demokratijos procesus Egipte ir Tunise, kaip pirmuosius aktualaus demokratizacijos proceso ir naujos piliečių, ypač jaunimo, dalyvavimo bangos arabų šalyse pavyzdžius; tvirtai remia žmonių laisvės, žmogaus teisių ir demokratijos lūkesčius; ragina užtikrinti skaidrų, sąžiningą ir laisvą rinkimų procesą abiejose šalyse, atsižvelgiant į joms būdingas sąlygas; ragina tarptautinę bendruomenę dėti tolesnes pastangas siekiant palaikyti ir skatinti politinių reformų Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse procesą; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina perėjimo prie demokratijos procesus Egipte ir Tunise, kaip pirmuosius aktualaus demokratizacijos proceso ir naujos piliečių, ypač jaunimo, dalyvavimo bangos arabų šalyse pavyzdžius; tvirtai remia žmonių laisvės, žmogaus teisių ir demokratijos lūkesčius; ragina užtikrinti skaidrų, sąžiningą ir laisvą rinkimų procesą abiejose šalyse, atsižvelgiant į joms būdingas sąlygas; ragina tarptautinę bendruomenę dėti tolesnes pastangas siekiant palaikyti ir skatinti politinių reformų Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse procesą;

| 28. | dar kartą pabrėžia tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą apginti Libijos civilius gyventojus, be kita ko, didinant spaudimą Libijos režimui, ir remti demokratinės Libijos valstybės kūrimą; palankiai vertina tai, kad ES nusprendė sugriežtinti sankcijas režimui ir į subjektų, kurių turtas įšaldomas, ES sąrašą įtraukė dar šešias režimo kontroliuojamas uostų administracijas; dar kartą ragina pulkininką Muammarą Mohammedą Abu Minyarą Kaddafį nedelsiant atsisakyti valdžios; |
| --- | --- |

28.

dar kartą pabrėžia tarptautinės bendruomenės įsipareigojimą apginti Libijos civilius gyventojus, be kita ko, didinant spaudimą Libijos režimui, ir remti demokratinės Libijos valstybės kūrimą; palankiai vertina tai, kad ES nusprendė sugriežtinti sankcijas režimui ir į subjektų, kurių turtas įšaldomas, ES sąrašą įtraukė dar šešias režimo kontroliuojamas uostų administracijas; dar kartą ragina pulkininką Muammarą Mohammedą Abu Minyarą Kaddafį nedelsiant atsisakyti valdžios;

| 29. | yra susirūpinęs dėl sunkumų, su kuriais susiduria Libijos gyventojai dėl maisto stygiaus, nepakankamų galimybių gauti medicinos pagalbą ir grynųjų pinigų trūkumo atlyginimams išmokėti ir reaguoti į įvairius administracinius poreikius; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant sudaryti galimybę Laikinajai nacionalinei tarybai, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui leidus ir prižiūrint, pasinaudoti dalimi įšaldyto Libijos turto, kad būtų galima patenkinti pačius būtiniausius poreikius; |
| --- | --- |

29.

yra susirūpinęs dėl sunkumų, su kuriais susiduria Libijos gyventojai dėl maisto stygiaus, nepakankamų galimybių gauti medicinos pagalbą ir grynųjų pinigų trūkumo atlyginimams išmokėti ir reaguoti į įvairius administracinius poreikius; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę ir ES valstybes nares skubiai imtis veiksmų siekiant sudaryti galimybę Laikinajai nacionalinei tarybai, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Sankcijų komitetui leidus ir prižiūrint, pasinaudoti dalimi įšaldyto Libijos turto, kad būtų galima patenkinti pačius būtiniausius poreikius;

| 30. | ragina Komisijos primininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis tolesnių iniciatyvų siekiant išsiaiškinti konflikto sprendimą, atsižvelgiant į neseniai Tarptautinio baudžiamojo teismo išduotus arešto orderius pulkininkui M. Kaddafiui, jo sūnui Saifui al Islamui Kaddafiui ir Abdullahai al Sanussiui; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisijos primininko pavaduotoją ir vyriausiąją įgaliotinę imtis tolesnių iniciatyvų siekiant išsiaiškinti konflikto sprendimą, atsižvelgiant į neseniai Tarptautinio baudžiamojo teismo išduotus arešto orderius pulkininkui M. Kaddafiui, jo sūnui Saifui al Islamui Kaddafiui ir Abdullahai al Sanussiui;

| 31. | palankiai vertina reformų Maroke procesą ir ypač siūlomą konstitucinę reformą, kuri pateikta balsavimui referendume, nes tai pirmas žingsnis tinkama linkme vaduojantis iš režimo, siekiant modernizavimo ir demokratizacijos; ragina politines Maroko partijas aktyviai dalyvauti šiame permainų procese; pabrėžia, kad visuomenė, pilietinės visuomenės organizacijos ir politinės partijos turėtų ir toliau būti reformų proceso įgyvendinimo pagrindas ir pažymi, kad Marokas – pirmoji regiono šalis, kuriai santykiuose su ES suteiktas aukštesnio lygio statusas; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina reformų Maroke procesą ir ypač siūlomą konstitucinę reformą, kuri pateikta balsavimui referendume, nes tai pirmas žingsnis tinkama linkme vaduojantis iš režimo, siekiant modernizavimo ir demokratizacijos; ragina politines Maroko partijas aktyviai dalyvauti šiame permainų procese; pabrėžia, kad visuomenė, pilietinės visuomenės organizacijos ir politinės partijos turėtų ir toliau būti reformų proceso įgyvendinimo pagrindas ir pažymi, kad Marokas – pirmoji regiono šalis, kuriai santykiuose su ES suteiktas aukštesnio lygio statusas;

| 32. | atkreipia dėmesį į palankiai vertintiną Alžyro prezidento pareiškimą pradėti procesą, kuriuo bus siekiama demokratizavimo ir užtikrinti geresnį valdymą šalyje, įskaitant ypatingosios padėties atšaukimą ir planuotą konstitucinę reformą; pabrėžia, kad reikia paspartinti šią iniciatyvą ir ragina Alžyro valdžios institucijas tvirtai įsipareigoti vykdyti šį reformų procesą, kuris turi būti įtraukus ir atviras pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į palankiai vertintiną Alžyro prezidento pareiškimą pradėti procesą, kuriuo bus siekiama demokratizavimo ir užtikrinti geresnį valdymą šalyje, įskaitant ypatingosios padėties atšaukimą ir planuotą konstitucinę reformą; pabrėžia, kad reikia paspartinti šią iniciatyvą ir ragina Alžyro valdžios institucijas tvirtai įsipareigoti vykdyti šį reformų procesą, kuris turi būti įtraukus ir atviras pilietinei visuomenei;

| 33. | palankiai vertina įsipareigojimą vykdyti politines reformas Jordanijoje, visų pirma persvarstyti Jordanijos Konstituciją ir Nacionalinio dialogo komiteto darbą; pritaria Jordanijos valdžios institucijų pastangoms ir pabrėžia, kad reikia konkrečiai įgyvendinti reformas; pažymi, kad ES 2010 m. Jordanijai suteikė aukštesnio lygio partnerystės statusą; |
| --- | --- |

33.

palankiai vertina įsipareigojimą vykdyti politines reformas Jordanijoje, visų pirma persvarstyti Jordanijos Konstituciją ir Nacionalinio dialogo komiteto darbą; pritaria Jordanijos valdžios institucijų pastangoms ir pabrėžia, kad reikia konkrečiai įgyvendinti reformas; pažymi, kad ES 2010 m. Jordanijai suteikė aukštesnio lygio partnerystės statusą;

| 34. | pažymi, kad teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę yra pagrindinė žmogaus teisė, kurią turėtų užtikrinti valdžios institucijos; primygtinai ragina valdžios institucijas savo šalyse užtikrinti patikimą ir veiksmingą religinių grupių narių apsaugą jų šalyje, taip pat užtikrinti asmenų saugumą bei fizinį visų religinių grupių narių neliečiamumą; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad teisė į minties, sąžinės ir religijos laisvę yra pagrindinė žmogaus teisė, kurią turėtų užtikrinti valdžios institucijos; primygtinai ragina valdžios institucijas savo šalyse užtikrinti patikimą ir veiksmingą religinių grupių narių apsaugą jų šalyje, taip pat užtikrinti asmenų saugumą bei fizinį visų religinių grupių narių neliečiamumą;

| 35. | tvirtai remia Tarybos poziciją, kad Europos kaimynystės politika turės būti pritaikyta prie naujų pietinėse kaimyninėse šalyse spręstinų uždavinių; palankiai vertina ES ir valstybių narių įsipareigojimą prisidėti ir remti konkrečias valstybių, kurios iš tiesų dalyvauja politinėse ir ekonominėse reformose, taip pat pilietinių visuomenių pastangas; palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė įsteigė darbo grupę Viduržemio jūros regiono pietinių šalių klausimu; |
| --- | --- |

35.

tvirtai remia Tarybos poziciją, kad Europos kaimynystės politika turės būti pritaikyta prie naujų pietinėse kaimyninėse šalyse spręstinų uždavinių; palankiai vertina ES ir valstybių narių įsipareigojimą prisidėti ir remti konkrečias valstybių, kurios iš tiesų dalyvauja politinėse ir ekonominėse reformose, taip pat pilietinių visuomenių pastangas; palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė įsteigė darbo grupę Viduržemio jūros regiono pietinių šalių klausimu;

| 36. | ragina Komisiją ir Tarybą laikytis diferencijuoto požiūrio pietinių Viduramžio jūros regiono šalių atžvilgiu, remiantis 2011 m. gegužės 25 d. bendrame komunikate numatytu politikos principu, kad tuo atveju, jei dedamos didesnės pastangos, skiriama didesnė parama, tokiu būdu būtų skatinant realią pažangą siekiant demokratijos, laisvų ir sąžiningų rinkimų ir ypač pagarbos žmogaus teisėms; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją ir Tarybą laikytis diferencijuoto požiūrio pietinių Viduramžio jūros regiono šalių atžvilgiu, remiantis 2011 m. gegužės 25 d. bendrame komunikate numatytu politikos principu, kad tuo atveju, jei dedamos didesnės pastangos, skiriama didesnė parama, tokiu būdu būtų skatinant realią pažangą siekiant demokratijos, laisvų ir sąžiningų rinkimų ir ypač pagarbos žmogaus teisėms;

| 37. | ragina Europos Sąjungą toliau teikti reikalingą humanitarinę pagalbą šio regiono perkeltiesiems asmenims, kurių daugelis dabar gyvena kaip pabėgėliai prie savo šalies sienų; |
| --- | --- |

37.

ragina Europos Sąjungą toliau teikti reikalingą humanitarinę pagalbą šio regiono perkeltiesiems asmenims, kurių daugelis dabar gyvena kaip pabėgėliai prie savo šalies sienų;

| 38. | palankiai vertina vadinamąją Dovilio partnerystę su regiono gyventojais, kurią pradėjo didžiojo aštuoneto (G8) valstybės narės; pažymi, kad pirmosiomis partnerystės šalimis bus Egiptas ir Tunisas; ragina Tarybą ir ES valstybes nares derinti savo pastangas su didžiojo aštuoneto valstybėmis, kurios pasirengusios šią partnerystę plėsti į visas regiono šalis, kuriose vyksta permainos siekiant laisvos, demokratinės ir tolerantiškos visuomenės; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina vadinamąją Dovilio partnerystę su regiono gyventojais, kurią pradėjo didžiojo aštuoneto (G8) valstybės narės; pažymi, kad pirmosiomis partnerystės šalimis bus Egiptas ir Tunisas; ragina Tarybą ir ES valstybes nares derinti savo pastangas su didžiojo aštuoneto valstybėmis, kurios pasirengusios šią partnerystę plėsti į visas regiono šalis, kuriose vyksta permainos siekiant laisvos, demokratinės ir tolerantiškos visuomenės;

*

* *

| 39. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Sirijos Arabų Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Jemeno Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Turkijos Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Bahreino Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Laikinajai nacionalinei tarybai, Maroko Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Jordanijos Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Egipto Arabų Respublikos vyriausybei, Tuniso Respublikos vyriausybei, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generaliniam sekretoriui ir Viduržemio jūros regiono sąjungos generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

39.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Sirijos Arabų Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Jemeno Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Turkijos Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Bahreino Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Laikinajai nacionalinei tarybai, Maroko Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Alžyro Liaudies Demokratinės Respublikos vyriausybei ir parlamentui, Jordanijos Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Egipto Arabų Respublikos vyriausybei, Tuniso Respublikos vyriausybei, Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos generaliniam sekretoriui ir Viduržemio jūros regiono sąjungos generaliniam sekretoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0148.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0109.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0154.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/165

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisES išorės politika siekiant demokratizacijos

P7_TA(2011)0334

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES išorės politikos, kuria remiamas demokratijos diegimas (2011/2032(INI))

2013/C 33 E/17

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 21 straipsnį, ir į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 25 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 21 straipsnį, ir į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 25 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, 1990 m. Kopenhagoje ir 1999 m. Stambulo aukščiausiojo lygio susitikime (jame visos Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) priklausančios valstybės įsipareigojo į savo teritorijose vykstančius rinkimus kviesti tarptautinius stebėtojus, būtent Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro atstovus) patvirtintus ESBO įsipareigojimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, 1990 m. Kopenhagoje ir 1999 m. Stambulo aukščiausiojo lygio susitikime (jame visos Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) priklausančios valstybės įsipareigojo į savo teritorijose vykstančius rinkimus kviesti tarptautinius stebėtojus, būtent Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro atstovus) patvirtintus ESBO įsipareigojimus,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Amerikos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją ir Amerikos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 7 d. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 169 konvenciją vietos tautų ir gentimis gyvenančių žmonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 7 d. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 169 konvenciją vietos tautų ir gentimis gyvenančių žmonių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 6, 8 ir 21 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 6, 8 ir 21 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 12 d. Strasbūre paskelbtą Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į partnerystės susitarimo tarp AKR ir EB (Kotonu susitarimas) 8, 9 ir 96 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į partnerystės susitarimo tarp AKR ir EB (Kotonu susitarimas) 8, 9 ir 96 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 4 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Skatinti ir stiprinti demokratiją“ (1) ir 2004 m. gruodžio 20 d. rezoliuciją „Stiprinti regioninių, subregioninių ir kitų organizacijų vaidmenį skatinant ir stiprinant demokratiją“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gruodžio 4 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Skatinti ir stiprinti demokratiją“ (1) ir 2004 m. gruodžio 20 d. rezoliuciją „Stiprinti regioninių, subregioninių ir kitų organizacijų vaidmenį skatinant ir stiprinant demokratiją“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (EDŽTP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantį demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę (EDŽTP),

| — | atsižvelgdamas į savo 1996 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl pagarbos demokratijos principams ir žmogaus teisėms įtraukimo į Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimus (3) ir į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 1996 m. rugsėjo 20 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl pagarbos demokratijos principams ir žmogaus teisėms įtraukimo į Bendrijos ir trečiųjų šalių susitarimus (3) ir į savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos Europos Sąjungos susitarimuose (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2001 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl ES rinkimų pagalbos ir stebėjimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2001 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl ES rinkimų pagalbos ir stebėjimo (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2002 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos vaidmens skatinant žmogaus teises ir demokratizaciją trečiosiose šalyse (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2002 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato dėl Europos Sąjungos vaidmens skatinant žmogaus teises ir demokratizaciją trečiosiose šalyse (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijų: tikslai, praktika ir ateities uždaviniai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijų: tikslai, praktika ir ateities uždaviniai (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl demokratijos stiprinimo ES išorės santykiuose (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl demokratijos stiprinimo ES išorės santykiuose (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmių besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės pasekmių besivystančioms šalims ir vystomajam bendradarbiavimui (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl skurdo mažinimo ir darbo vietų kūrimo besivystančiose šalyse: tolesnė veikla, ypač į jos 71, 72 ir 73 dalis (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 21 d. rezoliuciją dėl skurdo mažinimo ir darbo vietų kūrimo besivystančiose šalyse: tolesnė veikla, ypač į jos 71, 72 ir 73 dalis (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 8 d. rezoliuciją „Mokesčiai ir vystymasis. Bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis skatinant gerą mokesčių srities valdymą“ (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl migracijos srautų, kuriuos lemia nestabilumas: ES užsienio reikalų politikos aprėptis ir vaidmuo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. balandžio 5 d. rezoliuciją dėl migracijos srautų, kuriuos lemia nestabilumas: ES užsienio reikalų politikos aprėptis ir vaidmuo (15),

| — | atsižvelgdamas į visus ES ir trečiųjų šalių sudarytus susitarimus ir tuose susitarimuose esančias nuostatas dėl žmogaus teisių ir demokratijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į visus ES ir trečiųjų šalių sudarytus susitarimus ir tuose susitarimuose esančias nuostatas dėl žmogaus teisių ir demokratijos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl paramos demokratiniam valdymui siekiant tobulesnės ES sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. Tarybos išvadas dėl paramos demokratiniam valdymui siekiant tobulesnės ES sistemos,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadas dėl paramos demokratijai Europos Sąjungai plėtojant išorės santykius, 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadas „Parama demokratijai ES išorės santykiuose – 2010 m. pažangos ataskaita ir pavyzdinių šalių sąrašas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadas dėl paramos demokratijai Europos Sąjungai plėtojant išorės santykius, 2010 m. gruodžio 13 d. Tarybos išvadas „Parama demokratijai ES išorės santykiuose – 2010 m. pažangos ataskaita ir pavyzdinių šalių sąrašas“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos ir Tarybos sekretoriato bendrą dokumentą dėl demokratijos kūrimo ES plėtojant išorės santykius (SEC(2009)1095), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos ir Tarybos sekretoriato bendrą dokumentą dėl demokratijos kūrimo ES plėtojant išorės santykius (SEC(2009)1095),

| — | atsižvelgdamas į bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadintą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą komunikatą Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pavadintą „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“ (COM(2011)0200),

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 22 d. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. birželio 22 d. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos finansines priemones demokratijai, žmogaus teisėms ir kovai su prekyba žmonėmis skatinti (AENEAS programą, ją pakeitusią Teminę migracijos ir prieglobsčio programą, MIEUX programą, Europos demokratijai ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR), Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (TAIEX), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) ir t. t.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos finansines priemones demokratijai, žmogaus teisėms ir kovai su prekyba žmonėmis skatinti (AENEAS programą, ją pakeitusią Teminę migracijos ir prieglobsčio programą, MIEUX programą, Europos demokratijai ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR), Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (TAIEX), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) ir t. t.),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. JT Generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio pranešimą žmogaus teisių, daugiašalių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 21 d. JT Generalinio sekretoriaus specialiojo įgaliotinio pranešimą žmogaus teisių, daugiašalių korporacijų ir kitų verslo įmonių klausimu (16),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo-ES vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (angl. VP/HR) pareigybės sukūrimą ir nuo 2011 m. sausio 1 d. veikiančią Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojo-ES vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai (angl. VP/HR) pareigybės sukūrimą ir nuo 2011 m. sausio 1 d. veikiančią Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0231/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto bei Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones (A7–0231/2011),

| A. | kadangi ES sutartyse skelbiama, kad žmogaus teisės ir demokratiją yra pagrindinės Sąjungos vertybės ir ES išorės veiksmų principai bei tikslai, kuriuos ES turėtų skatinti kaip visuotinius, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES sutartyse skelbiama, kad žmogaus teisės ir demokratiją yra pagrindinės Sąjungos vertybės ir ES išorės veiksmų principai bei tikslai, kuriuos ES turėtų skatinti kaip visuotinius,

| B. | kadangi demokratija yra geriausias žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, visų visuomenės grupių tolerancijos ir lygių galimybių kiekvienam asmeniui garantas, |
| --- | --- |

B.

kadangi demokratija yra geriausias žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, visų visuomenės grupių tolerancijos ir lygių galimybių kiekvienam asmeniui garantas,

| C. | kadangi demokratija virto visuotine vertybe, nors demokratinių sistemų forma ir pavidalas gali būti įvairūs, pavyzdžiui kiekvienoje iš 27 ES valstybių narių yra savita, tačiau vienodai veiksminga demokratija, kurią formuoja jų istorija, kultūra ir aplinkybės, arba pati ES yra tam tikra pasaulyje unikali viršnacionalinės demokratijos forma; kadangi nėra vieningo demokratijos modelio arba vieno jos projekto, tačiau yra bendras susitarimas, kokie pagrindiniai elementai ją sudaro, |
| --- | --- |

C.

kadangi demokratija virto visuotine vertybe, nors demokratinių sistemų forma ir pavidalas gali būti įvairūs, pavyzdžiui kiekvienoje iš 27 ES valstybių narių yra savita, tačiau vienodai veiksminga demokratija, kurią formuoja jų istorija, kultūra ir aplinkybės, arba pati ES yra tam tikra pasaulyje unikali viršnacionalinės demokratijos forma; kadangi nėra vieningo demokratijos modelio arba vieno jos projekto, tačiau yra bendras susitarimas, kokie pagrindiniai elementai ją sudaro,

| D. | kadangi dvi Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos paaiškina esminius demokratijos elementus (17), |
| --- | --- |

D.

kadangi dvi Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos paaiškina esminius demokratijos elementus (17),

| E. | kadangi žmogaus teisės ir demokratija yra neatskiriamai susiję ir tik esant demokratijai asmenys gali visiškai naudotis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis; ir kadangi demokratija galima tik tada, kai gerbiamos žmogaus teisės, |
| --- | --- |

E.

kadangi žmogaus teisės ir demokratija yra neatskiriamai susiję ir tik esant demokratijai asmenys gali visiškai naudotis žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis; ir kadangi demokratija galima tik tada, kai gerbiamos žmogaus teisės,

| F. | kadangi turi viešpatauti teisinės valstybės principai, kuriais užtikrinama lygybė prieš įstatymą ir pripažįstamos teisės į privačią nuosavybę, turi nebūti savavališko valstybės institucijų kišimosi (teisinio ir praktinio), taigi reikalauja, kad valstybės institucijų įgaliojimus įgyvendintų skaidriai dirbantys, atskaitingi išrinkti pareigūnai ir valstybės tarnautojai, ir būtini nepriklausomi ir nešališki teismai, |
| --- | --- |

F.

kadangi turi viešpatauti teisinės valstybės principai, kuriais užtikrinama lygybė prieš įstatymą ir pripažįstamos teisės į privačią nuosavybę, turi nebūti savavališko valstybės institucijų kišimosi (teisinio ir praktinio), taigi reikalauja, kad valstybės institucijų įgaliojimus įgyvendintų skaidriai dirbantys, atskaitingi išrinkti pareigūnai ir valstybės tarnautojai, ir būtini nepriklausomi ir nešališki teismai,

| G. | kadangi gyvybiškai svarbu, kad būtų lygybė ir nebūtų diskriminacijos ir kad visi galėtų naudotis visomis žmogaus teisėmis, nediskriminuojami dėl rasės, lyties, lytinės orientacijos, kalbos, religijos, politinės ir kitokios nuomonės, nacionalinės ar socialinės kilmės, gimimo ar kitokio statuso; kadangi esant demokratijai turėtų būti užtikrintos visų teisės, įskaitant mažumoms, vietos gyventojams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms priklausančių žmonių teises; kadangi vyrų ir moterų vienodos galimybės dalyvauti politiniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procese yra būtina tikros demokratijos sąlyga, |
| --- | --- |

G.

kadangi gyvybiškai svarbu, kad būtų lygybė ir nebūtų diskriminacijos ir kad visi galėtų naudotis visomis žmogaus teisėmis, nediskriminuojami dėl rasės, lyties, lytinės orientacijos, kalbos, religijos, politinės ir kitokios nuomonės, nacionalinės ar socialinės kilmės, gimimo ar kitokio statuso; kadangi esant demokratijai turėtų būti užtikrintos visų teisės, įskaitant mažumoms, vietos gyventojams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms priklausančių žmonių teises; kadangi vyrų ir moterų vienodos galimybės dalyvauti politiniame gyvenime ir sprendimų priėmimo procese yra būtina tikros demokratijos sąlyga,

| H. | kadangi demokratinis valdymas, be kitų dalykų, apima žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, galimybę kreiptis į teismus, svarbų parlamentų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį priimant sprendimus, skaidrų valstybės finansų valdymą; kadangi vadovų ir valstybės pareigūnų atsakomybė prieš piliečius yra būtinas demokratijos elementas; kadangi atsižvelgiant į tai ypač svarbi kova su korupcija; kadangi demokratinis valdymas reiškia ir civilinę saugumo sektoriaus kontrolę, |
| --- | --- |

H.

kadangi demokratinis valdymas, be kitų dalykų, apima žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą, galimybę kreiptis į teismus, svarbų parlamentų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį priimant sprendimus, skaidrų valstybės finansų valdymą; kadangi vadovų ir valstybės pareigūnų atsakomybė prieš piliečius yra būtinas demokratijos elementas; kadangi atsižvelgiant į tai ypač svarbi kova su korupcija; kadangi demokratinis valdymas reiškia ir civilinę saugumo sektoriaus kontrolę,

| I. | kadangi visi piliečiai turi teisę periodiškai balsuoti laisvuose ir sąžininguose rinkimuose ir kandidatuoti į valstybės tarnybą, |
| --- | --- |

I.

kadangi visi piliečiai turi teisę periodiškai balsuoti laisvuose ir sąžininguose rinkimuose ir kandidatuoti į valstybės tarnybą,

| J. | kadangi nuomonės laisvė ir žodžio laisvė politiniais, socialiniais ir ekonominiais klausimais plačiąja prasme, nerizikuojant būti nubaustam valstybės, ir galimybė ieškoti informacijos įvairiuose šaltiniuose yra visuotinės teisės, |
| --- | --- |

J.

kadangi nuomonės laisvė ir žodžio laisvė politiniais, socialiniais ir ekonominiais klausimais plačiąja prasme, nerizikuojant būti nubaustam valstybės, ir galimybė ieškoti informacijos įvairiuose šaltiniuose yra visuotinės teisės,

| K. | kadangi visi piliečiai turi teisę burtis į nepriklausomas asociacijas ir organizacijas, įskaitant nepriklausomas politines partijas ir interesų grupes; |
| --- | --- |

K.

kadangi visi piliečiai turi teisę burtis į nepriklausomas asociacijas ir organizacijas, įskaitant nepriklausomas politines partijas ir interesų grupes;

| L. | kadangi politinės partijos ir įvairūs politiniai požiūriai, interesai ir jų nulemta priklausomybė tam tikriems regionams ar bendruomenėms yra gyvybiškai svarbūs; kadangi politinės partijos turi veikti laisvai, netrukdomos vyriausybės ir vykdomosios valdžios pareigūnų; kadangi išrinkti atstovai, neatsižvelgiant į tai, ar jie remia vyriausybę, ar jai oponuoja, turi turėti įgaliojimus ir išteklių diskutuoti ir tvirtinti teisės aktus bei nacionalinius biudžetus, priversti vyriausybę atsiskaityti už viešąjį administravimą ir lėšų panaudojimą; kadangi tvirti parlamentai, būdami viešas forumas taikiai derėtis dėl tarpusavyje konkuruojančių politinės ir socialinės tvarkos koncepcijų, ir nacionalinės teisėkūros sprendimus priimančios institucijos yra būtini integracinės demokratijos elementai, |
| --- | --- |

L.

kadangi politinės partijos ir įvairūs politiniai požiūriai, interesai ir jų nulemta priklausomybė tam tikriems regionams ar bendruomenėms yra gyvybiškai svarbūs; kadangi politinės partijos turi veikti laisvai, netrukdomos vyriausybės ir vykdomosios valdžios pareigūnų; kadangi išrinkti atstovai, neatsižvelgiant į tai, ar jie remia vyriausybę, ar jai oponuoja, turi turėti įgaliojimus ir išteklių diskutuoti ir tvirtinti teisės aktus bei nacionalinius biudžetus, priversti vyriausybę atsiskaityti už viešąjį administravimą ir lėšų panaudojimą; kadangi tvirti parlamentai, būdami viešas forumas taikiai derėtis dėl tarpusavyje konkuruojančių politinės ir socialinės tvarkos koncepcijų, ir nacionalinės teisėkūros sprendimus priimančios institucijos yra būtini integracinės demokratijos elementai,

| M. | kadangi pilietinės visuomenės organizacijos ir nevalstybiniai veikėjai yra gyvybiškai svarbi gerai veikiančios visuomenės grandis ir yra būtini norint sukurti demokratinę kultūrą, kuri giliai įsišaknytų visuomenėje; kadangi šie veikėjai suteikia kryptį visuomenės reikalavimams ir priverčia valstybės institucijas atsiskaityti už savo veiksmus, |
| --- | --- |

M.

kadangi pilietinės visuomenės organizacijos ir nevalstybiniai veikėjai yra gyvybiškai svarbi gerai veikiančios visuomenės grandis ir yra būtini norint sukurti demokratinę kultūrą, kuri giliai įsišaknytų visuomenėje; kadangi šie veikėjai suteikia kryptį visuomenės reikalavimams ir priverčia valstybės institucijas atsiskaityti už savo veiksmus,

| N. | kadangi nepriklausoma ir įvairi žiniasklaida būtina norint užtikrinti, kad būtų reiškiama daug įvairių nuomonių bei požiūrių ir kad apie juos būtų pranešama visuomenei; kadangi laisvas informacijos, ryšių prieinamumas ir necenzūruojama interneto prieiga (interneto laisvė) yra visuotinės teisės, būtinos norint visuomenės gyvenime užtikrinti skaidrumą ir atskaitingumą, |
| --- | --- |

N.

kadangi nepriklausoma ir įvairi žiniasklaida būtina norint užtikrinti, kad būtų reiškiama daug įvairių nuomonių bei požiūrių ir kad apie juos būtų pranešama visuomenei; kadangi laisvas informacijos, ryšių prieinamumas ir necenzūruojama interneto prieiga (interneto laisvė) yra visuotinės teisės, būtinos norint visuomenės gyvenime užtikrinti skaidrumą ir atskaitingumą,

| O. | kadangi demokratinių vertybių mokymas svarbus norint išlaikyti demokratiją, nemažiau svarbus ir amžių atitinkantis dalyvavimas priimant sprendimus švietimo institucijose, |
| --- | --- |

O.

kadangi demokratinių vertybių mokymas svarbus norint išlaikyti demokratiją, nemažiau svarbus ir amžių atitinkantis dalyvavimas priimant sprendimus švietimo institucijose,

| P. | kadangi ES institucijos privalo šiuos demokratijos elementus laikyti pagrindu ES teikiant konkrečių sričių paramą trečiosioms šalims, kad jos kurtų savo demokratiją, |
| --- | --- |

P.

kadangi ES institucijos privalo šiuos demokratijos elementus laikyti pagrindu ES teikiant konkrečių sričių paramą trečiosioms šalims, kad jos kurtų savo demokratiją,

| Q. | kadangi Tarybos 2009 m. ir 2010 m. išvados dėl paramos demokratijai išorės santykiuose atspindi šiuos elementus, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Tarybos 2009 m. ir 2010 m. išvados dėl paramos demokratijai išorės santykiuose atspindi šiuos elementus,

| R. | kadangi ES prisijungus prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) bus sustiprinta Europos žmogaus teisių apsaugos sistema ir ES pozicija trečiųjų šalių atžvilgiu, |
| --- | --- |

R.

kadangi ES prisijungus prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) bus sustiprinta Europos žmogaus teisių apsaugos sistema ir ES pozicija trečiųjų šalių atžvilgiu,

| S. | kadangi itin svarbu dar kartą patvirtinti, kad pilietinės, politinės, ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės yra tarpusavyje susietos ir viena kitą stiprina ir kad tik užtikrinus jas visas galima prisidėti prie tikros demokratijos kūrimo, kadangi demokratija yra geriausias būdas siekiant užtikrinti žmogaus teisių apsaugą ir tvarų ekonominį vystymąsi; kadangi aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas ir įnašas į valdymo procesus itin svarbūs, tačiau dažnai jų nepaisoma, |
| --- | --- |

S.

kadangi itin svarbu dar kartą patvirtinti, kad pilietinės, politinės, ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės yra tarpusavyje susietos ir viena kitą stiprina ir kad tik užtikrinus jas visas galima prisidėti prie tikros demokratijos kūrimo, kadangi demokratija yra geriausias būdas siekiant užtikrinti žmogaus teisių apsaugą ir tvarų ekonominį vystymąsi; kadangi aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas ir įnašas į valdymo procesus itin svarbūs, tačiau dažnai jų nepaisoma,

| T. | kadangi Paramos demokratijai išorės santykiuose veiksmų programoje Taryba pareiškė norą padidinti nuoseklumą ir savo paramos darną ir veiksmingumą, tačiau šioje srityje buvo padaryta nedidelė pažanga, |
| --- | --- |

T.

kadangi Paramos demokratijai išorės santykiuose veiksmų programoje Taryba pareiškė norą padidinti nuoseklumą ir savo paramos darną ir veiksmingumą, tačiau šioje srityje buvo padaryta nedidelė pažanga,

| U. | kadangi ES turi daug įvairių priemonių, skirtų demokratijai ir žmogaus teisėms paremti (politiniai, ekonominiai ir prekybiniai susitarimai ir partnerystės, į kuriuos įtraukiamos sąlygos dėl žmogaus teisių ir demokratijos, speciali tvaraus vystymosi ir valdymo skatinimo priemonė (BLS+), politiniai dialogai, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veiksmai, Europos saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos, specialios finansavimo priemonės, dvynių projektai ir stebėjimo misijos); tačiau, kadangi labai svarbu parengti suderintą ir rezultatais paremtą žmogaus teisių ir demokratijos politiką, kuri būtų grindžiama standartiniais prie kiekvienos šalies padėties pritaikytais metodais ir pagal kurią, siekiant demokratijos, būtų vengiama ES išorės politikos neatitikimų ir dvigubų standartų, taip pat kad nebūtų taikomi nauji standartai, bet būtų skiriamas ypatingas dėmesys konkretiems poreikiams, esant trapiai arba pokonfliktinei padėčiai, taip pat kad demokratija, žmogaus teisės ir vystymasis būtų skatinami kaip susiję tikslai, |
| --- | --- |

U.

kadangi ES turi daug įvairių priemonių, skirtų demokratijai ir žmogaus teisėms paremti (politiniai, ekonominiai ir prekybiniai susitarimai ir partnerystės, į kuriuos įtraukiamos sąlygos dėl žmogaus teisių ir demokratijos, speciali tvaraus vystymosi ir valdymo skatinimo priemonė (BLS+), politiniai dialogai, bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veiksmai, Europos saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos, specialios finansavimo priemonės, dvynių projektai ir stebėjimo misijos); tačiau, kadangi labai svarbu parengti suderintą ir rezultatais paremtą žmogaus teisių ir demokratijos politiką, kuri būtų grindžiama standartiniais prie kiekvienos šalies padėties pritaikytais metodais ir pagal kurią, siekiant demokratijos, būtų vengiama ES išorės politikos neatitikimų ir dvigubų standartų, taip pat kad nebūtų taikomi nauji standartai, bet būtų skiriamas ypatingas dėmesys konkretiems poreikiams, esant trapiai arba pokonfliktinei padėčiai, taip pat kad demokratija, žmogaus teisės ir vystymasis būtų skatinami kaip susiję tikslai,

| V. | kadangi ES, spręsdama, ar suteikti šaliai prekybos lengvatų, pvz., BLS+, ar jas atšaukti, turėtų jautriau reaguoti į socialinę, politinę, ekonominę ir strateginę šalies tikrovę, |
| --- | --- |

V.

kadangi ES, spręsdama, ar suteikti šaliai prekybos lengvatų, pvz., BLS+, ar jas atšaukti, turėtų jautriau reaguoti į socialinę, politinę, ekonominę ir strateginę šalies tikrovę,

| W. | kadangi ES turėtų intensyviau stengtis savo veikla tarptautinėse organizacijose skatinti demokratijos normas ir elementus, taip pat toliau skatinti veiksmingai įgyvendinti forumuose, kuriuose dalyvauja ES valstybės narės, prisiimtus įsipareigojimus ir prievoles, |
| --- | --- |

W.

kadangi ES turėtų intensyviau stengtis savo veikla tarptautinėse organizacijose skatinti demokratijos normas ir elementus, taip pat toliau skatinti veiksmingai įgyvendinti forumuose, kuriuose dalyvauja ES valstybės narės, prisiimtus įsipareigojimus ir prievoles,

| X. | kadangi vis dar yra didelių tarptautiniuose ES susitarimuose numatytų privalomų žmogaus teisių nuostatų stebėjimo ir įgyvendinimo problemų, kadangi tam tikrais atvejais galima taikyti tarptautinio ES ir šalies partnerės susitarimo sustabdymą, kaip atsaką į šiurkščius žmogaus teisių ar demokratijos pažeidimus; kadangi, nepaisant to, jog žmogaus teisių ir demokratijos nuostatos dažnai pažeidžiamos ir kad kai kurios trečiosios šalys nesilaiko įsipareigojimų, numatytų sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose, iš pastarųjų šalių vyriausybių pareikalaujama tinkamos atsakomybės arba jos baudžiamos labai retai, mano, kad nuoseklus ES nesugebėjimas pasinaudoti šia priemone pakerta ES, kaip tvirtos ir ryžtingos veikėjos, patikimumą tarptautinėje arenoje, |
| --- | --- |

X.

kadangi vis dar yra didelių tarptautiniuose ES susitarimuose numatytų privalomų žmogaus teisių nuostatų stebėjimo ir įgyvendinimo problemų, kadangi tam tikrais atvejais galima taikyti tarptautinio ES ir šalies partnerės susitarimo sustabdymą, kaip atsaką į šiurkščius žmogaus teisių ar demokratijos pažeidimus; kadangi, nepaisant to, jog žmogaus teisių ir demokratijos nuostatos dažnai pažeidžiamos ir kad kai kurios trečiosios šalys nesilaiko įsipareigojimų, numatytų sudarytuose tarptautiniuose susitarimuose, iš pastarųjų šalių vyriausybių pareikalaujama tinkamos atsakomybės arba jos baudžiamos labai retai, mano, kad nuoseklus ES nesugebėjimas pasinaudoti šia priemone pakerta ES, kaip tvirtos ir ryžtingos veikėjos, patikimumą tarptautinėje arenoje,

| Y. | kadangi sankcijos turi būti pasirenkamos teisingai, proporcingai ir pagrįstai ir dėl šių sankcijų jokiu būdu neturi tiesiogiai nukentėti gyventojai, |
| --- | --- |

Y.

kadangi sankcijos turi būti pasirenkamos teisingai, proporcingai ir pagrįstai ir dėl šių sankcijų jokiu būdu neturi tiesiogiai nukentėti gyventojai,

| Z. | kadangi ES turi realią paskatų politiką šioje srityje, kuri veikia kaip svertas reformoms, tačiau kadangi jų visas potencialas nebuvo išnaudotas dėl politinių priežasčių, ypač dėl nepakankamo ES sutarimo demokratijos ir žmogaus teisių laikymosi skatinimo svarbos kitų prioritetų atžvilgiu klausimu; ir kadangi a priori nėra jokių struktūrinių arba teisinių kliūčių išorinių finansinių instrumentų koordinuotam naudojimui demokratizacijai remti, |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES turi realią paskatų politiką šioje srityje, kuri veikia kaip svertas reformoms, tačiau kadangi jų visas potencialas nebuvo išnaudotas dėl politinių priežasčių, ypač dėl nepakankamo ES sutarimo demokratijos ir žmogaus teisių laikymosi skatinimo svarbos kitų prioritetų atžvilgiu klausimu; ir kadangi a priori nėra jokių struktūrinių arba teisinių kliūčių išorinių finansinių instrumentų koordinuotam naudojimui demokratizacijai remti,

| AA. | kadangi 2008 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtoje rezoliucijoje 63/168 raginama visame pasaulyje paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą; kadangi mirties bausmė daugelyje pasaulio šalių vis dar taikoma kaip bausmės būdas, kai kuriais atvejais netgi nepilnamečiams, |
| --- | --- |

AA.

kadangi 2008 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos priimtoje rezoliucijoje 63/168 raginama visame pasaulyje paskelbti mirties bausmės taikymo moratoriumą; kadangi mirties bausmė daugelyje pasaulio šalių vis dar taikoma kaip bausmės būdas, kai kuriais atvejais netgi nepilnamečiams,

| AB. | kadangi Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) yra svarbiausia Europos politikos dalis, nes joje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, kurių negalima įgyvendinti taikant dvišalio bendradarbiavimo priemones, |
| --- | --- |

AB.

kadangi Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP) yra svarbiausia Europos politikos dalis, nes joje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, kurių negalima įgyvendinti taikant dvišalio bendradarbiavimo priemones,

| AC. | kadangi EDŽTRP leidžia finansuoti ES rinkimų stebėjimo misijas, kurios yra būtinos sąveikos priemonės demokratijos įtvirtinimo srityje, tačiau kadangi jų rekomendacijų stebėsena ir įgyvendinimas dažnai nebūdavo tinkamai taikomi, |
| --- | --- |

AC.

kadangi EDŽTRP leidžia finansuoti ES rinkimų stebėjimo misijas, kurios yra būtinos sąveikos priemonės demokratijos įtvirtinimo srityje, tačiau kadangi jų rekomendacijų stebėsena ir įgyvendinimas dažnai nebūdavo tinkamai taikomi,

| AD. | kadangi ši padėtis galėjo susiklostyti dėl šalių, priimančių ES rinkimų stebėjimo misijas, vyriausybių politinės valios trūkumo ir Europos Komisijos bei valstybių narių nesugebėjimo užtikrinti, kad šias rekomendacijas sektų konkrečios paramos programos, ypač paramos naujai išrinktiems parlamentams programos, |
| --- | --- |

AD.

kadangi ši padėtis galėjo susiklostyti dėl šalių, priimančių ES rinkimų stebėjimo misijas, vyriausybių politinės valios trūkumo ir Europos Komisijos bei valstybių narių nesugebėjimo užtikrinti, kad šias rekomendacijas sektų konkrečios paramos programos, ypač paramos naujai išrinktiems parlamentams programos,

| AE. | kadangi Europos Parlamentas vis dar neturi pakankamų analizės duomenų, leidžiančių įvertinti Sąjungos, taip pat valstybių narių, teikiamos paramos demokratijai mastą; kadangi iš dalies tai susiję su tuo, jog Taryba dar neapsvarstė skaidrumo, galimybės susipažinti su dokumentais ir konsultacijų klausimų, |
| --- | --- |

AE.

kadangi Europos Parlamentas vis dar neturi pakankamų analizės duomenų, leidžiančių įvertinti Sąjungos, taip pat valstybių narių, teikiamos paramos demokratijai mastą; kadangi iš dalies tai susiję su tuo, jog Taryba dar neapsvarstė skaidrumo, galimybės susipažinti su dokumentais ir konsultacijų klausimų,

| AF. | kadangi tik taikant sąlygų laikymosi principą galima įgyvendinti tikro demokratizavimo, tikros pagarbos žmogaus teisėms ir tikrų ekonominių perspektyvų vietos gyventojams tikslus; kadangi šis sąlygų laikymosi principas turi būti apibrėžtas kartu su paramą gaunančiomis šalimis, glaudžiai konsultuojantis ne tik su vyriausybėmis, bet ir su pilietine visuomene, taip pat visiškai patenkinant tikruosius vietos gyventojų poreikius, |
| --- | --- |

AF.

kadangi tik taikant sąlygų laikymosi principą galima įgyvendinti tikro demokratizavimo, tikros pagarbos žmogaus teisėms ir tikrų ekonominių perspektyvų vietos gyventojams tikslus; kadangi šis sąlygų laikymosi principas turi būti apibrėžtas kartu su paramą gaunančiomis šalimis, glaudžiai konsultuojantis ne tik su vyriausybėmis, bet ir su pilietine visuomene, taip pat visiškai patenkinant tikruosius vietos gyventojų poreikius,

| AG. | kadangi politinės partijos ir laisvai, demokratiškai išrinkti parlamentai labai svarbūs kiekvienai demokratinei šaliai ir demokratijos kūrimo procesui, o parama EDŽTRP ir jos taikymas praeityje dar neatitiko šių veikėjų svarbos, |
| --- | --- |

AG.

kadangi politinės partijos ir laisvai, demokratiškai išrinkti parlamentai labai svarbūs kiekvienai demokratinei šaliai ir demokratijos kūrimo procesui, o parama EDŽTRP ir jos taikymas praeityje dar neatitiko šių veikėjų svarbos,

| AH. | kadangi padalinio „JT Moterys“ darbas itin svarbus siekiant remti moterų įnašą į demokratijos kūrimo procesą ir dalyvavimą jame, |
| --- | --- |

AH.

kadangi padalinio „JT Moterys“ darbas itin svarbus siekiant remti moterų įnašą į demokratijos kūrimo procesą ir dalyvavimą jame,

| AI. | kadangi ES institucijos plačiai sutaria dėl daugiaaspekčio, sudėtingo ir ilgalaikio demokratijos pobūdžio, tačiau Komisija ir valstybės narės, programuodamos ir įgyvendindamos demokratijos rėmimo priemones, neatsižvelgė į visą rinkimų ciklą, |
| --- | --- |

AI.

kadangi ES institucijos plačiai sutaria dėl daugiaaspekčio, sudėtingo ir ilgalaikio demokratijos pobūdžio, tačiau Komisija ir valstybės narės, programuodamos ir įgyvendindamos demokratijos rėmimo priemones, neatsižvelgė į visą rinkimų ciklą,

| AJ. | kadangi valstybėse, kuriose kuriama demokratija, moterimis ir vaikais itin dažnai prekiaujama, įskaitant prostitucijos tikslais, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi valstybėse, kuriose kuriama demokratija, moterimis ir vaikais itin dažnai prekiaujama, įskaitant prostitucijos tikslais,

Būtinybė keisti paradigmą

| 1. | mano, kad tik demokratinės šalys, vadovaudamosi teisinės valstybės principais, gali būti pagrindas subalansuotai ir teisėtai ES ir trečiųjų šalių partnerystei, kurioje ES atsižvelgtų ir į abiejų šalių poreikius ir interesus; |
| --- | --- |

1.

mano, kad tik demokratinės šalys, vadovaudamosi teisinės valstybės principais, gali būti pagrindas subalansuotai ir teisėtai ES ir trečiųjų šalių partnerystei, kurioje ES atsižvelgtų ir į abiejų šalių poreikius ir interesus;

| 2. | pabrėžia, kad dialogu ir konsultacijomis grindžiama partnerystė stiprina atsakomybę už demokratijos kūrimo procesus ir demokratinio valdymo elementus; ragina visas ES institucijas labiau stengtis aiškiau, nuosekliau ir koordinuočiau pasinaudoti šiais įvairiais dialogais; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dialogu ir konsultacijomis grindžiama partnerystė stiprina atsakomybę už demokratijos kūrimo procesus ir demokratinio valdymo elementus; ragina visas ES institucijas labiau stengtis aiškiau, nuosekliau ir koordinuočiau pasinaudoti šiais įvairiais dialogais;

| 3. | mano, kad ES, kaip „negriežtos valdžios“, vaidmuo tarptautinėje sistemoje gali būti įtvirtintas tik tuo atveju, jeigu jos politikoje trečiųjų šalių atžvilgiu žmogaus teisių apsaugai tikrai bus skiriama pirmenybė; |
| --- | --- |

3.

mano, kad ES, kaip „negriežtos valdžios“, vaidmuo tarptautinėje sistemoje gali būti įtvirtintas tik tuo atveju, jeigu jos politikoje trečiųjų šalių atžvilgiu žmogaus teisių apsaugai tikrai bus skiriama pirmenybė;

| 4. | pažymi, kad jeigu ES nori vykdyti patikimą, nuoseklią užsienio politiką ir remti demokratijos plėtrą, būtina, kad ES ir jos valstybės narės vykdytų pavyzdingą žmogaus teisių ir demokratijos nuostatų laikymosi politiką; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad jeigu ES nori vykdyti patikimą, nuoseklią užsienio politiką ir remti demokratijos plėtrą, būtina, kad ES ir jos valstybės narės vykdytų pavyzdingą žmogaus teisių ir demokratijos nuostatų laikymosi politiką;

| 5. | mano, kad kova su skurdu ir kliūčių, trukdančių šalies vystymuisi, pašalinimas gali labai prisidėti prie demokratijos procesų; |
| --- | --- |

5.

mano, kad kova su skurdu ir kliūčių, trukdančių šalies vystymuisi, pašalinimas gali labai prisidėti prie demokratijos procesų;

| 6. | atkreipia dėmesį, kad įvykiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose parodė susitelkimo į saugumo (ypač kovos su nelegalia imigracija) ir stabilumo klausimus ribas, nes tai nepadėjo sumažinti skurdo ir socialinės neteisybės; pabrėžia, kad „saugumas prieš demokratiją“ yra klaidinga dilema, nes žmogus negali būti saugus visuomenėje, kurioje nėra demokratinės, atskaitingos vyriausybės; mano, kad jei ekonominė plėtra ir buvo nustatyta, nauda nebuvo teisingai paskirstyta; todėl mano, kad socialinio teisingumo ir kovos su nelygybe klausimas turi tapti pagrindiniu ES išorės politikos tikslu, nes tai – būtinas veiksnys norint sukurti taikią, klestinčią ir demokratinę visuomenę; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį, kad įvykiai Šiaurės Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose parodė susitelkimo į saugumo (ypač kovos su nelegalia imigracija) ir stabilumo klausimus ribas, nes tai nepadėjo sumažinti skurdo ir socialinės neteisybės; pabrėžia, kad „saugumas prieš demokratiją“ yra klaidinga dilema, nes žmogus negali būti saugus visuomenėje, kurioje nėra demokratinės, atskaitingos vyriausybės; mano, kad jei ekonominė plėtra ir buvo nustatyta, nauda nebuvo teisingai paskirstyta; todėl mano, kad socialinio teisingumo ir kovos su nelygybe klausimas turi tapti pagrindiniu ES išorės politikos tikslu, nes tai – būtinas veiksnys norint sukurti taikią, klestinčią ir demokratinę visuomenę;

| 7. | pabrėžia, kad būtina keisti paradigmą ir kad ji turėtų būti grindžiama tikru demokratijos stiprinimu, paremtu endogenine, tvaria, integracine ir gyventojams naudinga plėtra, laikantis teisinės valstybės principų, pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių; mano, kad ES turi padėti kurti demokratinės visuomenės vystymuisi palankią aplinką; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad būtina keisti paradigmą ir kad ji turėtų būti grindžiama tikru demokratijos stiprinimu, paremtu endogenine, tvaria, integracine ir gyventojams naudinga plėtra, laikantis teisinės valstybės principų, pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių; mano, kad ES turi padėti kurti demokratinės visuomenės vystymuisi palankią aplinką;

| 8. | pabrėžia, kad demokratija, kaip valdymo sistema, pateikia politinės galios paskirstymo ir konfliktų valdymo mechanizmus, kurie būtini stabilioms ir taikioms visuomenėms; tačiau pažymi, kad demokratiją reikia puoselėti vietoje ir kad jos dirbtinai negali primesti jokie išorės veikėjai; mano, kad ES kartu su tarptautine bendruomene gali atlikti labai aktyvų demokratinės konsolidacijos procesų rėmimo vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad demokratija, kaip valdymo sistema, pateikia politinės galios paskirstymo ir konfliktų valdymo mechanizmus, kurie būtini stabilioms ir taikioms visuomenėms; tačiau pažymi, kad demokratiją reikia puoselėti vietoje ir kad jos dirbtinai negali primesti jokie išorės veikėjai; mano, kad ES kartu su tarptautine bendruomene gali atlikti labai aktyvų demokratinės konsolidacijos procesų rėmimo vaidmenį;

| 9. | mano, kad siekiant sėkmingo demokratizacijos proceso, svarbu, kad jis apimtų susijusios šalies socialinį ir ekonominį vystymąsi, norint patenkinti pagrindines gyventojų teises: teises į švietimą, sveikatos apsaugą ir užimtumą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad siekiant sėkmingo demokratizacijos proceso, svarbu, kad jis apimtų susijusios šalies socialinį ir ekonominį vystymąsi, norint patenkinti pagrindines gyventojų teises: teises į švietimą, sveikatos apsaugą ir užimtumą;

| 10. | mano, kad žlugus komunistinėms diktatūroms Centrinėje ir Rytų Europoje įgyta perėjimo prie demokratijos patirtimi reikėtų pasidalyti su naujai besiformuojančiomis demokratinėmis jėgomis Šiaurės Afrikoje ir kitur Artimuosiuose Rytuose; ragina Komisiją ir EIVT aktyviau dalyvauti plėtojamame šio svarbaus kaimyninio regiono demokratijos kūrimo procese; ragina suinteresuotąsias Europos šalis parengti dvišales bendradarbiavimo programas, taikytinas kartu su besivystančiomis visų kaimyninių regionų partnerėmis; |
| --- | --- |

10.

mano, kad žlugus komunistinėms diktatūroms Centrinėje ir Rytų Europoje įgyta perėjimo prie demokratijos patirtimi reikėtų pasidalyti su naujai besiformuojančiomis demokratinėmis jėgomis Šiaurės Afrikoje ir kitur Artimuosiuose Rytuose; ragina Komisiją ir EIVT aktyviau dalyvauti plėtojamame šio svarbaus kaimyninio regiono demokratijos kūrimo procese; ragina suinteresuotąsias Europos šalis parengti dvišales bendradarbiavimo programas, taikytinas kartu su besivystančiomis visų kaimyninių regionų partnerėmis;

| 11. | pabrėžia, kad prioritetas dabar turi būti teikiamas sustiprintam, konkrečiam ir energingam egzistuojančių ES priemonių ir paskatų, suderintų parengtose strategijose ir pritaikytų kiekvienos valstybės situacijai, rinkinio naudojimui ir neatitikimų bei dvigubų standartų įgyvendinimui taikymo šalinimui, nes jie silpnina Europos suvokimą ir jos pajėgumus įgyvendinti tvirtą ir nuoseklią išorės politiką; pabrėžia, kad vadovaujantis tokiu požiūriu reikia tikrai pakeisti politiką, o tai reiškia, kad demokratija, teisinės valstybės principai ir žmogaus teisės tampa ES išorės politikos pagrindu, kuris turi būti ne tik paverstas politiniais tikslais, bet ir lemti šios politikos koordinavimą ir pačią jos struktūrą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad prioritetas dabar turi būti teikiamas sustiprintam, konkrečiam ir energingam egzistuojančių ES priemonių ir paskatų, suderintų parengtose strategijose ir pritaikytų kiekvienos valstybės situacijai, rinkinio naudojimui ir neatitikimų bei dvigubų standartų įgyvendinimui taikymo šalinimui, nes jie silpnina Europos suvokimą ir jos pajėgumus įgyvendinti tvirtą ir nuoseklią išorės politiką; pabrėžia, kad vadovaujantis tokiu požiūriu reikia tikrai pakeisti politiką, o tai reiškia, kad demokratija, teisinės valstybės principai ir žmogaus teisės tampa ES išorės politikos pagrindu, kuris turi būti ne tik paverstas politiniais tikslais, bet ir lemti šios politikos koordinavimą ir pačią jos struktūrą;

| 12. | ragina, kad tarptautiniai susitarimai, šalių strateginiai dokumentai, veiksmų planai, BLS+ ir visi kiti sutartiniai įsipareigojimų tarp ES ir trečiųjų šalių šaltiniai būtų sustiprinti tiksliau formuluojant nuostatas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir vietos gyventojų teisės vykdyti išankstines konsultacijas dėl priimamų sprendimų, laikantis gero valdymo principų, nustatant tikslius mechanizmus nesilaikymo atveju, remiantis a minima mechanizmu, nurodytu Kotonu susitarime, ir įsipareigojimais bei konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, tam tikram laikotarpiui nustatytais vertinimo kriterijais, siekiant įvertinti pažangą ir laikytis tikslaus įgyvendinimo grafiko; apgailestauja, kad nepaisant Kotonu susitarime įtvirtintų žmogaus teisių nuostatų ES dažnai užsimerkia prieš nuolatinius, sistemingus žmogaus teisių pažeidinėjimus, vykdomus tam tikrų Kotonu susitarimą sudariusių šalių partnerių vyriausybių, palaikydama „įprastos darbotvarkės“ santykius; ragina Komisiją patvirtinti nuoseklias politikos priemones, kuriomis būtų siekiama atgrasyti nuo žmogaus teisių pažeidimų, pvz., mažinti finansinius paketus vyriausybėms, nesilaikančioms demokratijos ir žmogaus teisių – neteikti joms paramos biudžetui, o daugiau lėšų skirti pilietinei visuomenei stiprinti apeinant tas vyriausybes; |
| --- | --- |

12.

ragina, kad tarptautiniai susitarimai, šalių strateginiai dokumentai, veiksmų planai, BLS+ ir visi kiti sutartiniai įsipareigojimų tarp ES ir trečiųjų šalių šaltiniai būtų sustiprinti tiksliau formuluojant nuostatas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir vietos gyventojų teisės vykdyti išankstines konsultacijas dėl priimamų sprendimų, laikantis gero valdymo principų, nustatant tikslius mechanizmus nesilaikymo atveju, remiantis a minima mechanizmu, nurodytu Kotonu susitarime, ir įsipareigojimais bei konkrečiais, išmatuojamais, pasiekiamais, tam tikram laikotarpiui nustatytais vertinimo kriterijais, siekiant įvertinti pažangą ir laikytis tikslaus įgyvendinimo grafiko; apgailestauja, kad nepaisant Kotonu susitarime įtvirtintų žmogaus teisių nuostatų ES dažnai užsimerkia prieš nuolatinius, sistemingus žmogaus teisių pažeidinėjimus, vykdomus tam tikrų Kotonu susitarimą sudariusių šalių partnerių vyriausybių, palaikydama „įprastos darbotvarkės“ santykius; ragina Komisiją patvirtinti nuoseklias politikos priemones, kuriomis būtų siekiama atgrasyti nuo žmogaus teisių pažeidimų, pvz., mažinti finansinius paketus vyriausybėms, nesilaikančioms demokratijos ir žmogaus teisių – neteikti joms paramos biudžetui, o daugiau lėšų skirti pilietinei visuomenei stiprinti apeinant tas vyriausybes;

| 13. | primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turi būti visiškai suderinti su ES bendraisiais tikslais; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ES bendra prekybos politika turi būti vykdoma, remiantis Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais, ir kad pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ji turi, be kita ko, prisidėti prie tvarios plėtros, skurdo panaikinimo ir žmogaus teisių apsaugos; |
| --- | --- |

13.

primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turi būti visiškai suderinti su ES bendraisiais tikslais; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnį ES bendra prekybos politika turi būti vykdoma, remiantis Sąjungos išorės veiksmų principais ir tikslais, ir kad pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ji turi, be kita ko, prisidėti prie tvarios plėtros, skurdo panaikinimo ir žmogaus teisių apsaugos;

| 14. | pabrėžia nuolatinio stebėjimo, kaip įgyvendinami susitarimai, svarbą ir siekdamas šioje srityje užtikrinti nuolatinį susitarimų vertinimą ragina naudoti ne tik tvaraus vystymosi, bet ir poveikio žmogaus teisėms ir demokratijai vertinimus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia nuolatinio stebėjimo, kaip įgyvendinami susitarimai, svarbą ir siekdamas šioje srityje užtikrinti nuolatinį susitarimų vertinimą ragina naudoti ne tik tvaraus vystymosi, bet ir poveikio žmogaus teisėms ir demokratijai vertinimus;

| 15. | pažymi, kad demokratijos principus ir vertybes galima dar labiau skatinti raginant ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, pirmenybę teikiant mažiau atstovaujamiems regionams, kad būtų įtvirtintas visuotinis šio teismo pobūdis ir kova prieš nebaudžiamumą, genocidą, karo nusikaltimus ir nusikaltimus prieš žmoniją; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad demokratijos principus ir vertybes galima dar labiau skatinti raginant ratifikuoti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, pirmenybę teikiant mažiau atstovaujamiems regionams, kad būtų įtvirtintas visuotinis šio teismo pobūdis ir kova prieš nebaudžiamumą, genocidą, karo nusikaltimus ir nusikaltimus prieš žmoniją;

| 16. | apgailestauja, kad Komisija tik labai retai taiko mechanizmus, leidžiančius atšaukti lengvatas, suteiktas taikant priemonę BLS+, jeigu pažeidžiami su šia priemone susiję susitarimai; kritikuoja Komisiją, kuri, nepaisydama kelių tarptautinių organizacijų panašių ataskaitų, atsisako pradėti tyrimus dėl kelių priemone BLS+ besinaudojančių šalių, dėl kurių kyla rimtų įtarimų, kad jos nesilaiko pasirašytų sutarčių; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad Komisija tik labai retai taiko mechanizmus, leidžiančius atšaukti lengvatas, suteiktas taikant priemonę BLS+, jeigu pažeidžiami su šia priemone susiję susitarimai; kritikuoja Komisiją, kuri, nepaisydama kelių tarptautinių organizacijų panašių ataskaitų, atsisako pradėti tyrimus dėl kelių priemone BLS+ besinaudojančių šalių, dėl kurių kyla rimtų įtarimų, kad jos nesilaiko pasirašytų sutarčių;

| 17. | primena tvirtą Parlamento poziciją, kad į visus laisvosios prekybos susitarimus turi būti įtraukiamos teisiškai privalomos sąlygos, susijusios su socialine sritimi, aplinka ir žmogaus teisių laikymusi, kaip minimalus pagrindas naudojant BLS+ reglamente nurodytų sutarčių sąrašą; |
| --- | --- |

17.

primena tvirtą Parlamento poziciją, kad į visus laisvosios prekybos susitarimus turi būti įtraukiamos teisiškai privalomos sąlygos, susijusios su socialine sritimi, aplinka ir žmogaus teisių laikymusi, kaip minimalus pagrindas naudojant BLS+ reglamente nurodytų sutarčių sąrašą;

| 18. | dar kartą patvirtina, kad Europos Parlamentas būtinai turi vykdyti šių dalykų griežtesnę kontrolę; todėl prašo, kad Taryba ir Komisija įtrauktų Europos Parlamentą į visus derybų, susijusių su tarptautinių susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymu, taikymu ir sustabdymu, etapus ypač į derybų dėl naujų susitarimų (visų pirma žmogaus teisių skatinimo srityje) įgaliojimų apibrėžimą, į dialogą dėl demokratizacijos įsipareigojimų įgyvendinimo, vykdomą su asociacijos tarybomis arba bet kuriomis kitomis politinėmis institucijomis, kurios prižiūri susitarimo vykdymą, ir į sprendimų dėl konsultacijų pradžios ar dėl sutarties sustabdymo priėmimo procesą; |
| --- | --- |

18.

dar kartą patvirtina, kad Europos Parlamentas būtinai turi vykdyti šių dalykų griežtesnę kontrolę; todėl prašo, kad Taryba ir Komisija įtrauktų Europos Parlamentą į visus derybų, susijusių su tarptautinių susitarimų su trečiosiomis šalimis sudarymu, taikymu ir sustabdymu, etapus ypač į derybų dėl naujų susitarimų (visų pirma žmogaus teisių skatinimo srityje) įgaliojimų apibrėžimą, į dialogą dėl demokratizacijos įsipareigojimų įgyvendinimo, vykdomą su asociacijos tarybomis arba bet kuriomis kitomis politinėmis institucijomis, kurios prižiūri susitarimo vykdymą, ir į sprendimų dėl konsultacijų pradžios ar dėl sutarties sustabdymo priėmimo procesą;

| 19. | mano, kad reikia pasimokyti iš ankstesnio sprendimų priėmimo proceso atnaujinant santykius su šalimis partnerėmis; pabrėžia, kad prioritetinis statusas turi būti suteiktas tik tuo atveju, jei šalys partnerės aiškiai vykdo žmogaus teisių ir demokratijos reikalavimus; dar kartą ragina įtvirtinti aiškų konsultacijų mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinama, kad Parlamentas būtų visapusiškai informuojamas visais derybų lygmenimis; |
| --- | --- |

19.

mano, kad reikia pasimokyti iš ankstesnio sprendimų priėmimo proceso atnaujinant santykius su šalimis partnerėmis; pabrėžia, kad prioritetinis statusas turi būti suteiktas tik tuo atveju, jei šalys partnerės aiškiai vykdo žmogaus teisių ir demokratijos reikalavimus; dar kartą ragina įtvirtinti aiškų konsultacijų mechanizmą, kuriuo būtų užtikrinama, kad Parlamentas būtų visapusiškai informuojamas visais derybų lygmenimis;

| 20. | mano, kad žmogaus teisių padėties stebėsenos kiekvienoje šalyje teisėtumas visų pirma grindžiamas Jungtinių Tautų struktūra, ir dar kartą pakartoja, kad Europos šalys privalo reikšti bendrą poziciją visuose JTO organuose; tačiau prašo, kad Komisija ir EIVT nuolat teiktų išsamias ataskaitas apie tai, kaip trečiosios šalys įgyvendina konkrečiai į susitarimus su ES įtrauktus įsipareigojimus demokratijos ir žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

20.

mano, kad žmogaus teisių padėties stebėsenos kiekvienoje šalyje teisėtumas visų pirma grindžiamas Jungtinių Tautų struktūra, ir dar kartą pakartoja, kad Europos šalys privalo reikšti bendrą poziciją visuose JTO organuose; tačiau prašo, kad Komisija ir EIVT nuolat teiktų išsamias ataskaitas apie tai, kaip trečiosios šalys įgyvendina konkrečiai į susitarimus su ES įtrauktus įsipareigojimus demokratijos ir žmogaus teisių srityje;

| 21. | dar kartą patvirtina nuolatinę ES paramą JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro, padalinio „JT Moterys“ ir UNICEF darbui; ragina tarybą, Komisiją ir valstybes nares artimai bendradarbiauti su Žmogaus teisių taryba; |
| --- | --- |

21.

dar kartą patvirtina nuolatinę ES paramą JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro, padalinio „JT Moterys“ ir UNICEF darbui; ragina tarybą, Komisiją ir valstybes nares artimai bendradarbiauti su Žmogaus teisių taryba;

| 22. | taip pat ragina ES, kad tokioje sudėtingoje srityje, kaip demokratizacija, savo strategijas pagrįsti išsamia reformų trečiosiose šalyse apimties ir vadovų politinio ryžto vykdyti demokratinį procesą analize, ir ragina nustatyti galimas kliūtis, kad būtų sukurtos tinkamiausios strategijos. Laikosi nuomonės, kad nustatant šias kliūtis turi būti nuolat keičiamasi nuomonėmis su visomis šalies demokratinėmis struktūromis, kad kliūtys būtų nustatytos abipusio pasitikėjimo pagrindu ir remiantis abipusėmis žiniomis; |
| --- | --- |

22.

taip pat ragina ES, kad tokioje sudėtingoje srityje, kaip demokratizacija, savo strategijas pagrįsti išsamia reformų trečiosiose šalyse apimties ir vadovų politinio ryžto vykdyti demokratinį procesą analize, ir ragina nustatyti galimas kliūtis, kad būtų sukurtos tinkamiausios strategijos. Laikosi nuomonės, kad nustatant šias kliūtis turi būti nuolat keičiamasi nuomonėmis su visomis šalies demokratinėmis struktūromis, kad kliūtys būtų nustatytos abipusio pasitikėjimo pagrindu ir remiantis abipusėmis žiniomis;

| 23. | pabrėžia, kad Europos pagalba, skiriama, kaip parama autoritarinių valstybių biudžetui, ne visada užtikrina demokratijos vystymą ir kad vertinant pagalbos veiksmingumą didžiausią dėmesį reikėtų skirti jos rezultatams, o ne jos indėliui; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad Europos pagalba, skiriama, kaip parama autoritarinių valstybių biudžetui, ne visada užtikrina demokratijos vystymą ir kad vertinant pagalbos veiksmingumą didžiausią dėmesį reikėtų skirti jos rezultatams, o ne jos indėliui;

| 24. | rekomenduoja Sąjungai sudėtingiausių partnerysčių atvejais ne izoliuoti šalis, bet bendrauti su jomis keliant tinkamas ir veiksmingas sąlygas, kurios tikrai skatintų demokratines reformas, laikytis gero valdymo nuostatų ir gerbti žmogaus teises, taip pat rekomenduoja užtikrinti, kad gyventojams šis bendradarbiavimas iš tiesų būtų naudingas; pritaria požiūriui „daugiau už daugiau“, išdėstytam komunikate „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“; mano, kad, priešingai, ES neturėtų dvejoti ir lėšas, anksčiau numatytas šalims, kurių vyriausybės nesilaiko demokratinio valdymo įsipareigojimų, perskirti šalims, kurios padarė didesnę pažangą vykdydamos įsipareigojimus, prisiimtus pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės ir pagal Rytų partnerystės programą, ir ragina vykdant partnerystės ir kaimynystės politiką daugiau dėmesio skirti demokratijai skatinti; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja Sąjungai sudėtingiausių partnerysčių atvejais ne izoliuoti šalis, bet bendrauti su jomis keliant tinkamas ir veiksmingas sąlygas, kurios tikrai skatintų demokratines reformas, laikytis gero valdymo nuostatų ir gerbti žmogaus teises, taip pat rekomenduoja užtikrinti, kad gyventojams šis bendradarbiavimas iš tiesų būtų naudingas; pritaria požiūriui „daugiau už daugiau“, išdėstytam komunikate „ES ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė siekiant demokratijos ir bendros gerovės“; mano, kad, priešingai, ES neturėtų dvejoti ir lėšas, anksčiau numatytas šalims, kurių vyriausybės nesilaiko demokratinio valdymo įsipareigojimų, perskirti šalims, kurios padarė didesnę pažangą vykdydamos įsipareigojimus, prisiimtus pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės ir pagal Rytų partnerystės programą, ir ragina vykdant partnerystės ir kaimynystės politiką daugiau dėmesio skirti demokratijai skatinti;

| 25. | ragina Sąjungą neabejoti ir pagrindinėms režimo institucijoms taikyti proporcingas ir pažangias sankcijas, tuo pačiu remti gyventojus ir padidinti tiesioginę paramą pilietinei visuomenei tose šalyse, kurios nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su žmogaus teisėmis, geru valdymu ir demokratizacija, taip pat prieš imantis bet kokių veiksmų apsvarstyti, kokį poveikį šios sankcijos turėtų paramą gaunančių šalių gyventojams; pabrėžia, kad su trečiosiomis šalimis turi būti bendradarbiaujama remiantis lygybės principu ir šalių tarpusavio pagarba; ragina pasitelkiant Europos ir Viduržemio jūros regiono banką sukurti finansinės paramos tinklą techninio vystymosi ir verslo plėtros iniciatyvoms skatinti; |
| --- | --- |

25.

ragina Sąjungą neabejoti ir pagrindinėms režimo institucijoms taikyti proporcingas ir pažangias sankcijas, tuo pačiu remti gyventojus ir padidinti tiesioginę paramą pilietinei visuomenei tose šalyse, kurios nesilaiko įsipareigojimų, susijusių su žmogaus teisėmis, geru valdymu ir demokratizacija, taip pat prieš imantis bet kokių veiksmų apsvarstyti, kokį poveikį šios sankcijos turėtų paramą gaunančių šalių gyventojams; pabrėžia, kad su trečiosiomis šalimis turi būti bendradarbiaujama remiantis lygybės principu ir šalių tarpusavio pagarba; ragina pasitelkiant Europos ir Viduržemio jūros regiono banką sukurti finansinės paramos tinklą techninio vystymosi ir verslo plėtros iniciatyvoms skatinti;

| 26. | tačiau, primygtinai teigia, jog šis požiūris kartu su būsimu Europos kaimynystės politikos (EKP) persvarstymu reiškia, kad diferencijuotas požiūris gali būti vertinga ir patikima priemonė tik tuo atveju, jeigu pagal jį iš visų EKP šalių partnerių bus reikalaujama laikytis tų pačių žmogaus teisių ir demokratijos tikslų; pabrėžia, kad ES dar kartą prarastų patikimumą skirstydama standartus į „minimalius“, kurių turi laikytis problemiškiausios šalys, ir platesnio užmojo standartus, skirtus pažangesnėms šalims; |
| --- | --- |

26.

tačiau, primygtinai teigia, jog šis požiūris kartu su būsimu Europos kaimynystės politikos (EKP) persvarstymu reiškia, kad diferencijuotas požiūris gali būti vertinga ir patikima priemonė tik tuo atveju, jeigu pagal jį iš visų EKP šalių partnerių bus reikalaujama laikytis tų pačių žmogaus teisių ir demokratijos tikslų; pabrėžia, kad ES dar kartą prarastų patikimumą skirstydama standartus į „minimalius“, kurių turi laikytis problemiškiausios šalys, ir platesnio užmojo standartus, skirtus pažangesnėms šalims;

| 27. | ragina Tarybą ir EIVT integruoti pažangių sankcijų taikymą ir grasinimą jomis, kaip ES žmogaus teisių politiką represyviausių režimų atžvilgiu; yra įsitikinęs, kad selektyvios baudžiamosios priemonės, pvz., turto įšaldymas ir draudimas keliauti, taikomos aukščiausio lygio pareigūnams, gali ir turėtų būti panaudotos taip, kad nekliudytų tolesnei diplomatinei veiklai, dvišalei prekybai, ES paramos teikimui ir tarpasmeniniams žmonių ryšiams; tačiau primena, jog norint, kad tikslinės sankcijos veiksmingai atgrasytų nuo žmogaus teisių pažeidimų, šios sankcijos turėtų būti taikomos sistemingai, nuosekliai ir užsitikrinant kuo platesnį tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

27.

ragina Tarybą ir EIVT integruoti pažangių sankcijų taikymą ir grasinimą jomis, kaip ES žmogaus teisių politiką represyviausių režimų atžvilgiu; yra įsitikinęs, kad selektyvios baudžiamosios priemonės, pvz., turto įšaldymas ir draudimas keliauti, taikomos aukščiausio lygio pareigūnams, gali ir turėtų būti panaudotos taip, kad nekliudytų tolesnei diplomatinei veiklai, dvišalei prekybai, ES paramos teikimui ir tarpasmeniniams žmonių ryšiams; tačiau primena, jog norint, kad tikslinės sankcijos veiksmingai atgrasytų nuo žmogaus teisių pažeidimų, šios sankcijos turėtų būti taikomos sistemingai, nuosekliai ir užsitikrinant kuo platesnį tarptautinį bendradarbiavimą;

| 28. | ragina ES ir valstybes nares prireikus daryti spaudimą valstybių, žinomų kaip pažeidinėjančių žmogaus teises, vyriausybėms, siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį šiose valstybėse ir taip paspartinti demokratijos kūrimo procesą; |
| --- | --- |

28.

ragina ES ir valstybes nares prireikus daryti spaudimą valstybių, žinomų kaip pažeidinėjančių žmogaus teises, vyriausybėms, siekiant pagerinti žmogaus teisių padėtį šiose valstybėse ir taip paspartinti demokratijos kūrimo procesą;

| 29. | pageidauja, kad būtų sukurtas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento forumas, kuriame būtų svarstomi užsienio politikos klausimai, visų pirma susiję su opiomis temomis, pavyzdžiui, žmogaus teisėmis ir demokratija; |
| --- | --- |

29.

pageidauja, kad būtų sukurtas nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento forumas, kuriame būtų svarstomi užsienio politikos klausimai, visų pirma susiję su opiomis temomis, pavyzdžiui, žmogaus teisėmis ir demokratija;

Gilinti politinį aspektą

| 30. | mano, kad reikalingas tikslingomis vystymosi, žmogaus teisių, gero valdymo, socialinės įtraukties, moterų ir mažumų skatinimo bei religinės tolerancijos strategijomis grindžiamas bendras ir darnus požiūris, kuris taptų papildoma ES užsienio politikos priemone, būtina siekiant suderinti du egzistuojančius požiūrius, skirtus demokratijai propaguoti, t. y. vystymosi požiūrį, kai daugiausia dėmesio skiriama socialinei ir ekonominei visų asmenų, ypač neturtingųjų, pažangai, ir politinį požiūrį, kuriuo remiama pliuralistinė politika ir parlamentinė demokratija, teisinės valstybės principo laikymasis, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat pagarba pilietinei visuomenei; pabrėžia, kad parama politiniam aspektui trečiosiose šalyse turi būti pliuralistinė parama, skirta institucijų gebėjimams stiprinti, ypač siekiant užtikrinti teismų nepriklausomumą ir reputaciją ir gero valdymo mechanizmus, įskaitant kovą su korupcija, o ne kištis į valdymą; pabrėžia papildomą naudą, gaunamą buvusiems Europos Parlamento nariams dalyvaujant ES veiksmuose, kuriais remiama demokratizacija; |
| --- | --- |

30.

mano, kad reikalingas tikslingomis vystymosi, žmogaus teisių, gero valdymo, socialinės įtraukties, moterų ir mažumų skatinimo bei religinės tolerancijos strategijomis grindžiamas bendras ir darnus požiūris, kuris taptų papildoma ES užsienio politikos priemone, būtina siekiant suderinti du egzistuojančius požiūrius, skirtus demokratijai propaguoti, t. y. vystymosi požiūrį, kai daugiausia dėmesio skiriama socialinei ir ekonominei visų asmenų, ypač neturtingųjų, pažangai, ir politinį požiūrį, kuriuo remiama pliuralistinė politika ir parlamentinė demokratija, teisinės valstybės principo laikymasis, pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat pagarba pilietinei visuomenei; pabrėžia, kad parama politiniam aspektui trečiosiose šalyse turi būti pliuralistinė parama, skirta institucijų gebėjimams stiprinti, ypač siekiant užtikrinti teismų nepriklausomumą ir reputaciją ir gero valdymo mechanizmus, įskaitant kovą su korupcija, o ne kištis į valdymą; pabrėžia papildomą naudą, gaunamą buvusiems Europos Parlamento nariams dalyvaujant ES veiksmuose, kuriais remiama demokratizacija;

| 31. | ragina geriau integruoti žmogaus teises, demokratiją, demokratinį valdymą ir teisinės valstybės principus į visą ES išorės santykių veiklą, laikantis esamų ir naujų įsipareigojimų ir instituciniu, ir politiniu požiūriu, taip pat įgyvendinant geografines ir (arba) temines priemones; |
| --- | --- |

31.

ragina geriau integruoti žmogaus teises, demokratiją, demokratinį valdymą ir teisinės valstybės principus į visą ES išorės santykių veiklą, laikantis esamų ir naujų įsipareigojimų ir instituciniu, ir politiniu požiūriu, taip pat įgyvendinant geografines ir (arba) temines priemones;

| 32. | ragina ES ir valstybes nares toliau išlaikyti nepolitinį humanitarinės pagalbos, teikiamos vykstant demokratijos kūrimo procesui, pobūdį; |
| --- | --- |

32.

ragina ES ir valstybes nares toliau išlaikyti nepolitinį humanitarinės pagalbos, teikiamos vykstant demokratijos kūrimo procesui, pobūdį;

| 33. | pripažįsta Sąjungos pastangas remti veikėjų, siekiančių demokratinių reformų, grupes, įskaitant žmogaus teisių gynėjus ir nepriklausomą žiniasklaidą; pabrėžia, kad, siekiant skatinti perėjimą prie demokratijos, būtina stiprinti politinį pliuralizmą; ragina nuosekliai remti naujus, laisvai ir sąžiningai naujai išrinktus parlamentus, ypač pereinamojo laikotarpio šalyse arba tose šalyse, kurios pasinaudojo ES rinkimų stebėjimo misijomis; mano, kad ši parama neturėtų būti automatiškai finansuojama tik pagal EDŽTRP, jai turėtų būti skiriama lėšų ir pagal geografines priemones; |
| --- | --- |

33.

pripažįsta Sąjungos pastangas remti veikėjų, siekiančių demokratinių reformų, grupes, įskaitant žmogaus teisių gynėjus ir nepriklausomą žiniasklaidą; pabrėžia, kad, siekiant skatinti perėjimą prie demokratijos, būtina stiprinti politinį pliuralizmą; ragina nuosekliai remti naujus, laisvai ir sąžiningai naujai išrinktus parlamentus, ypač pereinamojo laikotarpio šalyse arba tose šalyse, kurios pasinaudojo ES rinkimų stebėjimo misijomis; mano, kad ši parama neturėtų būti automatiškai finansuojama tik pagal EDŽTRP, jai turėtų būti skiriama lėšų ir pagal geografines priemones;

| 34. | džiaugiasi Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos–vyriausiosios įgaliotinės sprendimu remti Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimą, kuris yra lanksti ir specializuota priemonė politiniams veikėjams, siekiantiems demokratijos nedemokratinėse ir pereinamąjį laikotarpį išgyvenančiose šalyse, ypač ES rytinėje ir pietinėje kaimynystėje, pokyčiams remti; pabrėžia, kad ateityje EDF turėtų papildyti EDŽTRP ar kitų jau veikiančių demokratizacijos ir išorės finansavimo priemonių veiklą savo tikslais bei finansiniais ir vadybos ypatumais; pritaria minčiai decentralizuoti ES paramos demokratijai politiką susiejant ES demokratijos veikėjus su atitinkamais tikslinių šalių veikėjais; ragina EIVT, Komisiją ir Tarybai pirmininkausiančią Lenkiją pateikti aiškias būsimojo EDF kompetencijos ribas atsižvelgiant į minėtąsias priemones ir sistemas. primygtinai reikalauja, kad steigiant EDF, nustatant jo metinius tikslus, prioritetus, rezultatus, kurių tikimasi, ir finansus plačiąja prasme, taip pat įgyvendinant ir stebint jo veiklą Europos Parlamentui būtų suteikta priežiūros ir dalyvavimo teisė; |
| --- | --- |

34.

džiaugiasi Komisijos ir Komisijos pirmininko pavaduotojos–vyriausiosios įgaliotinės sprendimu remti Europos demokratijos fondo (EDF) įsteigimą, kuris yra lanksti ir specializuota priemonė politiniams veikėjams, siekiantiems demokratijos nedemokratinėse ir pereinamąjį laikotarpį išgyvenančiose šalyse, ypač ES rytinėje ir pietinėje kaimynystėje, pokyčiams remti; pabrėžia, kad ateityje EDF turėtų papildyti EDŽTRP ar kitų jau veikiančių demokratizacijos ir išorės finansavimo priemonių veiklą savo tikslais bei finansiniais ir vadybos ypatumais; pritaria minčiai decentralizuoti ES paramos demokratijai politiką susiejant ES demokratijos veikėjus su atitinkamais tikslinių šalių veikėjais; ragina EIVT, Komisiją ir Tarybai pirmininkausiančią Lenkiją pateikti aiškias būsimojo EDF kompetencijos ribas atsižvelgiant į minėtąsias priemones ir sistemas. primygtinai reikalauja, kad steigiant EDF, nustatant jo metinius tikslus, prioritetus, rezultatus, kurių tikimasi, ir finansus plačiąja prasme, taip pat įgyvendinant ir stebint jo veiklą Europos Parlamentui būtų suteikta priežiūros ir dalyvavimo teisė;

| 35. | skatina paramos teikėjus demokratijos kūrimą laikyti politine ir moraline būtinybe, o ne technine veikla ir plėsti jų žinias apie paramą gaunančias šalis, kad pagalba būtų veiksmingai nukreipta taip, kad ji atitiktų vietos aplinkybes; |
| --- | --- |

35.

skatina paramos teikėjus demokratijos kūrimą laikyti politine ir moraline būtinybe, o ne technine veikla ir plėsti jų žinias apie paramą gaunančias šalis, kad pagalba būtų veiksmingai nukreipta taip, kad ji atitiktų vietos aplinkybes;

| 36. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką teisėtumą ir įtvirtinti gyventojų valią bet kokia demokratijos rėmimo strategija turi būti grindžiama dialogu su kuo daugiau vietos veikėjų; primygtinai ragina Tarybą, EIVT ir Komisiją vykdyti plačias ir išsamias konsultacijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad siekiant užtikrinti visišką teisėtumą ir įtvirtinti gyventojų valią bet kokia demokratijos rėmimo strategija turi būti grindžiama dialogu su kuo daugiau vietos veikėjų; primygtinai ragina Tarybą, EIVT ir Komisiją vykdyti plačias ir išsamias konsultacijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis;

| 37. | teigiamai vertina veiksmingą, nedelsiant pateiktą integruotą atsaką krizių ir nestabilumo trečiosiose šalyse atvejais pasitelkiant Stabilumo priemonę ir šios priemonės naudą sudarant reikiamas sąlygas įgyvendinti politiką, remiamą kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Pasirengimo narystei pagalbos priemone, Europos kaimynystės ir partnerystės priemone, Vystomojo bendradarbiavimo priemone ir Ekonominio bendradarbiavimo priemone; |
| --- | --- |

37.

teigiamai vertina veiksmingą, nedelsiant pateiktą integruotą atsaką krizių ir nestabilumo trečiosiose šalyse atvejais pasitelkiant Stabilumo priemonę ir šios priemonės naudą sudarant reikiamas sąlygas įgyvendinti politiką, remiamą kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, Pasirengimo narystei pagalbos priemone, Europos kaimynystės ir partnerystės priemone, Vystomojo bendradarbiavimo priemone ir Ekonominio bendradarbiavimo priemone;

| 38. | pabrėžia, kad, norint bet kurioje visuomenėje sukurti demokratiją, svarbu apsaugoti mergaičių ir moterų teises, įskaitant teises į vienodą požiūrį ir į išsilavinimą; tvirtai remia visas ES išorės politikos iniciatyvas, skatinamąsias priemones ir gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti moterų dalyvavimą visais lygiais priimant sprendimus ir viešojoje, ir privačiojoje srityse; pabrėžia, kad moterų ir vyrų dalyvavimas lygiomis teisėmis visose gyvenimo srityse yra labai svarbi demokratijos dalis ir kad moterų dalyvavimas vykdant vystymo veiklą yra pagrindinė ir visuotinai pripažįstama vertybė ir socialinio ir ekonominio vystymosi bei gero demokratinio valdymo išankstinė sąlyga; todėl ragina ES savo demokratijos skatinimo darbotvarkėje vienu iš prioritetų numatyti lyčių lygybę; pabrėžia, kaip svarbu remti moterų teisių gynėjus ir moteris parlamentares, inter alia, stiprinant gebėjimus sudaryti biudžetą laikantis lyčių lygybės principo; ypač ragina ES finansiškai remti moterų teisių organizacijas ir politines kandidates moteris ir padėti joms stiprinti gebėjimus; pritaria lyčių lygybės aspekto įtraukimui ir stiprinimui, kai nustatomi teminiai prioritetai, ir taikant dalyvavimo principą rengiamos ir plėtojamos programos, atkreipdamas dėmesį į kovą su lyčių stereotipais ir visų formų diskriminacija bei smurtu prieš moteris; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad, norint bet kurioje visuomenėje sukurti demokratiją, svarbu apsaugoti mergaičių ir moterų teises, įskaitant teises į vienodą požiūrį ir į išsilavinimą; tvirtai remia visas ES išorės politikos iniciatyvas, skatinamąsias priemones ir gebėjimų stiprinimo priemones, kuriomis siekiama užtikrinti moterų dalyvavimą visais lygiais priimant sprendimus ir viešojoje, ir privačiojoje srityse; pabrėžia, kad moterų ir vyrų dalyvavimas lygiomis teisėmis visose gyvenimo srityse yra labai svarbi demokratijos dalis ir kad moterų dalyvavimas vykdant vystymo veiklą yra pagrindinė ir visuotinai pripažįstama vertybė ir socialinio ir ekonominio vystymosi bei gero demokratinio valdymo išankstinė sąlyga; todėl ragina ES savo demokratijos skatinimo darbotvarkėje vienu iš prioritetų numatyti lyčių lygybę; pabrėžia, kaip svarbu remti moterų teisių gynėjus ir moteris parlamentares, inter alia, stiprinant gebėjimus sudaryti biudžetą laikantis lyčių lygybės principo; ypač ragina ES finansiškai remti moterų teisių organizacijas ir politines kandidates moteris ir padėti joms stiprinti gebėjimus; pritaria lyčių lygybės aspekto įtraukimui ir stiprinimui, kai nustatomi teminiai prioritetai, ir taikant dalyvavimo principą rengiamos ir plėtojamos programos, atkreipdamas dėmesį į kovą su lyčių stereotipais ir visų formų diskriminacija bei smurtu prieš moteris;

| 39. | siūlo išplėsti Rinkimų koordinavimo grupės (angl. ECG) įgaliojimus ir į juos įtraukti paramos demokratijai politikos priemones, nepažeidžiant atitinkamų komitetų įgaliojimų, taip pat ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą artimai bendradarbiauti su ECG; |
| --- | --- |

39.

siūlo išplėsti Rinkimų koordinavimo grupės (angl. ECG) įgaliojimus ir į juos įtraukti paramos demokratijai politikos priemones, nepažeidžiant atitinkamų komitetų įgaliojimų, taip pat ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą artimai bendradarbiauti su ECG;

| 40. | ragina EIVT ir ES delegacijas pripažinti, kaip svarbu didinti ES delegacijų pareigūnų informuotumą apie veiksmus demokratijos srityje, ypač apie paramą parlamentams; |
| --- | --- |

40.

ragina EIVT ir ES delegacijas pripažinti, kaip svarbu didinti ES delegacijų pareigūnų informuotumą apie veiksmus demokratijos srityje, ypač apie paramą parlamentams;

| 41. | pabrėžia, kaip svarbu integruoti demokratijos kūrimo politiką į visą Europos Parlamento ir jo delegacijų darbą; be to, pripažįsta, koks svarbus visuotinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas demokratijos kūrimo politikos srityje, dalyvaujant Parlamentarų už visuotinius veiksmus ir kituose forumuose; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kaip svarbu integruoti demokratijos kūrimo politiką į visą Europos Parlamento ir jo delegacijų darbą; be to, pripažįsta, koks svarbus visuotinis tarpparlamentinis bendradarbiavimas demokratijos kūrimo politikos srityje, dalyvaujant Parlamentarų už visuotinius veiksmus ir kituose forumuose;

| 42. | atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį gali atlikti teisėtos demokratinės politinės partijos, tikrieji socialiniai judėjimai ir laisva spauda saugodami visuomenės interesus, prižiūrėdami, kad vyriausybės būtų skaidrios ir atskaitingos, ir taip valstybėms padėdami ginti žmogaus teises ir skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

42.

atkreipia dėmesį į vaidmenį, kurį gali atlikti teisėtos demokratinės politinės partijos, tikrieji socialiniai judėjimai ir laisva spauda saugodami visuomenės interesus, prižiūrėdami, kad vyriausybės būtų skaidrios ir atskaitingos, ir taip valstybėms padėdami ginti žmogaus teises ir skatinti socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| 43. | pabrėžia gyvybiškai svarbų trečiųjų šalių pilietinių visuomenių ir parlamentų vaidmenį vykdant demokratinę biudžetų kontrolę ir yra įsitikinęs, kad su bet kokia ES parama biudžetui kartu turi būti stiprinami techniniai ir politiniai nacionalinių parlamentų priežiūros gebėjimai; tvirtina, kad ES turėtų aktyviai informuoti trečiųjų šalių parlamentus apie Europos Sąjungos bendradarbiavimo turinį; ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą aktyviai dalyvauti padedant parlamentams vykdyti demokratinę biudžeto priežiūrą; atsižvelgdamas į tai ypač džiaugiasi ir išreiškia lūkesčius dėl glaudesnio bendradarbiavimo su šalių, dalyvaujančių Rytų partnerystėje, parlamentais įgyvendinant EURONEST, įsteigtą 2011 m. gegužės 3 d.; atkreipia dėmesį į tai, kad ši Europos Parlamento iniciatyva – labai svarbus ES užsienio politikos elementas demokratizacijos stiprinimo labui; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia gyvybiškai svarbų trečiųjų šalių pilietinių visuomenių ir parlamentų vaidmenį vykdant demokratinę biudžetų kontrolę ir yra įsitikinęs, kad su bet kokia ES parama biudžetui kartu turi būti stiprinami techniniai ir politiniai nacionalinių parlamentų priežiūros gebėjimai; tvirtina, kad ES turėtų aktyviai informuoti trečiųjų šalių parlamentus apie Europos Sąjungos bendradarbiavimo turinį; ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą aktyviai dalyvauti padedant parlamentams vykdyti demokratinę biudžeto priežiūrą; atsižvelgdamas į tai ypač džiaugiasi ir išreiškia lūkesčius dėl glaudesnio bendradarbiavimo su šalių, dalyvaujančių Rytų partnerystėje, parlamentais įgyvendinant EURONEST, įsteigtą 2011 m. gegužės 3 d.; atkreipia dėmesį į tai, kad ši Europos Parlamento iniciatyva – labai svarbus ES užsienio politikos elementas demokratizacijos stiprinimo labui;

| 44. | pripažįsta Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biuro pastangas padėti ir teikti paramą parlamentams naujos, besivystančios demokratijos šalyse ir regioniniams parlamentams; pripažįsta šio biuro įnašą stiprinant naujos, besivystančios demokratijos šalių institucinius ir administracinius gebėjimus ir jo šios srities bendradarbiavimą įgyvendinant JT vystymo programą (JTVP) ir su integruotu policijos padaliniu (IPP); ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą siekti pasaulinio sutarimo dėl pagrindinių geros parlamentinės praktikos standartų; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biuro pastangas padėti ir teikti paramą parlamentams naujos, besivystančios demokratijos šalyse ir regioniniams parlamentams; pripažįsta šio biuro įnašą stiprinant naujos, besivystančios demokratijos šalių institucinius ir administracinius gebėjimus ir jo šios srities bendradarbiavimą įgyvendinant JT vystymo programą (JTVP) ir su integruotu policijos padaliniu (IPP); ragina Europos Parlamento parlamentinės demokratijos skatinimo biurą siekti pasaulinio sutarimo dėl pagrindinių geros parlamentinės praktikos standartų;

| 45. | mano, jog būtina, kad ateityje pilietinė visuomenė tiesiogiai prisidėtų prie geros valdysenos procesų ir atitinkamai prie susitarimų įgyvendinimo priežiūros; šiuo požiūriu ragina Komisiją ir Tarybą įsteigti struktūrizuotą ES tarptautinių susitarimų vykdymo kontrolės mechanizmą, į susitarimų įgyvendinimo vertinimo procesą visais aspektais įtraukiantį trečiųjų šalių pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant nevalstybinius veikėjus ir socialinius partnerius; |
| --- | --- |

45.

mano, jog būtina, kad ateityje pilietinė visuomenė tiesiogiai prisidėtų prie geros valdysenos procesų ir atitinkamai prie susitarimų įgyvendinimo priežiūros; šiuo požiūriu ragina Komisiją ir Tarybą įsteigti struktūrizuotą ES tarptautinių susitarimų vykdymo kontrolės mechanizmą, į susitarimų įgyvendinimo vertinimo procesą visais aspektais įtraukiantį trečiųjų šalių pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant nevalstybinius veikėjus ir socialinius partnerius;

| 46. | džiaugiasi, kad žmogaus teisių srityje ES nusprendė parengti šalių strateginius dokumentus; pabrėžia, kad šie dokumentai taip pat turėtų apimti demokratijos kūrimo aspektus; ir ragina sparčiai juos įgyvendinti, kad ES galėtų greičiau atlikti bendrą padėties ir poreikių kiekvienoje šalyje analizę, ir taip pat parengti veiksmų planą, kuriame išsamiai apibrėžtų, kaip Sąjungos priemonės papildys šias strategijas; kartu pažymi, kad naujos strategijos ir jų įgyvendinimas turi pašalinti neatitikimus ir dvigubus standartus ES išorės politikoje žmogaus teisių ir demokratizacijos stiprinimo labui, taip pat turi neleisti atsirasti naujiems neatitikimams; pažymi, kad šalies strateginiai dokumentai turėtų daryti įtaką visoms išorės politikos priemonėms ir ES priemonių taikymui; ragina juos padaryti prieinamus Parlamentui; |
| --- | --- |

46.

džiaugiasi, kad žmogaus teisių srityje ES nusprendė parengti šalių strateginius dokumentus; pabrėžia, kad šie dokumentai taip pat turėtų apimti demokratijos kūrimo aspektus; ir ragina sparčiai juos įgyvendinti, kad ES galėtų greičiau atlikti bendrą padėties ir poreikių kiekvienoje šalyje analizę, ir taip pat parengti veiksmų planą, kuriame išsamiai apibrėžtų, kaip Sąjungos priemonės papildys šias strategijas; kartu pažymi, kad naujos strategijos ir jų įgyvendinimas turi pašalinti neatitikimus ir dvigubus standartus ES išorės politikoje žmogaus teisių ir demokratizacijos stiprinimo labui, taip pat turi neleisti atsirasti naujiems neatitikimams; pažymi, kad šalies strateginiai dokumentai turėtų daryti įtaką visoms išorės politikos priemonėms ir ES priemonių taikymui; ragina juos padaryti prieinamus Parlamentui;

| 47. | ragina ES susieti būsimus finansinius įsipareigojimus su trečiųjų šalių daroma pažanga įgyvendinant žmogaus teisių strategijas ir su tikra demokratine pažanga; |
| --- | --- |

47.

ragina ES susieti būsimus finansinius įsipareigojimus su trečiųjų šalių daroma pažanga įgyvendinant žmogaus teisių strategijas ir su tikra demokratine pažanga;

| 48. | pabrėžia, kad reikia kurti tvirtas koalicijas su kitais pasaulinės arenos veikėjais, pvz., su Afrikos Sąjunga ir Arabų lyga, kad būtų galima veiksmingiau skatinti demokratiją; ragina ES aktyviai kurti šias koalicijas, ypač su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, sutelkiant bendras ES ir JAV pastangas geriau koordinuoti savo vystymosi politiką; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad reikia kurti tvirtas koalicijas su kitais pasaulinės arenos veikėjais, pvz., su Afrikos Sąjunga ir Arabų lyga, kad būtų galima veiksmingiau skatinti demokratiją; ragina ES aktyviai kurti šias koalicijas, ypač su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, sutelkiant bendras ES ir JAV pastangas geriau koordinuoti savo vystymosi politiką;

| 49. | džiaugiasi dėl Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato įkūrimo EIVT ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją – vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad kiekvienoje ES išorės atstovybėje būtų kontaktinis asmuo žmogaus teisių ir demokratijos srityje; |
| --- | --- |

49.

džiaugiasi dėl Žmogaus teisių ir demokratijos direktorato įkūrimo EIVT ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją – vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad kiekvienoje ES išorės atstovybėje būtų kontaktinis asmuo žmogaus teisių ir demokratijos srityje;

| 50. | skatina moterų, kaip „taikdarių“, vaidmenį užkertant kelią konfliktams ir juos sprendžiant ir siekia, kad jos aktyviai dalyvautų siekiant naudos visuomenei; |
| --- | --- |

50.

skatina moterų, kaip „taikdarių“, vaidmenį užkertant kelią konfliktams ir juos sprendžiant ir siekia, kad jos aktyviai dalyvautų siekiant naudos visuomenei;

| 51. | reiškia paramą regioninėms programoms, kurias vykdant siekiama apsaugoti labiausiai pažeidžiamus asmenis, visų pirma, vaikus, moteris ir pagyvenusius žmones; |
| --- | --- |

51.

reiškia paramą regioninėms programoms, kurias vykdant siekiama apsaugoti labiausiai pažeidžiamus asmenis, visų pirma, vaikus, moteris ir pagyvenusius žmones;

| 52. | tvirtai tiki, kad tai, jog teikiant švietimą, mokymus ir informaciją būtų suteikta galių žmonėms, ypač moterims, ir pilietinei visuomenei, taip pat būtų ginamos visos žmogaus teisės, įskaitant socialines, ekonomines ir kultūrines teises, labai padėtų rengti ir įgyvendinti politikos sritis ir programas, susijusias su demokratijos didinimu, kurioms taip pat reikėtų užtikrinti būtiną finansavimą; |
| --- | --- |

52.

tvirtai tiki, kad tai, jog teikiant švietimą, mokymus ir informaciją būtų suteikta galių žmonėms, ypač moterims, ir pilietinei visuomenei, taip pat būtų ginamos visos žmogaus teisės, įskaitant socialines, ekonomines ir kultūrines teises, labai padėtų rengti ir įgyvendinti politikos sritis ir programas, susijusias su demokratijos didinimu, kurioms taip pat reikėtų užtikrinti būtiną finansavimą;

| 53. | ragina Tarybą ir Komisiją sukurti ES rinkimų stebėjimo misijos politinę strategiją, pateikiant politinį projektą, į kurį būtų įtraukta kiekviena misija; reikalauja, praėjus dvejiems metams po kiekvienos misijos, per kasmetines diskusijas Parlamente dėl žmogaus teisių su Komisijos pirmininko pavaduotoja – vyriausiąja įgaliotine pateikti demokratinės pažangos ir likusių spręstinų klausimų vertinimą; patvirtina, kad naudinga kviesti buvusius Parlamento narius ir pasinaudoti jų žiniomis ir patirtimi vykdant rinkimų stebėjimo misijų veiklą arba vėlesnę priežiūrą; |
| --- | --- |

53.

ragina Tarybą ir Komisiją sukurti ES rinkimų stebėjimo misijos politinę strategiją, pateikiant politinį projektą, į kurį būtų įtraukta kiekviena misija; reikalauja, praėjus dvejiems metams po kiekvienos misijos, per kasmetines diskusijas Parlamente dėl žmogaus teisių su Komisijos pirmininko pavaduotoja – vyriausiąja įgaliotine pateikti demokratinės pažangos ir likusių spręstinų klausimų vertinimą; patvirtina, kad naudinga kviesti buvusius Parlamento narius ir pasinaudoti jų žiniomis ir patirtimi vykdant rinkimų stebėjimo misijų veiklą arba vėlesnę priežiūrą;

| 54. | pabrėžia, kad ypač atsižvelgiant į tai, jog yra nedaug lėšų, labai svarbu atrinkti prioritetines šalis rinkimų stebėjimo misijoms, remiantis realiu misijos poveikiu skatinant tikrą ilgalaikį demokratijos diegimo procesą; ragina EIVT pasirenkant šalis rinkimų stebėjimo misijoms laikytis labai selektyvaus požiūrio; primena, kad rinkimų stebėjimo koordinavimo grupė, su kuria konsultuojamasi dėl metinės ES rinkimų stebėjimo misijos programos, šiuo klausimu parengė specialius kriterijus; ragina budriau prižiūrėti, kaip laikomasi tarptautiniu lygmeniu nustatytos metodikos ir taisyklių, ypač susijusių su misijos nepriklausomumu ir veiksmingumu; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia, kad ypač atsižvelgiant į tai, jog yra nedaug lėšų, labai svarbu atrinkti prioritetines šalis rinkimų stebėjimo misijoms, remiantis realiu misijos poveikiu skatinant tikrą ilgalaikį demokratijos diegimo procesą; ragina EIVT pasirenkant šalis rinkimų stebėjimo misijoms laikytis labai selektyvaus požiūrio; primena, kad rinkimų stebėjimo koordinavimo grupė, su kuria konsultuojamasi dėl metinės ES rinkimų stebėjimo misijos programos, šiuo klausimu parengė specialius kriterijus; ragina budriau prižiūrėti, kaip laikomasi tarptautiniu lygmeniu nustatytos metodikos ir taisyklių, ypač susijusių su misijos nepriklausomumu ir veiksmingumu;

| 55. | pabrėžia, kad labai svarbu po kiekvienos rinkimų stebėjimo misijos pateikti realias ir įgyvendinamas rekomendacijas; ragina ES institucijas ir valstybes nares atsižvelgti į išvadas, o Komisiją, EIVT ir valstybes nares – ypatingą dėmesį skirti tam, kad reikia remti šių rekomendacijų įgyvendinimą bendradarbiaujant; pabrėžia, kad svarbu tinkamai kontroliuoti šių rekomendacijų įgyvendinimą; prašo šių rekomendacijų platinimą ir jų įgyvendinimo stebėseną patikėti ES delegacijoms, taip pat prašo skirti šiai veiklai reikalingus išteklius; pabrėžia, kad siekiant padidinti rinkimų stebėjimo veiklos veiksmingumą visame pasaulyje reikia artimai bendradarbiauti su Tarptautinę rinkimų stebėjimo principų deklaraciją pasirašiusiomis šalimis; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad labai svarbu po kiekvienos rinkimų stebėjimo misijos pateikti realias ir įgyvendinamas rekomendacijas; ragina ES institucijas ir valstybes nares atsižvelgti į išvadas, o Komisiją, EIVT ir valstybes nares – ypatingą dėmesį skirti tam, kad reikia remti šių rekomendacijų įgyvendinimą bendradarbiaujant; pabrėžia, kad svarbu tinkamai kontroliuoti šių rekomendacijų įgyvendinimą; prašo šių rekomendacijų platinimą ir jų įgyvendinimo stebėseną patikėti ES delegacijoms, taip pat prašo skirti šiai veiklai reikalingus išteklius; pabrėžia, kad siekiant padidinti rinkimų stebėjimo veiklos veiksmingumą visame pasaulyje reikia artimai bendradarbiauti su Tarptautinę rinkimų stebėjimo principų deklaraciją pasirašiusiomis šalimis;

| 56. | mano, kad EP nuolatinių delegacijų ir jungtinių parlamentinių asamblėjų vaidmuo stebint rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų įgyvendinimą ir analizuojant žmogaus teisių bei demokratijos srityse pasiektą pažangą turėtų būti daug didesnis; |
| --- | --- |

56.

mano, kad EP nuolatinių delegacijų ir jungtinių parlamentinių asamblėjų vaidmuo stebint rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų įgyvendinimą ir analizuojant žmogaus teisių bei demokratijos srityse pasiektą pažangą turėtų būti daug didesnis;

| 57. | pabrėžia ne tik prieš pat rinkimus ir po jų, bet ir nuolat teikiamos politinės paramos svarbą; todėl teigiamai vertina vertingą politinių fondų veiklą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia ne tik prieš pat rinkimus ir po jų, bet ir nuolat teikiamos politinės paramos svarbą; todėl teigiamai vertina vertingą politinių fondų veiklą;

| 58. | pabrėžia, kad iš vyriausybių reikia pareikalauti atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus, blogą valdymą, korupciją ir nacionalinių išteklių, kurie turėtų būti panaudoti visos visuomenės labui, eikvojimą; atsižvelgdamas į tai ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares toliau stengtis skatinti gerą valdymą ir kovoti su nebaudžiamumu, taip pat reikalauti, kad trečiosios šalys visapusiškai bendradarbiautų su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu (TBT), ir užtikrinti, kad nauji susitarimai apimtų įsipareigojimus pagal Romos statutą; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad iš vyriausybių reikia pareikalauti atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus, blogą valdymą, korupciją ir nacionalinių išteklių, kurie turėtų būti panaudoti visos visuomenės labui, eikvojimą; atsižvelgdamas į tai ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares toliau stengtis skatinti gerą valdymą ir kovoti su nebaudžiamumu, taip pat reikalauti, kad trečiosios šalys visapusiškai bendradarbiautų su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu (TBT), ir užtikrinti, kad nauji susitarimai apimtų įsipareigojimus pagal Romos statutą;

| 59. | ragina visas atitinkamas ES institucijas išlaikyti EDŽTRP ir ją stiprinti bei tobulinti ir integruoti kitas galiojančias priemones ir sistemas demokratijai trečiosiose šalyse remti; |
| --- | --- |

59.

ragina visas atitinkamas ES institucijas išlaikyti EDŽTRP ir ją stiprinti bei tobulinti ir integruoti kitas galiojančias priemones ir sistemas demokratijai trečiosiose šalyse remti;

Remti pilietinę visuomenę

| 60. | pabrėžia, kad būtina taikyti decentralizuotą metodą, kuriuo būtų papildoma politinė dimensija, taip sudarant sąlygas geriau atsižvelgti į tikrąją susijusių šalių gyventojų padėtį remiant vietos, taip pat regionų organizacijas, kurios, palaikydamos dialogą ir keisdamosi gerąja patirtimi su Sąjunga, taip pat su kitomis to paties regiono šalimis partnerėmis, padeda stiprinti demokratiją; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad būtina taikyti decentralizuotą metodą, kuriuo būtų papildoma politinė dimensija, taip sudarant sąlygas geriau atsižvelgti į tikrąją susijusių šalių gyventojų padėtį remiant vietos, taip pat regionų organizacijas, kurios, palaikydamos dialogą ir keisdamosi gerąja patirtimi su Sąjunga, taip pat su kitomis to paties regiono šalimis partnerėmis, padeda stiprinti demokratiją;

| 61. | siūlo parengti atviresnę ir dinamiškesnę visuomenės varomųjų jėgų ir piliečių dalyvavimą skatrinančių subjektų paramos politiką; siūlo skatinti pilietinės visuomenės įtaką, pasitelkiant konkrečias programas ir integruojant šią nuostatą į esamas programas; |
| --- | --- |

61.

siūlo parengti atviresnę ir dinamiškesnę visuomenės varomųjų jėgų ir piliečių dalyvavimą skatrinančių subjektų paramos politiką; siūlo skatinti pilietinės visuomenės įtaką, pasitelkiant konkrečias programas ir integruojant šią nuostatą į esamas programas;

| 62. | pabrėžia, kad šviečiant ir didinant sąmoningumą būtina stiprinti pilietinės visuomenės gebėjimus ir sudaryti jai sąlygas dalyvauti politikos procesuose; pabrėžia, kad skatinant demokratijos procesą labai svarbus glaudus viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas ir galių suteikimas priežiūros institucijoms, įskaitant nacionalinius parlamentus; |
| --- | --- |

62.

pabrėžia, kad šviečiant ir didinant sąmoningumą būtina stiprinti pilietinės visuomenės gebėjimus ir sudaryti jai sąlygas dalyvauti politikos procesuose; pabrėžia, kad skatinant demokratijos procesą labai svarbus glaudus viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas ir galių suteikimas priežiūros institucijoms, įskaitant nacionalinius parlamentus;

| 63. | ragina tikslingai remti socialinius ne ekstremistų judėjimus, iš tiesų nepriklausomą žiniasklaidą ir politines partijas, kuriančius demokratiją autoritarinėse valstybėse ir neseniai demokratiją sukūrusiose valstybėse, siekiant skatinti visuomenės dalyvavimą, remti tvarias daugiapartines sistemas ir gerinti žmogaus teisų padėtį; mano, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė šiuo atžvilgiu turėtų tapti labai svarbia. |
| --- | --- |

63.

ragina tikslingai remti socialinius ne ekstremistų judėjimus, iš tiesų nepriklausomą žiniasklaidą ir politines partijas, kuriančius demokratiją autoritarinėse valstybėse ir neseniai demokratiją sukūrusiose valstybėse, siekiant skatinti visuomenės dalyvavimą, remti tvarias daugiapartines sistemas ir gerinti žmogaus teisų padėtį; mano, kad Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė šiuo atžvilgiu turėtų tapti labai svarbia.

| 64. | ragina remti platų visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą vystantis šalims ir ragina visus visuomenės sluoksnius dalyvauti kuriant demokratiją; pripažįsta gyvybiškai svarbų NVO ir kitų nevalstybinių veikėjų vaidmenį skatinant demokratiją, socialinį teisingumą ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

64.

ragina remti platų visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą vystantis šalims ir ragina visus visuomenės sluoksnius dalyvauti kuriant demokratiją; pripažįsta gyvybiškai svarbų NVO ir kitų nevalstybinių veikėjų vaidmenį skatinant demokratiją, socialinį teisingumą ir žmogaus teises;

| 65. | remia pradėtą taikyti praktiką ieškoti naujoviškų būdų įtraukti pilietinę visuomenę, politines partijas, žiniasklaidą ir kitus nevyriausybinius politinius veikėjus į ES dialogus su trečiosiomis šalimis; dar kartą pabrėžia, kad remia laisvę, žiniasklaidos apsaugą ir skatinimą, skaitmeninio atotrūkio mažinimą ir galimybių naudotis internetu didinimą; |
| --- | --- |

65.

remia pradėtą taikyti praktiką ieškoti naujoviškų būdų įtraukti pilietinę visuomenę, politines partijas, žiniasklaidą ir kitus nevyriausybinius politinius veikėjus į ES dialogus su trečiosiomis šalimis; dar kartą pabrėžia, kad remia laisvę, žiniasklaidos apsaugą ir skatinimą, skaitmeninio atotrūkio mažinimą ir galimybių naudotis internetu didinimą;

| 66. | pritaria, kad pagal EDŽTRP būtų finansuojama pilietinė visuomenė ir skiriama lėšų vietiniams NVO projektams; siūlo skirti vis daugiau lėšų, jeigu šalyje veikia pilietinė visuomenė ir demokratija vystosi sėkmingai; |
| --- | --- |

66.

pritaria, kad pagal EDŽTRP būtų finansuojama pilietinė visuomenė ir skiriama lėšų vietiniams NVO projektams; siūlo skirti vis daugiau lėšų, jeigu šalyje veikia pilietinė visuomenė ir demokratija vystosi sėkmingai;

| 67. | pabrėžia, kad norint skatinti visuomenės poreikį demokratinėms reformoms itin svarbus informacijos ir nepriklausomos žiniasklaidos prieinamumas, taigi ragina labiau remti „senųjų“ ir „naujųjų“ žiniasklaidos formų laisvės propagavimą, apsaugant nepriklausomus žurnalistus, mažinant skaitmeninį atotrūkį ir sudarant daugiau galimybių naudotis internetu; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad norint skatinti visuomenės poreikį demokratinėms reformoms itin svarbus informacijos ir nepriklausomos žiniasklaidos prieinamumas, taigi ragina labiau remti „senųjų“ ir „naujųjų“ žiniasklaidos formų laisvės propagavimą, apsaugant nepriklausomus žurnalistus, mažinant skaitmeninį atotrūkį ir sudarant daugiau galimybių naudotis internetu;

| 68. | teigiamai vertina ES valstybių narių veiksmus remiant demokratijos kūrimą pasaulyje, pavyzdžiui, „2009–2013 m. ES Rytų partnerystės valstybių ombudsmenų bendradarbiavimo programą“, kartu inicijuotą Lenkijos ir Prancūzijos ombudsmenų, kurios tikslas – stiprinti ES Rytų partnerystės valstybių ombudsmenų institucijų, viešojo administravimo įstaigų ir nevyriausybinių organizacijų gebėjimus vykdant individo teisių apsaugos užduotis ir kuriant demokratinę teisinę valstybę; pabrėžia tai, kad šiuos veiksmus būtina koordinuoti ES lygmeniu, o jų patirtimi turi pasinaudoti ES institucijos; |
| --- | --- |

68.

teigiamai vertina ES valstybių narių veiksmus remiant demokratijos kūrimą pasaulyje, pavyzdžiui, „2009–2013 m. ES Rytų partnerystės valstybių ombudsmenų bendradarbiavimo programą“, kartu inicijuotą Lenkijos ir Prancūzijos ombudsmenų, kurios tikslas – stiprinti ES Rytų partnerystės valstybių ombudsmenų institucijų, viešojo administravimo įstaigų ir nevyriausybinių organizacijų gebėjimus vykdant individo teisių apsaugos užduotis ir kuriant demokratinę teisinę valstybę; pabrėžia tai, kad šiuos veiksmus būtina koordinuoti ES lygmeniu, o jų patirtimi turi pasinaudoti ES institucijos;

| 69. | dar kartą patvirtina ES įsipareigojimą kovoti su prekyba žmonėmis ir ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į valstybes, kuriose kuriama demokratija, nes jų gyventojai patiria ypač didelę riziką nukentėti nuo prekybos žmonėmis; prašo Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinį direktoratą, Plėtros generalinį direktoratą, Vidaus reikalų generalinį direktoratą ir ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorių artimai bendradarbiauti šiuo klausimu; |
| --- | --- |

69.

dar kartą patvirtina ES įsipareigojimą kovoti su prekyba žmonėmis ir ragina Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į valstybes, kuriose kuriama demokratija, nes jų gyventojai patiria ypač didelę riziką nukentėti nuo prekybos žmonėmis; prašo Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinį direktoratą, Plėtros generalinį direktoratą, Vidaus reikalų generalinį direktoratą ir ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorių artimai bendradarbiauti šiuo klausimu;

| 70. | atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos ir Europos Tarybos bendradarbiavimo svarbą kuriant demokratiją visame pasaulyje; džiaugiasi, kad buvo pradėtos įgyvendinti bendros Europos Sąjungos ir Europos Tarybos programos, skirtos demokratijai, tinkamam valdymui ir stabilumui Rytų partnerystės šalyse remti; |
| --- | --- |

70.

atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos ir Europos Tarybos bendradarbiavimo svarbą kuriant demokratiją visame pasaulyje; džiaugiasi, kad buvo pradėtos įgyvendinti bendros Europos Sąjungos ir Europos Tarybos programos, skirtos demokratijai, tinkamam valdymui ir stabilumui Rytų partnerystės šalyse remti;

*

* *

| 71. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

71.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, EIVT ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  A/RES/55/96.

(2)  A/RES/59/201.

(3)  OL C 320, 1996 10 28, p. 261.

(4)  OL C 290, E, 2006 11 29, p. 107.

(5)  OL C 343, 2001 12 5, p. 270.

(6)  OL C 131 E, 2003 6 5, p. 147.

(7)  OL C 271 E, 2009 11 12, p. 31.

(8)  OL C 265 E, 2010 9 30, p. 3.

(9)  OL C 4 E, 2011 1 7, p. 34.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0327.

(11)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0446.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0082.

(15)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0121.

(16)  A/HRC/17/31, 2011.

(17)  A/RES/55/96 ir A/RES/59/201.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/180

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPasirengimas Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį

P7_TA(2011)0335

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo Rusijos Valstybės Dūmos rinkimams, kurie vyks 2011 m. gruodžio mėnesį

2013/C 33 E/18

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. ir kurio galiojimas pratęstas, kol jis bus pakeistas nauju susitarimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. ir kurio galiojimas pratęstas, kol jis bus pakeistas nauju susitarimu,

| — | atsižvelgdamas į tebevykstančias derybas dėl naujo susitarimo, kuriuo nustatomas naujas išsamus ES ir Rusijos santykių pagrindas, taip pat į 2010 m. inicijuotą Partnerystę siekiant modernizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tebevykstančias derybas dėl naujo susitarimo, kuriuo nustatomas naujas išsamus ES ir Rusijos santykių pagrindas, taip pat į 2010 m. inicijuotą Partnerystę siekiant modernizavimo,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus ir rezoliucijas dėl Rusijos ir dėl ES ir Rusijos santykių, ypač į 2011 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (1), 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (2), 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų (3), 2009 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją dėl pasirengimo 2009 m. lapkričio 18 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimui Stokholme (4) ir 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliucijas dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje (5) ir dėl energetinio saugumo išorės aspektų (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus ir rezoliucijas dėl Rusijos ir dėl ES ir Rusijos santykių, ypač į 2011 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo (1), 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl įstatymo viršenybės Rusijoje (2), 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų (3), 2009 m. lapkričio 12 d. rezoliuciją dėl pasirengimo 2009 m. lapkričio 18 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimui Stokholme (4) ir 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliucijas dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje (5) ir dėl energetinio saugumo išorės aspektų (6),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais, ypač į paskutinį šiuo klausimu 2011 m. gegužės 4 d. surengtą susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais, ypač į paskutinį šiuo klausimu 2011 m. gegužės 4 d. surengtą susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Rusijos teisingumo ministerijos 2011 m. birželio 22 d. sprendimą atmesti prašymą oficialiai įregistruoti Liaudies laisvės partiją (PARNAS) ir į kitus panašius atvejus, dėl kurių bus užkirstas kelias šioms partijoms dalyvauti rinkimuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rusijos teisingumo ministerijos 2011 m. birželio 22 d. sprendimą atmesti prašymą oficialiai įregistruoti Liaudies laisvės partiją (PARNAS) ir į kitus panašius atvejus, dėl kurių bus užkirstas kelias šioms partijoms dalyvauti rinkimuose,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2011 m. birželio 22 d. pareiškimą dėl partijų registravimo Rusijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2011 m. birželio 22 d. pareiškimą dėl partijų registravimo Rusijoje,

| — | atsižvelgdamas į įsipareigojimą laikytis demokratijos principų, privalomų dėl to, kad Rusija yra Europos Tarybos narė ir pasirašiusi Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įsipareigojimą laikytis demokratijos principų, privalomų dėl to, kad Rusija yra Europos Tarybos narė ir pasirašiusi Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9–10 d. Nižnij Novgorode vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9–10 d. Nižnij Novgorode vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi politinis pliuralizmas yra demokratijos ir šiuolaikinės visuomenės pagrindas ir politinio teisėtumo šaltinis, |
| --- | --- |

A.

kadangi politinis pliuralizmas yra demokratijos ir šiuolaikinės visuomenės pagrindas ir politinio teisėtumo šaltinis,

| B. | kadangi 2011 m. balandžio 12 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas kritiškai įvertino pernelyg sudėtingą politinių partijų registravimo tvarką Rusijoje, kuri neatitinka Europos žmogaus teisių konvencijos, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2011 m. balandžio 12 d. Europos Žmogaus Teisių Teismas kritiškai įvertino pernelyg sudėtingą politinių partijų registravimo tvarką Rusijoje, kuri neatitinka Europos žmogaus teisių konvencijos,

| C. | kadangi Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro stebėtojai, kurie lankėsi Rusijoje per 2003 m. parlamento rinkimus, patarė, kad įprasta ESBO misija turėtų pradėti savo darbą likus šešioms savaitėms iki rinkimų ir ją turėtų sudaryti 60 ilgalaikių ir 400 trumpalaikių stebėtojų, |
| --- | --- |

C.

kadangi Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro stebėtojai, kurie lankėsi Rusijoje per 2003 m. parlamento rinkimus, patarė, kad įprasta ESBO misija turėtų pradėti savo darbą likus šešioms savaitėms iki rinkimų ir ją turėtų sudaryti 60 ilgalaikių ir 400 trumpalaikių stebėtojų,

| D. | kadangi tebenerimaujama dėl Rusijos Federacijoje vykstančių pokyčių, susijusių su pagarba žmogaus teisėms ir jų apsauga, taip pat su visuotinai pripažįstamų demokratijos principų, taisyklių ir procedūrų laikymusi, kadangi Rusijos Federacija yra visateisė Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Jungtinių Tautų narė ir todėl yra įsipareigojusi laikytis demokratijos principų ir gerbti žmogaus teises, kaip skatina daryti šios organizacijos, |
| --- | --- |

D.

kadangi tebenerimaujama dėl Rusijos Federacijoje vykstančių pokyčių, susijusių su pagarba žmogaus teisėms ir jų apsauga, taip pat su visuotinai pripažįstamų demokratijos principų, taisyklių ir procedūrų laikymusi, kadangi Rusijos Federacija yra visateisė Europos Tarybos, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Jungtinių Tautų narė ir todėl yra įsipareigojusi laikytis demokratijos principų ir gerbti žmogaus teises, kaip skatina daryti šios organizacijos,

| 1. | dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad, kuriant strateginį bendradarbiavimą, Rusija tebėra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos partnerių, su kuria sieja ne tik ekonominiai ir prekybos interesai, bet ir tikslas veikti kartu glaudžiai bendradarbiaujant bendroje kaimynystės erdvėje bei pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

1.

dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad, kuriant strateginį bendradarbiavimą, Rusija tebėra viena iš svarbiausių Europos Sąjungos partnerių, su kuria sieja ne tik ekonominiai ir prekybos interesai, bet ir tikslas veikti kartu glaudžiai bendradarbiaujant bendroje kaimynystės erdvėje bei pasauliniu lygmeniu;

| 2. | dar kartą patvirtina 2011 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Nižnij Novgorode; |
| --- | --- |

2.

dar kartą patvirtina 2011 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Nižnij Novgorode;

| 3. | apgailestauja, kad Rusijos valdžios institucijos nusprendė atmesti prašymą įregistruoti Liaudies laisvės partiją (PARNAS) būsimuose 2011 m. gruodžio mėn. vyksiančiuose Dūmos rinkimuose dalyvauti; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti laisvus ir sąžiningus rinkimus ir panaikinti visus šio principo neatitinkančius sprendimus ir taisykles; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad Rusijos valdžios institucijos nusprendė atmesti prašymą įregistruoti Liaudies laisvės partiją (PARNAS) būsimuose 2011 m. gruodžio mėn. vyksiančiuose Dūmos rinkimuose dalyvauti; ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti laisvus ir sąžiningus rinkimus ir panaikinti visus šio principo neatitinkančius sprendimus ir taisykles;

| 4. | dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl sunkumų, kuriuos patiria politinės partijos, norinčios registruotis į rinkimus, dėl šių sunkumų iš tiesų suvaržoma politinė konkurencija Rusijoje, rinkėjai turi mažesnį pasirinkimą ir šie sunkumai parodo, kad vis dar yra realių kliūčių politiniam pliuralizmui šalyje; |
| --- | --- |

4.

dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl sunkumų, kuriuos patiria politinės partijos, norinčios registruotis į rinkimus, dėl šių sunkumų iš tiesų suvaržoma politinė konkurencija Rusijoje, rinkėjai turi mažesnį pasirinkimą ir šie sunkumai parodo, kad vis dar yra realių kliūčių politiniam pliuralizmui šalyje;

| 5. | pabrėžia, kad Valstybės Dūmos rinkimai turėtų būti grindžiami Europos Tarybos ir ESBO nustatytų rinkimų standartų laikymusi; primygtinai ragina Rusijos valdžios institucijas leisti ESBO ir Europos Tarybai siųsti ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją ir visiškai bendradarbiauti su ja nuo pat ankstyviausio etapo ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai primygtinai siekti, kad šiuo tikslu būtų sudaryta misija; ragina minėtąją stebėjimo misiją glaudžiai bendradarbiauti su pilietine visuomenė ir stebėjimo grupėmis; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad Valstybės Dūmos rinkimai turėtų būti grindžiami Europos Tarybos ir ESBO nustatytų rinkimų standartų laikymusi; primygtinai ragina Rusijos valdžios institucijas leisti ESBO ir Europos Tarybai siųsti ilgalaikę rinkimų stebėjimo misiją ir visiškai bendradarbiauti su ja nuo pat ankstyviausio etapo ir ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai primygtinai siekti, kad šiuo tikslu būtų sudaryta misija; ragina minėtąją stebėjimo misiją glaudžiai bendradarbiauti su pilietine visuomenė ir stebėjimo grupėmis;

| 6. | apgailestauja, kad 2011 m. liepos 5 d. nuspręsta uždrausti Borisui Nemtsovui šešis mėnesius išvykti iš šalies ir ragina nedelsiant panaikinti šį draudimą; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad 2011 m. liepos 5 d. nuspręsta uždrausti Borisui Nemtsovui šešis mėnesius išvykti iš šalies ir ragina nedelsiant panaikinti šį draudimą;

| 7. | išreiškia susirūpinimą dėl siūlomo įstatymo, dėl kurio bus diskutuojama Dūmoje ir pagal kurį Rusijos teismai įgytų teisę nepaisyti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų kai kuriose srityse, projekto, nes tokia iniciatyva prieštarauja pagrindiniams Europos žmogaus teisių konvencijos principams; džiaugiasi neseniai priimtu Rusijos Dūmos sprendimu kol kas nesvarstyti šio įstatymo projekto ir tikisi, kad, galiausiai, ji atsisakys šios iniciatyvos; |
| --- | --- |

7.

išreiškia susirūpinimą dėl siūlomo įstatymo, dėl kurio bus diskutuojama Dūmoje ir pagal kurį Rusijos teismai įgytų teisę nepaisyti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų kai kuriose srityse, projekto, nes tokia iniciatyva prieštarauja pagrindiniams Europos žmogaus teisių konvencijos principams; džiaugiasi neseniai priimtu Rusijos Dūmos sprendimu kol kas nesvarstyti šio įstatymo projekto ir tikisi, kad, galiausiai, ji atsisakys šios iniciatyvos;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO, Europos Tarybai ir Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, ESBO, Europos Tarybai ir Rusijos Federacijos prezidentui, vyriausybei ir parlamentui.

---

(1)  Tos dienos priimti tekstai, P7_TA(2011)0268.

(2)  Tos dienos priimti tekstai, P7_TA(2011)0066.

(3)  Tos dienos priimti tekstai, P7_TA(2010)0234.

(4)  OL C 271 E, 2010 10 7, p. 2.

(5)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 27.

(6)  OL C 224 E, 2010 8 19, p. 23.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/182 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/182

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisŠengeno sistemos pasikeitimai

P7_TA(2011)0336

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Šengeno sistemos pasikeitimų

2013/C 33 E/19

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3, 18, 20, 21, 67, 77 ir 80 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3, 18, 20, 21, 67, 77 ir 80 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 45 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 45 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1985 m. birželio 14 d. Šengeno susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. birželio 19 d. Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. birželio 19 d. Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 562/2006, nustatantį taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 562/2006, nustatantį taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas) (2),

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo (COM(2010)0624), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo (COM(2010)0624),

| — | atsižvelgdamas į pranešimo dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo projektą (PE460.834), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimo dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo sukūrimo projektą (PE460.834),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 4 d. Komisijos komunikatą dėl migracijos (COM(2011)0248), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 4 d. Komisijos komunikatą dėl migracijos (COM(2011)0248),

| — | atsižvelgdamas į Europos teisingumo ir vidaus reikalų tarybos 2011 m. birželio 9 d. posėdžio išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos teisingumo ir vidaus reikalų tarybos 2011 m. birželio 9 d. posėdžio išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 24 d. įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 24 d. įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Šengeno erdvės sukūrimas ir Šengeno acquis įtraukimas į ES sistemą yra vienas didžiausių Europos integracijos proceso pasiekimų; pagrindiniai jo bruožai – asmenų patikrinimo prie vidaus sienų panaikinimas ir precedento neturinti judėjimo laisvė, kuria 4 312 099 km2 ploto erdvėje naudojasi daugiau negu 400 milijonų žmonių, |
| --- | --- |

A.

kadangi Šengeno erdvės sukūrimas ir Šengeno acquis įtraukimas į ES sistemą yra vienas didžiausių Europos integracijos proceso pasiekimų; pagrindiniai jo bruožai – asmenų patikrinimo prie vidaus sienų panaikinimas ir precedento neturinti judėjimo laisvė, kuria 4 312 099 km2 ploto erdvėje naudojasi daugiau negu 400 milijonų žmonių,

| B. | kadangi judėjimo laisvė tapo vienu iš ES pilietybės ramsčių ir kadangi tai vienas iš principų, kuriuo grindžiama ES – laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kur įtvirtinta teisė laisvai judėti ir gyventi bet kurioje valstybėje narėje naudojantis tomis pačiomis teisėmis, apsauga ir garantijomis, įskaitant bet kokios diskriminacijos pilietybės pagrindu draudimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi judėjimo laisvė tapo vienu iš ES pilietybės ramsčių ir kadangi tai vienas iš principų, kuriuo grindžiama ES – laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kur įtvirtinta teisė laisvai judėti ir gyventi bet kurioje valstybėje narėje naudojantis tomis pačiomis teisėmis, apsauga ir garantijomis, įskaitant bet kokios diskriminacijos pilietybės pagrindu draudimą,

| C. | kadangi remiantis Šengeno sienų kodeksu ir ES pagrindinių teisių chartijos 45 straipsniu teisė laisvai judėti ES tam tikromis sąlygomis gali būti suteikta ir ES teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, |
| --- | --- |

C.

kadangi remiantis Šengeno sienų kodeksu ir ES pagrindinių teisių chartijos 45 straipsniu teisė laisvai judėti ES tam tikromis sąlygomis gali būti suteikta ir ES teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams,

Pastarojo meto įvykiai

| D. | kadangi ypač pernai žmonės masiškai kėlėsi iš kai kurių Šiaurės Afrikos šalių; kadangi pastaruoju metu sistemai buvo daromas spaudimas: dėl staigaus migrantų srauto kai kurios valstybės narės svarsto galimybę atnaujinti patikrinimus prie nacionalinių sienų, |
| --- | --- |

D.

kadangi ypač pernai žmonės masiškai kėlėsi iš kai kurių Šiaurės Afrikos šalių; kadangi pastaruoju metu sistemai buvo daromas spaudimas: dėl staigaus migrantų srauto kai kurios valstybės narės svarsto galimybę atnaujinti patikrinimus prie nacionalinių sienų,

| E. | kadangi 2011 m. gegužės 4 d. Komisija pateikė keletą iniciatyvų, skirtų migracijos klausimui nuosekliau spręsti, pagal kurias atsižvelgta į pastarojo meto pokyčius Viduržemio jūros regione ir pateiktas pasiūlymas dėl Šengeno sistemos; kadangi 2011 m. birželio 23 – 24 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl apsaugos mechanizmo siekiant imtis atsakomųjų priemonių susidarius nepaprastajai padėčiai, dėl kurios galėtų kilti grėsmė Šengeno bendradarbiavimo sistemai, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2011 m. gegužės 4 d. Komisija pateikė keletą iniciatyvų, skirtų migracijos klausimui nuosekliau spręsti, pagal kurias atsižvelgta į pastarojo meto pokyčius Viduržemio jūros regione ir pateiktas pasiūlymas dėl Šengeno sistemos; kadangi 2011 m. birželio 23 – 24 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl apsaugos mechanizmo siekiant imtis atsakomųjų priemonių susidarius nepaprastajai padėčiai, dėl kurios galėtų kilti grėsmė Šengeno bendradarbiavimo sistemai,

Šengeno sienų kodeksas ir migracijos politika

| F. | kadangi Šengeno taisyklės, reglamentuojančios asmenų judėjimo Europos Sąjungos viduje sąlygas, apibrėžtos Šengeno sienų kodekse, kurio 23–26 straipsniuose jau nustatytos laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo priemonės ir procedūros, tačiau ši kontrolė yra vienašalio pobūdžio ir dėl to neįmanoma teikti pirmenybės kolektyviniam ES interesui, |
| --- | --- |

F.

kadangi Šengeno taisyklės, reglamentuojančios asmenų judėjimo Europos Sąjungos viduje sąlygas, apibrėžtos Šengeno sienų kodekse, kurio 23–26 straipsniuose jau nustatytos laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo priemonės ir procedūros, tačiau ši kontrolė yra vienašalio pobūdžio ir dėl to neįmanoma teikti pirmenybės kolektyviniam ES interesui,

| G. | kadangi sukūrus Šengeno erdvę buvo nustatyta bendra išorinė siena, už kurios kontrolę, remiantis SESV 80 straipsniu, bendrai atsakinga ES; kadangi ES dar nėra visiškai įvykdžiusi šio reikalavimo, nors ir buvo stengtasi užtikrinti veiksmingą muitinės, policijos ir teismo institucijų savitarpio kontrolę ir bendradarbiavimą, parengti bendrą imigracijos, prieglobsčio ir vizų politiką ir sukurti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SISII) ir Vizų informacinę sistemą (VIS), |
| --- | --- |

G.

kadangi sukūrus Šengeno erdvę buvo nustatyta bendra išorinė siena, už kurios kontrolę, remiantis SESV 80 straipsniu, bendrai atsakinga ES; kadangi ES dar nėra visiškai įvykdžiusi šio reikalavimo, nors ir buvo stengtasi užtikrinti veiksmingą muitinės, policijos ir teismo institucijų savitarpio kontrolę ir bendradarbiavimą, parengti bendrą imigracijos, prieglobsčio ir vizų politiką ir sukurti antros kartos Šengeno informacinę sistemą (SISII) ir Vizų informacinę sistemą (VIS),

Vertinimo mechanizmas

| H. | kadangi, jeigu norima atsisakyti vidaus sienų kontrolės, valstybės narės turi visiškai pasitikėti viena kitos gebėjimu visapusiškai įgyvendinti lydimąsias priemones, kurias taikant ši kontrolė galėtų būti panaikinta; kadangi Šengeno erdvės saugumas priklauso nuo kontrolės, kurią kiekviena valstybė narė vykdo prie savo išorinių sienų, griežtumo ir veiksmingumo, taip pat nuo to, ar greitai ir kokybiškai keičiamasi informacija naudojant SIS; kadangi netinkamai vykdant bet kurią iš šių sąlygų rizikuojama visos ES saugumu, |
| --- | --- |

H.

kadangi, jeigu norima atsisakyti vidaus sienų kontrolės, valstybės narės turi visiškai pasitikėti viena kitos gebėjimu visapusiškai įgyvendinti lydimąsias priemones, kurias taikant ši kontrolė galėtų būti panaikinta; kadangi Šengeno erdvės saugumas priklauso nuo kontrolės, kurią kiekviena valstybė narė vykdo prie savo išorinių sienų, griežtumo ir veiksmingumo, taip pat nuo to, ar greitai ir kokybiškai keičiamasi informacija naudojant SIS; kadangi netinkamai vykdant bet kurią iš šių sąlygų rizikuojama visos ES saugumu,

| I. | kadangi norint užtikrinti sklandžią Šengeno erdvės veiklą itin svarbu vertinti, kaip valstybės narės laikosi Šengeno acquis nuostatų; kadangi vertinimo mechanizmas, grindžiamas Šengeno sistemos vertinimo darbo grupės (angl. SCH-EVAL) – išimtinai tarpvyriausybinio organo – darbu, nebuvo pakankamai veiksmingas, |
| --- | --- |

I.

kadangi norint užtikrinti sklandžią Šengeno erdvės veiklą itin svarbu vertinti, kaip valstybės narės laikosi Šengeno acquis nuostatų; kadangi vertinimo mechanizmas, grindžiamas Šengeno sistemos vertinimo darbo grupės (angl. SCH-EVAL) – išimtinai tarpvyriausybinio organo – darbu, nebuvo pakankamai veiksmingas,

| J. | kadangi turėtų būti užkirstas kelias dvigubiems standartams, kurie šiuo metu taikomi Šengeno erdvėje, kai visoms šalims kandidatėms taikomi didžiuliai reikalavimai, o jau esamoms Šengeno erdvės narėms stipriai nuolaidžiaujama, |
| --- | --- |

J.

kadangi turėtų būti užkirstas kelias dvigubiems standartams, kurie šiuo metu taikomi Šengeno erdvėje, kai visoms šalims kandidatėms taikomi didžiuliai reikalavimai, o jau esamoms Šengeno erdvės narėms stipriai nuolaidžiaujama,

| K. | kadangi pasiūlyme dėl reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo pateiktas naujas vertinimo mechanizmas, kurį šiuo metu pagal įprastą teisėkūros procedūrą analizuoja Europos Parlamentas; kadangi taikant šį mechanizmą jau apibrėžtos procedūros, principai ir priemonės, skirtos vertinti, ar valstybės narės atitinka Šengeno acquis nuostatas, ir skatinti jas tai daryti, taip pat ir nenumatytais atvejais, |
| --- | --- |

K.

kadangi pasiūlyme dėl reglamento dėl tikrinimo, kaip taikomas Šengeno acquis, vertinimo mechanizmo pateiktas naujas vertinimo mechanizmas, kurį šiuo metu pagal įprastą teisėkūros procedūrą analizuoja Europos Parlamentas; kadangi taikant šį mechanizmą jau apibrėžtos procedūros, principai ir priemonės, skirtos vertinti, ar valstybės narės atitinka Šengeno acquis nuostatas, ir skatinti jas tai daryti, taip pat ir nenumatytais atvejais,

Bendrų sprendimų priėmimas

| L. | kadangi SESV 77 straipsnyje pažymima, kad Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi įprasta teisėkūros procedūra, tvirtina priemones, be kita ko, susijusias su patikrinimais, kurie taikomi išorės sienas kertantiems asmenims, ir su tuo, kad jokie patikrinimai netaikomi vidaus sienas kertantiems asmenims, nesvarbu, kokia jų pilietybė, |
| --- | --- |

L.

kadangi SESV 77 straipsnyje pažymima, kad Europos Parlamentas ir Taryba, vadovaudamiesi įprasta teisėkūros procedūra, tvirtina priemones, be kita ko, susijusias su patikrinimais, kurie taikomi išorės sienas kertantiems asmenims, ir su tuo, kad jokie patikrinimai netaikomi vidaus sienas kertantiems asmenims, nesvarbu, kokia jų pilietybė,

Šengeno sistemos svarba

| 1. | pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas Šengeno erdvėje – vienas didžiausių Europos integracijos pasiekimų, kad Šengeno sistema, kurią taikant kirsti sienas tapo patogu ir buvo paskatintas ekonomikos augimas, teigiamai paveikė šimtų tūkstančių ES piliečių gyvenimą ir kad judėjimo laisvė yra pagrindinė teisė ir ES pilietybės, kuria naudojamasi pagal sutartyse ir Direktyvoje 2004/38/EB išdėstytas sąlygas, ramstis; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas Šengeno erdvėje – vienas didžiausių Europos integracijos pasiekimų, kad Šengeno sistema, kurią taikant kirsti sienas tapo patogu ir buvo paskatintas ekonomikos augimas, teigiamai paveikė šimtų tūkstančių ES piliečių gyvenimą ir kad judėjimo laisvė yra pagrindinė teisė ir ES pilietybės, kuria naudojamasi pagal sutartyse ir Direktyvoje 2004/38/EB išdėstytas sąlygas, ramstis;

Šengeno sistemos valdymas ir vertinimo mechanizmas

| 2. | primygtinai ragina stiprinti Šengeno erdvės valdymą siekiant padėti užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė veiksmingai kontroliuotų jai priklausančią ES išorės sienos dalį, stiprinti abišalį pasitikėjimą ir ugdyti tikėjimą ES migracijos valdymo sistemos veiksmingumu; ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad būtina labiau solidarizuotis su valstybėmis narėmis, kurioms tenka valdyti didžiausius migrantų srautus, ir teikti joms pagalbą susidarius neeilinei šio pobūdžio padėčiai; |
| --- | --- |

2.

primygtinai ragina stiprinti Šengeno erdvės valdymą siekiant padėti užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė veiksmingai kontroliuotų jai priklausančią ES išorės sienos dalį, stiprinti abišalį pasitikėjimą ir ugdyti tikėjimą ES migracijos valdymo sistemos veiksmingumu; ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad būtina labiau solidarizuotis su valstybėmis narėmis, kurioms tenka valdyti didžiausius migrantų srautus, ir teikti joms pagalbą susidarius neeilinei šio pobūdžio padėčiai;

| 3. | laikosi nuomonės, kad ši problema bus iš dalies išspręsta pradėjus taikyti naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą, kuris šiuo metu aptariamas Parlamente, jei tik naudojantis juo bus užtikrinama veiksminga bet kokių mėginimų pradėti vykdyti neteisėtą vidaus sienų stebėsena ir stiprinamas abišalis pasitikėjimas; taip pat yra įsitikinęs, kad taikant naująją Šengeno vertinimo sistemą jau galima kreiptis dėl paramos valstybėms narėms ir ją gauti siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Šengeno acquis nuostatų kilus neįprastai didelei įtampai prie išorinių ES sienų; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad ši problema bus iš dalies išspręsta pradėjus taikyti naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą, kuris šiuo metu aptariamas Parlamente, jei tik naudojantis juo bus užtikrinama veiksminga bet kokių mėginimų pradėti vykdyti neteisėtą vidaus sienų stebėsena ir stiprinamas abišalis pasitikėjimas; taip pat yra įsitikinęs, kad taikant naująją Šengeno vertinimo sistemą jau galima kreiptis dėl paramos valstybėms narėms ir ją gauti siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Šengeno acquis nuostatų kilus neįprastai didelei įtampai prie išorinių ES sienų;

| 4. | pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad prisijungusios valstybės narės ir toliau užtikrintų tinkamą Šengeno acquis įgyvendinimą ir taikymą; pažymi, jog tai aprėpia ir išankstinę pagalbą su sunkumais susiduriančioms valstybėms narėms, kad gavusios praktinę ES agentūrų paramą jos galėtų išspręsti savo problemas; laikosi nuomonės, kad dabartinis vertinimo mechanizmas turėtų būti stiprinamas ir tapti ES sistema; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog būtina užtikrinti, kad prisijungusios valstybės narės ir toliau užtikrintų tinkamą Šengeno acquis įgyvendinimą ir taikymą; pažymi, jog tai aprėpia ir išankstinę pagalbą su sunkumais susiduriančioms valstybėms narėms, kad gavusios praktinę ES agentūrų paramą jos galėtų išspręsti savo problemas; laikosi nuomonės, kad dabartinis vertinimo mechanizmas turėtų būti stiprinamas ir tapti ES sistema;

| 5. | yra įsitikinęs, kad vertinimo mechanizmo veiksmingumas priklauso nuo galimybės taikyti sankcijas tais atvejais, kai su problemomis susiduriama nuolat ir jos kelia grėsmę bendram Šengeno erdvės saugumui; primena, kad taikant sankcijas pirmiausia siekiama atgrasyti nuo tam tikrų veiksmų; |
| --- | --- |

5.

yra įsitikinęs, kad vertinimo mechanizmo veiksmingumas priklauso nuo galimybės taikyti sankcijas tais atvejais, kai su problemomis susiduriama nuolat ir jos kelia grėsmę bendram Šengeno erdvės saugumui; primena, kad taikant sankcijas pirmiausia siekiama atgrasyti nuo tam tikrų veiksmų;

Šengeno sienų kodeksas

| 6. | laikosi nuomonės, kad sąlygos, būtinos vidaus sienų kontrolei neeilinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinti, jau yra aiškiai apibrėžtos Reglamente (EB) Nr. 562/2006 (Šengeno sienų kodeksas), kurio 23, 24 ir 25 straipsniuose numatyta galimybė atnaujinti vidaus sienų kontrolę tik kai kyla didelė grėsmė visuomenės politikai ar vidaus saugumui; ragina Komisiją pateikti iniciatyvą, kurią įgyvendinus būtų apibrėžtos griežto šių straipsnių nuostatų taikymo valstybėse narėse sąlygos; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad sąlygos, būtinos vidaus sienų kontrolei neeilinėmis aplinkybėmis laikinai atnaujinti, jau yra aiškiai apibrėžtos Reglamente (EB) Nr. 562/2006 (Šengeno sienų kodeksas), kurio 23, 24 ir 25 straipsniuose numatyta galimybė atnaujinti vidaus sienų kontrolę tik kai kyla didelė grėsmė visuomenės politikai ar vidaus saugumui; ragina Komisiją pateikti iniciatyvą, kurią įgyvendinus būtų apibrėžtos griežto šių straipsnių nuostatų taikymo valstybėse narėse sąlygos;

| 7. | todėl mano, kad nustačius bet kokias naujas papildomas dabartinių taisyklių išimtis, pvz., naują vidaus sienų kontrolės atnaujinimo išimtiniais atvejais pagrindą, Šengeno sistema tikrai nesustiprėtų; pažymi, kad migrantų ir prieglobsčio prašytojų antplūdis prie išorės sienų negali būti savaime laikomas papildoma priežastimi sienų kontrolei atnaujinti; |
| --- | --- |

7.

todėl mano, kad nustačius bet kokias naujas papildomas dabartinių taisyklių išimtis, pvz., naują vidaus sienų kontrolės atnaujinimo išimtiniais atvejais pagrindą, Šengeno sistema tikrai nesustiprėtų; pažymi, kad migrantų ir prieglobsčio prašytojų antplūdis prie išorės sienų negali būti savaime laikomas papildoma priežastimi sienų kontrolei atnaujinti;

| 8. | labai apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės mėgino atnaujinti sienų kontrolę, kadangi tai aiškiai kenkia pačiame Šengeno acquis išdėstytoms vertybėms; |
| --- | --- |

8.

labai apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės mėgino atnaujinti sienų kontrolę, kadangi tai aiškiai kenkia pačiame Šengeno acquis išdėstytoms vertybėms;

| 9. | yra įsitikinęs, kad Šengeno sistemos problemų, su kuriomis susidurta pastaruoju metu, priežastis – nenoras įgyvendinti bendros ES politikos kitose srityse, ypač bendros Europos prieglobsčio ir migracijos sistemos (kurią taikant turėtų būti sprendžiami neteisėtos imigracijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu klausimai); |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad Šengeno sistemos problemų, su kuriomis susidurta pastaruoju metu, priežastis – nenoras įgyvendinti bendros ES politikos kitose srityse, ypač bendros Europos prieglobsčio ir migracijos sistemos (kurią taikant turėtų būti sprendžiami neteisėtos imigracijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu klausimai);

| 10. | pakartoja, kad ypač svarbu siekti pažangos šioje srityje, kadangi iki 2012 m. turi būti sukurta bendra Europos prieglobsčio sistema; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad ypač svarbu siekti pažangos šioje srityje, kadangi iki 2012 m. turi būti sukurta bendra Europos prieglobsčio sistema;

| 11. | pakartoja, jog griežtai nesutinka, kad būtų taikomas bet koks naujas Šengeno mechanizmas, kuriuo būtų siekiama kitokių tikslų negu skatinti judėjimo laisvę ir stiprinti ES valdymą Šengeno erdvėje; |
| --- | --- |

11.

pakartoja, jog griežtai nesutinka, kad būtų taikomas bet koks naujas Šengeno mechanizmas, kuriuo būtų siekiama kitokių tikslų negu skatinti judėjimo laisvę ir stiprinti ES valdymą Šengeno erdvėje;

Bendrų sprendimų priėmimas

| 12. | pabrėžia, kad bet koks mėginimas atsisakyti SESV 77 straipsnio, kaip tinkamo visų šios srities priemonių teisinio pagrindo, bus laikomas nukrypimu nuo ES sutarčių, ir pasilieka teisę pasinaudoti visomis teisinėmis korekcinėmis priemonėmis, jei kiltų tokia būtinybė; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad bet koks mėginimas atsisakyti SESV 77 straipsnio, kaip tinkamo visų šios srities priemonių teisinio pagrindo, bus laikomas nukrypimu nuo ES sutarčių, ir pasilieka teisę pasinaudoti visomis teisinėmis korekcinėmis priemonėmis, jei kiltų tokia būtinybė;

*

* *

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 158, 2004 4 30, p. 77.

(2)  OL L 105, 2006 4 13, p. 1.

(3)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 6.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/186 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/186

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisEuropos Parlamento požiūris į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityse taikymą

P7_TA(2011)0337

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Parlamento požiūrio į Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnių dėl tarpparlamentinio bendradarbiavimo BUSP ir BSGP srityje taikymą

2013/C 33 E/20

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač prie pastarosios sutarties pridėto protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnius dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį ir Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač prie pastarosios sutarties pridėto protokolo Nr. 1 9 ir 10 straipsnius dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1), taip pat į pridėtą Komisijos pirmininko pavaduotojos – Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (PPVĮ) pareiškimą (2) dėl politinės atskaitomybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 8 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (1), taip pat į pridėtą Komisijos pirmininko pavaduotojos – Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai (PPVĮ) pareiškimą (2) dėl politinės atskaitomybės,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl 2009 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų (3), Europos Parlamentui pateiktą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G skirsnio 43 punktą, ypač į tos rezoliucijos 18 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl 2009 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų (3), Europos Parlamentui pateiktą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G skirsnio 43 punktą, ypač į tos rezoliucijos 18 dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4), ypač į rezoliucijos 12, 13 ir 14 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) plėtojimo įsigaliojus Lisabonos sutarčiai (4), ypač į rezoliucijos 12, 13 ir 14 dalis,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 4 ir 5 d. Briuselyje vykusią ES parlamentų pirmininkų konferenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 4 ir 5 d. Briuselyje vykusią ES parlamentų pirmininkų konferenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 29–31 d. Budapešte vykusio XLV Europos reikalų komitetų konferencijos (pranc. COSAC) posėdžio nuomones ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 29–31 d. Budapešte vykusio XLV Europos reikalų komitetų konferencijos (pranc. COSAC) posėdžio nuomones ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Protokolo Nr. 1 9 straipsnyje nurodyta, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turi kartu nustatyti, kaip organizuoti ir skatinti bet kokios formos veiksmingą ir nuolatinį tarpparlamentinį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Protokolo Nr. 1 9 straipsnyje nurodyta, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turi kartu nustatyti, kaip organizuoti ir skatinti bet kokios formos veiksmingą ir nuolatinį tarpparlamentinį bendradarbiavimą,

| B. | kadangi, Komisijos pirmininko pavaduotojai – Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei esant Komisijos nare, jai taikomas Europos Parlamento balsavimas dėl pritarimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi, Komisijos pirmininko pavaduotojai – Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei esant Komisijos nare, jai taikomas Europos Parlamento balsavimas dėl pritarimo,

| C. | kadangi Europos Parlamentas bendrai su Taryba priima sprendimą dėl ES išorės veiksmų biudžeto, įskaitant BUSP ir BSGP civilinių misijų biudžetą ir ES karinės veiklos derinimo administracines sąnaudas, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Parlamentas bendrai su Taryba priima sprendimą dėl ES išorės veiksmų biudžeto, įskaitant BUSP ir BSGP civilinių misijų biudžetą ir ES karinės veiklos derinimo administracines sąnaudas,

| D. | kadangi, vadovaujantis Sutartimi, su Europos Parlamentu nuolat konsultuojamasi dėl BUSP pagrindinių aspektų ir esminių alternatyvų, taip pat kadangi EP pritarimas būtinas siekiant ES strategijas paversti teisės aktais ir sudaryti tarptautinius susitarimus, įskaitant susitarimus susijusius daugiausiai su BUSP (vienintelė išimtis – vien su BUSP susiję susitarimai), |
| --- | --- |

D.

kadangi, vadovaujantis Sutartimi, su Europos Parlamentu nuolat konsultuojamasi dėl BUSP pagrindinių aspektų ir esminių alternatyvų, taip pat kadangi EP pritarimas būtinas siekiant ES strategijas paversti teisės aktais ir sudaryti tarptautinius susitarimus, įskaitant susitarimus susijusius daugiausiai su BUSP (vienintelė išimtis – vien su BUSP susiję susitarimai),

| 1. | primena, kad Europos Parlamentas yra jo politiškai kontroliuojamos BSGP ir BUSP demokratinio teisėtumo šaltinis; |
| --- | --- |

1.

primena, kad Europos Parlamentas yra jo politiškai kontroliuojamos BSGP ir BUSP demokratinio teisėtumo šaltinis;

| 2. | taip pat yra tikras, kad tvirtesnis tarpparlamentinis bendradarbiavimas BUSP ir BSGP srityje sustiprintų parlamentų įtaką ES ir jos valstybių narių politiniams pasirinkimams, atsižvelgiant į Europos Parlamento atsakomybę už bendrąsias Sąjungos politikos kryptis, įskaitant BUSP ir BGSP, bei į kiekvieno nacionalinio parlamento prerogatyvas priimant nacionalinės saugumo ir gynybos politikos sprendimus; |
| --- | --- |

2.

taip pat yra tikras, kad tvirtesnis tarpparlamentinis bendradarbiavimas BUSP ir BSGP srityje sustiprintų parlamentų įtaką ES ir jos valstybių narių politiniams pasirinkimams, atsižvelgiant į Europos Parlamento atsakomybę už bendrąsias Sąjungos politikos kryptis, įskaitant BUSP ir BGSP, bei į kiekvieno nacionalinio parlamento prerogatyvas priimant nacionalinės saugumo ir gynybos politikos sprendimus;

| 3. | apgailestauja dėl to, kad 2011 m. balandžio 4 ir 5 d. ES parlamentų pirmininkų konferencijoje stigo sutarimo, ir ketina paremti pirmininkaujančios Lenkijos pastangas pasiekti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų susitarimą dėl naujų tarpparlamentinio bendradarbiavimo šioje srityje būdų; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl to, kad 2011 m. balandžio 4 ir 5 d. ES parlamentų pirmininkų konferencijoje stigo sutarimo, ir ketina paremti pirmininkaujančios Lenkijos pastangas pasiekti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų susitarimą dėl naujų tarpparlamentinio bendradarbiavimo šioje srityje būdų;

| 4. | patvirtina atitinkamuose pranešimuose išdėstytą savo poziciją, be kita ko:






  — | kad, vadovaujantis Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 straipsniu, "Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai kartu nustato, kaip Sąjungoje veiksmingai ir reguliariai organizuoti bei skatinti tarpparlamentinį bendradarbiavimą", siekiant skatinti bendrą atsakomybę už veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo organizavimą ir vykdymą; |
| --- | --- | --- |

4.

patvirtina atitinkamuose pranešimuose išdėstytą savo poziciją, be kita ko:

—

kad, vadovaujantis Lisabonos sutarties protokolo Nr. 1 9 straipsniu, "Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai kartu nustato, kaip Sąjungoje veiksmingai ir reguliariai organizuoti bei skatinti tarpparlamentinį bendradarbiavimą", siekiant skatinti bendrą atsakomybę už veiksmingo ir reguliaraus tarpparlamentinio bendradarbiavimo organizavimą ir vykdymą;

| — | kad paties EP dalyvavimas bet kokiame naujos formos tarpparlamentiniame bendradarbiavime turėtų būti tokio masto, kad būtų atspindėtas EP vaidmens BUSP ir BGSP priežiūroje platumas ir svarba, būtų pripažinta šių politikos krypčių bendra europinė prigimtis ir būtų patenkintas poreikis atspindėti Parlamento kaip visumos politinę ir geografinę įvairovę; |
| --- | --- |

—

kad paties EP dalyvavimas bet kokiame naujos formos tarpparlamentiniame bendradarbiavime turėtų būti tokio masto, kad būtų atspindėtas EP vaidmens BUSP ir BGSP priežiūroje platumas ir svarba, būtų pripažinta šių politikos krypčių bendra europinė prigimtis ir būtų patenkintas poreikis atspindėti Parlamento kaip visumos politinę ir geografinę įvairovę;

| — | kad, siekiant papildomos naudos ir sąnaudų apribojimo, Europos Parlamento sekretoriatas ir patalpos iš esmės gali būti panaudoti tarpparlamentinių susitikimų organizavimui remti; |
| --- | --- |

—

kad, siekiant papildomos naudos ir sąnaudų apribojimo, Europos Parlamento sekretoriatas ir patalpos iš esmės gali būti panaudoti tarpparlamentinių susitikimų organizavimui remti;

| — | kad tarpparlamentinių susitikimų išvados dalyvaujantiems subjektams neprivalomos; |
| --- | --- |

—

kad tarpparlamentinių susitikimų išvados dalyvaujantiems subjektams neprivalomos;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES parlamentų pirmininkų konferencijai pirmininkaujančiai Lenkijai, ES valstybių narių parlamentų pirmininkams bei Komisijos pirmininko pavaduotojai – vyriausiajai Sąjungos įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ES parlamentų pirmininkų konferencijai pirmininkaujančiai Lenkijai, ES valstybių narių parlamentų pirmininkams bei Komisijos pirmininko pavaduotojai – vyriausiajai Sąjungos įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0280.

(2)  Ten pat, II priedas.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0227.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2011)0228.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/188

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisMaisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programa

P7_TA(2011)0338

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims programos

2013/C 33 E/21

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnį, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir kuriame pateikiamos konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1) ir į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 983/2008, kuriuo patvirtinamas planas 2009 biudžetiniais metais valstybėms narėms skirti lėšų maisto produktams iš intervencinių atsargų labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje tiekti (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 27 straipsnį, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir kuriame pateikiamos konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1) ir į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 983/2008, kuriuo patvirtinamas planas 2009 biudžetiniais metais valstybėms narėms skirti lėšų maisto produktams iš intervencinių atsargų labiausiai nepasiturintiems asmenims Bendrijoje tiekti (2),

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims (COM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 1234/2007 dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims (COM(2010)0486),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą byloje T-576/08, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimą byloje T-576/08,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 562/2011, kuriuo patvirtinamas planas 2012 biudžetiniais metais valstybėms narėms skirti lėšų maisto produktams iš intervencinių atsargų labiausiai nepasiturintiems asmenims Europos Sąjungoje tiekti ir kuriame nukrypstama nuo Reglamento (ES) Nr. 807/2010 (3) nuostatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 562/2011, kuriuo patvirtinamas planas 2012 biudžetiniais metais valstybėms narėms skirti lėšų maisto produktams iš intervencinių atsargų labiausiai nepasiturintiems asmenims Europos Sąjungoje tiekti ir kuriame nukrypstama nuo Reglamento (ES) Nr. 807/2010 (3) nuostatų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo ir (EB) Nr. 1234/2007, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios tam tikriems žemės ūkio produktams taikomos nuostatos (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) dėl maisto skirstymo labiausiai nepasiturintiems Bendrijos asmenims (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. (5) deklaraciją dėl šios programos, savo 2008 m. gegužės 22 d. (6) rezoliuciją, savo 2009 m. kovo 26 d. poziciją ir į Komisijos pasiūlymą COM(2010)0486, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. (5) deklaraciją dėl šios programos, savo 2008 m. gegužės 22 d. (6) rezoliuciją, savo 2009 m. kovo 26 d. poziciją ir į Komisijos pasiūlymą COM(2010)0486,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų pajamų ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendaciją 92/441/EEB dėl pakankamų pajamų ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose bendrų kriterijų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Komisija apskaičiavo, jog maždaug 43 mln. žmonių ES valstybėse gresia pavojus patirti maisto nepriteklių, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija apskaičiavo, jog maždaug 43 mln. žmonių ES valstybėse gresia pavojus patirti maisto nepriteklių,

| B. | kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės bei didėjančių maisto kainų vis daugiau žmonių gresia pavojus patirti maisto stygių, |
| --- | --- |

B.

kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės bei didėjančių maisto kainų vis daugiau žmonių gresia pavojus patirti maisto stygių,

| C. | kadangi, Komisijos vertinimu, 80 mln. ES gyventojų gresia skurdas, ir kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės skurdą patiriančių asmenų gali daugėti; kadangi vienas iš strategijos „ES 2020“ prioritetų yra sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi, Komisijos vertinimu, 80 mln. ES gyventojų gresia skurdas, ir kadangi dėl ekonomikos ir finansų krizės skurdą patiriančių asmenų gali daugėti; kadangi vienas iš strategijos „ES 2020“ prioritetų yra sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį Europos Sąjungoje,

| D. | kadangi maisto skirstymo programa labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims buvo sukurta 1987 m. pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), šiuo metu pagalba maistu 19 valstybių narių teikiama 13 mln. asmenų, kurie gyvena skurde, ir šioje skirstymo grandinėje dalyvauja maždaug 240 maisto bankų ir labdaros organizacijų, |
| --- | --- |

D.

kadangi maisto skirstymo programa labiausiai nepasiturintiems Sąjungos asmenims buvo sukurta 1987 m. pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), šiuo metu pagalba maistu 19 valstybių narių teikiama 13 mln. asmenų, kurie gyvena skurde, ir šioje skirstymo grandinėje dalyvauja maždaug 240 maisto bankų ir labdaros organizacijų,

| E. | kadangi ES intervencinės atsargos buvo labai sumažintos, |
| --- | --- |

E.

kadangi ES intervencinės atsargos buvo labai sumažintos,

| F. | kadangi išaugusi programos priklausomybė nuo rinkoje įsigyjamų produktų atsirado dėl performuluotos BŽŪP, dėl to sumažėjo intervencinės atsargos – tradicinis tiekimo šaltinis minėtajai programai, |
| --- | --- |

F.

kadangi išaugusi programos priklausomybė nuo rinkoje įsigyjamų produktų atsirado dėl performuluotos BŽŪP, dėl to sumažėjo intervencinės atsargos – tradicinis tiekimo šaltinis minėtajai programai,

| G. | kadangi ESTT nusprendė, kad Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnis, reglamentuojantis papildomą maisto pirkimą rinkoje, turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

G.

kadangi ESTT nusprendė, kad Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnis, reglamentuojantis papildomą maisto pirkimą rinkoje, turėtų būti panaikintas,

| H. | kadangi, atsižvelgiant į ESTT sprendimą, į Komisijos 2012 m. pasiūlymą įtrauktas staigus finansavimo sumažinimas nuo 500 mln. EUR 2011 m. iki 113 mln. EUR 2012 m., |
| --- | --- |

H.

kadangi, atsižvelgiant į ESTT sprendimą, į Komisijos 2012 m. pasiūlymą įtrauktas staigus finansavimo sumažinimas nuo 500 mln. EUR 2011 m. iki 113 mln. EUR 2012 m.,

| I. | kadangi naujas BŽŪP ir su ja susijusių programų bei struktūrinių fondų, įskaitant Europos socialinį fondą (ESF), finansavimo laikotarpis prasidės 2014 m, |
| --- | --- |

I.

kadangi naujas BŽŪP ir su ja susijusių programų bei struktūrinių fondų, įskaitant Europos socialinį fondą (ESF), finansavimo laikotarpis prasidės 2014 m,

| 1. | pabrėžia, kad esamos ir veikiančios maisto skirstymo programos staigus sustabdymas iš anksto neįspėjus ar tam nepasirengus turi didžiulį poveikį labiausiai pažeidžiamiems ES piliečiams ir tai nėra patikima finansavimo praktika; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad esamos ir veikiančios maisto skirstymo programos staigus sustabdymas iš anksto neįspėjus ar tam nepasirengus turi didžiulį poveikį labiausiai pažeidžiamiems ES piliečiams ir tai nėra patikima finansavimo praktika;

| 2. | taigi ragina Komisiją ir Tarybą parengti pereinamojo laikotarpio sprendimą, kad likusiu finansavimo laikotarpiu (2012 m. ir 2013 m.) būtų išvengta staigaus ir didelio pagalbos maistu sumažinimo, atsiradusio sumažinus finansavimą nuo 500 mln. iki 113 mln., ir užtikrinti, kad žmonės, kurie yra priklausomi nuo pagalbos maistu, nekentės dėl maisto stygiaus; |
| --- | --- |

2.

taigi ragina Komisiją ir Tarybą parengti pereinamojo laikotarpio sprendimą, kad likusiu finansavimo laikotarpiu (2012 m. ir 2013 m.) būtų išvengta staigaus ir didelio pagalbos maistu sumažinimo, atsiradusio sumažinus finansavimą nuo 500 mln. iki 113 mln., ir užtikrinti, kad žmonės, kurie yra priklausomi nuo pagalbos maistu, nekentės dėl maisto stygiaus;

| 3. | todėl ragina Komisiją ir Tarybą surasti sprendimą, kaip būtų galima tęsti maisto skirstymo LNA programą per likusius finansavimo laikotarpio metus (2012 ir 2013 m.) ir naujuoju finansavimo laikotarpiu 2014–2020 m. remiantis teisiniu pagrindu, kurio negalėtų užginčyti ESTT, išlaikant bent 500 mln. EUR metinę finansavimo ribą, kad būtų galima užtikrinti, jog priklausomi nuo pagalbos maistu asmenys nepatirs maisto stygiaus; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina Komisiją ir Tarybą surasti sprendimą, kaip būtų galima tęsti maisto skirstymo LNA programą per likusius finansavimo laikotarpio metus (2012 ir 2013 m.) ir naujuoju finansavimo laikotarpiu 2014–2020 m. remiantis teisiniu pagrindu, kurio negalėtų užginčyti ESTT, išlaikant bent 500 mln. EUR metinę finansavimo ribą, kad būtų galima užtikrinti, jog priklausomi nuo pagalbos maistu asmenys nepatirs maisto stygiaus;

| 4. | ragina visas suinteresuotas šalis ilguoju laikotarpiu nuodugniai įvertinti maisto skirstymo programos, ypač kaip BŽŪP dalies, tinkamumą atsižvelgiant į naują finansavimo laikotarpį nuo 2014 m.; |
| --- | --- |

4.

ragina visas suinteresuotas šalis ilguoju laikotarpiu nuodugniai įvertinti maisto skirstymo programos, ypač kaip BŽŪP dalies, tinkamumą atsižvelgiant į naują finansavimo laikotarpį nuo 2014 m.;

| 5. | atkreipia dėmesį į Komisijos nario D. Ciolos 2011 m. birželio 29 d. pareiškimą dėl pasiūlymo perkelti labiausiai nepasiturintiems asmenims skirtą programą iš BŽŪP ir pažymi, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į Komisijos nario D. Ciolos 2011 m. birželio 29 d. pareiškimą dėl pasiūlymo perkelti labiausiai nepasiturintiems asmenims skirtą programą iš BŽŪP ir pažymi, kad reikia užtikrinti tinkamą finansavimą;

| 6. | primena, kad paramos nepasiturintiems asmenims programos turi būti įgyvendinamos atsižvelgiant į teismo procesus Pirmosios instancijos teisme. Į tai Komisija pagrįstai atkreipia dėmesį 2012 m. biudžeto sąmatos ataskaitoje; pabrėžia, kad Teismas savo 2011 m. balandžio 13 d. sprendime T–576/08 nurodė, jog pagal šią programą finansuojamas tik maistas iš intervencinių atsargų, o ne dengiamos išlaidos, patirtos perkant maisto produktus rinkoje; mano, kad remiantis minėtuoju Teismo sprendimu, negalima Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnio laikyti teisiniu pagrindu skirstant maistą vargingai gyvenantiems žmonėms; |
| --- | --- |

6.

primena, kad paramos nepasiturintiems asmenims programos turi būti įgyvendinamos atsižvelgiant į teismo procesus Pirmosios instancijos teisme. Į tai Komisija pagrįstai atkreipia dėmesį 2012 m. biudžeto sąmatos ataskaitoje; pabrėžia, kad Teismas savo 2011 m. balandžio 13 d. sprendime T–576/08 nurodė, jog pagal šią programą finansuojamas tik maistas iš intervencinių atsargų, o ne dengiamos išlaidos, patirtos perkant maisto produktus rinkoje; mano, kad remiantis minėtuoju Teismo sprendimu, negalima Reglamento (EB) Nr. 983/2008 2 straipsnio laikyti teisiniu pagrindu skirstant maistą vargingai gyvenantiems žmonėms;

| 7. | prašo Komisiją pasiūlyti dalinius reglamento dėl programos labiausiai nepasiturintiems asmenims pakeitimus siekiant surasti išeitį iš dabartinės aklavietės Tarybos lygmeniu; mano, kad tinkamiausias teisinis pagrindas turėtų būti surastas prieš prasidedant kitam finansinio programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

7.

prašo Komisiją pasiūlyti dalinius reglamento dėl programos labiausiai nepasiturintiems asmenims pakeitimus siekiant surasti išeitį iš dabartinės aklavietės Tarybos lygmeniu; mano, kad tinkamiausias teisinis pagrindas turėtų būti surastas prieš prasidedant kitam finansinio programavimo laikotarpiui;

| 8. | pabrėžia, kad teisė į maistą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, ir ji užtikrinama, kai visi žmonės visą laiką turi fizinių ir ekonominių galimybių gauti tinkamo, saugaus ir maistingo maisto savo kasdieniams mitybos ir aktyvaus bei sveiko gyvenimo poreikiams patenkinti; pabrėžia, kad prasta mityba daro neigiamą įtaką sveikatai; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad teisė į maistą yra viena iš pagrindinių žmogaus teisių, ir ji užtikrinama, kai visi žmonės visą laiką turi fizinių ir ekonominių galimybių gauti tinkamo, saugaus ir maistingo maisto savo kasdieniams mitybos ir aktyvaus bei sveiko gyvenimo poreikiams patenkinti; pabrėžia, kad prasta mityba daro neigiamą įtaką sveikatai;

| 9. | pabrėžia, kai aukštos kokybės maistas ir sveika mityba ypač svarbūs vaikams, nes prisideda patenkinant jų vystymosi ir lavinimo poreikius; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kai aukštos kokybės maistas ir sveika mityba ypač svarbūs vaikams, nes prisideda patenkinant jų vystymosi ir lavinimo poreikius;

| 10. | palankiai vertina Europos Komisijos ir Jungtinių tautų agentūrų iniciatyvą kartu kovoti su maisto nesaugumu ir prasta mityba visame pasaulyje; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina Europos Komisijos ir Jungtinių tautų agentūrų iniciatyvą kartu kovoti su maisto nesaugumu ir prasta mityba visame pasaulyje;

| 11. | pabrėžia, kad ūkininkams turi būti užtikrintos tinkamos ir teisingos pajamos bei atlyginimas už jų atliekamą darbą; pažymi, kad daugumoje regionų ūkininkų finansinė padėtis yra sunki; ragina Komisiją išspręsti kaimo skurdo ir kaimo bendruomenių žlugimo klausimą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad ūkininkams turi būti užtikrintos tinkamos ir teisingos pajamos bei atlyginimas už jų atliekamą darbą; pažymi, kad daugumoje regionų ūkininkų finansinė padėtis yra sunki; ragina Komisiją išspręsti kaimo skurdo ir kaimo bendruomenių žlugimo klausimą;

| 12. | mano, kad siekiant padidinti maisto saugumą ir sukurti tvarias gamybos bei tiekimo sistemas itin svarbu kiek įmanoma sumažinti maisto švaistymą; |
| --- | --- |

12.

mano, kad siekiant padidinti maisto saugumą ir sukurti tvarias gamybos bei tiekimo sistemas itin svarbu kiek įmanoma sumažinti maisto švaistymą;

| 13. | pabrėžia pagalbos suteikimo Europos lygmeniu labiausiai pažeidžiamiems ir labiausiai nepasiturintiems visuomenės nariams svarbą, ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos, finansų ir socialinę krizę; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia pagalbos suteikimo Europos lygmeniu labiausiai pažeidžiamiems ir labiausiai nepasiturintiems visuomenės nariams svarbą, ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos, finansų ir socialinę krizę;

| 14. | primena, kad vienas iš penkių strategijos „ES 2020“ tikslų yra sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad siekiant nugalėti skurdą reikia taikyti integruotą politiką, siejančią padorias pajamas, darbo bei gyvenimo sąlygas ir galimybę naudotis visomis pagrindinėmis teisėmis: politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis; mano, kad pagalbos maisto produktais priemonės galėtų būti viena iš sudėtinių integruotos kovos su skurdu politikos dalių; pripažįsta, kad skurdo šalutinis poveikis dažnai pasireiškia prasta mityba ir maisto stygiumi; |
| --- | --- |

14.

primena, kad vienas iš penkių strategijos „ES 2020“ tikslų yra sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad siekiant nugalėti skurdą reikia taikyti integruotą politiką, siejančią padorias pajamas, darbo bei gyvenimo sąlygas ir galimybę naudotis visomis pagrindinėmis teisėmis: politinėmis, ekonominėmis, socialinėmis ir kultūrinėmis; mano, kad pagalbos maisto produktais priemonės galėtų būti viena iš sudėtinių integruotos kovos su skurdu politikos dalių; pripažįsta, kad skurdo šalutinis poveikis dažnai pasireiškia prasta mityba ir maisto stygiumi;

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

15.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

(2)  OL L 268, 2008 10 9, p. 3.

(3)  OL L 152, 2011 6 11, p. 24.

(4)  OL C 117 E, 2010 5 6, p. 258.

(5)  OL C 293 E, 2006 12 2, p. 170.

(6)  OL C 279 E, 2009 11 19, p. 71.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/191 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/191

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisKovos su minomis pažanga

P7_TA(2011)0339

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl kovos su minomis pažangos (2011/2007(INI))

2013/C 33 E/22

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 3 d. Otavos Konvenciją dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo (toliau - Minų draudimo sutartis), kuri įsigaliojo 1999 m. kovo 1 dieną, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 3 d. Otavos Konvenciją dėl priešpėstinių minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo (toliau - Minų draudimo sutartis), kuri įsigaliojo 1999 m. kovo 1 dieną,

| — | atsižvelgdamas į 1980 m. Konvenciją dėl tam tikrų įprastinių ginklų ir į jos protokolus, visų pirma į iš dalies pakeistą II protokolą dėl sausumos minų, minų-spąstų ir kitų įtaisų naudojimo uždraudimo arba apribojimo ir V protokolą dėl po karo likusių sprogmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1980 m. Konvenciją dėl tam tikrų įprastinių ginklų ir į jos protokolus, visų pirma į iš dalies pakeistą II protokolą dėl sausumos minų, minų-spąstų ir kitų įtaisų naudojimo uždraudimo arba apribojimo ir V protokolą dėl po karo likusių sprogmenų,

| — | atsižvelgdamas į naujausias 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl priešpėstinių minų (1), 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl pasaulio be minų (2), 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl negalios ir vystymosi (3), 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl minų uždraudimo sutarties dešimtųjų metinių (4) ir 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl veiksmų, skatinančių kitus subjektus nei valstybės narės prisijungti prie visiško priešpėstinių minų uždraudimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naujausias 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl priešpėstinių minų (1), 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl pasaulio be minų (2), 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl negalios ir vystymosi (3), 2007 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl minų uždraudimo sutarties dešimtųjų metinių (4) ir 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl veiksmų, skatinančių kitus subjektus nei valstybės narės prisijungti prie visiško priešpėstinių minų uždraudimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1724/2001 dėl veiksmų, nukreiptų prieš priešpėstines minas besivystančiose šalyse (6) ir 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1725/2001 dėl veiksmų, nukreiptų prieš priešpėstinių minų naudojimą trečiosiose šalyse, išskyrus besivystančias šalis (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1724/2001 dėl veiksmų, nukreiptų prieš priešpėstines minas besivystančiose šalyse (6) ir 2001 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1725/2001 dėl veiksmų, nukreiptų prieš priešpėstinių minų naudojimą trečiosiose šalyse, išskyrus besivystančias šalis (7),

| — | atsižvelgdamas į 2010–2014 m. Kartachenos veiksmų planą „Kančių, kurias sukelia priešpėstinės minos, nutraukimas“, patvirtintą per antrąją 1997 m. Otavos Konvencijos peržiūros konferenciją, kuri vyko 2009 m. lapkričio 30 d.–gruodžio 4 d. Kartachenoje (Kolumbija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010–2014 m. Kartachenos veiksmų planą „Kančių, kurias sukelia priešpėstinės minos, nutraukimas“, patvirtintą per antrąją 1997 m. Otavos Konvencijos peržiūros konferenciją, kuri vyko 2009 m. lapkričio 30 d.–gruodžio 4 d. Kartachenoje (Kolumbija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos parengtas Europos bendrijos veiksmų minų srityje gaires 2008–2013 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos parengtas Europos bendrijos veiksmų minų srityje gaires 2008–2013 m.,

| — | atsižvelgdamas į savo daugelį rezoliucijų dėl kasetinių šaudmenų – naujausia priimta 2010 m. liepos 8 d. (8) – ir į tai, kad 2010 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojo 94 šalių pasirašyta Oslo konvencija dėl kasetinių šaudmenų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo daugelį rezoliucijų dėl kasetinių šaudmenų – naujausia priimta 2010 m. liepos 8 d. (8) – ir į tai, kad 2010 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojo 94 šalių pasirašyta Oslo konvencija dėl kasetinių šaudmenų,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Jungtinių Tautų organizacijos minų veiksmų padalinio ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Jungtinių Tautų organizacijos minų veiksmų padalinio ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0211/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0211/2011),

| A. | kadangi ES aktyviai dalyvavo kovoje su minomis, ypač nuo tada, kai 1995 m. patvirtino bendrus veiksmus, ir yra įsipareigojusi siekti tikslo visame pasaulyje visiškai uždrausti priešpėstines sausumos minas; kadangi ES yra pagrindinė kovos su minomis rėmėja ir dalyvė ir tai įtraukta į žmogaus teisių, humanitarinės pagalbos ir pagalbos vystymuisi prioritetus, |
| --- | --- |

A.

kadangi ES aktyviai dalyvavo kovoje su minomis, ypač nuo tada, kai 1995 m. patvirtino bendrus veiksmus, ir yra įsipareigojusi siekti tikslo visame pasaulyje visiškai uždrausti priešpėstines sausumos minas; kadangi ES yra pagrindinė kovos su minomis rėmėja ir dalyvė ir tai įtraukta į žmogaus teisių, humanitarinės pagalbos ir pagalbos vystymuisi prioritetus,

| B. | kadangi į kovą su minomis įtraukti priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų žvalgyba, aptikimas, žymėjimas ir sunaikinimas, įskaitant paliktą amuniciją, nesprogusią amuniciją, kasetinių šaudmenų likučius ir savadarbius sprogstamuosius įtaisus, taip pat įeina švietimas apie minų ir po karo likusių sprogmenų pavojų ir mokymo programos, visų pirma skirtos vaikams, parama nukentėjusiems, atsargų naikinimas ir informavimas, kuriuo siekiama skatinti visuotinį atitinkamų tarptautinių konvencijų ir sutarčių taikymą, siekiant nutraukti priešpėstinių minų gamybą, prekybą ir naudojimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi į kovą su minomis įtraukti priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų žvalgyba, aptikimas, žymėjimas ir sunaikinimas, įskaitant paliktą amuniciją, nesprogusią amuniciją, kasetinių šaudmenų likučius ir savadarbius sprogstamuosius įtaisus, taip pat įeina švietimas apie minų ir po karo likusių sprogmenų pavojų ir mokymo programos, visų pirma skirtos vaikams, parama nukentėjusiems, atsargų naikinimas ir informavimas, kuriuo siekiama skatinti visuotinį atitinkamų tarptautinių konvencijų ir sutarčių taikymą, siekiant nutraukti priešpėstinių minų gamybą, prekybą ir naudojimą,

| C. | kadangi vis dar išlikusios priešpėstinės minos ir po karo likę sprogmenys, įskaitant savadarbius sprogstamuosius įtaisus ir likusius kasetinius šaudmenis, ne tik sukelia žmonių, ypač civilių gyventojų, žūtis, bet ir sudaro didelių kliūčių nuo konfliktų nukentėjusių šalių atstatymui ir gali tapti savadarbių sprogstamųjų įtaisų žaliava, |
| --- | --- |

C.

kadangi vis dar išlikusios priešpėstinės minos ir po karo likę sprogmenys, įskaitant savadarbius sprogstamuosius įtaisus ir likusius kasetinius šaudmenis, ne tik sukelia žmonių, ypač civilių gyventojų, žūtis, bet ir sudaro didelių kliūčių nuo konfliktų nukentėjusių šalių atstatymui ir gali tapti savadarbių sprogstamųjų įtaisų žaliava,

| D. | kadangi iki 2010 m. gruodžio 1 d. 156 šalys oficialiai pasirašė sutinkančios laikytis Minų draudimo sutarties, |
| --- | --- |

D.

kadangi iki 2010 m. gruodžio 1 d. 156 šalys oficialiai pasirašė sutinkančios laikytis Minų draudimo sutarties,

| E. | kadangi, remiantis minų ir kasetinių šaudmenų stebėjimu, manoma, kad 1999 m. nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų nukentėjo apie 18 tūkstančių žmonių, o iki 2009 m. šis skaičius sumažėjo iki maždaug 4 tūkstančių; kadangi manoma, kad 70 % aukų yra civiliai, kurių vieną trečiąją sudaro vaikai, ir kadangi tiek daug žmonių visame pasaulyje vis dar nukenčia nuo priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų, |
| --- | --- |

E.

kadangi, remiantis minų ir kasetinių šaudmenų stebėjimu, manoma, kad 1999 m. nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų nukentėjo apie 18 tūkstančių žmonių, o iki 2009 m. šis skaičius sumažėjo iki maždaug 4 tūkstančių; kadangi manoma, kad 70 % aukų yra civiliai, kurių vieną trečiąją sudaro vaikai, ir kadangi tiek daug žmonių visame pasaulyje vis dar nukenčia nuo priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų,

| F. | kadangi pastaruoju metu priešpėstines minas panaudojo tik dvi vyriausybės – Birmos (Mianmaro) ir Libijos, neužregistruota jokio priešpėstinių minų eksporto ar valstybinių perdavimų ir manoma, kad tik trys valstybės tęsia jų gamybą, bet sukilėlių grupės, pvz., Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (FARC), tebegamina savadarbius sprogmenis, |
| --- | --- |

F.

kadangi pastaruoju metu priešpėstines minas panaudojo tik dvi vyriausybės – Birmos (Mianmaro) ir Libijos, neužregistruota jokio priešpėstinių minų eksporto ar valstybinių perdavimų ir manoma, kad tik trys valstybės tęsia jų gamybą, bet sukilėlių grupės, pvz., Kolumbijos revoliucinės ginkluotosios pajėgos (FARC), tebegamina savadarbius sprogmenis,

| G. | kadangi dauguma karinių pajėgų nebenaudoja priešpėstinių minų, tačiau jas kartu su aukų aktyvuojamais savadarbiais sprogstamaisiais užtaisais ir toliau naudoja įvairios ginkluotos ne valstybinės grupuotės, |
| --- | --- |

G.

kadangi dauguma karinių pajėgų nebenaudoja priešpėstinių minų, tačiau jas kartu su aukų aktyvuojamais savadarbiais sprogstamaisiais užtaisais ir toliau naudoja įvairios ginkluotos ne valstybinės grupuotės,

| H. | kadangi daugiau kaip 90 šalių vis dar kenčia nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų, o labiausiai kenčia Afganistanas, Kolumbija, Pakistanas, Mianmaras, Kambodža ir Laosas, |
| --- | --- |

H.

kadangi daugiau kaip 90 šalių vis dar kenčia nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų, o labiausiai kenčia Afganistanas, Kolumbija, Pakistanas, Mianmaras, Kambodža ir Laosas,

| I. | kadangi pirmiausia nukentėjusių šalių pareiga yra spręsti priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų jų teritorijoje problemas prieš konfliktą, per jį ir jam pasibaigus, |
| --- | --- |

I.

kadangi pirmiausia nukentėjusių šalių pareiga yra spręsti priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų jų teritorijoje problemas prieš konfliktą, per jį ir jam pasibaigus,

| J. | kadangi nukentėjusiose šalyse, kuriose konfliktai jau pasibaigę, bet išlikusios gausios vietos karinės pajėgos, tik nedaugelis kariškių įsipareigojo sunaikinti minas, |
| --- | --- |

J.

kadangi nukentėjusiose šalyse, kuriose konfliktai jau pasibaigę, bet išlikusios gausios vietos karinės pajėgos, tik nedaugelis kariškių įsipareigojo sunaikinti minas,

| K. | kadangi net sunaikinus visas priešpėstines minas dar ilgai reikės padėti nukentėjusiems, |
| --- | --- |

K.

kadangi net sunaikinus visas priešpėstines minas dar ilgai reikės padėti nukentėjusiems,

| L. | kadangi tarptautinė bendruomenė svariai sureagavo į priešpėstinių minų sukeltos tragedijos iššūkius, kovai su minomis nuo 1999 iki 2009 metų paskirdama 3,9 milijardus JAV dolerių, ir kadangi daugiausia lėšų yra paskyrusi JAV (902,4 mln. USD), EB (521,9 mln. USD), Japonija (336,9 mln. USD), Norvegija (342,7 mln. USD), Kanada (259,8 mln. USD), JK (220,6 mln. USD), Vokietija (206,9 mln.USD) ir Nyderlandai (201,9 USD), |
| --- | --- |

L.

kadangi tarptautinė bendruomenė svariai sureagavo į priešpėstinių minų sukeltos tragedijos iššūkius, kovai su minomis nuo 1999 iki 2009 metų paskirdama 3,9 milijardus JAV dolerių, ir kadangi daugiausia lėšų yra paskyrusi JAV (902,4 mln. USD), EB (521,9 mln. USD), Japonija (336,9 mln. USD), Norvegija (342,7 mln. USD), Kanada (259,8 mln. USD), JK (220,6 mln. USD), Vokietija (206,9 mln.USD) ir Nyderlandai (201,9 USD),

| M. | kadangi minų grėsmės suvokimas dažnai yra perdėtas, jį palyginus su realybe, ir apskaičiuota, kad tik 2 % žemės, kurioje vykdomas brangiai kainuojantis išminavimas, iš tikrųjų esama priešpėstinių minų ir kitų nuo karo likusių sprogmenų; kadangi yra aiškių ženklų, kad kovai su minomis skiriamos lėšos naudojamos neveiksmingai; be to, kadangi dėl geresnės tyrimo metodikos ir tyrimo rezultatų supratimo gali ženkliai sumažėti (o pastaraisiais metais ir sumažėjo) poreikis visiškai išminuoti įtariamas pavojingas vietoves, |
| --- | --- |

M.

kadangi minų grėsmės suvokimas dažnai yra perdėtas, jį palyginus su realybe, ir apskaičiuota, kad tik 2 % žemės, kurioje vykdomas brangiai kainuojantis išminavimas, iš tikrųjų esama priešpėstinių minų ir kitų nuo karo likusių sprogmenų; kadangi yra aiškių ženklų, kad kovai su minomis skiriamos lėšos naudojamos neveiksmingai; be to, kadangi dėl geresnės tyrimo metodikos ir tyrimo rezultatų supratimo gali ženkliai sumažėti (o pastaraisiais metais ir sumažėjo) poreikis visiškai išminuoti įtariamas pavojingas vietoves,

| N. | kadangi, nepaisant didelių investicijų, sprogmenų aptikimo technika ir technologija nėra labai pažangi ir kadangi dėl plintančio savadarbių sprogstamųjų užtaisų naudojimo atsiranda nauja pažangios technologijos būtinybė, |
| --- | --- |

N.

kadangi, nepaisant didelių investicijų, sprogmenų aptikimo technika ir technologija nėra labai pažangi ir kadangi dėl plintančio savadarbių sprogstamųjų užtaisų naudojimo atsiranda nauja pažangios technologijos būtinybė,

| O. | kadangi švietimas, kuriuo siekiama mažinti pavojų, labai svarbus siekiant padėti nuo minų kenčiančių regionų žmonėms, visų pirma vaikams, gyventi saugiau ir sužinoti apie priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų keliamus pavojus, |
| --- | --- |

O.

kadangi švietimas, kuriuo siekiama mažinti pavojų, labai svarbus siekiant padėti nuo minų kenčiančių regionų žmonėms, visų pirma vaikams, gyventi saugiau ir sužinoti apie priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų keliamus pavojus,

Pasaulinės pastangos kovoti su minomis

| 1. | džiaugiasi per pastaruosius dešimt metų kovos su minomis srityje pasiekta pažanga, tačiau pabrėžia, kad būtina sustiprinti ir suaktyvinti pastangas, siekiant per apibrėžtą laikotarpį panaikinti priešpėstinių minų grėsmę; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi per pastaruosius dešimt metų kovos su minomis srityje pasiekta pažanga, tačiau pabrėžia, kad būtina sustiprinti ir suaktyvinti pastangas, siekiant per apibrėžtą laikotarpį panaikinti priešpėstinių minų grėsmę;

| 2. | labai palankiai vertina tai, kad 156 šalys, įskaitant 25 ES valstybes nares, šiuo metu yra pasirašiusios ir ratifikavusios Minų draudimo sutartį, bet apgailestauja, kad 37 šalys vis dar nėra pasirašiusios šios sutarties; ragina visas Minų draudimo sutarties ir Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų dar nepasirašiusias valstybes tai padaryti; visų pirma ragina tas ES valstybes nares, kurios dar turi pasirašyti sutartį, tai padaryti ir skatina didesnę įvairių tarptautinių priemonių sinergiją; |
| --- | --- |

2.

labai palankiai vertina tai, kad 156 šalys, įskaitant 25 ES valstybes nares, šiuo metu yra pasirašiusios ir ratifikavusios Minų draudimo sutartį, bet apgailestauja, kad 37 šalys vis dar nėra pasirašiusios šios sutarties; ragina visas Minų draudimo sutarties ir Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų dar nepasirašiusias valstybes tai padaryti; visų pirma ragina tas ES valstybes nares, kurios dar turi pasirašyti sutartį, tai padaryti ir skatina didesnę įvairių tarptautinių priemonių sinergiją;

| 3. | labai palankiai vertina tai, kad šiuo metu Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų yra pasirašiusios 56 šalys, įskaitant 15 ES valstybių narių; be to, palankiai vertina tai, kad patvirtinta 2010 m. Vientiano deklaracija ir jos veiksmų planas; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti visuotinį Minų draudimo sutarties ir Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

3.

labai palankiai vertina tai, kad šiuo metu Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų yra pasirašiusios 56 šalys, įskaitant 15 ES valstybių narių; be to, palankiai vertina tai, kad patvirtinta 2010 m. Vientiano deklaracija ir jos veiksmų planas; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti visuotinį Minų draudimo sutarties ir Konvencijos dėl kasetinių šaudmenų taikymą ir įgyvendinimą;

| 4. | visiškai remia Kartachenos veiksmų plano, kuriame nustatytas išsamus penkerių metų įsipareigojimų visose kovos su minomis srityse, įgyvendinimą ir ragina Tarybą kuo greičiau priimti sprendimą, kuriuo būtų palaikomas šis planas; |
| --- | --- |

4.

visiškai remia Kartachenos veiksmų plano, kuriame nustatytas išsamus penkerių metų įsipareigojimų visose kovos su minomis srityse, įgyvendinimą ir ragina Tarybą kuo greičiau priimti sprendimą, kuriuo būtų palaikomas šis planas;

| 5. | pabrėžia, kad reikia rasti įvairaus masto kovos su minomis srityje sąveiką, ypatingą dėmesį skiriant humanitariniams ir vystymosi aspektams, taip pat didinant vietos institucijų atsakomybę už susijusius projektus ir dalyvavimą juose, kad būtų geriau reaguojama į tiesiogiai paveiktų gyventojų poreikius; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad reikia rasti įvairaus masto kovos su minomis srityje sąveiką, ypatingą dėmesį skiriant humanitariniams ir vystymosi aspektams, taip pat didinant vietos institucijų atsakomybę už susijusius projektus ir dalyvavimą juose, kad būtų geriau reaguojama į tiesiogiai paveiktų gyventojų poreikius;

| 6. | pripažįsta didelį tarptautinių paramos teikėjų, tarptautinių agentūrų ir NVO indėlį kovojant su priešpėstinių minų problema ir vietos bei tarptautinio personalo atsidavimą ir pasiaukojimą šiam darbui; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta didelį tarptautinių paramos teikėjų, tarptautinių agentūrų ir NVO indėlį kovojant su priešpėstinių minų problema ir vietos bei tarptautinio personalo atsidavimą ir pasiaukojimą šiam darbui;

| 7. | palankiai vertina tai, kad 2009 ir 2010 m. dar septynios valstybės pranešė apie minų naikinimo užbaigimą ir tai padariusių šalių skaičius išaugo iki 16; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad 2009 ir 2010 m. dar septynios valstybės pranešė apie minų naikinimo užbaigimą ir tai padariusių šalių skaičius išaugo iki 16;

| 8. | pripažįsta, kad JAV yra pasaulinė paramos kovai su minomis lyderė, tvirtai remianti tarptautines užminuotų vietovių išminavimo ir paramos aukoms programas, kuri šiuo metu atitinka daugumą Minų draudimo sutarties nuostatų, todėl ragina JAV pasirašyti šią sutartį; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad JAV yra pasaulinė paramos kovai su minomis lyderė, tvirtai remianti tarptautines užminuotų vietovių išminavimo ir paramos aukoms programas, kuri šiuo metu atitinka daugumą Minų draudimo sutarties nuostatų, todėl ragina JAV pasirašyti šią sutartį;

| 9. | ragina Rusiją pasirašyti Minų draudimo sutartį, pažymėdamas, kad anksčiau Rusija buvo didžiausias minų šaltinis, seniai žinoma kaip minų naudotoja, tačiau 2010 m. išbraukta iš sąrašo po to, kai paskelbė sustabdžiusi jų naudojimą; |
| --- | --- |

9.

ragina Rusiją pasirašyti Minų draudimo sutartį, pažymėdamas, kad anksčiau Rusija buvo didžiausias minų šaltinis, seniai žinoma kaip minų naudotoja, tačiau 2010 m. išbraukta iš sąrašo po to, kai paskelbė sustabdžiusi jų naudojimą;

| 10. | primena sutartį pasirašiusioms valstybėms jų tarptautinį įsipareigojimą sunaikinti priešpėstinių minų atsargas; yra susirūpinęs, kad Kinija ir Rusija turi didžiausias priešpėstinių minų atsargas, kurias sudaro atitinkamai apie 100 milijonų ir 24,5 milijonų minų; primygtinai ragina ES į derybas su Rusija ir Kinija įtraukti jų turimų atsargų sunaikinimo ir greito Minų draudimo sutarties pasirašymo klausimą ir, be to, ragina ES toliau skatinti visuotinį Minų draudimo sutarties ir kitų atitinkamų konvencijų taikymą, taip pat į savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir į su jomis pasirašomus susitarimus įtraukti kovos su minomis klausimą; |
| --- | --- |

10.

primena sutartį pasirašiusioms valstybėms jų tarptautinį įsipareigojimą sunaikinti priešpėstinių minų atsargas; yra susirūpinęs, kad Kinija ir Rusija turi didžiausias priešpėstinių minų atsargas, kurias sudaro atitinkamai apie 100 milijonų ir 24,5 milijonų minų; primygtinai ragina ES į derybas su Rusija ir Kinija įtraukti jų turimų atsargų sunaikinimo ir greito Minų draudimo sutarties pasirašymo klausimą ir, be to, ragina ES toliau skatinti visuotinį Minų draudimo sutarties ir kitų atitinkamų konvencijų taikymą, taip pat į savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir į su jomis pasirašomus susitarimus įtraukti kovos su minomis klausimą;

| 11. | apgailestauja, kad sukilėlių ir teroristų grupuotės ir kiti ne valstybiniai veikėjai tebenaudoja priešpėstines minas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į padėtį Kolumbijoje, kur, kaip numanoma, FARC daugiausia naudoja priešpėstines minas palyginti su kitomis sukilėlių grupuotėmis pasaulyje; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad sukilėlių ir teroristų grupuotės ir kiti ne valstybiniai veikėjai tebenaudoja priešpėstines minas; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į padėtį Kolumbijoje, kur, kaip numanoma, FARC daugiausia naudoja priešpėstines minas palyginti su kitomis sukilėlių grupuotėmis pasaulyje;

Afganistano atvejis

| 12. | pažymi, kad dėl per daugiau kaip tris konflikto dešimtmečius plačiai ir be atodairos naudojamų priešpėstinių minų ir, be to, Talibano savadarbių sprogstamųjų užtaisų, Afganistanas tapo viena iš šalių, kuriose daugiausia minų pasaulyje; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad dėl per daugiau kaip tris konflikto dešimtmečius plačiai ir be atodairos naudojamų priešpėstinių minų ir, be to, Talibano savadarbių sprogstamųjų užtaisų, Afganistanas tapo viena iš šalių, kuriose daugiausia minų pasaulyje;

| 13. | apgailestauja dėl to, kad, nepaisant daugiau kaip dešimtmetį trunkančio išminavimo pagal didžiausią pasaulyje ir labiausiai finansuojamą humanitarinę išminavimo programą, Afganistane vis dar didžiausias pasaulyje aukų skaičius, ir reiškia didelį susirūpinimą, kad nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. kovo 1 d. užregistruotos 508 priešpėstinių ir kitų po karo likusių sprogmenų aukos, kurių pusė – vaikai; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant daugiau kaip dešimtmetį trunkančio išminavimo pagal didžiausią pasaulyje ir labiausiai finansuojamą humanitarinę išminavimo programą, Afganistane vis dar didžiausias pasaulyje aukų skaičius, ir reiškia didelį susirūpinimą, kad nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. kovo 1 d. užregistruotos 508 priešpėstinių ir kitų po karo likusių sprogmenų aukos, kurių pusė – vaikai;

| 14. | pripažįsta, kad daugelyje regionų dėl vykstančių konfliktų išminavimo darbai gali būti ypač pavojingi ir kad Talibano taikiniu tapo JT biurai ir vietos bei tarptautinis personalas; |
| --- | --- |

14.

pripažįsta, kad daugelyje regionų dėl vykstančių konfliktų išminavimo darbai gali būti ypač pavojingi ir kad Talibano taikiniu tapo JT biurai ir vietos bei tarptautinis personalas;

| 15. | pažymi, kad 2009 m. tarptautinė bendrija kovai su minomis Afganistane paskyrė 80 milijonus JAV dolerių ir kad nuo 2002 m. Europos Sąjungos finansinė ir techninė pagalba, sudariusi iki 89 mln. EUR, padėjo šalyje nuo priešpėstinių minų išvalyti maždaug 240 km2 ir pasiekti, kad žemę būtų galima naudoti ekonominiais tikslais, kad būtų galima atstatyti ūkius ir šeimoms grįžti namo; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti pagalbai aukoms ir švietimui, kuriuo mažinamas minų pavojus; |
| --- | --- |

15.

pažymi, kad 2009 m. tarptautinė bendrija kovai su minomis Afganistane paskyrė 80 milijonus JAV dolerių ir kad nuo 2002 m. Europos Sąjungos finansinė ir techninė pagalba, sudariusi iki 89 mln. EUR, padėjo šalyje nuo priešpėstinių minų išvalyti maždaug 240 km2 ir pasiekti, kad žemę būtų galima naudoti ekonominiais tikslais, kad būtų galima atstatyti ūkius ir šeimoms grįžti namo; pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti pagalbai aukoms ir švietimui, kuriuo mažinamas minų pavojus;

| 16. | palankiai vertina tai, kad operacijos beveik išimtinai priklauso nuo maždaug 10 000 vietos darbuotojų, kuriems teikiama tarptautinė pagalba, stiprinant atsakomybės už procesą aspektą; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad operacijos beveik išimtinai priklauso nuo maždaug 10 000 vietos darbuotojų, kuriems teikiama tarptautinė pagalba, stiprinant atsakomybės už procesą aspektą;

| 17. | išreiškia susirūpinimą dėl pastebimo Afganistano vyriausybės nenoro (tiek centrinės valdžios, tiek provincijų lygmeniu) prisiimti atsakomybę už kovą su minomis; |
| --- | --- |

17.

išreiškia susirūpinimą dėl pastebimo Afganistano vyriausybės nenoro (tiek centrinės valdžios, tiek provincijų lygmeniu) prisiimti atsakomybę už kovą su minomis;

Angolos atvejis

| 18. | kaip ir Afganistanas, Angola per 30 konflikto metų tapo viena labiausiai nuo priešpėstinių minų nukentėjusių šalių; |
| --- | --- |

18.

kaip ir Afganistanas, Angola per 30 konflikto metų tapo viena labiausiai nuo priešpėstinių minų nukentėjusių šalių;

| 19. | pažymi, kad buvo įkurta Nacionalinė išminavimo ir humanitarinės pagalbos komisija, kuri tapo nacionaline kovos su minomis institucija, tačiau pagalbą teikiančios šalys daro labai mažą įtaką, o vyriausybė turi prieigą prie pakankamų finansinių išteklių, ypač naftos pajamų; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad buvo įkurta Nacionalinė išminavimo ir humanitarinės pagalbos komisija, kuri tapo nacionaline kovos su minomis institucija, tačiau pagalbą teikiančios šalys daro labai mažą įtaką, o vyriausybė turi prieigą prie pakankamų finansinių išteklių, ypač naftos pajamų;

| 20. | yra labai susirūpinęs dėl 2009 m. Komisijos atliktame vertinime nurodytų daug struktūrinių problemų, pavyzdžiui, dėl neveiksmingai išleistų 2,7 milijonų eurų 22 Nacionalinės išminavimo ir humanitarinės pagalbos komisijos darbuotojams; primygtinai ragina ES stebėti, kontroliuoti ir vertinti, ar veiksmingai naudojami pinigai, ir užtikrinti, kad skirtas biudžetas būtų naudojamas taupiai ir tikslingai, siekiant reikiamo rezultato, t. y. išminuoti kraštą; |
| --- | --- |

20.

yra labai susirūpinęs dėl 2009 m. Komisijos atliktame vertinime nurodytų daug struktūrinių problemų, pavyzdžiui, dėl neveiksmingai išleistų 2,7 milijonų eurų 22 Nacionalinės išminavimo ir humanitarinės pagalbos komisijos darbuotojams; primygtinai ragina ES stebėti, kontroliuoti ir vertinti, ar veiksmingai naudojami pinigai, ir užtikrinti, kad skirtas biudžetas būtų naudojamas taupiai ir tikslingai, siekiant reikiamo rezultato, t. y. išminuoti kraštą;

| 21. | apgailestauja dėl to, kad nors 2007 m. buvo atliktas nacionalinis tyrimas ir vykdyta pagrindinė kovos su minomis programa, tačiau vis dar negalima užtikrintai apibrėžti priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų grėsmės masto, ir, esant tokiai pažangai, šaliai išminuoti gali prireikti 100 metų; pabrėžia, kad būtina skubiai nustatyti kitokius vyriausybės ir tarptautinių pagalbos teikėjų santykius, šiai problemai skirti daugiau vietos išteklių, taikyti geresnius neišminuoto ploto mažinimo metodus ir padidinti nacionalinius išminavimo pajėgumus, kad būtų galima žemę greičiau perduoti gamybos tikslams; |
| --- | --- |

21.

apgailestauja dėl to, kad nors 2007 m. buvo atliktas nacionalinis tyrimas ir vykdyta pagrindinė kovos su minomis programa, tačiau vis dar negalima užtikrintai apibrėžti priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų grėsmės masto, ir, esant tokiai pažangai, šaliai išminuoti gali prireikti 100 metų; pabrėžia, kad būtina skubiai nustatyti kitokius vyriausybės ir tarptautinių pagalbos teikėjų santykius, šiai problemai skirti daugiau vietos išteklių, taikyti geresnius neišminuoto ploto mažinimo metodus ir padidinti nacionalinius išminavimo pajėgumus, kad būtų galima žemę greičiau perduoti gamybos tikslams;

Bosnijos atvejis

| 22. | apgailestauja, kad praėjus 16 metų po konflikto Bosnijoje ir Hercegovinoje vis dar išlieka aukštas priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų pavojaus lygis – visoje šalyje yra apie 11 tūkstančių minų laukų ir, kaip manoma, 220 000 aktyvių priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų, o tai didžiulis iššūkis saugumui ir kliūtis ekonominei ir socialinei plėtrai; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja, kad praėjus 16 metų po konflikto Bosnijoje ir Hercegovinoje vis dar išlieka aukštas priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų pavojaus lygis – visoje šalyje yra apie 11 tūkstančių minų laukų ir, kaip manoma, 220 000 aktyvių priešpėstinių minų ir po karo likusių sprogmenų, o tai didžiulis iššūkis saugumui ir kliūtis ekonominei ir socialinei plėtrai;

| 23. | atkreipia dėmesį į kovos su minomis valdymo pagerėjimą, įkūrus Bosnijos ir Hercegovinos kovos su minomis centrą, bet apgailestauja, kad Bosnija ir Hercegovina labai atsilieka nuo siektinų finansavimo ir išminavimo rodiklių, nustatytų jos prašyme pratęsti terminą pagal Minų draudimo sutartį; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į kovos su minomis valdymo pagerėjimą, įkūrus Bosnijos ir Hercegovinos kovos su minomis centrą, bet apgailestauja, kad Bosnija ir Hercegovina labai atsilieka nuo siektinų finansavimo ir išminavimo rodiklių, nustatytų jos prašyme pratęsti terminą pagal Minų draudimo sutartį;

| 24. | pripažįsta, kad vyriausybei daugiausia problemų kelia išteklių mobilizavimas ir kad 2009-2019 m. Kovos su minomis strategija vis dar nėra patvirtinta; apgailestauja, kad jau keletą metų už kovą su minomis atsakinga vyriausybės pagrindinė institucija, Išminavimo komisija, nesusitiko su pagalbos teikėjų atstovais, įsikūrusiais Sarajeve, ir kad jos nariai nuo antrosios Konvencijos peržiūros konferencijos 2009 m. nedalyvavo tarptautiniuose susitikimuose, rengiamuose pagal Minų draudimo sutartį; ragina vyriausybę prisiimti visą atsakomybę už kovą su minomis, kad būtų užtikrintas kovos strateginis planavimas ir valdymas; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad vyriausybei daugiausia problemų kelia išteklių mobilizavimas ir kad 2009-2019 m. Kovos su minomis strategija vis dar nėra patvirtinta; apgailestauja, kad jau keletą metų už kovą su minomis atsakinga vyriausybės pagrindinė institucija, Išminavimo komisija, nesusitiko su pagalbos teikėjų atstovais, įsikūrusiais Sarajeve, ir kad jos nariai nuo antrosios Konvencijos peržiūros konferencijos 2009 m. nedalyvavo tarptautiniuose susitikimuose, rengiamuose pagal Minų draudimo sutartį; ragina vyriausybę prisiimti visą atsakomybę už kovą su minomis, kad būtų užtikrintas kovos strateginis planavimas ir valdymas;

| 25. | džiaugiasi Slovėnijoje įkurtu Tarptautiniu patikos fondu (ITF), teikiančiu paramą išminavimui ir nuo minų nukentėjusiems asmenims, kuris prisideda prie kovos su minomis Bosnijoje ir Hercegovinoje, ir pabrėžia būtinybę, kad šis fondas ir toliau, kol problema bus visiškai išspręsta, dėmesį skirtų Bosnijai ir Hercegovinai; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi Slovėnijoje įkurtu Tarptautiniu patikos fondu (ITF), teikiančiu paramą išminavimui ir nuo minų nukentėjusiems asmenims, kuris prisideda prie kovos su minomis Bosnijoje ir Hercegovinoje, ir pabrėžia būtinybę, kad šis fondas ir toliau, kol problema bus visiškai išspręsta, dėmesį skirtų Bosnijai ir Hercegovinai;

| 26. | pažymi, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje veikia 33 akredituotos išminavimo organizacijos; tačiau kariuomenė galėtų labiau prisidėti; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad Bosnijoje ir Hercegovinoje veikia 33 akredituotos išminavimo organizacijos; tačiau kariuomenė galėtų labiau prisidėti;

| 27. | pritaria EUFOR ALTHEA ir jos švietimo apie minų keliamą pavojų instruktoriams, teikiantiems mokymą keliems tūkstančiams žmonių, ir ragina juos tęsti savo darbą; |
| --- | --- |

27.

pritaria EUFOR ALTHEA ir jos švietimo apie minų keliamą pavojų instruktoriams, teikiantiems mokymą keliems tūkstančiams žmonių, ir ragina juos tęsti savo darbą;

Pagalba nukentėjusiems

| 28. | pripažįsta, kad nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų nukentėjusių asmenų gyvenimai ir pragyvenimas yra paveikti visam laikui, kad šios aukos yra civiliai ir dažnai yra kilę iš vargingiausių skurdžiausių šalių visuomenės sluoksnių, kad jiems daugelį metų reikia tikslingos ir nuolatinės medicininės ir socialinės pagalbos ir paramos ir kad jos reikės net ir tada, kai aukų daugiau nebebus; |
| --- | --- |

28.

pripažįsta, kad nuo priešpėstinių minų ir kitų po karo likusių sprogmenų nukentėjusių asmenų gyvenimai ir pragyvenimas yra paveikti visam laikui, kad šios aukos yra civiliai ir dažnai yra kilę iš vargingiausių skurdžiausių šalių visuomenės sluoksnių, kad jiems daugelį metų reikia tikslingos ir nuolatinės medicininės ir socialinės pagalbos ir paramos ir kad jos reikės net ir tada, kai aukų daugiau nebebus;

| 29. | džiaugiasi, kad dėl kovos su minomis aukų skaičius kardinaliai sumažėjo, bet labai apgailestauja, kad 2009 m. 70 % visų aukų sudarė civiliai ir ypač apgailestauja dėl to, kad didelę dalį aukų sudaro vaikai; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi, kad dėl kovos su minomis aukų skaičius kardinaliai sumažėjo, bet labai apgailestauja, kad 2009 m. 70 % visų aukų sudarė civiliai ir ypač apgailestauja dėl to, kad didelę dalį aukų sudaro vaikai;

| 30. | apgailestauja, kad išlikę gyvi nuo priešpėstinių minų nukentėjusieji ar juos atstovaujančios organizacijos dalyvauja pagalbos nukentėjusiems programose mažiau nei pusėje nuo minų nukentėjusių šalių, ir pritaria, kad į nukentėjusiųjų nuomonę ir teises turi būti visapusiškai atsižvelgta; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ir Europos Sąjungą ženkliai padidinti pagalbos aukoms finansavimą, tačiau ne išminavimo sąskaita; |
| --- | --- |

30.

apgailestauja, kad išlikę gyvi nuo priešpėstinių minų nukentėjusieji ar juos atstovaujančios organizacijos dalyvauja pagalbos nukentėjusiems programose mažiau nei pusėje nuo minų nukentėjusių šalių, ir pritaria, kad į nukentėjusiųjų nuomonę ir teises turi būti visapusiškai atsižvelgta; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ir Europos Sąjungą ženkliai padidinti pagalbos aukoms finansavimą, tačiau ne išminavimo sąskaita;

Minų aptikimo ir žvalgymo metodų pažanga

| 31. | pripažįsta, kad vietos gyventojai iš nuo minų nukentėjusių regionų yra geriausiai pradiniai minų grėsmės rodikliai; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta, kad vietos gyventojai iš nuo minų nukentėjusių regionų yra geriausiai pradiniai minų grėsmės rodikliai;

| 32. | pažymi, kad, nors ir didelė pažanga minų aptikimo technologijos, mokymo ir metodų srityje, vis dar trūksta greitų, patikimų ir ekonomiškų sprendimų ir kad vis dar neišvengiamai paplitę rankų darbo metodai; pripažįsta JT tarptautinės kovos su minomis standartų (angl. IMAS) svarbą didinant kovos su minomis saugumą ir veiksmingumą, nustatant standartus ir teikiant rekomendacijas, taip pat JT kovos su minomis tarnybos vaidmenį koordinuojant pastangas kovoti su minomis; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad, nors ir didelė pažanga minų aptikimo technologijos, mokymo ir metodų srityje, vis dar trūksta greitų, patikimų ir ekonomiškų sprendimų ir kad vis dar neišvengiamai paplitę rankų darbo metodai; pripažįsta JT tarptautinės kovos su minomis standartų (angl. IMAS) svarbą didinant kovos su minomis saugumą ir veiksmingumą, nustatant standartus ir teikiant rekomendacijas, taip pat JT kovos su minomis tarnybos vaidmenį koordinuojant pastangas kovoti su minomis;

| 33. | pažymi, kad daugiausiai galimybių aptikimo techninei pažangai gali suteikti specialiai sukurti metodai, pagrįsti įvairių technologijų derinimu, siekiant išvengti aukų ir išminavimo veiksmus atlikti aplinkai darant kuo mažesnį poveikį; |
| --- | --- |

33.

pažymi, kad daugiausiai galimybių aptikimo techninei pažangai gali suteikti specialiai sukurti metodai, pagrįsti įvairių technologijų derinimu, siekiant išvengti aukų ir išminavimo veiksmus atlikti aplinkai darant kuo mažesnį poveikį;

| 34. | pripažįsta, kad tinkamai atliktas žvalgymas lygiai taip pat vertingas, kaip ir jo rezultatų pranešimo tikslumas ir veiksmingumas, ir kad pagalbos teikėjai privalo užtikrinti, kad šiai veiklai jų skirtas finansavimas būtų tinkamai panaudojamas; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad tinkamai atliktas žvalgymas lygiai taip pat vertingas, kaip ir jo rezultatų pranešimo tikslumas ir veiksmingumas, ir kad pagalbos teikėjai privalo užtikrinti, kad šiai veiklai jų skirtas finansavimas būtų tinkamai panaudojamas;

| 35. | ragina Europos Komisiją skirti daugiau finansavimo moksliniams tyrimams minų žvalgymo ir aptikimo technologijų ir metodų srityje, glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais, kurie specializuojasi šiose srityje, ir panaudoti turimas 7-ajai bendrajai programai ir saugumo mokslinių tyrimų sektoriui skirtas lėšas, |
| --- | --- |

35.

ragina Europos Komisiją skirti daugiau finansavimo moksliniams tyrimams minų žvalgymo ir aptikimo technologijų ir metodų srityje, glaudžiai bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais, kurie specializuojasi šiose srityje, ir panaudoti turimas 7-ajai bendrajai programai ir saugumo mokslinių tyrimų sektoriui skirtas lėšas,

Siekiant panaikinti priešpėstinių minų grėsmę

| 36. | yra susirūpinęs, kad kai kurios šalys, nukentėjusios nuo priešpėstinių minų, per daug pasikliauja tarptautine finansine pagalba, skirta kovai su minomis, ir skiria nepakankamus savus išteklius (žmogiškuosius išteklius ar pajamas); ragina ES užtikrinti aktyvesnį nukentėjusių šalių dalyvavimą ir priminti toms šalis apie jų atsakomybę; ragina, kad visų pirma būtų išnagrinėta padėtis Angoloje, siekiant sutelkti didesnes nacionalines pastangas; |
| --- | --- |

36.

yra susirūpinęs, kad kai kurios šalys, nukentėjusios nuo priešpėstinių minų, per daug pasikliauja tarptautine finansine pagalba, skirta kovai su minomis, ir skiria nepakankamus savus išteklius (žmogiškuosius išteklius ar pajamas); ragina ES užtikrinti aktyvesnį nukentėjusių šalių dalyvavimą ir priminti toms šalis apie jų atsakomybę; ragina, kad visų pirma būtų išnagrinėta padėtis Angoloje, siekiant sutelkti didesnes nacionalines pastangas;

| 37. | yra susirūpinęs dėl to, kad ištekliai nukreipiami į išminavimo regionus, kuriuose yra nedidelė grėsmė humanitariniu ar ekonomikos vystymosi požiūriu, arba kur yra grėsmė numanoma, o ne reali, ir dėl to nukenčia sritys, kuriose gyvybei iškilusi didelė grėsmė; ragina daugiau dėmesio skirti geresniam planavimui ir operacijų valdymui ir tikslesnei pradinei žvalgybai bei pranešimams apie įtartinus regionus; |
| --- | --- |

37.

yra susirūpinęs dėl to, kad ištekliai nukreipiami į išminavimo regionus, kuriuose yra nedidelė grėsmė humanitariniu ar ekonomikos vystymosi požiūriu, arba kur yra grėsmė numanoma, o ne reali, ir dėl to nukenčia sritys, kuriose gyvybei iškilusi didelė grėsmė; ragina daugiau dėmesio skirti geresniam planavimui ir operacijų valdymui ir tikslesnei pradinei žvalgybai bei pranešimams apie įtartinus regionus;

| 38. | reiškia susirūpinimą dėl prasto karinių sandėlių, kuriuose laikomi ginklai ir sprogmenys, įskaitant minas, saugumo ir kontrolės, visų pirma šalyse, kuriose kyla sukilimai ir neramumai; |
| --- | --- |

38.

reiškia susirūpinimą dėl prasto karinių sandėlių, kuriuose laikomi ginklai ir sprogmenys, įskaitant minas, saugumo ir kontrolės, visų pirma šalyse, kuriose kyla sukilimai ir neramumai;

| 39. | mano, kad tarptautinė bendruomenė savo dėmesį turėtų skirti toms šalims, kurios mažiausiai gali sau padėti išminavimo ir pagalbos nukentėjusiems srityse, ir kad turi būti siekiama greičiau keisti padėtį, kad būtų galima paskelbti, jog šalyje nebėra minų ir gyvybei bei ekonomikos vystymuisi negresia joks pavojus; |
| --- | --- |

39.

mano, kad tarptautinė bendruomenė savo dėmesį turėtų skirti toms šalims, kurios mažiausiai gali sau padėti išminavimo ir pagalbos nukentėjusiems srityse, ir kad turi būti siekiama greičiau keisti padėtį, kad būtų galima paskelbti, jog šalyje nebėra minų ir gyvybei bei ekonomikos vystymuisi negresia joks pavojus;

| 40. | ragina pagalbos teikėjus, kad, teikdami finansavimą, jie atliktų veiksmingesnį planavimą, stebėjimą ir vertinimą; |
| --- | --- |

40.

ragina pagalbos teikėjus, kad, teikdami finansavimą, jie atliktų veiksmingesnį planavimą, stebėjimą ir vertinimą;

| 41. | mano, kad reikėtų sutelkti pastangas sukurti ir plėtoti didesnius vietos pajėgumus, pvz., į kuriuos gali būti įtrauktas specialiai apmokytas vietos personalas, remiantis struktūruota ir profesionalia veikla, arba, pasibaigus konfliktui, labiau išnaudoti kariniai daliniai, specialiai apmokyti humanitarinio išminavimo; |
| --- | --- |

41.

mano, kad reikėtų sutelkti pastangas sukurti ir plėtoti didesnius vietos pajėgumus, pvz., į kuriuos gali būti įtrauktas specialiai apmokytas vietos personalas, remiantis struktūruota ir profesionalia veikla, arba, pasibaigus konfliktui, labiau išnaudoti kariniai daliniai, specialiai apmokyti humanitarinio išminavimo;

| 42. | ragina pagerinti nacionalinį planavimą, pasinaudoti geriausia praktika ir sustiprintu kovos su minomis tarptautiniu koordinavimu, kuris veiksmingiau nukreiptų išteklius į prioritetines sritis, kartu palaikant nedideles biurokratines struktūras; |
| --- | --- |

42.

ragina pagerinti nacionalinį planavimą, pasinaudoti geriausia praktika ir sustiprintu kovos su minomis tarptautiniu koordinavimu, kuris veiksmingiau nukreiptų išteklius į prioritetines sritis, kartu palaikant nedideles biurokratines struktūras;

| 43. | apgailestauja, kad nėra patikimo nukentėjusiųjų nuo priešpėstinių minų, po karo likusių sprogmenų ir savadarbių sprogstamųjų užtaisų surašymo, ir ragina atlikti tinkamą tyrimą, kuris padėtų veiksmingiau nukreipti išteklius, labiau atsižvelgiant į aukų ir jų šeimų poreikius; |
| --- | --- |

43.

apgailestauja, kad nėra patikimo nukentėjusiųjų nuo priešpėstinių minų, po karo likusių sprogmenų ir savadarbių sprogstamųjų užtaisų surašymo, ir ragina atlikti tinkamą tyrimą, kuris padėtų veiksmingiau nukreipti išteklius, labiau atsižvelgiant į aukų ir jų šeimų poreikius;

| 44. | apgailestauja, kad nuo to laiko, kai 2007 m. iš ES biudžeto išbraukta šiai veiklai skirta biudžeto eilutė, ES trūksta lanksčios ir daugeliui šalių tinkamos priemonės, kuri visapusiškai atitiktų kovos su minomis prioritetus, ir kad bendras ES finansavimas kovai su minomis kiekybiniu požiūriu sumažėjo; todėl ragina atkurti tikslingesnį metodą, sudarant vieną biudžeto eilutę, kurią administruotų vienas vadovaujantis direktoratas, kuris parodytų ES tęstinio įsipareigojimo kovoti su minomis ryžtą ir atsižvelgtų į specifinius konkrečių šalių poreikius, išdėstytus šalies strateginiuose dokumentuose, ir kartu į tai, kad kai kuriose šalyse užminuotos žemės tapo struktūrine problema, taigi ir ES vystymosi politikos problema; |
| --- | --- |

44.

apgailestauja, kad nuo to laiko, kai 2007 m. iš ES biudžeto išbraukta šiai veiklai skirta biudžeto eilutė, ES trūksta lanksčios ir daugeliui šalių tinkamos priemonės, kuri visapusiškai atitiktų kovos su minomis prioritetus, ir kad bendras ES finansavimas kovai su minomis kiekybiniu požiūriu sumažėjo; todėl ragina atkurti tikslingesnį metodą, sudarant vieną biudžeto eilutę, kurią administruotų vienas vadovaujantis direktoratas, kuris parodytų ES tęstinio įsipareigojimo kovoti su minomis ryžtą ir atsižvelgtų į specifinius konkrečių šalių poreikius, išdėstytus šalies strateginiuose dokumentuose, ir kartu į tai, kad kai kuriose šalyse užminuotos žemės tapo struktūrine problema, taigi ir ES vystymosi politikos problema;

| 45. | apgailestauja, kad kovos su minomis programoms finansuoti nepasinaudota nei išimtine pagalba (3 straipsnis), nei ilgalaikiu komponentu (4 straipsnis) pagal Stabilumo priemonę; |
| --- | --- |

45.

apgailestauja, kad kovos su minomis programoms finansuoti nepasinaudota nei išimtine pagalba (3 straipsnis), nei ilgalaikiu komponentu (4 straipsnis) pagal Stabilumo priemonę;

| 46. | pabrėžia, kad kovos su minomis galėtų labai prisidėti prie nusiginklavimo, demobilizacijos ir atstatymo ir buvusiems kovotojams suteiktų labai vertinamą mokymą ir darbą, konfliktui pasibaigus; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad kovos su minomis galėtų labai prisidėti prie nusiginklavimo, demobilizacijos ir atstatymo ir buvusiems kovotojams suteiktų labai vertinamą mokymą ir darbą, konfliktui pasibaigus;

| 47. | ragina pagalbos teikėjus standartizuoti jų kovos su minomis sąnaudų efektyvumo stebėjimo ir vertinimo metodus, kad būtų galima juos palyginti ir nagrinėti pagal atskiras šalis, ir pasitelkti Kovos su minomis paramos grupę, siekiant nustatyti ir skatinti geriausius praktikos pavydžius; |
| --- | --- |

47.

ragina pagalbos teikėjus standartizuoti jų kovos su minomis sąnaudų efektyvumo stebėjimo ir vertinimo metodus, kad būtų galima juos palyginti ir nagrinėti pagal atskiras šalis, ir pasitelkti Kovos su minomis paramos grupę, siekiant nustatyti ir skatinti geriausius praktikos pavydžius;

| 48. | ragina Europos Komisiją atnaujinti 2008–2013 m. Europos Bendrijų veiksmų minų srityje gaires, siekiant, kad jos labiau atspindėtų siūlomus institucinius ir finansavimo pokyčius, užtikrinant spartesnį ir lankstesnį lėšų paskirstymą, suteikiant aiškias prieigos prie finansavimo instrukcijas, dėmesį skiriant neatidėliotiniems prioritetams ir geriausiai praktikai; ragina Komisiją numatyti pagalbos paketus, siekiant padėti toms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos vykdant Minų draudimo sutarties įsipareigojimus, ir tinkamai prižiūrėti ir vertinti finansavimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

48.

ragina Europos Komisiją atnaujinti 2008–2013 m. Europos Bendrijų veiksmų minų srityje gaires, siekiant, kad jos labiau atspindėtų siūlomus institucinius ir finansavimo pokyčius, užtikrinant spartesnį ir lankstesnį lėšų paskirstymą, suteikiant aiškias prieigos prie finansavimo instrukcijas, dėmesį skiriant neatidėliotiniems prioritetams ir geriausiai praktikai; ragina Komisiją numatyti pagalbos paketus, siekiant padėti toms šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos vykdant Minų draudimo sutarties įsipareigojimus, ir tinkamai prižiūrėti ir vertinti finansavimo veiksmingumą;

| 49. | pabrėžia, kad kova su minomis turėtų būti privaloma šalies, kurioje, kaip žinoma, yra minų ir (arba) jų atsargų, strateginių dokumentų sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad kova su minomis turėtų būti privaloma šalies, kurioje, kaip žinoma, yra minų ir (arba) jų atsargų, strateginių dokumentų sudedamoji dalis;

| 50. | yra įsitikinęs, kad per apibrėžtą laikotarpį realu įgyvendinti siekį išlaisvinti pasaulį nuo priešpėstinių minų keliamos grėsmės gyvybei, pragyvenimui ir ekonominiam vystymuisi, jei bus geresnis tarptautinis koordinavimas ir prioritetų nustatymas, geresnis valdymas, žvalgyba ir išminavimo praktika, geresnis stebėjimas ir ataskaitų teikimas bei sumanesnis ir geresnis lėšų panaudojimas; |
| --- | --- |

50.

yra įsitikinęs, kad per apibrėžtą laikotarpį realu įgyvendinti siekį išlaisvinti pasaulį nuo priešpėstinių minų keliamos grėsmės gyvybei, pragyvenimui ir ekonominiam vystymuisi, jei bus geresnis tarptautinis koordinavimas ir prioritetų nustatymas, geresnis valdymas, žvalgyba ir išminavimo praktika, geresnis stebėjimas ir ataskaitų teikimas bei sumanesnis ir geresnis lėšų panaudojimas;

*

* *

| 51. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Komisijai, Jungtinėms Tautoms, Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir JAV Kongresui, labiausiai nuo minų nukentėjusių šalių vyriausybėms ir tarptautinėms NVO. |
| --- | --- |

51.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms, Europos išorės veiksmų tarnybai ir Komisijai, Jungtinėms Tautoms, Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir JAV Kongresui, labiausiai nuo minų nukentėjusių šalių vyriausybėms ir tarptautinėms NVO.

---

(1)  OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1075.

(2)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 473.

(3)  OL C 287 E, 2006 11 24, p. 336.

(4)  OL C 323 E, 2008 12 18, p. 485.

(5)  OL C 72 E, 2002 3 21, p. 352.

(6)  OL L 234, 2001 9 1, p. 1.

(7)  OL L 234, 2001 9 1, p. 6.

(8)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0285.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/198 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/198

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPadėtis Kongo Demokratinėje Respublikoje, masiniai prievartavimai Pietų Kivu provincijoje

P7_TA(2011)0340

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Kongo Demokratinėje Respublikoje ir masinių prievartavimų Pietų Kivu provincijoje

2013/C 33 E/23

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR),

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. pasirašytą Kotonu partnerystės susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. pasirašytą Kotonu partnerystės susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos gaires dėl smurto prieš moteris ir kovos su visų formų moterų diskriminacija,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. priimtą Romos statutą, pagal kurį įsteigiamas Tarptautinis baudžiamasis teismas, ir ypač į jo 7 ir 8 straipsnius, kuriuose išžaginimas, seksualinė vergovė, vertimas užsiimti prostitucija, priverstinis apvaisinimas, priverstinė sterilizacija ar bet kokių kitų formų seksualinė prievarta apibrėžiami kaip nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai ir prilyginami kankinimams bei sunkiems karo nusikaltimams, nesvarbu ar šie veiksmai vykdyti sistemingai, ar nesistemingai tarptautinių arba vidaus konfliktų metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. priimtą Romos statutą, pagal kurį įsteigiamas Tarptautinis baudžiamasis teismas, ir ypač į jo 7 ir 8 straipsnius, kuriuose išžaginimas, seksualinė vergovė, vertimas užsiimti prostitucija, priverstinis apvaisinimas, priverstinė sterilizacija ar bet kokių kitų formų seksualinė prievarta apibrėžiami kaip nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai ir prilyginami kankinimams bei sunkiems karo nusikaltimams, nesvarbu ar šie veiksmai vykdyti sistemingai, ar nesistemingai tarptautinių arba vidaus konfliktų metu,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000) ir Nr. 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo ir į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1888 (2009) dėl seksualinio smurto prieš moteris ir vaikus ginkluoto konflikto metu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1325 (2000) ir Nr. 1820 (2008) dėl moterų, taikos ir saugumo ir į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1888 (2009) dėl seksualinio smurto prieš moteris ir vaikus ginkluoto konflikto metu,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1925 (2010), kurioje nurodyti Jungtinių Tautų misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO) įgaliojimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1925 (2010), kurioje nurodyti Jungtinių Tautų misijos Kongo Demokratinėje Respublikoje (MONUSCO) įgaliojimai,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 28 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1991 dėl JT misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimų pratęsimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 28 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1991 dėl JT misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimų pratęsimo,

| — | atsižvelgdamas į už kovą su seksualiniu smurtu ginkluotų konfliktų metu atsakingos specialiosios atstovės Margot Wallström 2011 m. birželio 23 d. pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į už kovą su seksualiniu smurtu ginkluotų konfliktų metu atsakingos specialiosios atstovės Margot Wallström 2011 m. birželio 23 d. pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 28 ir 29 d. Jaundėje (Kamerūne) vykusio ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos 6-ojo regioninio susitikimo galutinį komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 28 ir 29 d. Jaundėje (Kamerūne) vykusio ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos 6-ojo regioninio susitikimo galutinį komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. KDR parlamento priimtą įstatymą dėl seksualinio smurto, kuriuo siekiama paspartinti baudžiamųjų žaginimo bylų nagrinėjimą ir pradėti taikyti griežtesnes bausmes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. KDR parlamento priimtą įstatymą dėl seksualinio smurto, kuriuo siekiama paspartinti baudžiamųjų žaginimo bylų nagrinėjimą ir pradėti taikyti griežtesnes bausmes,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. birželio 10-12 d. Nakielės ir Abalos kaimuose, Pietų Kivu provincijoje, prievartavimo ir fizinio smurto aukomis tapo 170 asmenų; kadangi tos pačios už tai atsakingos ginkluotos grupuotės nariai prieš tai dalyvavo masiniuose prievartavimuose, areštuose ir plėšimuose, vykdytuose toje pačioje vietovėje 2011 m. sausio mėn., |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. birželio 10-12 d. Nakielės ir Abalos kaimuose, Pietų Kivu provincijoje, prievartavimo ir fizinio smurto aukomis tapo 170 asmenų; kadangi tos pačios už tai atsakingos ginkluotos grupuotės nariai prieš tai dalyvavo masiniuose prievartavimuose, areštuose ir plėšimuose, vykdytuose toje pačioje vietovėje 2011 m. sausio mėn.,

| B. | kadangi padėtis Pietų Kivu išlieka ypač nesaugi ir nestabili ir dėl neramumų rytų KDR masiškai padažnėjo žmogaus teisių pažeidimų ir karo nusikaltimų, įskaitant seksualinį smurtą prieš moteris, masinius prievartavimus ir kitus kankinimo veiksmus, civilių žudynes ir plačiai paplitusį vaikų kareivių ėmimą, kuriuos vykdė ginkluotos sukilėlių grupuotės, taip pat vyriausybės armija ir policijos pajėgos, |
| --- | --- |

B.

kadangi padėtis Pietų Kivu išlieka ypač nesaugi ir nestabili ir dėl neramumų rytų KDR masiškai padažnėjo žmogaus teisių pažeidimų ir karo nusikaltimų, įskaitant seksualinį smurtą prieš moteris, masinius prievartavimus ir kitus kankinimo veiksmus, civilių žudynes ir plačiai paplitusį vaikų kareivių ėmimą, kuriuos vykdė ginkluotos sukilėlių grupuotės, taip pat vyriausybės armija ir policijos pajėgos,

| C. | kadangi prievartavimas, kovotojų naudojamas kaip karo ginklas siekiant įbauginti, nubausti ir kontroliuoti aukas, tapo siaubingai dažnas rytų KDR pradėjus karines operacijas 2009 m.; kadangi ypatingas žiaurumas su moterimis, t.y. prievartavimas, grupinis prievartavimas, seksualinė vergovė, žudymas, turi labai didelių pasekmių, t.y. fiziškai ir psichologiškai sunaikina moterį, |
| --- | --- |

C.

kadangi prievartavimas, kovotojų naudojamas kaip karo ginklas siekiant įbauginti, nubausti ir kontroliuoti aukas, tapo siaubingai dažnas rytų KDR pradėjus karines operacijas 2009 m.; kadangi ypatingas žiaurumas su moterimis, t.y. prievartavimas, grupinis prievartavimas, seksualinė vergovė, žudymas, turi labai didelių pasekmių, t.y. fiziškai ir psichologiškai sunaikina moterį,

| D. | kadangi 2011 m. birželio 29 d. JT Saugumo Taryba nusprendė pratęsti JT misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimus kitiems metams ir kadangi ši misija turi įgaliojimą, kuris jai leidžia panaudoti visas būtinas priemones, kurių reikia civiliams apginti nuo tarptautinės teisės ir žmogaus teisių pažeidimų, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. birželio 29 d. JT Saugumo Taryba nusprendė pratęsti JT misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimus kitiems metams ir kadangi ši misija turi įgaliojimą, kuris jai leidžia panaudoti visas būtinas priemones, kurių reikia civiliams apginti nuo tarptautinės teisės ir žmogaus teisių pažeidimų,

| E. | kadangi prievartavimo aukos susiduria su infrastruktūros trūkumu ir negali pasinaudoti tinkama medicinine pagalba ar priežiūra; kadangi moterys tyčia puolamos viešai, o dėl to jos dažnai netenka savo padėties visuomenėje ir gebėjimo pasirūpinti savo vaikais, ir kadangi yra didelis pavojus būti užkrėstai ŽIV virusu; kadangi vienintelę skubią medicininę pagalbą teikia nemažas skaičius vietovėje dirbančių NVO, kurioms daugiau nebeužtikrinamas koordinavimas ir galimybė pasiekti aukas, |
| --- | --- |

E.

kadangi prievartavimo aukos susiduria su infrastruktūros trūkumu ir negali pasinaudoti tinkama medicinine pagalba ar priežiūra; kadangi moterys tyčia puolamos viešai, o dėl to jos dažnai netenka savo padėties visuomenėje ir gebėjimo pasirūpinti savo vaikais, ir kadangi yra didelis pavojus būti užkrėstai ŽIV virusu; kadangi vienintelę skubią medicininę pagalbą teikia nemažas skaičius vietovėje dirbančių NVO, kurioms daugiau nebeužtikrinamas koordinavimas ir galimybė pasiekti aukas,

| F. | kadangi KDR negebėjimas patraukti atsakomybėn jos pačios armijos narių ir ginkluotų grupuočių už veiksmus, laikomus nusikaltimais pagal tarptautinę teisę, paskatino nebaudžiamumo tradicijas; kadangi Kongo armija neturi pakankamų žmogiškųjų, techninių ar finansinių išteklių, kad galėtų vykdyti savo pareigas KDR rytinėse provincijose ir užtikrinti gyventojų apsaugą, |
| --- | --- |

F.

kadangi KDR negebėjimas patraukti atsakomybėn jos pačios armijos narių ir ginkluotų grupuočių už veiksmus, laikomus nusikaltimais pagal tarptautinę teisę, paskatino nebaudžiamumo tradicijas; kadangi Kongo armija neturi pakankamų žmogiškųjų, techninių ar finansinių išteklių, kad galėtų vykdyti savo pareigas KDR rytinėse provincijose ir užtikrinti gyventojų apsaugą,

| G. | kadangi 2006 m. KDR parlamento priimtas įstatymas dėl seksualinės prievartos labai menkai įgyvendinamas, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2006 m. KDR parlamento priimtas įstatymas dėl seksualinės prievartos labai menkai įgyvendinamas,

| H. | kadangi žiniasklaida atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad būtų išlaikomos pastangos, ir informuojant visuomenę, |
| --- | --- |

H.

kadangi žiniasklaida atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant, kad būtų išlaikomos pastangos, ir informuojant visuomenę,

| 1. | griežtai smerkia masinius prievartavimus, seksualinio smurto veiksmus ir kitus žmogaus teisių pažeidimus, įvykdytus 2011 m. birželio 10-12 d. Pietų Kivu regione; išgyvena kančią ir skausmą kartu su visomis seksualinio smurto veiksmų aukomis, visų pirma masinių prievartavimų, kurie pastaruosius ketverius metus nuolat vykdomi KDR rytinėje dalyje; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia masinius prievartavimus, seksualinio smurto veiksmus ir kitus žmogaus teisių pažeidimus, įvykdytus 2011 m. birželio 10-12 d. Pietų Kivu regione; išgyvena kančią ir skausmą kartu su visomis seksualinio smurto veiksmų aukomis, visų pirma masinių prievartavimų, kurie pastaruosius ketverius metus nuolat vykdomi KDR rytinėje dalyje;

| 2. | ragina KDR vyriausybę laikyti kovą su masiniu prievartavimu ir seksualiniu smurtu prieš moteris nacionaliniu prioritetu; |
| --- | --- |

2.

ragina KDR vyriausybę laikyti kovą su masiniu prievartavimu ir seksualiniu smurtu prieš moteris nacionaliniu prioritetu;

| 3. | palankiai vertina JT sprendimą atlikti šių įvykių tyrimą; ragina atlikti betarpiškus, nepriklausomus ir nešališkus šių nusikaltimų tyrimus pagal tarptautinius standartus; apgailestauja, kad karo nusikaltėliai vis dar užima aukštus vadovaujančius postus; ragina imtis veiksmingų ir skubių priemonių siekiant užtikrinti aukų ir liudininkų apsaugą tyrimų metu ir po jų; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina JT sprendimą atlikti šių įvykių tyrimą; ragina atlikti betarpiškus, nepriklausomus ir nešališkus šių nusikaltimų tyrimus pagal tarptautinius standartus; apgailestauja, kad karo nusikaltėliai vis dar užima aukštus vadovaujančius postus; ragina imtis veiksmingų ir skubių priemonių siekiant užtikrinti aukų ir liudininkų apsaugą tyrimų metu ir po jų;

| 4. | ragina Komisiją ir Kongo Demokratinę Respubliką persvarstyti KDR taikomos strategijos dokumentą ir 10-ojo Europos vystymosi fondo nacionalinę orientacinę programą (2008-2013 m.), siekiant iškelti masinių prievartavimų ir seksualinės prievartos prieš moteris klausimą kaip nacionalinį prioritetą, kad būtų kovojama su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir Kongo Demokratinę Respubliką persvarstyti KDR taikomos strategijos dokumentą ir 10-ojo Europos vystymosi fondo nacionalinę orientacinę programą (2008-2013 m.), siekiant iškelti masinių prievartavimų ir seksualinės prievartos prieš moteris klausimą kaip nacionalinį prioritetą, kad būtų kovojama su nebaudžiamumu;

| 5. | yra susirūpinęs dėl pavojaus, kad seksualinio smurto veiksmai taps įprastiniai; pabrėžia, kad KDR vyriausybės pareiga užtikrinti saugumą valstybės teritorijoje ir apginti civilius; primena prezidentui J. Kabilai, kad jis asmeniškai įsipareigojo vykdyti visiškos seksualinio smurto netolerancijos politiką ir persekioti šalyje įvykdytų karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui vykdytojus bei bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu ir regiono šalimis; |
| --- | --- |

5.

yra susirūpinęs dėl pavojaus, kad seksualinio smurto veiksmai taps įprastiniai; pabrėžia, kad KDR vyriausybės pareiga užtikrinti saugumą valstybės teritorijoje ir apginti civilius; primena prezidentui J. Kabilai, kad jis asmeniškai įsipareigojo vykdyti visiškos seksualinio smurto netolerancijos politiką ir persekioti šalyje įvykdytų karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui vykdytojus bei bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu ir regiono šalimis;

| 6. | sveikina veiksmus, kurių imasi NVO, suteikdamos pagalbą prievartavimų ir karo nusikaltimų aukoms, visų pirma kai kurių ligoninių, pavyzdžiui, Panzi ligoninės Bukavu, suteikiamą medicininę priežiūrą; pabrėžia, kad dauguma seksualinės agresijos aukų negali pasinaudoti būtina medicinine, socialine ar teisine pagalba; siūlo, kad KDR vyriausybė parengtų išsamią pagalbos aukoms ir jų reintegracijos į Kongo visuomenę bei darbo rinką programą; ragina Komisiją leisti panaudoti papildomas lėšas kovai su seksualiniu smurtu ir imtis veiksmų, kad pavojingose zonose būtų įkurti namai seksualinio smurto aukoms; siūlo vykdyti bandomąjį projektą, siekiant gerinti seksualinio smurto aukoms siūlomą medicininę pagalbą KDR; |
| --- | --- |

6.

sveikina veiksmus, kurių imasi NVO, suteikdamos pagalbą prievartavimų ir karo nusikaltimų aukoms, visų pirma kai kurių ligoninių, pavyzdžiui, Panzi ligoninės Bukavu, suteikiamą medicininę priežiūrą; pabrėžia, kad dauguma seksualinės agresijos aukų negali pasinaudoti būtina medicinine, socialine ar teisine pagalba; siūlo, kad KDR vyriausybė parengtų išsamią pagalbos aukoms ir jų reintegracijos į Kongo visuomenę bei darbo rinką programą; ragina Komisiją leisti panaudoti papildomas lėšas kovai su seksualiniu smurtu ir imtis veiksmų, kad pavojingose zonose būtų įkurti namai seksualinio smurto aukoms; siūlo vykdyti bandomąjį projektą, siekiant gerinti seksualinio smurto aukoms siūlomą medicininę pagalbą KDR;

| 7. | yra susirūpinęs dėl to, kad pogrupis, atsakingas už kovą su smurtu dėl lyties, kuris turėjo užtikrinti humanitarinio reagavimo į seksualinį smurtą koordinavimą, jau pusantrų metų kaip panaikintas dėl Jungtinių Tautų gyventojų fondo (JTGF) lyderystės stokos; todėl ragina reformuoti humanitarinės pagalbos koordinavimo vietoje sistemą; |
| --- | --- |

7.

yra susirūpinęs dėl to, kad pogrupis, atsakingas už kovą su smurtu dėl lyties, kuris turėjo užtikrinti humanitarinio reagavimo į seksualinį smurtą koordinavimą, jau pusantrų metų kaip panaikintas dėl Jungtinių Tautų gyventojų fondo (JTGF) lyderystės stokos; todėl ragina reformuoti humanitarinės pagalbos koordinavimo vietoje sistemą;

| 8. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad MONUSCO negalėjo aktyviau vykdyti savo įgaliojimų ir veiksmų taisyklių, kad suteiktų apsaugą nuo masinių prievartavimų, įskaitant jų pačių pajėgų padarytus nusižengimus; tačiau pripažįsta, kad jų buvimas būtinas, kad šalį galėtų pasiekti humanitarinė pagalba; primygtinai ragina, kad MONUSCO įgaliojimai ir veiksmų taisyklės būtų vykdomi tvirtai įsipareigojus veiksmingiau užtikrinti gyventojų apsaugą; palankiai vertina sprendimą pratęsti misijos įgaliojimus iki 2012 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

8.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad MONUSCO negalėjo aktyviau vykdyti savo įgaliojimų ir veiksmų taisyklių, kad suteiktų apsaugą nuo masinių prievartavimų, įskaitant jų pačių pajėgų padarytus nusižengimus; tačiau pripažįsta, kad jų buvimas būtinas, kad šalį galėtų pasiekti humanitarinė pagalba; primygtinai ragina, kad MONUSCO įgaliojimai ir veiksmų taisyklės būtų vykdomi tvirtai įsipareigojus veiksmingiau užtikrinti gyventojų apsaugą; palankiai vertina sprendimą pratęsti misijos įgaliojimus iki 2012 m. birželio 30 d.;

| 9. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares remti EUSEC RD ir EUPOL RD misijų veiklą; ragina, kad kovos su seksualiniu smurtu aspektai būtų visapusiškai įtraukti į bendro saugumo ir gynybos operacijas; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares remti EUSEC RD ir EUPOL RD misijų veiklą; ragina, kad kovos su seksualiniu smurtu aspektai būtų visapusiškai įtraukti į bendro saugumo ir gynybos operacijas;

| 10. | yra labai susirūpinęs dėl dabartinės humanitarinės padėties KDR ir pernelyg mažo finansavimo šiam regionui, kurį nulėmė tam tikrų dvišalių fondų finansuotojų investicijų sumažinimas; labai apgailestauja, kad skirtos lėšos iki šiol pasiekė tik labai mažai aukų; ragina Komisiją išlaikyti sutarto lygio finansavimą humanitarinei pagalbai KDR rytuose; |
| --- | --- |

10.

yra labai susirūpinęs dėl dabartinės humanitarinės padėties KDR ir pernelyg mažo finansavimo šiam regionui, kurį nulėmė tam tikrų dvišalių fondų finansuotojų investicijų sumažinimas; labai apgailestauja, kad skirtos lėšos iki šiol pasiekė tik labai mažai aukų; ragina Komisiją išlaikyti sutarto lygio finansavimą humanitarinei pagalbai KDR rytuose;

| 11. | ragina Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymų dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto zonų, kuriomis finansuojamas karas ir masiniai prievartavimai KDR, siekiant kovoti su nebaudžiamumu, sekti JAV C. Doddo ir B. Franko aktu (visų pirma jo 1502 skyriumi), kuriame patvirtinami nauji reikalavimai, susiję su informacija apie žaliavas gamybai, kurioje naudojamos šios naudingosios iškasenos iš konflikto zonų; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymų dėl naudingųjų iškasenų iš konflikto zonų, kuriomis finansuojamas karas ir masiniai prievartavimai KDR, siekiant kovoti su nebaudžiamumu, sekti JAV C. Doddo ir B. Franko aktu (visų pirma jo 1502 skyriumi), kuriame patvirtinami nauji reikalavimai, susiję su informacija apie žaliavas gamybai, kurioje naudojamos šios naudingosios iškasenos iš konflikto zonų;

| 12. | pažymi, kad konflikto Pietų Kivu sprendimo planas, kuris privilegijuoja karinį sprendimą, pasmerktas žlugti; mano, kad šio konflikto sprendimas turi būti politinis, ir apgailestauja, kad tarptautinei bendruomenei trūksta ryžto; mano, kad atėjo laikas žengti toliau, užuot vien tik smerkus, ir kad Kongo vyriausybė, Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos turi vykdyti savo įsipareigojimus ir imtis konkrečių priemonių, kad šie žiaurumai liautųsi; pabrėžia, kad jei niekas nepasikeis, humanitariniai subjektai dar ilgą laiką turės likti toje vietovėje; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad konflikto Pietų Kivu sprendimo planas, kuris privilegijuoja karinį sprendimą, pasmerktas žlugti; mano, kad šio konflikto sprendimas turi būti politinis, ir apgailestauja, kad tarptautinei bendruomenei trūksta ryžto; mano, kad atėjo laikas žengti toliau, užuot vien tik smerkus, ir kad Kongo vyriausybė, Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos turi vykdyti savo įsipareigojimus ir imtis konkrečių priemonių, kad šie žiaurumai liautųsi; pabrėžia, kad jei niekas nepasikeis, humanitariniai subjektai dar ilgą laiką turės likti toje vietovėje;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komijos Pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai, Didžiųjų ežerų regiono valstybių vyriausybėms, KDR prezidentui, ministrui pirmininkui ir parlamentui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus specialiajai atstovei seksualinio smurto ginkluotų konfliktų metu klausimais, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komijos Pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungai, Didžiųjų ežerų regiono valstybių vyriausybėms, KDR prezidentui, ministrui pirmininkui ir parlamentui, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus specialiajai atstovei seksualinio smurto ginkluotų konfliktų metu klausimais, Jungtinių Tautų Saugumo Tarybai ir Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybai.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/201 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/201

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPadėtis Indonezijoje, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus

P7_TA(2011)0341

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, įskaitant išpuolius prieš mažumų atstovus

2013/C 33 E/24

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl 2009 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (1),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. gegužės mėn. Indonezija išrinkta į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybą; kadangi iš Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narių reikalaujama laikytis aukščiausių su žmogaus teisių skatinimu ir apsauga susijusių standartų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. gegužės mėn. Indonezija išrinkta į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybą; kadangi iš Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybos narių reikalaujama laikytis aukščiausių su žmogaus teisių skatinimu ir apsauga susijusių standartų,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. Indonezija pirmininkavo Pietryčių Azijos valstybių asociacijai (ASEAN), į 2008 m. gruodžio 15 d. įsigaliojusią ASEAN chartiją ir į ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos įsteigimą 2009 m. spalio 23 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2011 m. Indonezija pirmininkavo Pietryčių Azijos valstybių asociacijai (ASEAN), į 2008 m. gruodžio 15 d. įsigaliojusią ASEAN chartiją ir į ASEAN tarpvyriausybinės žmogaus teisių komisijos įsteigimą 2009 m. spalio 23 d.,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Indonezija ratifikavo 2006 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Indonezija ratifikavo 2006 m.,

| — | atsižvelgdamas į Indonezijos Konstitucijos 29 skyrių, kuriame užtikrinama religijos laisvė, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Indonezijos Konstitucijos 29 skyrių, kuriame užtikrinama religijos laisvė,

| — | atsižvelgdamas į Indonezijos baudžiamojo kodekso 156 ir 156a straipsnius, kuriuose draudžiama šventvagystė, erezija ir religijų šmeižimas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Indonezijos baudžiamojo kodekso 156 ir 156a straipsnius, kuriuose draudžiama šventvagystė, erezija ir religijų šmeižimas,

| — | atsižvelgdamas į Prezidento dekretą Nr. 1/PNPS/1965 dėl šventvagystės ir religijų menkinimo prevencijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prezidento dekretą Nr. 1/PNPS/1965 dėl šventvagystės ir religijų menkinimo prevencijos,

| — | atsižvelgdamas į ES 2011 m. vasario 8 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų išpuolių ir Achmadijos musulmonų žudynių Banteno provincijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES 2011 m. vasario 8 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų išpuolių ir Achmadijos musulmonų žudynių Banteno provincijoje,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į pirmąjį su juo susijusio dialogo dėl žmogaus teisių etapą, vykusį 2010 m. birželio mėn. Džakartoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir į pirmąjį su juo susijusio dialogo dėl žmogaus teisių etapą, vykusį 2010 m. birželio mėn. Džakartoje,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Indonezija yra didžiausia pasaulio šalis, kurios gyventojų daugumą sudaro musulmonai, ir kadangi nacionalinėje „Pankasilos“ ideologijoje įtvirtinti Indonezijos pliuralizmo, kultūrų santarvės, religijų laisvės ir socialinio teisingumo tradicija, |
| --- | --- |

A.

kadangi Indonezija yra didžiausia pasaulio šalis, kurios gyventojų daugumą sudaro musulmonai, ir kadangi nacionalinėje „Pankasilos“ ideologijoje įtvirtinti Indonezijos pliuralizmo, kultūrų santarvės, religijų laisvės ir socialinio teisingumo tradicija,

| B. | kadangi labai padaugėjo išpuolių prieš religines mažumas, ypač Achmadijos judėjimą, kurio atstovai laiko save musulmonais, bet taip pat prieš krikščionis, budistus ir pažangias pilietinės visuomenės organizacijas, |
| --- | --- |

B.

kadangi labai padaugėjo išpuolių prieš religines mažumas, ypač Achmadijos judėjimą, kurio atstovai laiko save musulmonais, bet taip pat prieš krikščionis, budistus ir pažangias pilietinės visuomenės organizacijas,

| C. | kadangi po to, kai 2008 m. buvo uždrausta skleisti Achmadijos musulmonų mokymus, Indonezijos religijos reikalų ministras ne kartą ragino nustatyti visišką Achmadijos musulmonų bendruomenės draudimą, ir tai jau padarė trys provincijos: Vakarų Java, Pietryčių Sulavesis ir Vakarų Sumatra; kadangi 2011 m. vasario 6 d. Banteno provincijos Cikeusiko mieste bent 1 500 žmonių minia užpuolė 20 Achmadijos musulmonų, iš kurių trys buvo nužudyti ir ne vienas stipriai sužeistas, ir Indonezijos prezidentas pasmerkė šį išpuolį ir paragino jį ištirti, |
| --- | --- |

C.

kadangi po to, kai 2008 m. buvo uždrausta skleisti Achmadijos musulmonų mokymus, Indonezijos religijos reikalų ministras ne kartą ragino nustatyti visišką Achmadijos musulmonų bendruomenės draudimą, ir tai jau padarė trys provincijos: Vakarų Java, Pietryčių Sulavesis ir Vakarų Sumatra; kadangi 2011 m. vasario 6 d. Banteno provincijos Cikeusiko mieste bent 1 500 žmonių minia užpuolė 20 Achmadijos musulmonų, iš kurių trys buvo nužudyti ir ne vienas stipriai sužeistas, ir Indonezijos prezidentas pasmerkė šį išpuolį ir paragino jį ištirti,

| D. | kadangi po šio išpuolio 2011 m. vasario 8 d. šimtai žmonių padegė tris bažnyčias ir užpuolė kunigą Centrinėje Javoje esančiame Temanggungo mieste po to, kai vienas Islamo įžeidimu kaltinamas krikščionis buvo nuteistas kalėti penkerius metus, o ne mirties bausme, kaip tikėjosi išpuolyje dalyvavę žmonės, ir kadangi per pastaruosius šešerius metus Indonezijos bažnyčių bendruomenė užregistravo 430 išpuolių prieš krikščionių bažnyčias, |
| --- | --- |

D.

kadangi po šio išpuolio 2011 m. vasario 8 d. šimtai žmonių padegė tris bažnyčias ir užpuolė kunigą Centrinėje Javoje esančiame Temanggungo mieste po to, kai vienas Islamo įžeidimu kaltinamas krikščionis buvo nuteistas kalėti penkerius metus, o ne mirties bausme, kaip tikėjosi išpuolyje dalyvavę žmonės, ir kadangi per pastaruosius šešerius metus Indonezijos bažnyčių bendruomenė užregistravo 430 išpuolių prieš krikščionių bažnyčias,

| E. | kadangi jau buvo suimta arba sulaikyta 150 asmenų atsižvelgiant į Indonezijos baudžiamojo kodekso 156 ir 156a straipsnius, ir kadangi esama įrodymų, kad ekstremistai naudojasi vietos valdžios nutarimais dėl šventvagystės, erezijos ir religijų šmeižimo siekdami suvaržyti religijos laisvę ir kurstyti įtampą ir smurtą tarp bendruomenių, |
| --- | --- |

E.

kadangi jau buvo suimta arba sulaikyta 150 asmenų atsižvelgiant į Indonezijos baudžiamojo kodekso 156 ir 156a straipsnius, ir kadangi esama įrodymų, kad ekstremistai naudojasi vietos valdžios nutarimais dėl šventvagystės, erezijos ir religijų šmeižimo siekdami suvaržyti religijos laisvę ir kurstyti įtampą ir smurtą tarp bendruomenių,

| F. | kadangi 2010 m. balandžio 19 d. Indonezijos Konstitucinis Teismas nusprendė palikti įstatymus dėl šventvagystės ir erezijos ir atmetė prašymą juos panaikinti, kurį buvo pateikę keturi iškilūs Islamo specialistai ir bent septynios Indonezijos pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių organizacijos ir kurį rėmė bent 40 kitų organizacijų, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. balandžio 19 d. Indonezijos Konstitucinis Teismas nusprendė palikti įstatymus dėl šventvagystės ir erezijos ir atmetė prašymą juos panaikinti, kurį buvo pateikę keturi iškilūs Islamo specialistai ir bent septynios Indonezijos pilietinės visuomenės ir žmogaus teisių organizacijos ir kurį rėmė bent 40 kitų organizacijų,

| G. | kadangi esama patikimų Nacionalinė žmogaus teisių komisijos pateiktų pranešimų dėl Indonezijos saugumo pajėgų narių įvykdytų žmogaus teisių pažeidimų, pvz., kankinimų ir kitokio pobūdžio netinkamo elgesio bei nebūtino ir per didelio jėgos panaudojimo, ypač Papua ir Malukų salose; kadangi atsakingieji retai patraukiami nepriklausomo teismo atsakomybėn, |
| --- | --- |

G.

kadangi esama patikimų Nacionalinė žmogaus teisių komisijos pateiktų pranešimų dėl Indonezijos saugumo pajėgų narių įvykdytų žmogaus teisių pažeidimų, pvz., kankinimų ir kitokio pobūdžio netinkamo elgesio bei nebūtino ir per didelio jėgos panaudojimo, ypač Papua ir Malukų salose; kadangi atsakingieji retai patraukiami nepriklausomo teismo atsakomybėn,

| 1. | palankiai vertina 2011 m. gegužės 24 d. paskelbtą prezidento, Atstovų rūmų pirmininko, Regionų atstovų tarybos pirmininko, Liaudies konsultacinės asamblėjos pirmininko, Aukščiausiojo Teismo ir Konstitucinio teismo pirmininkų ir kitų vyresniųjų pareigūnų bendrą pareiškimą, kuriame raginama laikytis „Pankasilos“ ir saugoti pliuralizmą; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina 2011 m. gegužės 24 d. paskelbtą prezidento, Atstovų rūmų pirmininko, Regionų atstovų tarybos pirmininko, Liaudies konsultacinės asamblėjos pirmininko, Aukščiausiojo Teismo ir Konstitucinio teismo pirmininkų ir kitų vyresniųjų pareigūnų bendrą pareiškimą, kuriame raginama laikytis „Pankasilos“ ir saugoti pliuralizmą;

| 2. | pabrėžia pastaraisiais metais Indonezijos padarytą pažangą demokratijos ir teisinės valstybės principų įgyvendinimo srityje ir mano, kad, atsižvelgiant į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, labai svarbu išlaikyti ir stiprinti darnius Europos Sąjungos ir Indonezijos santykius daugelyje sričių; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia pastaraisiais metais Indonezijos padarytą pažangą demokratijos ir teisinės valstybės principų įgyvendinimo srityje ir mano, kad, atsižvelgiant į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, labai svarbu išlaikyti ir stiprinti darnius Europos Sąjungos ir Indonezijos santykius daugelyje sričių;

| 3. | palankiai vertina įsipareigojimus, kuriuos Indonezija prisiėmė prieš 2011 m. gegužės 20 d. ją išrenkant į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybą, įskaitant įsipareigojimą ratifikuoti visas pagrindines žmogaus teisių priemones, ypač Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina įsipareigojimus, kuriuos Indonezija prisiėmė prieš 2011 m. gegužės 20 d. ją išrenkant į Jungtinių Tautų žmogaus teisių tarybą, įskaitant įsipareigojimą ratifikuoti visas pagrindines žmogaus teisių priemones, ypač Tarptautinę konvenciją dėl visų asmenų apsaugos nuo prievartinio dingimo;

| 4. | reiškia gilų susirūpinimą dėl smurto prieš religines mažumas, ypač Achmadijos musulmonus, krikščionis, bahajus ir budistus; yra susirūpinęs dėl to, kad religijos laisvės pažeidimai kenkia žmogaus teisėms, kurias užtikrina Indonezijos Konstitucija, įskaitant diskriminacijos draudimą ir žodžio, nuomonės ir taikaus susibūrimo laisvę; |
| --- | --- |

4.

reiškia gilų susirūpinimą dėl smurto prieš religines mažumas, ypač Achmadijos musulmonus, krikščionis, bahajus ir budistus; yra susirūpinęs dėl to, kad religijos laisvės pažeidimai kenkia žmogaus teisėms, kurias užtikrina Indonezijos Konstitucija, įskaitant diskriminacijos draudimą ir žodžio, nuomonės ir taikaus susibūrimo laisvę;

| 5. | ragina Indonezijos vyriausybę, būtent religijos reikalų ministrą, ir Indonezijos teismus užtikrinti, kad būtų įgyvendinami ir taikomi teisinės valstybės principai ir kad už religinį smurtą ir neapykantą atsakingi asmenys būtų patraukti teismų atsakomybėn; |
| --- | --- |

5.

ragina Indonezijos vyriausybę, būtent religijos reikalų ministrą, ir Indonezijos teismus užtikrinti, kad būtų įgyvendinami ir taikomi teisinės valstybės principai ir kad už religinį smurtą ir neapykantą atsakingi asmenys būtų patraukti teismų atsakomybėn;

| 6. | reiškia gilų susirūpinimą dėl vietos valdžios nutarimų dėl šventvagystės, erezijos ir religijų šmeižimo, kuriais gali būti piktnaudžiaujama, ir dėl 2008 m. bendro ministrų dekreto, kuriame uždrausta skleisti Achmadijos musulmonų mokymus, ir ragina Indonezijos valdžios institucijas juos panaikinti arba persvarstyti; |
| --- | --- |

6.

reiškia gilų susirūpinimą dėl vietos valdžios nutarimų dėl šventvagystės, erezijos ir religijų šmeižimo, kuriais gali būti piktnaudžiaujama, ir dėl 2008 m. bendro ministrų dekreto, kuriame uždrausta skleisti Achmadijos musulmonų mokymus, ir ragina Indonezijos valdžios institucijas juos panaikinti arba persvarstyti;

| 7. | džiaugiasi Indonezijos pilietinės visuomenės, įskaitant musulmonų, krikščionių ir pasauliečių analitikų centrų, žmogaus teisių organizacijų ir kovos su ekstremizmu organizacijų, atliekamu darbu skatinant pliuralizmą, religijos laisvę, religijų santarvę ir žmogaus teises; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi Indonezijos pilietinės visuomenės, įskaitant musulmonų, krikščionių ir pasauliečių analitikų centrų, žmogaus teisių organizacijų ir kovos su ekstremizmu organizacijų, atliekamu darbu skatinant pliuralizmą, religijos laisvę, religijų santarvę ir žmogaus teises;

| 8. | ragina Indonezijos vyriausybę laikytis JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro rekomendacijų, o visų pirma pakviesti JT specialųjį pranešėją religijos ir tikėjimo laisvės klausimais aplankyti jų šalį; |
| --- | --- |

8.

ragina Indonezijos vyriausybę laikytis JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro rekomendacijų, o visų pirma pakviesti JT specialųjį pranešėją religijos ir tikėjimo laisvės klausimais aplankyti jų šalį;

| 9. | palankiai vertina 2011 m. įvykdytų mirtinų išpuolių prieš Vakarų Javos Achmadijos musulmonų bendruomenę tyrimą, kurio rezultatas buvo tas, kad buvo pakeisti regioninės ir provincijos policijos vadovai, devyni policijos pareigūnai apkaltinti nepareigingumu ir 14 kitų asmenų paduoti į teismą už padarytus nusikaltimus, ir ragina vykdyti nepriklausomą apkaltintųjų teismų stebėseną, kad visoms susijusioms šalims būtų užtikrintas teisingumas; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina 2011 m. įvykdytų mirtinų išpuolių prieš Vakarų Javos Achmadijos musulmonų bendruomenę tyrimą, kurio rezultatas buvo tas, kad buvo pakeisti regioninės ir provincijos policijos vadovai, devyni policijos pareigūnai apkaltinti nepareigingumu ir 14 kitų asmenų paduoti į teismą už padarytus nusikaltimus, ir ragina vykdyti nepriklausomą apkaltintųjų teismų stebėseną, kad visoms susijusioms šalims būtų užtikrintas teisingumas;

| 10. | ragina Indonezijos valdžios institucijas išnagrinėti saugumo pajėgų narių kaltinimus žmogaus teisių pažeidimais ir atsakinguosius, įskaitant tuos, kurie vadovavo, patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

10.

ragina Indonezijos valdžios institucijas išnagrinėti saugumo pajėgų narių kaltinimus žmogaus teisių pažeidimais ir atsakinguosius, įskaitant tuos, kurie vadovavo, patraukti baudžiamojon atsakomybėn;

| 11. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius, kurie buvo suimti ir apkaltinti vien už dalyvavimą taikiame politiniame proteste, nes tai prieštarauja 2001 m. Ypatingos autonomijos įstatymui, kuris suteikė Papua, Malukų salų gyventojams ir kitoms etninėms bei religinėms mažumoms teisę reikšti savo kultūrinę tapatybę; |
| --- | --- |

11.

ragina nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus sąžinės kalinius, kurie buvo suimti ir apkaltinti vien už dalyvavimą taikiame politiniame proteste, nes tai prieštarauja 2001 m. Ypatingos autonomijos įstatymui, kuris suteikė Papua, Malukų salų gyventojams ir kitoms etninėms bei religinėms mažumoms teisę reikšti savo kultūrinę tapatybę;

| 12. | ragina ES delegaciją ir valstybių narių diplomatines misijas ir toliau atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį, ypač probleminiuose regionuose, kaip antai Papua, Malukų salos ir Ačehas; |
| --- | --- |

12.

ragina ES delegaciją ir valstybių narių diplomatines misijas ir toliau atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį, ypač probleminiuose regionuose, kaip antai Papua, Malukų salos ir Ačehas;

| 13. | pabrėžia, kad svarbu į politinį dialogą, kuris vykdomas atsižvelgiant į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, įtraukti žmogaus teisių aspektą, ypatingą dėmesį skiriant religijos laisvei ir mažumų pagarbai; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad svarbu į politinį dialogą, kuris vykdomas atsižvelgiant į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, įtraukti žmogaus teisių aspektą, ypatingą dėmesį skiriant religijos laisvei ir mažumų pagarbai;

| 14. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti Indonezijos pilietinę visuomenę ir žmogaus teisių organizacijas, kurios aktyviai propaguoja demokratiją, toleranciją ir taikų įvairių etninių ir religinių grupių sambūvį; |
| --- | --- |

14.

ragina valstybes nares ir Komisiją remti Indonezijos pilietinę visuomenę ir žmogaus teisių organizacijas, kurios aktyviai propaguoja demokratiją, toleranciją ir taikų įvairių etninių ir religinių grupių sambūvį;

| 15. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Indonezijos vyriausybei ir parlamentui, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai ir JT žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

15.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Indonezijos vyriausybei ir parlamentui, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, ASEAN tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai ir JT žmogaus teisių tarybai.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0489.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/204

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPadėtis Indijoje, ypač mirties nuosprendis Davinderui Palui Singhui

P7_TA(2011)0342

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indijos, ypač dėl mirties nuosprendžio Davinderiui Palui Singhui

2013/C 33 E/25

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 63/168, kurioje raginama įgyvendinti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/149, kurią priimant 106 šalys balsavo už tai, kad būtų patvirtinta rezoliucija, kuria būtų raginama pradėti pasaulinį mirties nuosprendžio ir mirties bausmės vykdymo moratoriumą, 34 šalys susilaikė ir tik 46 šalys balsavo prieš šią rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 63/168, kurioje raginama įgyvendinti Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 62/149, kurią priimant 106 šalys balsavo už tai, kad būtų patvirtinta rezoliucija, kuria būtų raginama pradėti pasaulinį mirties nuosprendžio ir mirties bausmės vykdymo moratoriumą, 34 šalys susilaikė ir tik 46 šalys balsavo prieš šią rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. gruodžio 21 d. rezoliuciją Nr. 65/206 dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2010 m. gruodžio 21 d. rezoliuciją Nr. 65/206 dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl visuotinio mirties bausmės moratoriumo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl visuotinio mirties bausmės moratoriumo (1),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Europos bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Europos bendrijos ir Indijos Respublikos bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indijos teminį dialogą žmogaus teisių klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indijos teminį dialogą žmogaus teisių klausimu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl Pasaulinės kovos su mirties bausme dienos (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi 2011 m. (iki gegužės mėn.) mirties bausmės įvykdytos tik devyniose šalyse, o tai aiškus ženklas, kad pasaulio mastu vis dažniau pripažįstama, jog vykdyti mirties bausmę – žiauru ir nežmoniška, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. (iki gegužės mėn.) mirties bausmės įvykdytos tik devyniose šalyse, o tai aiškus ženklas, kad pasaulio mastu vis dažniau pripažįstama, jog vykdyti mirties bausmę – žiauru ir nežmoniška,

| B. | kadangi Indijoje mirties bausmė nevykdoma nuo 2004 m., |
| --- | --- |

B.

kadangi Indijoje mirties bausmė nevykdoma nuo 2004 m.,

| C. | kadangi suteiktas leidimas įvykdyti mirties bausmę dviem nuteistiesiems, |
| --- | --- |

C.

kadangi suteiktas leidimas įvykdyti mirties bausmę dviem nuteistiesiems,

| D. | kadangi, Vidaus reikalų ministerijai rekomendavus, Indijos Prezidentė Pratibha Patil atmetė peticijas, kurios buvo pateiktos persvarstyti pagal Indijos Konstitucijos 72 straipsnį Davinderio Palo Singho Bhullaro iš Pandžabo ir Mahendros Natho Daso iš Asamo vardu, |
| --- | --- |

D.

kadangi, Vidaus reikalų ministerijai rekomendavus, Indijos Prezidentė Pratibha Patil atmetė peticijas, kurios buvo pateiktos persvarstyti pagal Indijos Konstitucijos 72 straipsnį Davinderio Palo Singho Bhullaro iš Pandžabo ir Mahendros Natho Daso iš Asamo vardu,

| E. | kadangi Mahendra Nath Das nuteistas mirties bausme 1997 m. po to, kai buvo pripažintas kaltu dėl nužudymo, kadangi visos teisės gynimo priemonės išnaudotos ir kadangi Gauhačio aukščiausiasis teismas Asame (šiaurės rytų Indija) jo mirties bausmės įvykdymą atidėjo iki 2011 m. liepos 21 d., nes Indijos vyriausybė paprašė laiko, kad galėtų pateikti atsakymą teismui, |
| --- | --- |

E.

kadangi Mahendra Nath Das nuteistas mirties bausme 1997 m. po to, kai buvo pripažintas kaltu dėl nužudymo, kadangi visos teisės gynimo priemonės išnaudotos ir kadangi Gauhačio aukščiausiasis teismas Asame (šiaurės rytų Indija) jo mirties bausmės įvykdymą atidėjo iki 2011 m. liepos 21 d., nes Indijos vyriausybė paprašė laiko, kad galėtų pateikti atsakymą teismui,

| F. | kadangi Davinder Pal Singh Bhullar nuteistas mirties bausme 2001 m. rugpjūčio 29 d. po to, kai buvo pripažintas kaltu dėl dalyvavimo 1993 m. Jaunimo kongreso biuro sprogdinime Naujajame Delyje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Davinder Pal Singh Bhullar nuteistas mirties bausme 2001 m. rugpjūčio 29 d. po to, kai buvo pripažintas kaltu dėl dalyvavimo 1993 m. Jaunimo kongreso biuro sprogdinime Naujajame Delyje,

| G. | kadangi aplinkybės, susijusios su Davinderio Palo Singho Bhullaro sugrįžimu į Indiją iš Vokietijos, ir tai, kad Mahendrai Nathui Dasui reikia ilgai laukti mirties bausmės įvykdymo, kelia klausimų, |
| --- | --- |

G.

kadangi aplinkybės, susijusios su Davinderio Palo Singho Bhullaro sugrįžimu į Indiją iš Vokietijos, ir tai, kad Mahendrai Nathui Dasui reikia ilgai laukti mirties bausmės įvykdymo, kelia klausimų,

| H. | kadangi Indija, prieš pateikdama savo kandidatūrą į Žmogaus teisių tarybą prieš 2011 m. gegužės 20 d. rinkimus, pasižadėjo laikytis aukščiausių žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos standartų, |
| --- | --- |

H.

kadangi Indija, prieš pateikdama savo kandidatūrą į Žmogaus teisių tarybą prieš 2011 m. gegužės 20 d. rinkimus, pasižadėjo laikytis aukščiausių žmogaus teisių skatinimo ir apsaugos standartų,

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą, kad Indijos vyriausybė gali vėl pradėti vykdyti mirties bausmę po septynerius metus trukusio de facto moratoriumo ir tokiu būdu stabdyti pasaulinį mirties bausmės panaikinimo procesą; |
| --- | --- |

1.

išreiškia didelį susirūpinimą, kad Indijos vyriausybė gali vėl pradėti vykdyti mirties bausmę po septynerius metus trukusio de facto moratoriumo ir tokiu būdu stabdyti pasaulinį mirties bausmės panaikinimo procesą;

| 2. | pakartoja, kad labai remia JT Generalinės Asamblėjos raginimą pradėti mirties bausmės vykdymo moratoriumą siekiant panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

2.

pakartoja, kad labai remia JT Generalinės Asamblėjos raginimą pradėti mirties bausmės vykdymo moratoriumą siekiant panaikinti mirties bausmę;

| 3. | primygtinai ragina Indijos vyriausybę neįvykdyti mirties bausmės Davinderiui Palui Singhui Bhullarui arba Mahendrai Nathui Dasui ir pakeisti jiems skirtą mirties nuosprendį kitu nuosprendžiu. |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina Indijos vyriausybę neįvykdyti mirties bausmės Davinderiui Palui Singhui Bhullarui arba Mahendrai Nathui Dasui ir pakeisti jiems skirtą mirties nuosprendį kitu nuosprendžiu.

| 4. | ragina Indijos valdžios institucijas nagrinėti Davinderio Palo Singho Bhullaro ir Mahendros Natho Daso atvejus ypač skaidriu būdu; |
| --- | --- |

4.

ragina Indijos valdžios institucijas nagrinėti Davinderio Palo Singho Bhullaro ir Mahendros Natho Daso atvejus ypač skaidriu būdu;

| 5. | ragina Indijos vyriausybę ir parlamentą patvirtinti teisės aktus, pagal kuriuos būtų pradėtas nuolatinis mirties bausmės vykdymo moratoriumas siekiant artimiausiu laiku panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

5.

ragina Indijos vyriausybę ir parlamentą patvirtinti teisės aktus, pagal kuriuos būtų pradėtas nuolatinis mirties bausmės vykdymo moratoriumas siekiant artimiausiu laiku panaikinti mirties bausmę;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Indijos prezidentei, vyriausybei ir parlamentui, Indijos teisingumo ministrui, Indijos vidaus reikalų ministrui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Indijos prezidentei, vyriausybei ir parlamentui, Indijos teisingumo ministrui, Indijos vidaus reikalų ministrui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL C 219 E, 2008 8 28, p. 306.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0351.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2011 m. liepos 5 d., antradienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/207 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/207

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: Odense Steel Shipyard (Danija)

P7_TA(2011)0300

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard“) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

2013/C 33 E/26

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0251 – C7–0114/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0251 – C7–0114/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau –2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0234/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir efektyviau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir efektyviau,

| D. | kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 356 darbuotojų atleidimu (iš kurių 950 teiktina pagalba) iš įmonės „Odense Steel Shipyard“, kuri vykdo veiklą laivų statyklų sektoriuje Odensės savivaldybėje, esančioje Danijos pietinėje dalyje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 356 darbuotojų atleidimu (iš kurių 950 teiktina pagalba) iš įmonės „Odense Steel Shipyard“, kuri vykdo veiklą laivų statyklų sektoriuje Odensės savivaldybėje, esančioje Danijos pietinėje dalyje,

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti nuostatas dėl procedūrų ir biudžeto, kad būtų galima paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad persvarstant EGF procedūra bus dar daugiau patobulinta ir bus pasiektas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant patobulinti nuostatas dėl procedūrų ir biudžeto, kad būtų galima paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad persvarstant EGF procedūra bus dar daugiau patobulinta ir bus pasiektas didesnis EGF efektyvumas, skaidrumas ir matomumas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skiriamą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką vėl integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skiriamą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką vėl integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai lyginamąjį tų duomenų vertinimą pateikti taip pat ir metinėse ataskaitose; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai lyginamąjį tų duomenų vertinimą pateikti taip pat ir metinėse ataskaitose;

| 5. | palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF sukurtas kaip atskira priemonė ir kad nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, todėl fondui lėšų turi būti skiriama atskirai. Taip būtų išvengiama perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kurie būdavo atliekami anksčiau ir dėl kurių galėtų nepasisekti įgyvendinti tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF sukurtas kaip atskira priemonė ir kad nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, todėl fondui lėšų turi būti skiriama atskirai. Taip būtų išvengiama perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kurie būdavo atliekami anksčiau ir dėl kurių galėtų nepasisekti įgyvendinti tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/468/ES.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/209

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijoje

P7_TA(2011)0301

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

2013/C 33 E/27

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0155 – C7–0081/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0155 – C7–0081/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 26 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 26 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą (2),

| — | atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl Solidarumo fondo, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaraciją dėl Solidarumo fondo, priimtą per 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0238/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0238/2011),

| 1. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

1.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 2. | primena, kad 2006 m. gegužės 17 d. TIS 26 punkte numatyta, kad kai yra galimybių perskirstyti asignavimus išlaidų kategorijoje, kurioje papildomos išlaidos yra reikalingos, Komisija atsižvelgia į tai teikdama reikiamą pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

primena, kad 2006 m. gegužės 17 d. TIS 26 punkte numatyta, kad kai yra galimybių perskirstyti asignavimus išlaidų kategorijoje, kurioje papildomos išlaidos yra reikalingos, Komisija atsižvelgia į tai teikdama reikiamą pasiūlymą;

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 311, 2002 11 14, p. 3.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 26 punktą

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/535/ES.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/210 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/210

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisTaisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projektas. 2010 m. potvyniai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijos Respublikoje

P7_TA(2011)0302

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto projekto Nr. 2/2011, III skirsnis – Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

2013/C 33 E/28

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (1), ypač į jo 37 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. kovo 25 d. (COM(2011)0154), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. kovo 25 d. (COM(2011)0154),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto, kurį Taryba parengė 2011 m. gegužės 24 d. (10522/2011 – C7-0137/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto, kurį Taryba parengė 2011 m. gegužės 24 d. (10522/2011 – C7-0137/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0233/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0233/2011),

| A. | kadangi 2011 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto tikslas – panaudoti iš ES solidarumo fondo 19,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų po to, kai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijos Respublikoje įvyko potvyniai, kuriuos sukėlė stiprios liūtys, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2011 m. bendrojo biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto tikslas – panaudoti iš ES solidarumo fondo 19,5 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų po to, kai Slovėnijoje, Kroatijoje ir Čekijos Respublikoje įvyko potvyniai, kuriuos sukėlė stiprios liūtys,

| B. | kadangi pagal šį taisomojo biudžeto projektą siekiama oficialiai į 2011 m. biudžetą įtraukti šį pakeitimą, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal šį taisomojo biudžeto projektą siekiama oficialiai į 2011 m. biudžetą įtraukti šį pakeitimą,

| C. | kadangi prie 2011 finansinių metų biudžeto pridėtame bendrame pareiškime dėl mokėjimų asignavimų numatytas taisomojo biudžeto pateikimas, jeigu į 2011 m. biudžetą įrašytų asignavimų nepakaktų išlaidoms padengti, |
| --- | --- |

C.

kadangi prie 2011 finansinių metų biudžeto pridėtame bendrame pareiškime dėl mokėjimų asignavimų numatytas taisomojo biudžeto pateikimas, jeigu į 2011 m. biudžetą įrašytų asignavimų nepakaktų išlaidoms padengti,

| D. | kadangi Taryba nusprendė perskirstyti biudžeto punktų asignavimus vadovaudamasi vien tik mažu jų įgyvendinimo lygiu ir neatsižvelgdama į tai, kad siekiant užbaigti mokėjimus pagal biudžeto eilutes reikalingos tolesnės priemonės, susijusios su patikrinimais, ir kad ne visos valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių siekdamos sudaryti geresnes sąlygas užbaigti mokėjimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi Taryba nusprendė perskirstyti biudžeto punktų asignavimus vadovaudamasi vien tik mažu jų įgyvendinimo lygiu ir neatsižvelgdama į tai, kad siekiant užbaigti mokėjimus pagal biudžeto eilutes reikalingos tolesnės priemonės, susijusios su patikrinimais, ir kad ne visos valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių siekdamos sudaryti geresnes sąlygas užbaigti mokėjimus,

| E. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011 projektui Tarybos nustatytas neigiamas rezervas yra tik praktiškas sprendimas ir neužtikrina tvaraus ir finansiškai pagrįsto netikėtų mokėjimų asignavimų poreikių sprendimo, kaip pabrėžė Parlamentas (4), |
| --- | --- |

E.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011 projektui Tarybos nustatytas neigiamas rezervas yra tik praktiškas sprendimas ir neužtikrina tvaraus ir finansiškai pagrįsto netikėtų mokėjimų asignavimų poreikių sprendimo, kaip pabrėžė Parlamentas (4),

| F. | kadangi Komisija vis dar nepateikė sprendimo, kaip pasinaudoti neigiamu rezervu, nepaisant Parlamento rezoliucijos dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011 projekto ir Tarybos raginimo, kad Komisija jį pateiktų kiek įmanoma greičiau, |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisija vis dar nepateikė sprendimo, kaip pasinaudoti neigiamu rezervu, nepaisant Parlamento rezoliucijos dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011 projekto ir Tarybos raginimo, kad Komisija jį pateiktų kiek įmanoma greičiau,

| G. | kadangi mokėjimų asignavimų, kurie numatyti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF), turbūt nepakaks siekiant patenkinti 2011 m. poreikius ir todėl reikės numatyti daugiau lėšų, |
| --- | --- |

G.

kadangi mokėjimų asignavimų, kurie numatyti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (EGF), turbūt nepakaks siekiant patenkinti 2011 m. poreikius ir todėl reikės numatyti daugiau lėšų,

| H. | kadangi kai kuriems svarbiems energetikos projektams 2011 m. numatyti mokėjimai persvarstyti 2011 m. birželio mėn. ir sumažintas jų panaudojimo lygis, visų pirma dėl uždelstos veiklos, todėl šie asignavimai gali būti naudojami kitais tikslais, |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kuriems svarbiems energetikos projektams 2011 m. numatyti mokėjimai persvarstyti 2011 m. birželio mėn. ir sumažintas jų panaudojimo lygis, visų pirma dėl uždelstos veiklos, todėl šie asignavimai gali būti naudojami kitais tikslais,

| 1. | atsižvelgia į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto;

| 2. | mano, kad Tarybos patvirtinti lėšų perskirstymai prieštarauja bendram pareiškimui dėl mokėjimų asignavimų, kuriam pritaria ir kuris įpareigoja; |
| --- | --- |

2.

mano, kad Tarybos patvirtinti lėšų perskirstymai prieštarauja bendram pareiškimui dėl mokėjimų asignavimų, kuriam pritaria ir kuris įpareigoja;

| 3
  . | nusprendžia iš dalies taisyti Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto, kaip nurodoma toliau, siekdamas:






  — | patenkinti poreikius, susijusius su ES solidarumo fondo mobilizavimu; |
| --- | --- | --- |

3
  .

nusprendžia iš dalies taisyti Tarybos poziciją dėl taisomojo biudžeto Nr. 2/2011 projekto, kaip nurodoma toliau, siekdamas:

—

patenkinti poreikius, susijusius su ES solidarumo fondo mobilizavimu;

| — | panaudoti neigiamą rezervą; |
| --- | --- |

—

panaudoti neigiamą rezervą;

| — | numatyti daugiau mokėjimų asignavimų EGF; |
| --- | --- |

—

numatyti daugiau mokėjimų asignavimų EGF;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Parlamento pakeitimą Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir Parlamento pakeitimą Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

Pakeitimas 1

| III SKIRSNIS — | KOMISIJA |
| --- | --- |

III SKIRSNIS —

IŠLAIDOS — IŠLAIDOS

Duomenys

| Antraštinė dalis | Išlaidų kategorija | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 01 | Ekonomikos ir finansų reikalai | 524 283 196 | 341 387 137 | | | 524 283 196 | 341 387 137 |
| | 40 01 40 | 40 929 | 40 929 | | | 40 929 | 40 929 |
| | | 524 324 125 | 341 428 066 | | | 524 324 125 | 341 428 066 |
| 02 | Įmonės | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 | | | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 |
| | 40 01 40 | 52 772 | 52 772 | | | 52 772 | 52 772 |
| | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 | | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 |
| 03 | Konkurencija | 93 403 671 | 93 403 671 | | | 93 403 671 | 93 403 671 |
| | 40 01 40 | 56 917 | 56 917 | | | 56 917 | 56 917 |
| | | 93 460 588 | 93 460 588 | | | 93 460 588 | 93 460 588 |
| 04 | Užimtumas ir socialiniai reikalai | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |
| 05 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 | | | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 |
| | 40 01 40, 40 02 40 | 74 532 | 74 532 | | | 74 532 | 74 532 |
| | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 | | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 |
| 06 | Mobilumas ir transportas | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 | | | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 |
| | 40 01 40 | 25 609 | 25 609 | | | 25 609 | 25 609 |
| | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 | | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 |
| 07 | Aplinka ir klimato politika | 470 550 540 | 390 290 122 | | | 470 550 540 | 390 290 122 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 853 | 44 853 | | | 44 853 | 44 853 |
| | | 470 595 393 | 390 334 975 | | | 470 595 393 | 390 334 975 |
| 08 | Moksliniai tyrimai | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 | | | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 |
| | 40 01 40 | 6 884 | 6 884 | | | 6 884 | 6 884 |
| | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 | | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 |
| 09 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 | | | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 29 384 | 29 384 | | | 29 384 | 29 384 |
| | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 | | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 |
| 10 | Tiesioginiai moksliniai tyrimai | 394 978 000 | 396 209 233 | | | 394 978 000 | 396 209 233 |
| 11 | Jūrų reikalai ir žuvininkystė | 948 592 229 | 719 026 792 | | | 948 592 229 | 719 026 792 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 52 021 983 | 52 021 983 | | | 52 021 983 | 52 021 983 |
| | | 1 000 614 212 | 771 048 775 | | | 1 000 614 212 | 771 048 775 |
| 12 | Vidaus rinka | 94 868 629 | 93 358 064 | | | 94 868 629 | 93 358 064 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 35 305 | 35 305 | | | 35 305 | 35 305 |
| | | 94 903 934 | 93 393 369 | | | 94 903 934 | 93 393 369 |
| 13 | Regioninė politika | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |
| 14 | Mokesčiai ir muitų sąjunga | 142 229 539 | 114 783 765 | | | 142 229 539 | 114 783 765 |
| | 40 01 40 | 32 492 | 32 492 | | | 32 492 | 32 492 |
| | | 142 262 031 | 114 816 257 | | | 142 262 031 | 114 816 257 |
| 15 | Švietimas ir kultūra | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 | | | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 |
| | 40 01 40 | 38 857 | 38 857 | | | 38 857 | 38 857 |
| | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 | | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 |
| 16 | Komunikacija | 273 374 552 | 253 374 552 | | | 273 374 552 | 253 374 552 |
| | 40 01 40 | 46 111 | 46 111 | | | 46 111 | 46 111 |
| | | 273 420 663 | 253 420 663 | | | 273 420 663 | 253 420 663 |
| 17 | Sveikatos ir vartotojų apsauga | 692 021 626 | 596 046 062 | | | 692 021 626 | 596 046 062 |
| | 40 01 40 | 57 583 | 57 583 | | | 57 583 | 57 583 |
| | | 692 079 209 | 596 103 645 | | | 692 079 209 | 596 103 645 |
| 18 | Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė | 1 193 910 768 | 871 707 680 | | | 1 193 910 768 | 871 707 680 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 16 479 335 | 13 005 028 | | | 16 479 335 | 13 005 028 |
| | | 1 210 390 103 | 884 712 708 | | | 1 210 390 103 | 884 712 708 |
| 19 | Išorės santykiai | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 | | | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 005 106 | 6 441 836 | | | 44 005 106 | 6 441 836 |
| | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 | | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 |
| 20 | Prekyba | 105 067 905 | 104 422 321 | | | 105 067 905 | 104 422 321 |
| | 40 01 40 | 34 787 | 34 787 | | | 34 787 | 34 787 |
| | | 105 102 692 | 104 457 108 | | | 105 102 692 | 104 457 108 |
| 21 | Vystymasis ir santykiai su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regiono (AKR) valstybėmis | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 | | | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 109 058 175 | 86 736 049 | | | 109 058 175 | 86 736 049 |
| | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 | | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 |
| 22 | Plėtra | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 | | | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 |
| | 40 01 40 | 17 764 | 17 764 | | | 17 764 | 17 764 |
| | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 | | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 |
| 23 | Humanitarinė pagalba | 878 195 432 | 838 516 019 | | | 878 195 432 | 838 516 019 |
| | 40 01 40 | 14 878 | 14 878 | | | 14 878 | 14 878 |
| | | 878 210 310 | 838 530 897 | | | 878 210 310 | 838 530 897 |
| 24 | Kova su sukčiavimu | 81 749 000 | 74 805 171 | | | 81 749 000 | 74 805 171 |
| 25 | Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos | 190 812 414 | 190 812 414 | | | 190 812 414 | 190 812 414 |
| | 40 01 40 | 565 027 | 565 027 | | | 565 027 | 565 027 |
| | | 191 377 441 | 191 377 441 | | | 191 377 441 | 191 377 441 |
| 26 | Komisijos vykdomas administravimas | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 | | | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 78 381 | 78 381 | | | 78 381 | 78 381 |
| | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 | | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 |
| 27 | Biudžetas | 69 440 094 | 69 440 094 | | | 69 440 094 | 69 440 094 |
| | 40 01 40 | 30 939 | 30 939 | | | 30 939 | 30 939 |
| | | 69 471 033 | 69 471 033 | | | 69 471 033 | 69 471 033 |
| 28 | Auditas | 11 399 202 | 11 399 202 | | | 11 399 202 | 11 399 202 |
| | 40 01 40 | 7 105 | 7 105 | | | 7 105 | 7 105 |
| | | 11 406 307 | 11 406 307 | | | 11 406 307 | 11 406 307 |
| 29 | Statistika | 145 143 085 | 124 373 319 | | | 145 143 085 | 124 373 319 |
| | 40 01 40 | 47 443 | 47 443 | | | 47 443 | 47 443 |
| | | 145 190 528 | 124 420 762 | | | 145 190 528 | 124 420 762 |
| 30 | Pensijos ir susijusios išlaidos | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 | | | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 |
| 31 | Kalbos tarnybos | 392 908 762 | 392 908 762 | | | 392 908 762 | 392 908 762 |
| | 40 01 40 | 236 399 | 236 399 | | | 236 399 | 236 399 |
| | | 393 145 161 | 393 145 161 | | | 393 145 161 | 393 145 161 |
| 32 | Energetika | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |
| 40 | Rezervai | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |
| | Iš viso: | 138 440 114 943 | 122 938 920 666 | 19 546 647 | | 138 459 661 590 | 122 938 920 666 |
| | 40 01 40, 40 02 40, 40 02 41 | 223 269 000 | 159 909 297 | | | 223 269 000 | 159 909 297 |
| | | 138 663 383 943 | 123 098 829 963 | | | 138 682 930 590 | 123 098 829 963 |

Antraštinė dalis

Išlaidų kategorija

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

01

Ekonomikos ir finansų reikalai

524 283 196

341 387 137

524 283 196

341 387 137

40 01 40

40 929

40 929

40 929

40 929

524 324 125

341 428 066

524 324 125

341 428 066

02

Įmonės

1 055 561 122

1 209 465 022

1 055 561 122

1 209 465 022

40 01 40

52 772

52 772

52 772

52 772

1 055 613 894

1 209 517 794

1 055 613 894

1 209 517 794

03

Konkurencija

93 403 671

93 403 671

93 403 671

93 403 671

40 01 40

56 917

56 917

56 917

56 917

93 460 588

93 460 588

93 460 588

93 460 588

04

Užimtumas ir socialiniai reikalai

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

05

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

57 292 184 763

55 269 004 060

57 292 184 763

55 269 004 060

40 01 40, 40 02 40

74 532

74 532

74 532

74 532

57 292 259 295

55 269 078 592

57 292 259 295

55 269 078 592

06

Mobilumas ir transportas

1 546 683 351

1 141 803 775

1 546 683 351

1 141 803 775

40 01 40

25 609

25 609

25 609

25 609

1 546 708 960

1 141 829 384

1 546 708 960

1 141 829 384

07

Aplinka ir klimato politika

470 550 540

390 290 122

470 550 540

390 290 122

40 01 40, 40 02 41

44 853

44 853

44 853

44 853

470 595 393

390 334 975

470 595 393

390 334 975

08

Moksliniai tyrimai

5 334 630 545

4 117 083 880

5 334 630 545

4 117 083 880

40 01 40

6 884

6 884

6 884

6 884

5 334 637 429

4 117 090 764

5 334 637 429

4 117 090 764

09

Informacinė visuomenė ir žiniasklaida

1 538 552 441

1 334 275 234

1 538 552 441

1 334 275 234

40 01 40, 40 02 41

29 384

29 384

29 384

29 384

1 538 581 825

1 334 304 618

1 538 581 825

1 334 304 618

10

Tiesioginiai moksliniai tyrimai

394 978 000

396 209 233

394 978 000

396 209 233

11

Jūrų reikalai ir žuvininkystė

948 592 229

719 026 792

948 592 229

719 026 792

40 01 40, 40 02 41

52 021 983

52 021 983

52 021 983

52 021 983

1 000 614 212

771 048 775

1 000 614 212

771 048 775

12

Vidaus rinka

94 868 629

93 358 064

94 868 629

93 358 064

40 01 40, 40 02 41

35 305

35 305

35 305

35 305

94 903 934

93 393 369

94 903 934

93 393 369

13

Regioninė politika

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

14

Mokesčiai ir muitų sąjunga

142 229 539

114 783 765

142 229 539

114 783 765

40 01 40

32 492

32 492

32 492

32 492

142 262 031

114 816 257

142 262 031

114 816 257

15

Švietimas ir kultūra

2 428 691 266

1 996 401 080

2 428 691 266

1 996 401 080

40 01 40

38 857

38 857

38 857

38 857

2 428 730 123

1 996 439 937

2 428 730 123

1 996 439 937

16

Komunikacija

273 374 552

253 374 552

273 374 552

253 374 552

40 01 40

46 111

46 111

46 111

46 111

273 420 663

253 420 663

273 420 663

253 420 663

17

Sveikatos ir vartotojų apsauga

692 021 626

596 046 062

692 021 626

596 046 062

40 01 40

57 583

57 583

57 583

57 583

692 079 209

596 103 645

692 079 209

596 103 645

18

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

1 193 910 768

871 707 680

1 193 910 768

871 707 680

40 01 40, 40 02 41

16 479 335

13 005 028

16 479 335

13 005 028

1 210 390 103

884 712 708

1 210 390 103

884 712 708

19

Išorės santykiai

4 270 665 587

3 378 255 172

4 270 665 587

3 378 255 172

40 01 40, 40 02 41

44 005 106

6 441 836

44 005 106

6 441 836

4 314 670 693

3 384 697 008

4 314 670 693

3 384 697 008

20

Prekyba

105 067 905

104 422 321

105 067 905

104 422 321

40 01 40

34 787

34 787

34 787

34 787

105 102 692

104 457 108

105 102 692

104 457 108

21

Vystymasis ir santykiai su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regiono (AKR) valstybėmis

1 433 111 933

1 392 926 690

1 433 111 933

1 392 926 690

40 01 40, 40 02 41

109 058 175

86 736 049

109 058 175

86 736 049

1 542 170 108

1 479 662 739

1 542 170 108

1 479 662 739

22

Plėtra

1 123 357 217

1 012 513 363

1 123 357 217

1 012 513 363

40 01 40

17 764

17 764

17 764

17 764

1 123 374 981

1 012 531 127

1 123 374 981

1 012 531 127

23

Humanitarinė pagalba

878 195 432

838 516 019

878 195 432

838 516 019

40 01 40

14 878

14 878

14 878

14 878

878 210 310

838 530 897

878 210 310

838 530 897

24

Kova su sukčiavimu

81 749 000

74 805 171

81 749 000

74 805 171

25

Komisijos politikos koordinavimas ir teisinės konsultacijos

190 812 414

190 812 414

190 812 414

190 812 414

40 01 40

565 027

565 027

565 027

565 027

191 377 441

191 377 441

191 377 441

191 377 441

26

Komisijos vykdomas administravimas

1 018 708 135

1 017 153 328

1 018 708 135

1 017 153 328

40 01 40, 40 02 41

78 381

78 381

78 381

78 381

1 018 786 516

1 017 231 709

1 018 786 516

1 017 231 709

27

Biudžetas

69 440 094

69 440 094

69 440 094

69 440 094

40 01 40

30 939

30 939

30 939

30 939

69 471 033

69 471 033

69 471 033

69 471 033

28

Auditas

11 399 202

11 399 202

11 399 202

11 399 202

40 01 40

7 105

7 105

7 105

7 105

11 406 307

11 406 307

11 406 307

11 406 307

29

Statistika

145 143 085

124 373 319

145 143 085

124 373 319

40 01 40

47 443

47 443

47 443

47 443

145 190 528

124 420 762

145 190 528

124 420 762

30

Pensijos ir susijusios išlaidos

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

31

Kalbos tarnybos

392 908 762

392 908 762

392 908 762

392 908 762

40 01 40

236 399

236 399

236 399

236 399

393 145 161

393 145 161

393 145 161

393 145 161

32

Energetika

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

40

Rezervai

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

Iš viso:

138 440 114 943

122 938 920 666

19 546 647

138 459 661 590

122 938 920 666

40 01 40, 40 02 40, 40 02 41

223 269 000

159 909 297

223 269 000

159 909 297

138 663 383 943

123 098 829 963

138 682 930 590

123 098 829 963

04 ANTRAŠTINĖ DALIS —   UŽIMTUMAS IR SOCIALINIAI REIKALAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 04 01 | Užimtumo ir socialinių reikalų srities politikos administravimo išlaidos | | 95 925 690 | 95 925 690 | | | 95 925 690 | 95 925 690 |
| | 40 01 40 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 95 970 025 | 95 970 025 | | | 95 970 025 | 95 970 025 |
| 04 02 | Europos socialinis fondas | 1 | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 | | | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 |
| 04 03 | Darbas Europoje — socialinis dialogas ir judumas | 1 | 79 130 000 | 64 266 181 | | | 79 130 000 | 64 266 181 |
| 04 04 | Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė | | 157 056 000 | 151 704 616 | | | 157 056 000 | 151 704 616 |
| 04 05 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| 04 06 | Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) — Žmogiškųjų išteklių vystymas | 4 | 102 400 000 | 59 987 277 | | | 102 400 000 | 59 987 277 |
| | 04 antraštinė dalis – Iš viso | | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

04 01

Užimtumo ir socialinių reikalų srities politikos administravimo išlaidos

95 925 690

95 925 690

95 925 690

95 925 690

40 01 40

44 335

44 335

44 335

44 335

95 970 025

95 970 025

95 970 025

95 970 025

04 02

Europos socialinis fondas

1

10 963 813 972

8 743 950 522

10 963 813 972

8 743 950 522

04 03

Darbas Europoje — socialinis dialogas ir judumas

1

79 130 000

64 266 181

79 130 000

64 266 181

04 04

Užimtumas, socialinis solidarumas ir lyčių lygybė

157 056 000

151 704 616

157 056 000

151 704 616

04 05

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 06

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) — Žmogiškųjų išteklių vystymas

4

102 400 000

59 987 277

102 400 000

59 987 277

04 antraštinė dalis – Iš viso

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

04 05 SKYRIUS —   EUROPOS PRISITAIKYMO PRIE GLOBALIZACIJOS PADARINIŲ FONDAS (EGF)

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 04 05 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) | 1.1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| | 04 05 skyrius – Iš viso | | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

04 05

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

04 05 01

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

1.1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05 skyrius – Iš viso

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05 01 straipsnis —
     
  Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF)

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Pastabos

Šis straipsnis skirtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) išlaidoms padengti, kad Sąjungoje būtų galima laikinai ir tikslingai remti darbuotojus, atleistus dėl įvykusių pagrindinių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, susijusių su globalizacija, kai dėl tokio etatų mažinimo daromas itin neigiamas poveikis regionų ir vietos ekonomikai. Pagal paraiškas, kurios pateiktos iki 2011 m. gruodžio 31 d., fondas gali būti naudojamas darbuotojams, atleistiems dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, remti.

Fondo išlaidų suma neviršija 500 000 000 EUR per metus.

Pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą šis rezervas skirtas teikti papildomą laikiną paramą darbuotojams, kurie nukenčia dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką.

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo vykdoma veikla turėtų papildyti Europos socialinio fondo vykdomą veiklą išvengiant nereikalingo dvigubų struktūrų kūrimo.

Asignavimų įtraukimo į šį rezervą ir fondo mobilizavimo metodai nustatyti 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte bei Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 12 straipsnyje.

Teisinis pagrindas

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 406, 2006 12 30, p. 1).

2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (OL L 167, 2009 6 29, p. 26).

Susiję teisės aktai:

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).

13 ANTRAŠTINĖ DALIS —   REGIONINĖ POLITIKA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 01 | Regioninės politikos srities administracinės išlaidos | | 88 430 098 | 88 430 098 | | | 88 430 098 | 88 430 098 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 88 473 914 | 88 473 914 | | | 88 473 914 | 88 473 914 |
| 13 03 | Europos regioninės plėtros fondas ir kitos regioninės operacijos | 1 | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 | | | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 |
| 13 04 | Sanglaudos fondas | 1 | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 | | | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 |
| 13 05 | Su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla | | 478 530 004 | 438 405 253 | | | 478 530 004 | 438 405 253 |
| 13 06 | Solidarumo fondas | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |
| | 13 antraštinė dalis – Iš viso | | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 01

Regioninės politikos srities administracinės išlaidos

88 430 098

88 430 098

88 430 098

88 430 098

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

88 473 914

88 473 914

88 473 914

88 473 914

13 03

Europos regioninės plėtros fondas ir kitos regioninės operacijos

1

28 742 233 077

25 165 081 196

28 742 233 077

25 165 081 196

13 04

Sanglaudos fondas

1

11 073 646 193

7 625 295 593

11 073 646 193

7 625 295 593

13 05

Su struktūrine politika susijusi pasirengimo narystei veikla

478 530 004

438 405 253

478 530 004

438 405 253

13 06

Solidarumo fondas

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13 antraštinė dalis – Iš viso

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

13 06 SKYRIUS —   SOLIDARUMO FONDAS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 13 06 | Solidarumo fondas | | | | | | | |
| 13 06 01 | Europos Sąjungos solidarumo fondas. Valstybės narės | 3.2 | 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |
| 13 06 02 | Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės | 4 | 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |
| | 13 06 skyrius — Iš viso | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

13 06

Solidarumo fondas

13 06 01

Europos Sąjungos solidarumo fondas. Valstybės narės

3.2

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

13 06 02

Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės

4

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

13 06 skyrius — Iš viso

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13 06 01 straipsnis —
     
  Europos Sąjungos solidarumo fondas. Valstybės narės

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

Pastabos

Į šį straipsnį įrašomi asignavimai, susiję su Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimu valstybėse narėse įvykus stichinėms nelaimėms.

Dėl šių asignavimų skyrimo bus nuspręsta taisomajame biudžete, kurio išskirtinis tikslas – panaudoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas.

Teisinis pagrindas

2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

Susiję teisės aktai:

2005 m. balandžio 6 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108 galutinis).

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).

13 06 02 straipsnis —
     
  Europos Sąjungos solidarumo fondas — Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Pastabos

Į šį straipsnį įrašomi asignavimai, susiję su Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimu valstybėse, kurios veda derybas dėl narystės Sąjungoje, įvykus stichinėms nelaimėms.

Dėl šių asignavimų skyrimo bus nuspręsta taisomajame biudžete, kurio išskirtinis tikslas – Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų panaudojimas.

Teisinis pagrindas

2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3).

Susiję teisės aktai:

2005 m. balandžio 6 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108 galutinis).

2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1).

32 ANTRAŠTINĖ DALIS —   ENERGETIKA

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 32 01 | Energetikos politikos srities administracinės išlaidos | | 77 046 009 | 77 046 009 | | | 77 046 009 | 77 046 009 |
| | 40 01 40 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 77 087 308 | 77 087 308 | | | 77 087 308 | 77 087 308 |
| 32 03 | Transeuropiniai tinklai | 1 | 24 150 000 | 20 471 848 | | | 24 150 000 | 20 471 848 |
| 32 04 | Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos ištekliai | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |
| 32 05 | Branduolinė energetika | 1 | 280 578 000 | 209 479 379 | | | 280 578 000 | 209 479 379 |
| 32 06 | Energetikos srities moksliniai tyrimai | 1 | 192 155 000 | 147 130 699 | | | 192 155 000 | 147 130 699 |
| | 32 antraštinė dalis – Iš viso | | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

32 01

Energetikos politikos srities administracinės išlaidos

77 046 009

77 046 009

77 046 009

77 046 009

40 01 40

41 299

41 299

41 299

41 299

77 087 308

77 087 308

77 087 308

77 087 308

32 03

Transeuropiniai tinklai

1

24 150 000

20 471 848

24 150 000

20 471 848

32 04

Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos ištekliai

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 05

Branduolinė energetika

1

280 578 000

209 479 379

280 578 000

209 479 379

32 06

Energetikos srities moksliniai tyrimai

1

192 155 000

147 130 699

192 155 000

147 130 699

32 antraštinė dalis – Iš viso

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

32 04 SKYRIUS —   TRADICINIAI IR ATSINAUJINANTYS ENERGIJOS ŠALTINIAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 32 04 | Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos ištekliai | | | | | | | |
| 32 04 01 | Programos „Pažangi energetika Europai“ (2003–2006 m.) užbaigimas | 1.1 | — | 4 570 459 | | | — | 4 570 459 |
| 32 04 02 | Programos „Pažangi energetika Europai“ (2003–2006 m.) išorinės krypties „Coopener“ užbaigimas | 4 | — | 95 218 | | | — | 95 218 |
| 32 04 03 | Veiksmai, kuriais remiama Europos energetikos politika ir energetikos vidaus rinka | 1.1 | 3 000 000 | 3 332 626 | | | 3 000 000 | 3 332 626 |
| 32 04 04 | Energetikos bendrosios programos užbaigimas (1999–2002 m.) — Tradicinė ir atsinaujinanti energetika | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 32 04 05 | Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET planas) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 06 | Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa — Programa „Pažangi energetika Europai“ | 1.1 | 114 499 000 | 39 039 339 | | | 114 499 000 | 39 039 339 |
| 32 04 07 | Bandomasis projektas — Energijos tiekimo patikimumas — Biokuras | 1.1 | p.m. | 1 500 000 | | | p.m. | 1 500 000 |
| 32 04 08 | Bandomasis projektas — „Portplus“ — Tvarios energetikos planas uostams | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 09 | Parengiamieji veiksmai — Investicijų fondas, skirtas atsinaujinančios energijos išteklių ir biologinio atliekų ir likučių perdirbimo įmonių išlaidoms padengti | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 10 | Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra | | | | | | | |
| 32 04 10 01 | Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra — Įnašas pagal 1 ir 2 antraštines dalis | 1.1 | 4 017 000 | 4 017 000 | | | 4 017 000 | 4 017 000 |
| 32 04 10 02 | Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra — Įnašas pagal 3 antraštinę dalį | 1.1 | 983 000 | 983 000 | | | 983 000 | 983 000 |
| | 32 04 10 straipsnis — Tarpinė suma | | 5 000 000 | 5 000 000 | | | 5 000 000 | 5 000 000 |
| 32 04 11 | Energijos bendrija | 4 | 2 939 003 | 2 798 457 | | | 2 939 003 | 2 798 457 |
| 32 04 12 | Bandomasis projektas — Europos pagrindų programa, skirta tvarios miestų plėtros patirties vystymui ir mainams | 1.1 | p.m. | 300 000 | | | p.m. | 300 000 |
| 32 04 13 | Parengiamieji veiksmai — Europos salos bendrai energetikos politikai | 1.1 | p.m. | 500 000 | | | p.m. | 500 000 |
| 32 04 14 | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti | | | | | | | |
| 32 04 14 01 | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Energetikos tinklai | 1.1 | p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |
| 32 04 14 02 | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas | 1.1 | p.m. | 247 566 539 | | | p.m. | 247 566 539 |
| 32 04 14 03 | Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Europos jūrų vėjo energijos tinklų sistema | 1.1 | p.m. | 42 848 055 | | | p.m. | 42 848 055 |
| 32 04 14 04 | Energetikos projektai ekonomikos atgaivinimui remti – Energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos iniciatyvos | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 32 04 14 straipsnis — Tarpinė suma | | p.m. | 1 023 370 183 | | – 251 935 540 | p.m. | 771 434 643 |
| 32 04 15 | Bandomieji projektai pakartotinio atliekų panaudojimo ir jų perdirbimo siekiant gaminti ekologišką energiją srityse | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 16 | Energijos įrenginių ir infrastruktūros saugumas | 1.1 | 250 000 | 476 089 | | | 250 000 | 476 089 |
| | 32 04 skyrius — Iš viso | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

32 04

Tradiciniai ir atsinaujinantys energijos ištekliai

32 04 01

Programos „Pažangi energetika Europai“ (2003–2006 m.) užbaigimas

1.1

—

4 570 459

—

4 570 459

32 04 02

Programos „Pažangi energetika Europai“ (2003–2006 m.) išorinės krypties „Coopener“ užbaigimas

4

—

95 218

—

95 218

32 04 03

Veiksmai, kuriais remiama Europos energetikos politika ir energetikos vidaus rinka

1.1

3 000 000

3 332 626

3 000 000

3 332 626

32 04 04

Energetikos bendrosios programos užbaigimas (1999–2002 m.) — Tradicinė ir atsinaujinanti energetika

1.1

—

p.m.

—

p.m.

32 04 05

Europos strateginis energetikos technologijų planas (SET planas)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 06

Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa — Programa „Pažangi energetika Europai“

1.1

114 499 000

39 039 339

114 499 000

39 039 339

32 04 07

Bandomasis projektas — Energijos tiekimo patikimumas — Biokuras

1.1

p.m.

1 500 000

p.m.

1 500 000

32 04 08

Bandomasis projektas — „Portplus“ — Tvarios energetikos planas uostams

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 09

Parengiamieji veiksmai — Investicijų fondas, skirtas atsinaujinančios energijos išteklių ir biologinio atliekų ir likučių perdirbimo įmonių išlaidoms padengti

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 10

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra

32 04 10 01

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra — Įnašas pagal 1 ir 2 antraštines dalis

1.1

4 017 000

4 017 000

4 017 000

4 017 000

32 04 10 02

Europos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra — Įnašas pagal 3 antraštinę dalį

1.1

983 000

983 000

983 000

983 000

32 04 10 straipsnis — Tarpinė suma

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

32 04 11

Energijos bendrija

4

2 939 003

2 798 457

2 939 003

2 798 457

32 04 12

Bandomasis projektas — Europos pagrindų programa, skirta tvarios miestų plėtros patirties vystymui ir mainams

1.1

p.m.

300 000

p.m.

300 000

32 04 13

Parengiamieji veiksmai — Europos salos bendrai energetikos politikai

1.1

p.m.

500 000

p.m.

500 000

32 04 14

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti

32 04 14 01

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Energetikos tinklai

1.1

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

32 04 14 02

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Anglies dioksido surinkimas ir saugojimas

1.1

p.m.

247 566 539

p.m.

247 566 539

32 04 14 03

Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti – Europos jūrų vėjo energijos tinklų sistema

1.1

p.m.

42 848 055

p.m.

42 848 055

32 04 14 04

Energetikos projektai ekonomikos atgaivinimui remti – Energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos iniciatyvos

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 14 straipsnis — Tarpinė suma

p.m.

1 023 370 183

– 251 935 540

p.m.

771 434 643

32 04 15

Bandomieji projektai pakartotinio atliekų panaudojimo ir jų perdirbimo siekiant gaminti ekologišką energiją srityse

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 16

Energijos įrenginių ir infrastruktūros saugumas

1.1

250 000

476 089

250 000

476 089

32 04 skyrius — Iš viso

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 04 14 straipsnis —
     
  Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti

32 04 14 01 punktas —   Energetikos projektai ekonomikos gaivinimui remti — Energetikos tinklai

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

Pastabos

Ankstesnis 06 04 14 01 punktas

Šis asignavimas skirtas padengti dujų ir elektros energijos infrastruktūros projektų, kurie Sąjungai turi didžiausią pridėtinę vertę, išlaidas.

Asignavimas turėtų padėti pritaikyti ir plėtoti Sąjungai itin svarbius energetikos tinklus ir taip palaikyti energijos vidaus rinkos veikimą, pirmiausia didinti tarpusavio sujungimo pajėgumus, tiekimo saugumą bei įvairinimą ir įveikti aplinkos, technines bei finansines kliūtis. Kad energetikos tinklai būtų kuriami intensyviau ir sparčiau tiesiami, ypač kai maršrutų ir tiekimo šaltinių įvairovė yra nedidelė, būtina speciali Sąjungos parama.

Šis asignavimas taip pat turėtų padėti skatinti sujungti ir integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir sustiprinti Sąjungos regionų, kurioms sudarytos nepalankesnės sąlygos, ir salų regionų ekonominę ir socialinę sanglaudą.

Šis asignavimas skirtas antrajam ekonomikos atgaivinimo plano etapui finansuoti, kaip 2009 m. balandžio 2 d. susitarė abi biudžeto valdymo institucijos. Šis finansavimas priklauso nuo biudžeto valdymo institucijos pritarimo ir turi būti skirtas, kaip tai yra numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 21, 22 ir 23 punktuose, nedarant poveikio bendru sprendimu patvirtintų programų ir Europos Parlamento prioritetinių sričių finansiniams paketams.

Jei Komisijos metinėje ekonomikos atgaivinimo plano įgyvendinimo ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai nurodoma, kad prioritetinių projektų įgyvendinimui gresia didelis pavojus, Komisija rekomenduoja priemones šiam pavojui pašalinti ir prireikus pateikia ekonomikos atgaivinimo planą atitinkančių papildomų pasiūlymų dėl projektų, kurie jau nurodyti Reglamente (EB) Nr. 663/2009.

Teisinis pagrindas

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 663/2009, kuriuo nustatoma Bendrijos finansinės paramos teikimo projektams energetikos srityje siekiant padėti atgaivinti ekonomiką programa (OL L 200, 2009 7 31, p. 31).

40 ANTRAŠTINĖ DALIS —   REZERVAI

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 40 01 | Rezervai administravimo išlaidoms | 5 | 1 834 000 | 1 834 000 | | | 1 834 000 | 1 834 000 |
| 40 02 | Rezervai finansinėms intervencijoms | | 975 295 000 | 258 075 297 | | | 975 295 000 | 258 075 297 |
| 40 03 | Neigiamas rezervas | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |
| | 40 antraštinė dalis – Iš viso | | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |

Antraštinė dalis Skyrius

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

40 01

Rezervai administravimo išlaidoms

5

1 834 000

1 834 000

1 834 000

1 834 000

40 02

Rezervai finansinėms intervencijoms

975 295 000

258 075 297

975 295 000

258 075 297

40 03

Neigiamas rezervas

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40 antraštinė dalis – Iš viso

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

40 03 SKYRIUS —   NEIGIAMAS REZERVAS

Duomenys

| Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | FF | 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| 40 03 | Neigiamas rezervas | | | | | | | |
| 40 03 01 | Neigiamas rezervas (3b išlaidų kategorija – Pilietybė | 3.2 | p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |
| 40 03 02 | Neigiamas rezervas (4 išlaidų kategorija – ES kaip pasaulinio masto veikėja | 4 | p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |
| | 40 03 skyrius — Iš viso | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |

Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas

Išlaidų kategorija

FF

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

40 03

Neigiamas rezervas

40 03 01

Neigiamas rezervas (3b išlaidų kategorija – Pilietybė

3.2

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

40 03 02

Neigiamas rezervas (4 išlaidų kategorija – ES kaip pasaulinio masto veikėja

4

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

40 03 skyrius — Iš viso

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40 03 01 straipsnis —
     
  Neigiamas rezervas (3b išlaidų kategorija — Pilietybė)

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

Pastabos

Naujas straipsnis

Šis straipsnis skirtas 178 562 910 EUR mokėjimų asignavimų sumai, įrašytai į straipsnį 13 06 01 — Europos Sąjungos solidarumo fondas – Valstybės narės, padengti.

Neigiamo rezervo principas numatytas Finansinio reglamento 44 straipsnyje. Šis rezervas turi būti parengiamas iki finansinių metų pabaigos, atlikus perkėlimą Finansinio reglamento 23 ir 24 straipsniuose nurodyta tvarka.

Teisinis pagrindas

2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).

40 03 02 straipsnis —
     
  Neigiamas rezervas (4 išlaidų kategorija — ES kaip pasaulinio masto veikėja)

Duomenys

| 2011 m. biudžetas | Parlamento pozicija Nr. 2/2011 | Nauja suma |
| --- | --- | --- |
| Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai | Įsipareigojimai | Mokėjimai |
| p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |

2011 m. biudžetas

Parlamento pozicija Nr. 2/2011

Nauja suma

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

Įsipareigojimai

Mokėjimai

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Pastabos

Naujas straipsnis

Šis straipsnis skirtas 3 825 983 EUR mokėjimų asignavimų sumai, įrašytai į straipsnį 13 06 02 — Europos Sąjungos solidarumo fondas – Valstybės, kurios veda derybas dėl narystės, padengti.

Neigiamo rezervo principas numatytas Finansinio reglamento 44 straipsnyje. Šis rezervas turi būti parengiamas iki finansinių metų pabaigos, atlikus perkėlimą Finansinio reglamento 23 ir 24 straipsniuose nurodyta tvarka.

Teisinis pagrindas

2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16, p. 1).

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0475.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  Europos Parlamento 2011 m. balandžio 6 d. rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011 projekto (Priimti tekstai, P7_TA(2011)0128).

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/227 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/227

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: įmonė LM Glasfiber (Danija)

P7_TA(2011)0303

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų skyrimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber“) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

2013/C 33 E/29

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0258 – C7–0112/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2011)0258 – C7–0112/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. TIS), ypač į jo 28 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0235/2011),

| A. | kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir jiems padėti vėl integruotis į darbo rinką, nustatė atitinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones,

| B. | kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio, |
| --- | --- |

B.

kadangi EGF taikymo sritis buvo išplėsta – nuo 2009 m. gegužės 1 d. galima teikti paraiškas dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl tiesioginio pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikio,

| C. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau, |
| --- | --- |

C.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2006 m. gegužės 17 d. TIS nuostatas dėl sprendimų mobilizuoti EGF lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė pagalba atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir prieinama kaip galima greičiau ir veiksmingiau,

| D. | kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 650 darbuotojų atleidimu (iš jų 825 teiktina pagalba) iš įmonės „LM Glasfiber“, kuri vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame ekonominės veiklos rūšių klasifikacijos Europos bendrijoje (NACE) 2 red. 28 skyriui (mašinų ir įrangos gamyba), trijose savivaldybėse, esančiose Danijos pietinėje dalyje (Sidanmarkas), |
| --- | --- |

D.

kadangi Danija paprašė pagalbos atvejais, kurie susiję su 1 650 darbuotojų atleidimu (iš jų 825 teiktina pagalba) iš įmonės „LM Glasfiber“, kuri vykdo veiklą sektoriuje, priskiriamame ekonominės veiklos rūšių klasifikacijos Europos bendrijoje (NACE) 2 red. 28 skyriui (mašinų ir įrangos gamyba), trijose savivaldybėse, esančiose Danijos pietinėje dalyje (Sidanmarkas),

| E. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus, |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos teikimo kriterijus,

| 1. | ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas ir pagerinti nuostatas dėl procedūrų ir biudžeto siekiant paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad persvarstant EGF bus atlikta dar daugiau procedūros patobulinimų ir užtikrintas didesnis EGF veiksmingumas, skaidrumas ir matomumas; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas ir pagerinti nuostatas dėl procedūrų ir biudžeto siekiant paspartinti EGF lėšų mobilizavimą; šiuo atžvilgiu palankiai vertina tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento prašymą pagreitinti išmokų suteikimą, patobulino procedūrą, kuri taikoma biudžeto valdymo institucijai teikiant Komisijos įvertinimą dėl EGF paraiškos tinkamumo kartu su siūlymu mobilizuoti EGF lėšas; tikisi, kad persvarstant EGF bus atlikta dar daugiau procedūros patobulinimų ir užtikrintas didesnis EGF veiksmingumas, skaidrumas ir matomumas;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skiriamą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką vėl integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF mobilizavimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skiriamą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką vėl integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 3. | pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vadovaujantis EGF reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų reintegravimas į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti nei veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, nei įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 4. | pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai lyginamąjį tų duomenų vertinimą pateikti taip pat ir metinėse ataskaitose; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad informacija apie suderintą iš EGF finansuotinų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą apima išsamią informaciją apie priemonių, finansuojamų iš struktūrinių fondų, papildomumą; primena savo raginimą Komisijai lyginamąjį tų duomenų vertinimą pateikti taip pat ir metinėse ataskaitose;

| 5. | palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į pakartotinius Parlamento reikalavimus, ir pirmą kartą 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje 04 05 01 nurodyti mokėjimų asignavimai – 47 608 950 EUR; primena, kad EGF buvo sukurtas kaip atskira priemonė ir kad buvo nustatyti konkretūs šio fondo tikslai ir terminai, dėl to jam turi būti atskirai skiriama lėšų. Taip bus išvengta perkėlimų iš kitų biudžeto eilučių, kaip tai būdavo daroma anksčiau, nes dėl to gali nepasisekti pasiekti tikslų kitose politikos srityse;

| 6. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

6.

pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui;

| 7. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

7.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (Danijos paraiška „EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber“)

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą 2011/469/ES.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/229

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisDidelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra ***I

P7_TA(2011)0304

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

2013/C 33 E/30

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0093), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0093),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 74 straipsnį, 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 78 straipsnio 2 dalies e punktą, 79 straipsnio 2 dalies c punktą, 82 straipsnio 1 dalies d punktą, 85 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0046/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 74 straipsnį, 77 straipsnio 2 dalies a ir b punktus, 78 straipsnio 2 dalies e punktą, 79 straipsnio 2 dalies c punktą, 82 straipsnio 1 dalies d punktą, 85 straipsnio 1 dalį, 87 straipsnio 2 dalies a punktą ir 88 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7-0046/2009),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 7 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 9 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A7-0241/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | patvirtina bendrą Parlamento ir Tarybos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

patvirtina bendrą Parlamento ir Tarybos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 70, 2010 3 19, p. 13.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0089

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1077/2011.)

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisTEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas

Europos Parlamentas ir Taryba pripažįsta ypatingas aplinkybes, kuriomis grindžiama speciali tvarka dėl Agentūros būstinės ir techninių stočių, ir tai, kad šia tvarka nedaromas poveikis 2003 m. gruodžio 13 d. (1) Briuselyje valstybių ar vyriausybių vadovų lygiu posėdžiavusių valstybių narių atstovų išvadoms, visų pirma dėl pirmenybės, kuri turi būti teikiama 2004 m. ir 2007 m. į ES įstojusioms valstybėms narėms paskirstant biurų ar agentūrų, kurie bus įsteigti ateityje, būstines.

---

(1)  Žr. dok. 05381/2004, p. 27.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/230 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/230

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisProduktai, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti *

P7_TA(2011)0305

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo dėl produktų, kuriems galima taikyti mažesnį naudojimosi doku mokestį arba kuriuos galima nuo jo atleisti, iš dalies keičiamas Sprendimas 2004/162/EB (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

2013/C 33 E/31

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0749), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2010)0749),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0022/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0022/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7–0199/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A7–0199/2011),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui;

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti tekstą, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/231 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/231

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisTaisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektas. 2010 m. biudžeto perteklius

P7_TA(2011)0308

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto, III skirsnis – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

2013/C 33 E/32

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 310 ir 314 straipsnius ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 310 ir 314 straipsnius ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1) (Finansinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalį ir į 37 bei 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (1) (Finansinis reglamentas), ypač į jo 15 straipsnio 3 dalį ir į 37 bei 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, galutinai priimtą 2010 m. gruodžio 15 d. (2),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. balandžio 15 d. (COM(2011)0219), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektą, kurį Komisija pateikė 2011 m. balandžio 15 d. (COM(2011)0219),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto, kurią Taryba parengė 2011 m. birželio 16 d. (11630/2011 - C7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos poziciją dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto, kurią Taryba parengė 2011 m. birželio 16 d. (11630/2011 - C7-0166/2011),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75b ir 75e straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0254/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0254/2011),

| A. | kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto tikslas – 2010 finansinių metų biudžeto perviršį, kuris siekia 4 539 394 283 EUR, įtraukti į 2011 m. biudžetą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto tikslas – 2010 finansinių metų biudžeto perviršį, kuris siekia 4 539 394 283 EUR, įtraukti į 2011 m. biudžetą,

| B. | kadangi pagrindinės šio perviršio dalys yra didesnės nei planuota pajamos, siekiančios daugiau nei 1,8 mlrd. EUR, nepanaudota išlaidoms numatyta 2,72 mlrd. EUR suma ir teigiami 22,3 mln. EUR valiutos keitimo kurso skirtumai, |
| --- | --- |

B.

kadangi pagrindinės šio perviršio dalys yra didesnės nei planuota pajamos, siekiančios daugiau nei 1,8 mlrd. EUR, nepanaudota išlaidoms numatyta 2,72 mlrd. EUR suma ir teigiami 22,3 mln. EUR valiutos keitimo kurso skirtumai,

| C. | kadangi pagrindinė pajamų dalis (1,28 mlrd. EUR iš 1,8 mlrd. EUR) gauta iš palūkanų už pavėluotus mokėjimus ir baudų, |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinė pajamų dalis (1,28 mlrd. EUR iš 1,8 mlrd. EUR) gauta iš palūkanų už pavėluotus mokėjimus ir baudų,

| D. | kadangi 2011 m. biudžeto, kuriam pritarta balsuojant (122,96 mlrd. EUR), ir panaudotų arba perkeltųjų asignavimų (120,97 mlrd. EUR) skirtumas atsirado dėl panaikintų asignavimų (740 mln. EUR), o visų pirma dėl to, kad nepatvirtintas Taisomojo biudžeto Nr. 10/2010 projektas, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2011 m. biudžeto, kuriam pritarta balsuojant (122,96 mlrd. EUR), ir panaudotų arba perkeltųjų asignavimų (120,97 mlrd. EUR) skirtumas atsirado dėl panaikintų asignavimų (740 mln. EUR), o visų pirma dėl to, kad nepatvirtintas Taisomojo biudžeto Nr. 10/2010 projektas,

| E. | kadangi 2,72 mlrd. EUR nebuvo išleisti todėl, kad ne iki galo įgyvendintos programos, ne iki galo panaudoti laisvi rezervai ir kituose biudžeto skirsniuose numatytos lėšos bei iš 2009 m. į 2010 m. perkelti kreditai, |
| --- | --- |

E.

kadangi 2,72 mlrd. EUR nebuvo išleisti todėl, kad ne iki galo įgyvendintos programos, ne iki galo panaudoti laisvi rezervai ir kituose biudžeto skirsniuose numatytos lėšos bei iš 2009 m. į 2010 m. perkelti kreditai,

| 1. | atsižvelgia į tai, kad rengiant taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektą siekiama vien tik įtraukti 2010 m. susidariusį perviršį pagal Finansinio reglamento 15 straipsnį; |
| --- | --- |

1.

atsižvelgia į tai, kad rengiant taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projektą siekiama vien tik įtraukti 2010 m. susidariusį perviršį pagal Finansinio reglamento 15 straipsnį;

| 2. | yra tvirtai įsitikinęs, kad apskaičiuota pajamų dalis, gauta iš palūkanų už pavėluotus mokėjimus ir baudų, neturėtų būti laikoma perviršiu ir todėl neturėtų būti išskaičiuota iš valstybių narių įnašų (BNP pagrįsti nuosavi ištekliai); |
| --- | --- |

2.

yra tvirtai įsitikinęs, kad apskaičiuota pajamų dalis, gauta iš palūkanų už pavėluotus mokėjimus ir baudų, neturėtų būti laikoma perviršiu ir todėl neturėtų būti išskaičiuota iš valstybių narių įnašų (BNP pagrįsti nuosavi ištekliai);

| 3. | tačiau mano, kad pajamos, gautos įgyvendinant ES konkurencijos politiką, turėtų būti iš karto atidedamos ir vėl investuojamos į ES biudžetą; yra pasiryžęs skatinti ir ginti šį principą per būsimas derybas dėl metinio ir daugiamečio biudžetų; |
| --- | --- |

3.

tačiau mano, kad pajamos, gautos įgyvendinant ES konkurencijos politiką, turėtų būti iš karto atidedamos ir vėl investuojamos į ES biudžetą; yra pasiryžęs skatinti ir ginti šį principą per būsimas derybas dėl metinio ir daugiamečio biudžetų;

| 4. | tačiau pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui pranešti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 2/2011 galutinai patvirtintas, bei pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

4.

tačiau pritaria Tarybos pozicijai dėl Taisomojo biudžeto Nr. 3/2011 projekto be pakeitimų ir paveda Pirmininkui pranešti, kad Taisomasis biudžetas Nr. 2/2011 galutinai patvirtintas, bei pasirūpinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0475.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/232 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/232

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisVartotojų apsaugos teisės aktų vykdymas ***I

P7_TA(2011)0309

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

2013/C 33 E/33

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0791), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0791),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0012/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0012/2011),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 5 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 5 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0201/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7–0201/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisP7_TC1-COD(2011)0001

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 954/2011.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/233

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisNe biržos išvestinės finansinės priemonės, pagrindinės sandorio šalys ir sandorių duomenų saugyklos ***I

P7_TA(2011)0310

2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[1 pakeitimas, nebent būtų nurodyta kitaip]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0223/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje J. de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes, ir rekomenduota įgyvendinti radikalias Sąjungos finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas, be kita ko, sukuriant Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys Europos priežiūros institucijos – po vieną vertybinių popierių sektoriui, draudimo ir profesinių pensijų sektoriui ir bankininkystės sektoriui, ir sukuriant Europos sisteminės rizikos valdybą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. paskelbtoje J. de Larosière pirmininkaujamos aukšto lygio ekspertų grupės ataskaitoje padaryta išvada, kad būtina sustiprinti priežiūros sistemą, siekiant sumažinti būsimų finansų krizių riziką ir pasekmes, ir rekomenduota įgyvendinti radikalias Sąjungos finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas, be kita ko, sukuriant Europos finansų priežiūros institucijų sistemą, kurią sudarytų trys Europos priežiūros institucijos – po vieną vertybinių popierių sektoriui, draudimo ir profesinių pensijų sektoriui ir bankininkystės sektoriui, ir sukuriant Europos sisteminės rizikos valdybą;

| (2) | 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ pasiūlyta sustiprinti Sąjungos finansinių paslaugų reguliavimo sistemą. 2009 m. liepos 3 d. komunikate „Veiksmingų, saugių ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimas“ Komisija įvertino išvestinių finansinių priemonių vaidmenį per finansų krizę, o 2009 m. spalio 20 d. komunikate „Veiksmingų, saugių ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimas. Būsimi politiniai veiksmai“ ji bendrais bruožais nusakė, kokių veiksmų ji ketina imtis siekdama sumažinti su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusią riziką; |
| --- | --- |

(2)

2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ pasiūlyta sustiprinti Sąjungos finansinių paslaugų reguliavimo sistemą. 2009 m. liepos 3 d. komunikate „Veiksmingų, saugių ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimas“ Komisija įvertino išvestinių finansinių priemonių vaidmenį per finansų krizę, o 2009 m. spalio 20 d. komunikate „Veiksmingų, saugių ir patikimų išvestinių finansinių priemonių rinkų užtikrinimas. Būsimi politiniai veiksmai“ ji bendrais bruožais nusakė, kokių veiksmų ji ketina imtis siekdama sumažinti su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis susijusią riziką;

| (3) | 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija priėmė pasiūlymus dėl trijų reglamentų, kuriais sukuriama Europos finansų priežiūros institucijų sistema, be kita ko, įsteigiant tris Europos priežiūros institucijas, kurios padėtų nuosekliau taikyti Sąjungos teisės aktus ir sukurti aukštos kokybės bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką. Tai Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija (EBI)), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI)), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (4), bei Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI)), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (5).
  Šioms institucijoms tenka itin svarbus vaidmuo užtikrinant finansų sektoriaus stabilumą. Todėl labai svarbu nuolat užtikrinti, kad jų veiklos plėtra būtų politinis prioritetas ir kad joms būtų skiriamas atitinkamas finansavimas; |
| --- | --- |

(3)

2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija priėmė pasiūlymus dėl trijų reglamentų, kuriais sukuriama Europos finansų priežiūros institucijų sistema, be kita ko, įsteigiant tris Europos priežiūros institucijas, kurios padėtų nuosekliau taikyti Sąjungos teisės aktus ir sukurti aukštos kokybės bendruosius reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką. Tai Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija (EBI)), įsteigta Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Europos priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI)), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010 (4), bei Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (EVPRI)), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (5).
  Šioms institucijoms tenka itin svarbus vaidmuo užtikrinant finansų sektoriaus stabilumą. Todėl labai svarbu nuolat užtikrinti, kad jų veiklos plėtra būtų politinis prioritetas ir kad joms būtų skiriamas atitinkamas finansavimas;

| (4) | ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms trūksta skaidrumo, nes jos – privačiai sudaromos sutartys ir visa su jomis susijusi informacija dažniausiai žinoma tik susitarančiosioms šalims. Jos sudaro sudėtingą tarpusavio priklausomybės tinklą, dėl kurio gali būti sunku nustatyti atsirandančios rizikos pobūdį ir dydį. Dabartinė finansų krizė parodė, kad tokios savybės didina netikrumą atsiradus įtampai rinkoje ir dėl to kyla rizika finansiniam stabilumui. Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos, kaip sumažinti tokią riziką ir padidinti išvestinių finansinių priemonių sutarčių skaidrumą; |
| --- | --- |

(4)

ne biržos išvestinėms finansinėms priemonėms trūksta skaidrumo, nes jos – privačiai sudaromos sutartys ir visa su jomis susijusi informacija dažniausiai žinoma tik susitarančiosioms šalims. Jos sudaro sudėtingą tarpusavio priklausomybės tinklą, dėl kurio gali būti sunku nustatyti atsirandančios rizikos pobūdį ir dydį. Dabartinė finansų krizė parodė, kad tokios savybės didina netikrumą atsiradus įtampai rinkoje ir dėl to kyla rizika finansiniam stabilumui. Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos, kaip sumažinti tokią riziką ir padidinti išvestinių finansinių priemonių sutarčių skaidrumą;

| (5) | 2009 m. rugsėjo 26 d. Pitsburge vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalių vadovai susitarė, kad vėliausiai nuo 2012 m. pabaigos visų standartizuotų ne biržos (NB) išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaita turėtų būti atliekama pasitelkus pagrindinę sandorio šalį (PSŠ) ir kad apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis turėtų būti pranešama sandorių duomenų saugykloms. 2010 m. birželį Toronte G20 šalių vadovai dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą, taip pat įsipareigojo sparčiau įgyvendinti griežtas priemones siekiant tarptautiniu mastu nuosekliai ir nediskriminuojant padidinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių skaidrumą ir pagerinti teisės aktais nustatytą jų priežiūrą
  , siekiant patobulinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinką ir sukurti galingesnes priemones, kuriomis įmonės priverčiamos atsakyti už jų prisiimtą riziką
  . Komisija stengsis užtikrinti, kad mūsų tarptautiniai partneriai įvykdytų šiuos įsipareigojimus panašiu būdu; |
| --- | --- |

(5)

2009 m. rugsėjo 26 d. Pitsburge vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Didžiojo dvidešimtuko (G20) šalių vadovai susitarė, kad vėliausiai nuo 2012 m. pabaigos visų standartizuotų ne biržos (NB) išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaita turėtų būti atliekama pasitelkus pagrindinę sandorio šalį (PSŠ) ir kad apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis turėtų būti pranešama sandorių duomenų saugykloms. 2010 m. birželį Toronte G20 šalių vadovai dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą, taip pat įsipareigojo sparčiau įgyvendinti griežtas priemones siekiant tarptautiniu mastu nuosekliai ir nediskriminuojant padidinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių skaidrumą ir pagerinti teisės aktais nustatytą jų priežiūrą
  , siekiant patobulinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinką ir sukurti galingesnes priemones, kuriomis įmonės priverčiamos atsakyti už jų prisiimtą riziką
  . Komisija stengsis užtikrinti, kad mūsų tarptautiniai partneriai įvykdytų šiuos įsipareigojimus panašiu būdu;

| (6) | Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. gruodžio 2 d. išvadose pritarė, kad reikia gerokai sumažinti sandorio šalies kredito riziką ir kad svarbu padidinti išvestinių finansinių priemonių sandorių skaidrumą, veiksmingumą ir vientisumą. 2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Išvestinių finansinių priemonių rinkos. Būsimi politiniai veiksmai“ raginama nustatyti privalomą reikalavimą atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą ir teikti ataskaitas; |
| --- | --- |

(6)

Europos Vadovų Taryba savo 2009 m. gruodžio 2 d. išvadose pritarė, kad reikia gerokai sumažinti sandorio šalies kredito riziką ir kad svarbu padidinti išvestinių finansinių priemonių sandorių skaidrumą, veiksmingumą ir vientisumą. 2010 m. birželio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje „Išvestinių finansinių priemonių rinkos. Būsimi politiniai veiksmai“ raginama nustatyti privalomą reikalavimą atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą ir teikti ataskaitas;

| (7) | EVPRI veikla pagal šį reglamentą turėtų būti apsaugomas finansų rinkų stabilumas kritinės padėties atveju ir užtikrinama, kad nacionalinės priežiūros institucijos nuosekliai taikytų Sąjungos taisykles ir kad būtų sprendžiami tarp jų kylantys nesutarimai. Jai taip pat pavesta sukurti teisiškai privalomus techninius reguliavimo standartus ir ji atlieka pagrindinį vaidmenį pagrindinėms sandorio šalims ir sandorių duomenų saugykloms suteikiant leidimus ir jas prižiūrint; |
| --- | --- |

(7)

EVPRI veikla pagal šį reglamentą turėtų būti apsaugomas finansų rinkų stabilumas kritinės padėties atveju ir užtikrinama, kad nacionalinės priežiūros institucijos nuosekliai taikytų Sąjungos taisykles ir kad būtų sprendžiami tarp jų kylantys nesutarimai. Jai taip pat pavesta sukurti teisiškai privalomus techninius reguliavimo standartus ir ji atlieka pagrindinį vaidmenį pagrindinėms sandorio šalims ir sandorių duomenų saugykloms suteikiant leidimus ir jas prižiūrint;

| (8) | 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6) I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nustatytoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims reikalaujama taikyti vienodas taisykles; |
| --- | --- |

(8)

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6) I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nustatytoms ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims reikalaujama taikyti vienodas taisykles;

| (8a) | Komisija savo 2011 m. vasario 2 d. komunikate „Uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimas“ nurodė, kad padidėjusi tarptautinės žaliavų rinkos sąsaja su finansų sektoriumi yra strateginis iššūkis Sąjungos ekonomikai. Komisija dar kartą patvirtino, kad prekyboje žaliavomis reikia daugiau skaidrumo ir kad išvestinių finansinių priemonių, paremtų biržos prekėmis, pozicijų apribojimas gali turėti teigiamą poveikį. Siekiant veiksmingai sumažinti nesveikai dideles prekybos apimtis žaliavų rinkose, Komisija turėtų visų pirma įvertinti sprendimo leisti žaliavų biržose prekiauti tik fiziniams makleriams, neleidžiant to daryti finansų įstaigoms, galimas pasekmes. Per būsimą Direktyvos 2004/39/EB ir 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (7) peržiūrą Komisija turėtų visų pirma atsižvelgti į kainų nestabilumo maisto ir žemės ūkio produktų rinkose problemą ir numatyti reikalavimus, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir manipuliacijoms, įskaitant su marža susijusius reikalavimus, pozicijų ribas ir neteisėtai gauto pelno konfiskavimą kaip bausmę; |
| --- | --- |

(8a)

Komisija savo 2011 m. vasario 2 d. komunikate „Uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimas“ nurodė, kad padidėjusi tarptautinės žaliavų rinkos sąsaja su finansų sektoriumi yra strateginis iššūkis Sąjungos ekonomikai. Komisija dar kartą patvirtino, kad prekyboje žaliavomis reikia daugiau skaidrumo ir kad išvestinių finansinių priemonių, paremtų biržos prekėmis, pozicijų apribojimas gali turėti teigiamą poveikį. Siekiant veiksmingai sumažinti nesveikai dideles prekybos apimtis žaliavų rinkose, Komisija turėtų visų pirma įvertinti sprendimo leisti žaliavų biržose prekiauti tik fiziniams makleriams, neleidžiant to daryti finansų įstaigoms, galimas pasekmes. Per būsimą Direktyvos 2004/39/EB ir 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (7) peržiūrą Komisija turėtų visų pirma atsižvelgti į kainų nestabilumo maisto ir žemės ūkio produktų rinkose problemą ir numatyti reikalavimus, siekiant užkirsti kelią sisteminei rizikai ir manipuliacijoms, įskaitant su marža susijusius reikalavimus, pozicijų ribas ir neteisėtai gauto pelno konfiskavimą kaip bausmę;

| (9) | paaiškėjo, kad paskatų, kuriomis siekta skatinti naudoti pagrindines sandorio šalis, nepakanka, norint užtikrinti, kad standartizuotų ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaita būtų iš tiesų atliekama. Todėl būtina numatyti privalomą reikalavimą atlikti tokių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą pasitelkiant pagrindines sandorio šalis; |
| --- | --- |

(9)

paaiškėjo, kad paskatų, kuriomis siekta skatinti naudoti pagrindines sandorio šalis, nepakanka, norint užtikrinti, kad standartizuotų ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaita būtų iš tiesų atliekama. Todėl būtina numatyti privalomą reikalavimą atlikti tokių ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą pasitelkiant pagrindines sandorio šalis;

| (10) | tikėtina, kad valstybės narės priims skirtingas nacionalines priemones, kurios galėtų tapti kliūtimi sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir pakenkti rinkos dalyviams ir finansiniam stabilumui. Taip pat Sąjungoje būtina vienodai taikyti tarpuskaitos prievolę siekiant užtikrinti aukšto lygio investuotojų apsaugą ir rinkos dalyviams sukurti vienodas konkurencines sąlygas; |
| --- | --- |

(10)

tikėtina, kad valstybės narės priims skirtingas nacionalines priemones, kurios galėtų tapti kliūtimi sklandžiam vidaus rinkos veikimui ir pakenkti rinkos dalyviams ir finansiniam stabilumui. Taip pat Sąjungoje būtina vienodai taikyti tarpuskaitos prievolę siekiant užtikrinti aukšto lygio investuotojų apsaugą ir rinkos dalyviams sukurti vienodas konkurencines sąlygas;

| (11) | siekiant užtikrinti, kad tarpuskaitos prievolė sumažintų sisteminę riziką, būtinas procesas, pagal kurį būtų nustatomos tinkamos išvestinių finansinių priemonių klasės, kurioms ta prievolė turėtų būti taikoma. Šiuo procesu turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad ne visos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, gali būti laikomos tinkamomis atlikti privalomą pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti, kad tarpuskaitos prievolė sumažintų sisteminę riziką, būtinas procesas, pagal kurį būtų nustatomos tinkamos išvestinių finansinių priemonių klasės, kurioms ta prievolė turėtų būti taikoma. Šiuo procesu turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad ne visos ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kurių tarpuskaitą atlieka pagrindinė sandorio šalis, gali būti laikomos tinkamomis atlikti privalomą pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą;

| (12) | šiuo reglamentu nustatomi kriterijai, kuriais remiantis sprendžiama, ar bus taikoma tarpuskaitos prievolė. Atsižvelgiant į savo pagrindinį vaidmenį, EVPRI
  , pasikonsultavusi su Komisija ir Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (8),
  turėtų nuspręsti, ar tam tikra išvestinių finansinių priemonių klasė atitinka tinkamumo kriterijus
  , ar turėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė
  ir nuo kada įsigalioja tarpuskaitos prievolė,
  įskaitant, jei tinkama, palaipsniui įvedamus įgyvendinimo standartus. Laipsniškas tarpuskaitos prievolės įgyvendinimas galėtų būti vykdomas pagal reikalavimus atitinkančių klasių, kurios taikytina tarpuskaita, dalį arba pagal rinkos dalyvių, kurie turi vykdyti tarpuskaitos prievolę, tipus. Turėtų būti ir toliau leidžiama atlikti dvišalę tarpuskaitą, jei tam tikrai klasei priklausančios tam tikrų kategorijų išvestinės priemonės netenkina su tarpuskaita susijusių sąlygų, kaip tai kartais būna padengtų obligacijų atveju; |
| --- | --- |

(12)

šiuo reglamentu nustatomi kriterijai, kuriais remiantis sprendžiama, ar bus taikoma tarpuskaitos prievolė. Atsižvelgiant į savo pagrindinį vaidmenį, EVPRI
  , pasikonsultavusi su Komisija ir Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (8),
  turėtų nuspręsti, ar tam tikra išvestinių finansinių priemonių klasė atitinka tinkamumo kriterijus
  , ar turėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė
  ir nuo kada įsigalioja tarpuskaitos prievolė,
  įskaitant, jei tinkama, palaipsniui įvedamus įgyvendinimo standartus. Laipsniškas tarpuskaitos prievolės įgyvendinimas galėtų būti vykdomas pagal reikalavimus atitinkančių klasių, kurios taikytina tarpuskaita, dalį arba pagal rinkos dalyvių, kurie turi vykdyti tarpuskaitos prievolę, tipus. Turėtų būti ir toliau leidžiama atlikti dvišalę tarpuskaitą, jei tam tikrai klasei priklausančios tam tikrų kategorijų išvestinės priemonės netenkina su tarpuskaita susijusių sąlygų, kaip tai kartais būna padengtų obligacijų atveju;

| (12a) | spręsdama, ar išvestinių finansinių priemonių klasei taikytinas tarpuskaitos reikalavimas, EVPRI turėtų siekti mažinti sisteminę riziką ir vengti sisteminių padarinių. Čia, be kita ko, derėtų atsižvelgti į būsimą datą, kurią įsigalioja tarpuskaitos prievolė, atitinkamos išvestinių finansinių priemonių klasės abipuses sąsajas rinkoje, sandorių sutartinės ir ekonominės standartizacijos mastą, poveikį ES bendrovių rezultatams ir konkurencingumui pasaulio rinkose, pagrindinės sandorio šalies gebėjimus veikti ir valdyti riziką atsižvelgiant į šios direktyvos apimtį ir prievoles, atsiskaitymo ir sandorio šalies kredito rizikos mastą ir sąnaudų poveikį realiajam ekonomikos sektoriui, ypač investicijoms, bei panašius įvertinimo veiksnius; |
| --- | --- |

(12a)

spręsdama, ar išvestinių finansinių priemonių klasei taikytinas tarpuskaitos reikalavimas, EVPRI turėtų siekti mažinti sisteminę riziką ir vengti sisteminių padarinių. Čia, be kita ko, derėtų atsižvelgti į būsimą datą, kurią įsigalioja tarpuskaitos prievolė, atitinkamos išvestinių finansinių priemonių klasės abipuses sąsajas rinkoje, sandorių sutartinės ir ekonominės standartizacijos mastą, poveikį ES bendrovių rezultatams ir konkurencingumui pasaulio rinkose, pagrindinės sandorio šalies gebėjimus veikti ir valdyti riziką atsižvelgiant į šios direktyvos apimtį ir prievoles, atsiskaitymo ir sandorio šalies kredito rizikos mastą ir sąnaudų poveikį realiajam ekonomikos sektoriui, ypač investicijoms, bei panašius įvertinimo veiksnius;

| (12b) | atsižvelgiant į užsienio valiutos keitimo rinkos charakteristikas (dienos sandorių apimtį, valiutų poras, sandorių su trečiosiomis šalimis svarbą, atsiskaitymo riziką, kurią reglamentuoja esama griežta sistema) reikia sukurti atitinkamą sistemą, kuri būtų visų pirma grindžiama preliminaria tarptautine konvergencija ir abipusiu atitinkamos infrastruktūros pripažinimu; |
| --- | --- |

(12b)

atsižvelgiant į užsienio valiutos keitimo rinkos charakteristikas (dienos sandorių apimtį, valiutų poras, sandorių su trečiosiomis šalimis svarbą, atsiskaitymo riziką, kurią reglamentuoja esama griežta sistema) reikia sukurti atitinkamą sistemą, kuri būtų visų pirma grindžiama preliminaria tarptautine konvergencija ir abipusiu atitinkamos infrastruktūros pripažinimu;

| (12c) | rengiant deleguotuosius aktus ir techninius įgyvendinimo standartus reikia ypač atsižvelgti į ilgalaikio taupymo įstaigų poreikius, kad jos galėtų vartotojams pasiūlyti ilgalaikio taupymo produktų. Todėl dėl šio reglamento neturėtų labai padidėti ilgalaikio taupymo įstaigų išlaidos. Viena iš priemonių tam tikslui pasiekti yra tinkamas proporcingumo principo taikymas; |
| --- | --- |

(12c)

rengiant deleguotuosius aktus ir techninius įgyvendinimo standartus reikia ypač atsižvelgti į ilgalaikio taupymo įstaigų poreikius, kad jos galėtų vartotojams pasiūlyti ilgalaikio taupymo produktų. Todėl dėl šio reglamento neturėtų labai padidėti ilgalaikio taupymo įstaigų išlaidos. Viena iš priemonių tam tikslui pasiekti yra tinkamas proporcingumo principo taikymas;

| (12d) | ilgalaikio taupymo įstaigoms pradinės maržos ir svyravimo maržos reikalavimams patenkinti vietoj grynųjų pinigų turėtų būti leidžiama naudoti valstybės ir aukštos kokybės įmonių obligacijas; |
| --- | --- |

(12d)

ilgalaikio taupymo įstaigoms pradinės maržos ir svyravimo maržos reikalavimams patenkinti vietoj grynųjų pinigų turėtų būti leidžiama naudoti valstybės ir aukštos kokybės įmonių obligacijas;

| (13) | norint atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties tarpuskaitą, reikia abiejų sutarties šalių sutikimo. Todėl turėtų būti tiksliai nustatytos tarpuskaitos prievolės išimtys, nes dėl jų sumažėtų prievolės veiksmingumas ir pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nauda, o rinkos dalyvių grupės gali pasinaudoti reguliacinio arbitražo galimybe.
  Vis dėlto Komisija ir EVPRI turėtų užtikrinti, kad privalomos tarpuskaitos priemonės taip pat suteiktų apsaugą investuotojams; |
| --- | --- |

(13)

norint atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties tarpuskaitą, reikia abiejų sutarties šalių sutikimo. Todėl turėtų būti tiksliai nustatytos tarpuskaitos prievolės išimtys, nes dėl jų sumažėtų prievolės veiksmingumas ir pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nauda, o rinkos dalyvių grupės gali pasinaudoti reguliacinio arbitražo galimybe.
  Vis dėlto Komisija ir EVPRI turėtų užtikrinti, kad privalomos tarpuskaitos priemonės taip pat suteiktų apsaugą investuotojams;

| (13a) | sudarant galimybes sklandžiam perėjimui prie naujos tvarkos ir didinant sistemos stabilumą bei mažinant vėlesnių pakeitimų poreikį, šio reglamento reikalavimus apskritai derėtų taikyti tik būsimiems sandoriams. Taigi tarpuskaitos ir ataskaitų prievolės turėtų būti traktuojamos skirtingai. Nors įvykdyti prievolę atlikti tarpuskaitą atgaline data yra beveik neįmanoma dėl teisinių priežasčių, atsižvelgiant į būtinybę vėliau pateikti įkaitą, to paties negalima pasakyti apie prievolę atgaline data teikti ataskaitas. Šiuo atveju, remiantis poveikio įvertinimo rezultatais ir naudojant konkrečioms išvestinių finansinių priemonių klasėms, techniniams reikalavimams ir iki termino likusiam laikotarpiui pritaikytas taisykles, galima nustatyti prievolę teikti ataskaitas atgaline data; |
| --- | --- |

(13a)

sudarant galimybes sklandžiam perėjimui prie naujos tvarkos ir didinant sistemos stabilumą bei mažinant vėlesnių pakeitimų poreikį, šio reglamento reikalavimus apskritai derėtų taikyti tik būsimiems sandoriams. Taigi tarpuskaitos ir ataskaitų prievolės turėtų būti traktuojamos skirtingai. Nors įvykdyti prievolę atlikti tarpuskaitą atgaline data yra beveik neįmanoma dėl teisinių priežasčių, atsižvelgiant į būtinybę vėliau pateikti įkaitą, to paties negalima pasakyti apie prievolę atgaline data teikti ataskaitas. Šiuo atveju, remiantis poveikio įvertinimo rezultatais ir naudojant konkrečioms išvestinių finansinių priemonių klasėms, techniniams reikalavimams ir iki termino likusiam laikotarpiui pritaikytas taisykles, galima nustatyti prievolę teikti ataskaitas atgaline data;

| (14) | ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kurios nelaikomos tinkamomis atlikti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą, vis tiek kelia sandorio šalies kredito riziką, todėl reikėtų nustatyti taisykles, kaip tą riziką valdyti. Tas taisykles reikėtų taikyti tik rinkos dalyviams, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė; |
| --- | --- |

(14)

ne biržos išvestinės finansinės priemonės, kurios nelaikomos tinkamomis atlikti pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitą, vis tiek kelia sandorio šalies kredito riziką, todėl reikėtų nustatyti taisykles, kaip tą riziką valdyti. Tas taisykles reikėtų taikyti tik rinkos dalyviams, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė;

| (14a) | svarbu, kad būtinai skirtingas ne finansinių sandorio šalių traktavimas būtų perkeltas iš šio reglamento į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (9) ir Direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (10). Sandorio šalims, kurioms netaikoma centralizuota tarpuskaita, neturėtų būti skiriami didesni nuolatinių dvišalių priemonių kapitalo mokesčiai; |
| --- | --- |

(14a)

svarbu, kad būtinai skirtingas ne finansinių sandorio šalių traktavimas būtų perkeltas iš šio reglamento į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (9) ir Direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (10). Sandorio šalims, kurioms netaikoma centralizuota tarpuskaita, neturėtų būti skiriami didesni nuolatinių dvišalių priemonių kapitalo mokesčiai;

| (14b) | finansų sandorio šalių, prekiaujančių ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurių tarpuskaita atliekama dvišaliu būdu, o ne tarpuskaitos namuose, reguliuojamo kapitalo poreikio koeficientas turėtų būti skaičiuojamas atsižvelgiant į galimus nuostolio, susijusio su įsipareigojimų nevykdymo rizika, lygius, kiekvieną sandorio šalį vertinant atskirai; |
| --- | --- |

(14b)

finansų sandorio šalių, prekiaujančių ne biržos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurių tarpuskaita atliekama dvišaliu būdu, o ne tarpuskaitos namuose, reguliuojamo kapitalo poreikio koeficientas turėtų būti skaičiuojamas atsižvelgiant į galimus nuostolio, susijusio su įsipareigojimų nevykdymo rizika, lygius, kiekvieną sandorio šalį vertinant atskirai;

| (15) | taisyklės dėl tarpuskaitos ir ataskaitų teikimo prievolių bei taisyklės dėl išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis, rizikos mažinimo būdų turėtų būti taikomos finansų sandorio šalims, t. y. investicinėms įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal Direktyvą
  2004/39/EB, kredito įstaigoms,
  turinčioms leidimą pagal Direktyvą
  2006/48/EB, draudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  1973 m. liepos 24 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (11), gyvybės draudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (12), perdraudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą
  2005/68/EB dėl perdraudimo (13), kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS),
  turintiems leidimą pagal
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (14), ir alternatyvaus investavimo
  fondams, kuriuos valdo alternatyvaus investavimo fondų valdytojai, turintys leidimą arba registruoti pagal
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (15); |
| --- | --- |

(15)

taisyklės dėl tarpuskaitos ir ataskaitų teikimo prievolių bei taisyklės dėl išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis, rizikos mažinimo būdų turėtų būti taikomos finansų sandorio šalims, t. y. investicinėms įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal Direktyvą
  2004/39/EB, kredito įstaigoms,
  turinčioms leidimą pagal Direktyvą
  2006/48/EB, draudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  1973 m. liepos 24 d. Pirmąją Tarybos direktyvą 73/239/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginio draudimo, išskyrus gyvybės draudimą, veiklos pradėjimu ir vykdymu, derinimo (11), gyvybės draudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/83/EB dėl gyvybės draudimo (12), perdraudimo įmonėms,
  turinčioms leidimą pagal
  2005 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos
  direktyvą
  2005/68/EB dėl perdraudimo (13), kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS),
  turintiems leidimą pagal
  2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (14), ir alternatyvaus investavimo
  fondams, kuriuos valdo alternatyvaus investavimo fondų valdytojai, turintys leidimą arba registruoti pagal
  2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (15);

| (15a) | taigi, derėtų įvertinti KIPVPS, kurie atlieka tik nedidelį skaičių išvestinių finansinių priemonių sandorių, veiklą siekiant nustatyti, kokiu konkrečiu pagrindu jie turėtų būti klasifikuojami kaip finansų sandorio šalys pagal šį reglamentą. Kartu reikėtų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams ir mažinti piktnaudžiavimo galimybes. Tam KIPVPS neturėtų būti savaime taikoma tarpuskaitos riba, numatyta ne finansų sandorio šalims. Verčiau reikėtų apsvarstyti ir nustatyti siauriau apibrėžtą nukrypti leidžiančią nuostatą; |
| --- | --- |

(15a)

taigi, derėtų įvertinti KIPVPS, kurie atlieka tik nedidelį skaičių išvestinių finansinių priemonių sandorių, veiklą siekiant nustatyti, kokiu konkrečiu pagrindu jie turėtų būti klasifikuojami kaip finansų sandorio šalys pagal šį reglamentą. Kartu reikėtų imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią konkurencijos iškraipymams ir mažinti piktnaudžiavimo galimybes. Tam KIPVPS neturėtų būti savaime taikoma tarpuskaitos riba, numatyta ne finansų sandorio šalims. Verčiau reikėtų apsvarstyti ir nustatyti siauriau apibrėžtą nukrypti leidžiančią nuostatą;

| (15b) | KIPVPS turėtų būti įtraukti į šio reglamento taikymo sritį, kadangi KIPVPS įvairi investavimo politika taip pat apima išvestinių finansinių priemonių sutarčių sandorius. Pastaraisiais metais labai padaugėjo KIPVPS ir manoma, kad jų svoris – 50 proc. Sąjungos BVP, taip pat jie yra pasaulinės sisteminės svarbos subjektai dėl savo didžiulio investicinio pajėgumo; |
| --- | --- |

(15b)

KIPVPS turėtų būti įtraukti į šio reglamento taikymo sritį, kadangi KIPVPS įvairi investavimo politika taip pat apima išvestinių finansinių priemonių sutarčių sandorius. Pastaraisiais metais labai padaugėjo KIPVPS ir manoma, kad jų svoris – 50 proc. Sąjungos BVP, taip pat jie yra pasaulinės sisteminės svarbos subjektai dėl savo didžiulio investicinio pajėgumo;

| (15c) | 2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (16) nustatyti žemos rizikos profilio pensijų fondai, kurie naudoja išvestines finansines priemones pensijų įsipareigojimų rizikai apdrausti, turėtų būti įpareigoti teikti ataskaitas ir įgyvendinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis, rizikos mažinimo būdus, kaip nurodyta šiame reglamente. Vis dėlto toms pensijoms neturėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė siekiant išvengti neproporcingų išlaidų, kurias patirtų pensininkai; |
| --- | --- |

(15c)

2003 m. birželio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/41/EB dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą, veiklos ir priežiūros (16) nustatyti žemos rizikos profilio pensijų fondai, kurie naudoja išvestines finansines priemones pensijų įsipareigojimų rizikai apdrausti, turėtų būti įpareigoti teikti ataskaitas ir įgyvendinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos neatlieka pagrindinė sandorio šalis, rizikos mažinimo būdus, kaip nurodyta šiame reglamente. Vis dėlto toms pensijoms neturėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė siekiant išvengti neproporcingų išlaidų, kurias patirtų pensininkai;

| (16) | jei reikia, finansų sandorio šalims taikomos taisyklės taip pat turėtų būti taikomos ne finansų sandorio šalims. Pripažinta, kad ne finansų sandorio šalys naudoja ne biržos išvestinių priemonių sutartis, kad apsidraustų nuo komercinės rizikos, kuri tiesiogiai siejama su jų komercine veikla. Todėl sprendžiant, ar ne finansų sandorio šaliai reikėtų taikyti tarpuskaitos prievolę, reikėtų tinkamai apsvarstyti tikslą, kuriuo ta
  ne finansų
  sandorio šalis naudoja ne biržos išvestines finansines priemones, ir jos turimų tų priemonių pozicijų dydį.
  Ne finansų sandorio šalys turėtų paaiškinti išvestinių finansinių priemonių naudojimą savo metinėse ataskaitose ar kitomis atitinkamomis priemonėmis.
  Nustatydama tarpuskaitos prievolės ribą, EVPRI turėtų pasitarti su visomis susijusiomis institucijomis, kaip antai reguliavimo institucijomis, kurios atsakingos už prekių rinkas,
  ir ne finansų sandorio šalimis
  , siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgta į šių sektorių ypatybes. Be to, iki 2013 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti ne finansų įmonių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių skirtinguose sektoriuose, įskaitant energetikos sektorių, svarbą sistemai.
  Jei įsigaliotų palyginamosios ES taisyklės, specialiai parengtos individualiems sektoriams, Komisija turėtų nedelsdama apsvarstyti, ar tą sektorių reikėtų pašalinti iš šio reglamento taikymo srities, ir pateikti atitinkamus teisėkūros pasiūlymus; |
| --- | --- |

(16)

jei reikia, finansų sandorio šalims taikomos taisyklės taip pat turėtų būti taikomos ne finansų sandorio šalims. Pripažinta, kad ne finansų sandorio šalys naudoja ne biržos išvestinių priemonių sutartis, kad apsidraustų nuo komercinės rizikos, kuri tiesiogiai siejama su jų komercine veikla. Todėl sprendžiant, ar ne finansų sandorio šaliai reikėtų taikyti tarpuskaitos prievolę, reikėtų tinkamai apsvarstyti tikslą, kuriuo ta
  ne finansų
  sandorio šalis naudoja ne biržos išvestines finansines priemones, ir jos turimų tų priemonių pozicijų dydį.
  Ne finansų sandorio šalys turėtų paaiškinti išvestinių finansinių priemonių naudojimą savo metinėse ataskaitose ar kitomis atitinkamomis priemonėmis.
  Nustatydama tarpuskaitos prievolės ribą, EVPRI turėtų pasitarti su visomis susijusiomis institucijomis, kaip antai reguliavimo institucijomis, kurios atsakingos už prekių rinkas,
  ir ne finansų sandorio šalimis
  , siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai atsižvelgta į šių sektorių ypatybes. Be to, iki 2013 m. gruodžio 31 d. Komisija turėtų įvertinti ne finansų įmonių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių skirtinguose sektoriuose, įskaitant energetikos sektorių, svarbą sistemai.
  Jei įsigaliotų palyginamosios ES taisyklės, specialiai parengtos individualiems sektoriams, Komisija turėtų nedelsdama apsvarstyti, ar tą sektorių reikėtų pašalinti iš šio reglamento taikymo srities, ir pateikti atitinkamus teisėkūros pasiūlymus;

| (16a) | visiems rinkos dalyviams labai svarbus skaičius – tarpuskaitos riba, numatyta ne finansų sandorio šalims. Nustatant tarpuskaitos ribą derėtų įvertinti kokybinius ir kiekybinius kriterijus ir suteikti jiems deramą svorį. Kartu derėtų imtis reikiamų pastangų dideliu mastu standartizuojant ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis ir pripažįstant ne finansų sandorio šalių rizikos mažinimo svarbą jų įprastos verslo veiklos metu. Ribų nustatymas, paremtas įmonės svarba visai rinkai arba ne biržos finansinių priemonių rinkos segmentui, galėtų būti papildytas veiklos rizikos koeficientų naudojimu; |
| --- | --- |

(16a)

visiems rinkos dalyviams labai svarbus skaičius – tarpuskaitos riba, numatyta ne finansų sandorio šalims. Nustatant tarpuskaitos ribą derėtų įvertinti kokybinius ir kiekybinius kriterijus ir suteikti jiems deramą svorį. Kartu derėtų imtis reikiamų pastangų dideliu mastu standartizuojant ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis ir pripažįstant ne finansų sandorio šalių rizikos mažinimo svarbą jų įprastos verslo veiklos metu. Ribų nustatymas, paremtas įmonės svarba visai rinkai arba ne biržos finansinių priemonių rinkos segmentui, galėtų būti papildytas veiklos rizikos koeficientų naudojimu;

| (16b) | siekiant, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) būtų taikoma tarpuskaitos prievolės išimtis, reikėtų taip pat apsvarstyti galimybę numatyti konkrečiam sektoriui taikytiną ne biržos išvestinių priemonių tarpuskaitos ribą, remiantis bendra įmonės sudarytų sutarčių apimtimi. Be to, EVPRI turėtų ištirti, ar MVĮ galėtų būti numatyta de minimis taisyklė ataskaitų teikimo prievolės srityje; |
| --- | --- |

(16b)

siekiant, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) būtų taikoma tarpuskaitos prievolės išimtis, reikėtų taip pat apsvarstyti galimybę numatyti konkrečiam sektoriui taikytiną ne biržos išvestinių priemonių tarpuskaitos ribą, remiantis bendra įmonės sudarytų sutarčių apimtimi. Be to, EVPRI turėtų ištirti, ar MVĮ galėtų būti numatyta de minimis taisyklė ataskaitų teikimo prievolės srityje;

| (16c) | Komisija turėtų užtikrinti, kad būsimieji teisėkūros pasiūlymai nedarys kainos ir prieigos atžvilgiu neigiamos įtakos ne finansų sandorio šalių būtinam ir tinkamam ne biržos išvestinių finansinių priemonių naudojimui, siekiant apdrausti rinkų riziką, kylančią dėl verslo veiklos; |
| --- | --- |

(16c)

Komisija turėtų užtikrinti, kad būsimieji teisėkūros pasiūlymai nedarys kainos ir prieigos atžvilgiu neigiamos įtakos ne finansų sandorio šalių būtinam ir tinkamam ne biržos išvestinių finansinių priemonių naudojimui, siekiant apdrausti rinkų riziką, kylančią dėl verslo veiklos;

| (17) | turėtų būti laikoma, kad sutartis, kurią sudaro fondas (valdomas fondo valdytojo arba ne), patenka į šio reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

(17)

turėtų būti laikoma, kad sutartis, kurią sudaro fondas (valdomas fondo valdytojo arba ne), patenka į šio reglamento taikymo sritį;

| (18) | centriniai bankai ir kitos valstybių narių įstaigos, atliekančios panašias funkcijas, kitos valstybinės įstaigos, kurios įpareigotos valdyti arba dalyvauja valdant valstybės skolą, ir daugiašaliai plėtros bankai, išvardyti Direktyvos 2006/48/EB VI priedo I dalies 4.2 skirsnyje pateiktame sąraše,
  bei Tarptautinių atsiskaitymų bankas ir tam tikri Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 18 punkte apibrėžti subjektai
  turėtų nepatekti į šio reglamento taikymo sritį, kad nebūtų ribojamos jų galimybės imtis intervencinių priemonių rinkai stabilizuoti, jeigu ir kai to reikia.
  Reikėtų iš anksto apsvarstyti, ar atsakinga būtų taikyti nuo tarpuskaitos reikalavimo leidžiančią nukrypti nuostatą Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 18 punkte apibrėžtiems valstybinio sektoriaus subjektams, kurie priklauso centrinei valdžiai ir kuriems taikomas tos centrinės valdžios sudarytas raštiškas susitarimas dėl garantijos, tolygus atsakomybės prisiėmimui; |
| --- | --- |

(18)

centriniai bankai ir kitos valstybių narių įstaigos, atliekančios panašias funkcijas, kitos valstybinės įstaigos, kurios įpareigotos valdyti arba dalyvauja valdant valstybės skolą, ir daugiašaliai plėtros bankai, išvardyti Direktyvos 2006/48/EB VI priedo I dalies 4.2 skirsnyje pateiktame sąraše,
  bei Tarptautinių atsiskaitymų bankas ir tam tikri Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 18 punkte apibrėžti subjektai
  turėtų nepatekti į šio reglamento taikymo sritį, kad nebūtų ribojamos jų galimybės imtis intervencinių priemonių rinkai stabilizuoti, jeigu ir kai to reikia.
  Reikėtų iš anksto apsvarstyti, ar atsakinga būtų taikyti nuo tarpuskaitos reikalavimo leidžiančią nukrypti nuostatą Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 18 punkte apibrėžtiems valstybinio sektoriaus subjektams, kurie priklauso centrinei valdžiai ir kuriems taikomas tos centrinės valdžios sudarytas raštiškas susitarimas dėl garantijos, tolygus atsakomybės prisiėmimui;

| (19) | kadangi ne visi rinkos dalyviai, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė, gali tapti tam tikros pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nariais
  (arba tarpuskaitos narių klientais)
  , jie turėtų turėti galimybę naudotis pagrindinės sandorio šalies paslaugomis kaip klientai
  arba per investicines įmones ar kredito įstaigas, kurios pačios yra klientai
  ; |
| --- | --- |

(19)

kadangi ne visi rinkos dalyviai, kuriems taikoma tarpuskaitos prievolė, gali tapti tam tikros pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nariais
  (arba tarpuskaitos narių klientais)
  , jie turėtų turėti galimybę naudotis pagrindinės sandorio šalies paslaugomis kaip klientai
  arba per investicines įmones ar kredito įstaigas, kurios pačios yra klientai
  ;

| (20) | tarpuskaitos prievolės įvedimas kartu su procesu, kuriuo siekiama nustatyti, kurios pagrindinės sandorio šalys gali būti naudojamos vykdant šią prievolę, gali lemti nenumatytą ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkos konkurencijos iškraipymą. Pavyzdžiui, pagrindinė sandorio šalis gali atsisakyti atlikti sandorių, kurie įvykdyti tam tikrose prekybos vietose, tarpuskaitą dėl to, kad pagrindinė sandorio šalis priklauso konkuruojančiai prekybos vietai. Siekiant išvengti tokios diskriminacijos, pagrindinės sandorio šalys turėtų sutikti atlikti skirtingose vietose įvykdytų sandorių tarpuskaitą, jeigu tos vietos atitinka tos pagrindinės sandorio šalies nustatytus operacinius ir techninius reikalavimus,
  neatsižvelgiant į sutarčių dokumentus, kuriais remdamosi šalys sudarė atitinkamą ne biržos išvestinių priemonių sandorį, jei tie dokumentai atitinka rinkos standartus
  . Apskritai Komisija turėtų toliau atidžiai stebėti ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkos raidą ir prireikus imtis veiksmų, kad būtų išvengta tokio konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

(20)

tarpuskaitos prievolės įvedimas kartu su procesu, kuriuo siekiama nustatyti, kurios pagrindinės sandorio šalys gali būti naudojamos vykdant šią prievolę, gali lemti nenumatytą ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkos konkurencijos iškraipymą. Pavyzdžiui, pagrindinė sandorio šalis gali atsisakyti atlikti sandorių, kurie įvykdyti tam tikrose prekybos vietose, tarpuskaitą dėl to, kad pagrindinė sandorio šalis priklauso konkuruojančiai prekybos vietai. Siekiant išvengti tokios diskriminacijos, pagrindinės sandorio šalys turėtų sutikti atlikti skirtingose vietose įvykdytų sandorių tarpuskaitą, jeigu tos vietos atitinka tos pagrindinės sandorio šalies nustatytus operacinius ir techninius reikalavimus,
  neatsižvelgiant į sutarčių dokumentus, kuriais remdamosi šalys sudarė atitinkamą ne biržos išvestinių priemonių sandorį, jei tie dokumentai atitinka rinkos standartus
  . Apskritai Komisija turėtų toliau atidžiai stebėti ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkos raidą ir prireikus imtis veiksmų, kad būtų išvengta tokio konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje;

| (21) | siekiant nustatyti ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurioms turėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė, klases, ribas ir sistemai svarbias pagrindines ne finansų sandorio šalis, reikia patikimų duomenų. Todėl svarbu, kad reguliavimo tikslais Sąjungos lygmeniu būtų nustatytas vienodas reikalavimas pateikti duomenis apie ne biržos išvestines finansines priemones.
  Be to, ir finansų, ir ne finansų sandorio šalims reikia kiek įmanoma plačiau pradėti taikyti prievolę atgaline data teikti ataskaitas, jei viršijama nustatyta riba, siekiant pateikti EVPRI palyginamus duomenis. Jei toks ataskaitos dėl kurių nors ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių teikimas atgaline data neįmanomas, atitinkamai duomenų saugyklai turėtų būti pateiktas tinkamas paaiškinimas; |
| --- | --- |

(21)

siekiant nustatyti ne biržos išvestinių finansinių priemonių, kurioms turėtų būti taikoma tarpuskaitos prievolė, klases, ribas ir sistemai svarbias pagrindines ne finansų sandorio šalis, reikia patikimų duomenų. Todėl svarbu, kad reguliavimo tikslais Sąjungos lygmeniu būtų nustatytas vienodas reikalavimas pateikti duomenis apie ne biržos išvestines finansines priemones.
  Be to, ir finansų, ir ne finansų sandorio šalims reikia kiek įmanoma plačiau pradėti taikyti prievolę atgaline data teikti ataskaitas, jei viršijama nustatyta riba, siekiant pateikti EVPRI palyginamus duomenis. Jei toks ataskaitos dėl kurių nors ne biržos išvestinių finansinių priemonių klasių teikimas atgaline data neįmanomas, atitinkamai duomenų saugyklai turėtų būti pateiktas tinkamas paaiškinimas;

| (22) | svarbu, kad rinkos dalyviai visą išsamią informaciją, susijusią su savo sudarytomis ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, pateiktų sandorių duomenų saugykloms. Todėl informacija apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkoms būdingą riziką bus saugoma centralizuotai, ir ja lengvai galės naudotis EVPRI, susijusios kompetentingos institucijos ir susiję Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) centriniai bankai.
  Komisija ir EVPRI turėtų apsvarstyti, ar vertėtų išplėsti prievolės teikti ataskaitas taikymo sritį ir taikyti ją įterptosioms išvestinėms priemonėms; |
| --- | --- |

(22)

svarbu, kad rinkos dalyviai visą išsamią informaciją, susijusią su savo sudarytomis ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, pateiktų sandorių duomenų saugykloms. Todėl informacija apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkoms būdingą riziką bus saugoma centralizuotai, ir ja lengvai galės naudotis EVPRI, susijusios kompetentingos institucijos ir susiję Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) centriniai bankai.
  Komisija ir EVPRI turėtų apsvarstyti, ar vertėtų išplėsti prievolės teikti ataskaitas taikymo sritį ir taikyti ją įterptosioms išvestinėms priemonėms;

| (22a) | įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą pagal Direktyvos 2003/41/EB 6 straipsnio a punkte, arba panašaus lygio rizikos mažinimo galimybes sudarančioms įstaigoms, pripažintoms pagal nacionalinę teisę ir skirtoms pensijoms teikti, naudojančioms išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios objektyviai įvertinamos kaip mažinančios riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemą tvarkančios įstaigos mokumu, derėtų taikyti dvišalio įkaito nuostatas, išdėstytas šiame reglamente ir peržiūrėtinas 2014 m.; |
| --- | --- |

(22a)

įstaigoms, atsakingoms už profesinių pensijų skyrimą pagal Direktyvos 2003/41/EB 6 straipsnio a punkte, arba panašaus lygio rizikos mažinimo galimybes sudarančioms įstaigoms, pripažintoms pagal nacionalinę teisę ir skirtoms pensijoms teikti, naudojančioms išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios objektyviai įvertinamos kaip mažinančios riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemą tvarkančios įstaigos mokumu, derėtų taikyti dvišalio įkaito nuostatas, išdėstytas šiame reglamente ir peržiūrėtinas 2014 m.;

| (23) | norint išsamiai apžvelgti rinką ir
  įvertinti sisteminę riziką
  , sandorių duomenų saugykloms reikėtų pranešti apie sutartis, kurių tarpuskaita atlikta ir neatlikta; |
| --- | --- |

(23)

norint išsamiai apžvelgti rinką ir
  įvertinti sisteminę riziką
  , sandorių duomenų saugykloms reikėtų pranešti apie sutartis, kurių tarpuskaita atlikta ir neatlikta;

| (23a) | EVPRI, EDPPI ir EBI turėtų būti suteikta pakankamai išteklių, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti pagal šį reglamentą numatytas užduotis; |
| --- | --- |

(23a)

EVPRI, EDPPI ir EBI turėtų būti suteikta pakankamai išteklių, kad jos galėtų veiksmingai vykdyti pagal šį reglamentą numatytas užduotis;

| (24) | prievolė pranešti apie sutarčių pakeitimus arba jų nutraukimą turėtų būti taikoma pirminėms sutarties sandorio šalims ir bet kokioms kitoms įmonėms, teikiančioms informaciją pirminių sandorio šalių vardu. Sandorio šalis arba jos darbuotojai, kurie praneša visą sutarties informaciją sandorių duomenų saugyklai kitos sandorio šalies vardu, kaip nustatyta šiame reglamente, turėtų nepažeisti apribojimų dėl informacijos atskleidimo; |
| --- | --- |

(24)

prievolė pranešti apie sutarčių pakeitimus arba jų nutraukimą turėtų būti taikoma pirminėms sutarties sandorio šalims ir bet kokioms kitoms įmonėms, teikiančioms informaciją pirminių sandorio šalių vardu. Sandorio šalis arba jos darbuotojai, kurie praneša visą sutarties informaciją sandorių duomenų saugyklai kitos sandorio šalies vardu, kaip nustatyta šiame reglamente, turėtų nepažeisti apribojimų dėl informacijos atskleidimo;

| (25) | nesilaikant tarpuskaitos prievolės ir prievolės teikti ataskaitas, turėtų būti skiriamos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios baudos. Valstybės narės tokias baudas turėtų skirti taip, kad nesumažėtų taisyklių veiksmingumas.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų viešai skelbiamos taikomos nuobaudos ir reguliariai skelbiamos galiojančių taisyklių veiksmingumo įvertinimo ataskaitos; |
| --- | --- |

(25)

nesilaikant tarpuskaitos prievolės ir prievolės teikti ataskaitas, turėtų būti skiriamos veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios baudos. Valstybės narės tokias baudas turėtų skirti taip, kad nesumažėtų taisyklių veiksmingumas.
  Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų viešai skelbiamos taikomos nuobaudos ir reguliariai skelbiamos galiojančių taisyklių veiksmingumo įvertinimo ataskaitos;

| (26) | leidimai pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti suteikiami su sąlyga, kad jos turi minimalaus dydžio pradinį kapitalą. Kapitalas, kartu su nepaskirstytuoju pelnu ir pagrindinės sandorio šalies rezervais, visada turėtų būti proporcingas pagrindinės sandorio šalies dydžiui ir veiklai, siekiant užtikrinti, kad pagrindinės sandorio šalys būtų tinkamai kapitalizuotos operacinės ir likutinės rizikos atžvilgiu ir kad prireikus jos galėtų užtikrinti laipsnišką likvidavimą arba savo veiklos restruktūrizavimą; |
| --- | --- |

(26)

leidimai pagrindinėms sandorio šalims turėtų būti suteikiami su sąlyga, kad jos turi minimalaus dydžio pradinį kapitalą. Kapitalas, kartu su nepaskirstytuoju pelnu ir pagrindinės sandorio šalies rezervais, visada turėtų būti proporcingas pagrindinės sandorio šalies dydžiui ir veiklai, siekiant užtikrinti, kad pagrindinės sandorio šalys būtų tinkamai kapitalizuotos operacinės ir likutinės rizikos atžvilgiu ir kad prireikus jos galėtų užtikrinti laipsnišką likvidavimą arba savo veiklos restruktūrizavimą;

| (27) | kadangi šiuo reglamentu reguliavimo tikslu įvedama teisinė prievolė atlikti tarpuskaitą pasitelkiant tam tikras pagrindines sandorio šalis, būtina užtikrinti, kad tos pagrindinės sandorio šalys būtų saugios ir patikimos ir visada atitiktų griežtus organizacinius, veiklos vykdymo ir rizikos ribojimo reikalavimus, kurie nustatyti šiuo reglamentu. Siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, tie reikalavimai turėtų būti taikomi atliekant visų finansinių priemonių, su kuriomis dirba pagrindinės sandorio šalys, tarpuskaitą; |
| --- | --- |

(27)

kadangi šiuo reglamentu reguliavimo tikslu įvedama teisinė prievolė atlikti tarpuskaitą pasitelkiant tam tikras pagrindines sandorio šalis, būtina užtikrinti, kad tos pagrindinės sandorio šalys būtų saugios ir patikimos ir visada atitiktų griežtus organizacinius, veiklos vykdymo ir rizikos ribojimo reikalavimus, kurie nustatyti šiuo reglamentu. Siekiant užtikrinti vienodą šio reglamento taikymą, tie reikalavimai turėtų būti taikomi atliekant visų finansinių priemonių, su kuriomis dirba pagrindinės sandorio šalys, tarpuskaitą;

| (27a) | atitinkama kompetentinga institucija turėtų įsitikinti, kad pagrindinė sandorio šalis turi pakankamai finansinių išteklių (įskaitant minimalią įmoką į nuosavą pagrindinės sandorio šalies fondą), kaip nurodyta EVPRI parengtose gairėse; |
| --- | --- |

(27a)

atitinkama kompetentinga institucija turėtų įsitikinti, kad pagrindinė sandorio šalis turi pakankamai finansinių išteklių (įskaitant minimalią įmoką į nuosavą pagrindinės sandorio šalies fondą), kaip nurodyta EVPRI parengtose gairėse;

| (28) | todėl reguliavimo ir suderinimo tikslais būtina užtikrinti, kad finansų sandorio šalys naudotųsi tik tomis pagrindinėmis sandorio šalimis, kurios atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(28)

todėl reguliavimo ir suderinimo tikslais būtina užtikrinti, kad finansų sandorio šalys naudotųsi tik tomis pagrindinėmis sandorio šalimis, kurios atitinka šiame reglamente nustatytus reikalavimus;

| (29) | įvedus prievolę atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą, būtina nustatyti aiškias taisykles, reglamentuojančias leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimą ir pagrindinių sandorio šalių priežiūrą. Kompetentingos institucijos ir toliau turėtų būti atsakingos už visus leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimo ir pagrindinių sandorio šalių priežiūros aspektus, įskaitant atsakomybę patikrinti, ar paraišką pateikusi pagrindinė sandorio šalis atitinka reikalavimus, nustatytus šiame reglamente ir 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/26/EB (17) dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose, atsižvelgiant į tai, kad nacionalinės kompetentingos institucijos ir toliau geriausiai gali patikrinti, kaip minėtos pagrindinės sandorio šalys dirba kasdien, atlikti jų reguliarias patikras ir prireikus imtis reikiamų veiksmų; |
| --- | --- |

(29)

įvedus prievolę atlikti ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą, būtina nustatyti aiškias taisykles, reglamentuojančias leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimą ir pagrindinių sandorio šalių priežiūrą. Kompetentingos institucijos ir toliau turėtų būti atsakingos už visus leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimo ir pagrindinių sandorio šalių priežiūros aspektus, įskaitant atsakomybę patikrinti, ar paraišką pateikusi pagrindinė sandorio šalis atitinka reikalavimus, nustatytus šiame reglamente ir 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 98/26/EB (17) dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose, atsižvelgiant į tai, kad nacionalinės kompetentingos institucijos ir toliau geriausiai gali patikrinti, kaip minėtos pagrindinės sandorio šalys dirba kasdien, atlikti jų reguliarias patikras ir prireikus imtis reikiamų veiksmų;

| (30) | jeigu pagrindinei sandorio šaliai kyla nemokumo rizika, fiskalinė atsakomybė gali daugiausia tekti valstybei narei, kurioje ši pagrindinė sandorio šalis įsteigta. Todėl leidimus tai pagrindinei sandorio šaliai turėtų suteikti ir pagrindinės sandorio šalies priežiūrą turėtų atlikti susijusi tos valstybės narės kompetentinga institucija. Tačiau kadangi pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nariai gali būti įsisteigę skirtingose valstybėse narėse, ir pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymas juos paveiks pirmiausia, būtina užtikrinti, kad
  EVPRI
  dalyvautų suteikiant leidimus ir vykdant priežiūrą ▐. Taip bus siekiama išvengti, kad valstybėse narėse nebūtų taikomos skirtingos priemonės arba skirtinga tvarka, kurios taptų kliūtimi vidaus rinkai.
  EVPRI į rekomendacijų ir sprendimų rengimo veiklą turėtų įtraukti kitas susijusių valstybių narių kompetentingas institucijas; |
| --- | --- |

(30)

jeigu pagrindinei sandorio šaliai kyla nemokumo rizika, fiskalinė atsakomybė gali daugiausia tekti valstybei narei, kurioje ši pagrindinė sandorio šalis įsteigta. Todėl leidimus tai pagrindinei sandorio šaliai turėtų suteikti ir pagrindinės sandorio šalies priežiūrą turėtų atlikti susijusi tos valstybės narės kompetentinga institucija. Tačiau kadangi pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nariai gali būti įsisteigę skirtingose valstybėse narėse, ir pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymas juos paveiks pirmiausia, būtina užtikrinti, kad
  EVPRI
  dalyvautų suteikiant leidimus ir vykdant priežiūrą ▐. Taip bus siekiama išvengti, kad valstybėse narėse nebūtų taikomos skirtingos priemonės arba skirtinga tvarka, kurios taptų kliūtimi vidaus rinkai.
  EVPRI į rekomendacijų ir sprendimų rengimo veiklą turėtų įtraukti kitas susijusių valstybių narių kompetentingas institucijas;

| (31) | būtina sustiprinti nuostatas dėl kompetentingų institucijų keitimosi informacija ir griežčiau įpareigoti jas teikti tarpusavio pagalbą ir bendradarbiauti. ▐ Keičiantis informacija būtina griežtai saugoti profesinę paslaptį. Dėl didelės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių įtakos būtina užtikrinti, kad kitos ▐ reguliavimo institucijos, galėtų naudotis informacija, kuri joms būtina vykdant savo funkcijas; |
| --- | --- |

(31)

būtina sustiprinti nuostatas dėl kompetentingų institucijų keitimosi informacija ir griežčiau įpareigoti jas teikti tarpusavio pagalbą ir bendradarbiauti. ▐ Keičiantis informacija būtina griežtai saugoti profesinę paslaptį. Dėl didelės ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių įtakos būtina užtikrinti, kad kitos ▐ reguliavimo institucijos, galėtų naudotis informacija, kuri joms būtina vykdant savo funkcijas;

| (31a) | šiuo reglamentu neturėtų būti siekiama apriboti galimybės ar trukdyti pagrindinei sandorio šaliai, veikiančiai vienoje jurisdikcijoje, vykdyti produkto, kurio kaina išreikšta kitos valstybės narės ar trečiosios šalies valiuta, tarpuskaitą, arba reikalauti, kad pagrindinė sandorio šalis turėtų bankininkystės licenciją tam, kad turėtų prieigą prie įprastų centrinio banko likvidumo priemonių; |
| --- | --- |

(31a)

šiuo reglamentu neturėtų būti siekiama apriboti galimybės ar trukdyti pagrindinei sandorio šaliai, veikiančiai vienoje jurisdikcijoje, vykdyti produkto, kurio kaina išreikšta kitos valstybės narės ar trečiosios šalies valiuta, tarpuskaitą, arba reikalauti, kad pagrindinė sandorio šalis turėtų bankininkystės licenciją tam, kad turėtų prieigą prie įprastų centrinio banko likvidumo priemonių;

| (32) | turint omenyje pasaulinį finansų rinkų pobūdį,
  turi būti sudaromi susitarimai su trečiosiose šalyse įsteigtomis pagrindinėmis sandorio šalimis dėl tarpuskaitos paslaugų Sąjungoje teikimo. Šiuose susitarimuose turėtų būti numatyta EVPRI ir valstybės narės, kurioje pagrindinė sandorio šalis ketina teikti tarpuskaitos paslaugas, kompetentingos institucijos leidimo suteikimo procedūra arba Komisijos suteikiama išimtis, kad nebus taikomos leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra,
  jeigu tos trečiosios šalies teisinę ir priežiūros sistemas Komisija pripažino lygiavertėmis Sąjungos sistemoms ir jeigu laikomasi
  būtinų
  sąlygų. Šiomis aplinkybėmis susitarimai su Sąjungos pagrindiniais tarptautiniais partneriais bus itin svarbūs siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visiems ir finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

(32)

turint omenyje pasaulinį finansų rinkų pobūdį,
  turi būti sudaromi susitarimai su trečiosiose šalyse įsteigtomis pagrindinėmis sandorio šalimis dėl tarpuskaitos paslaugų Sąjungoje teikimo. Šiuose susitarimuose turėtų būti numatyta EVPRI ir valstybės narės, kurioje pagrindinė sandorio šalis ketina teikti tarpuskaitos paslaugas, kompetentingos institucijos leidimo suteikimo procedūra arba Komisijos suteikiama išimtis, kad nebus taikomos leidimo suteikimo sąlygos ir procedūra,
  jeigu tos trečiosios šalies teisinę ir priežiūros sistemas Komisija pripažino lygiavertėmis Sąjungos sistemoms ir jeigu laikomasi
  būtinų
  sąlygų. Šiomis aplinkybėmis susitarimai su Sąjungos pagrindiniais tarptautiniais partneriais bus itin svarbūs siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visiems ir finansinį stabilumą;

| (32a) | 2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Vadovų Taryba susitarė, kad Sąjungai reikia ryžtingiau ir laikantis abipusiškumo bei savitarpio naudingumo principo propaguoti savo interesus ir vertybes Sąjungos išorės santykių srityje ir imtis veiksmų, inter alia, siekiant Europos verslui užtikrinti didesnes patekimo į rinką galimybes bei išplėsti bendradarbiavimą su pagrindiniais prekybos partneriais reguliavimo srityje; |
| --- | --- |

(32a)

2010 m. rugsėjo 16 d. Europos Vadovų Taryba susitarė, kad Sąjungai reikia ryžtingiau ir laikantis abipusiškumo bei savitarpio naudingumo principo propaguoti savo interesus ir vertybes Sąjungos išorės santykių srityje ir imtis veiksmų, inter alia, siekiant Europos verslui užtikrinti didesnes patekimo į rinką galimybes bei išplėsti bendradarbiavimą su pagrindiniais prekybos partneriais reguliavimo srityje;

| (33) | pagrindinės sandorio šalys turėtų turėti tvirtą valdymo tvarką, geros reputacijos vyresniąją vadovybę ir nepriklausomus valdybos narius, neatsižvelgiant į jų nuosavybės struktūrą.
  Bent vienas trečdalis, bet ne mažiau kaip du valdybos narai turėtų būti nepriklausomi nariai. Šie nepriklausomi nariai neturėtų veikti kaip nepriklausomi nariai daugiau nei vienoje pagrindinėje sandorio šalyje. Jų atlyginimas neturėtų būti susijęs su pagrindinės sandorio šalies rezultatais.
  Tačiau skirtinga pagrindinės sandorio šalies valdymo tvarka ir nuosavybės struktūra gali daryti įtaką jos pasiryžimui arba galimybėms atlikti tam tikrų produktų tarpuskaitą. Todėl nepriklausomi valdybos nariai ir rizikos valdymo komitetas (kurį turėtų įsteigti pagrindinė sandorio šalis) turėtų spręsti bet kokius galimus pagrindinės sandorio šalies interesų konfliktus. Tarpuskaitos nariams ir jų klientams turi būti tinkamai atstovaujama, nes jiems poveikį gali daryti pagrindinės sandorio šalies priimami sprendimai; |
| --- | --- |

(33)

pagrindinės sandorio šalys turėtų turėti tvirtą valdymo tvarką, geros reputacijos vyresniąją vadovybę ir nepriklausomus valdybos narius, neatsižvelgiant į jų nuosavybės struktūrą.
  Bent vienas trečdalis, bet ne mažiau kaip du valdybos narai turėtų būti nepriklausomi nariai. Šie nepriklausomi nariai neturėtų veikti kaip nepriklausomi nariai daugiau nei vienoje pagrindinėje sandorio šalyje. Jų atlyginimas neturėtų būti susijęs su pagrindinės sandorio šalies rezultatais.
  Tačiau skirtinga pagrindinės sandorio šalies valdymo tvarka ir nuosavybės struktūra gali daryti įtaką jos pasiryžimui arba galimybėms atlikti tam tikrų produktų tarpuskaitą. Todėl nepriklausomi valdybos nariai ir rizikos valdymo komitetas (kurį turėtų įsteigti pagrindinė sandorio šalis) turėtų spręsti bet kokius galimus pagrindinės sandorio šalies interesų konfliktus. Tarpuskaitos nariams ir jų klientams turi būti tinkamai atstovaujama, nes jiems poveikį gali daryti pagrindinės sandorio šalies priimami sprendimai;

| (34) | pagrindinė sandorio šalis kitiems subjektams gali perduoti įvairias savo funkcijas (išskyrus rizikos valdymo funkciją), bet tik tokiu atveju, jeigu toks funkcijų perdavimas nedaro poveikio tinkamam pagrindinės sandorio šalies veikimui ir jos gebėjimui valdyti riziką.
  Funkcijų perdavimą kitiems subjektams turėtų tvirtinti pagrindinės sandorio šalies rizikos komitetas; |
| --- | --- |

(34)

pagrindinė sandorio šalis kitiems subjektams gali perduoti įvairias savo funkcijas (išskyrus rizikos valdymo funkciją), bet tik tokiu atveju, jeigu toks funkcijų perdavimas nedaro poveikio tinkamam pagrindinės sandorio šalies veikimui ir jos gebėjimui valdyti riziką.
  Funkcijų perdavimą kitiems subjektams turėtų tvirtinti pagrindinės sandorio šalies rizikos komitetas;

| (35) | todėl pagrindinės sandorio šalies dalyvavimo atliekant tarpuskaitą reikalavimai turėtų būti skaidrūs, proporcingi ir nediskriminaciniai, ir jais turėtų būti leidžiama nuotolinė prieiga, jeigu pagrindinei sandorio šaliai ji nekelia papildomos rizikos; |
| --- | --- |

(35)

todėl pagrindinės sandorio šalies dalyvavimo atliekant tarpuskaitą reikalavimai turėtų būti skaidrūs, proporcingi ir nediskriminaciniai, ir jais turėtų būti leidžiama nuotolinė prieiga, jeigu pagrindinei sandorio šaliai ji nekelia papildomos rizikos;

| (36) | tarpuskaitos narių, kurie savo ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą atlieka per pagrindines sandorio šalis, klientams turėtų būti užtikrinta aukšto lygio apsauga. Tikrasis apsaugos lygis priklauso nuo konkrečių klientų pasirenkamo atskyrimo lygio. Tarpininkai savo turtą turėtų atskirti nuo savo klientų turto. Dėl to pagrindinių sandorio šalių duomenys turėtų būti nuolat naujinami ir lengvai atpažįstami.
  Be to, narių sąskaitos įsipareigojimų nevykdymo atveju turėtų būti perleidžiamos kitiems nariams; |
| --- | --- |

(36)

tarpuskaitos narių, kurie savo ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą atlieka per pagrindines sandorio šalis, klientams turėtų būti užtikrinta aukšto lygio apsauga. Tikrasis apsaugos lygis priklauso nuo konkrečių klientų pasirenkamo atskyrimo lygio. Tarpininkai savo turtą turėtų atskirti nuo savo klientų turto. Dėl to pagrindinių sandorio šalių duomenys turėtų būti nuolat naujinami ir lengvai atpažįstami.
  Be to, narių sąskaitos įsipareigojimų nevykdymo atveju turėtų būti perleidžiamos kitiems nariams;

| (36a) | bet koks teisinis netikrumas, susijęs su pagrindinės sandorio šalies taisyklių ir procesų, reglamentuojančių tarpuskaitos narių ir jų klientų turto ir prievolių atskyrimą bei pozicijų perkėlimą iš anksto nustatytu atveju, veiksmingumu ir vykdymo užtikrinimu, labai pakenktų pagrindinės sandorio šalies stabilumui. Atvejai, dėl kurių atliekamas pozicijų perkėlimas, turėtų būti nustatomi iš anksto, siekiant užtikrinti teikiamos apsaugos apimtį; |
| --- | --- |

(36a)

bet koks teisinis netikrumas, susijęs su pagrindinės sandorio šalies taisyklių ir procesų, reglamentuojančių tarpuskaitos narių ir jų klientų turto ir prievolių atskyrimą bei pozicijų perkėlimą iš anksto nustatytu atveju, veiksmingumu ir vykdymo užtikrinimu, labai pakenktų pagrindinės sandorio šalies stabilumui. Atvejai, dėl kurių atliekamas pozicijų perkėlimas, turėtų būti nustatomi iš anksto, siekiant užtikrinti teikiamos apsaugos apimtį;

| (37) | pagrindinė sandorio šalis turėtų turėti patikimą rizikos valdymo sistemą siekdama valdyti kredito riziką, likvidumo riziką, operacinę ir kitokią riziką, įskaitant riziką, kurią ji prisiima arba kelia kitiems subjektams dėl tarpusavio priklausomybės. Pagrindinė sandorio šalis turėtų nustatyti tinkamas procedūras ir mechanizmus, kurie būtų taikomi tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Siekiant sumažinti tokio įsipareigojimų neįvykdymo plitimo pavojų, pagrindinė sandorio šalis turėtų taikyti griežtus dalyvavimo reikalavimus, kaupti tinkamas pradines garantines įmokas, turėti įsipareigojimų neįvykdymo fondą ir kitus finansinius išteklius, kurių reikia galimiems nuostoliams padengti.
  Labai tvirtos rizikos valdymo sistemos sukūrimas turėtų išlikti svarbiausiu pagrindinės sandorio šalies tikslu. Tačiau ji gali pritaikyti šios sistemos aspektus tarpuskaitos narių klientų konkrečiai veiklai ar rizikos profiliams, ir jeigu manoma, kad tai reikalinga, labai likvidžiu turtu, kuris priimamas kaip įkaitas, galima laikyti bent jau grynuosius pinigus ir valstybės obligacijas, kurioms taikomas deramas vertės mažinimas; |
| --- | --- |

(37)

pagrindinė sandorio šalis turėtų turėti patikimą rizikos valdymo sistemą siekdama valdyti kredito riziką, likvidumo riziką, operacinę ir kitokią riziką, įskaitant riziką, kurią ji prisiima arba kelia kitiems subjektams dėl tarpusavio priklausomybės. Pagrindinė sandorio šalis turėtų nustatyti tinkamas procedūras ir mechanizmus, kurie būtų taikomi tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo atveju. Siekiant sumažinti tokio įsipareigojimų neįvykdymo plitimo pavojų, pagrindinė sandorio šalis turėtų taikyti griežtus dalyvavimo reikalavimus, kaupti tinkamas pradines garantines įmokas, turėti įsipareigojimų neįvykdymo fondą ir kitus finansinius išteklius, kurių reikia galimiems nuostoliams padengti.
  Labai tvirtos rizikos valdymo sistemos sukūrimas turėtų išlikti svarbiausiu pagrindinės sandorio šalies tikslu. Tačiau ji gali pritaikyti šios sistemos aspektus tarpuskaitos narių klientų konkrečiai veiklai ar rizikos profiliams, ir jeigu manoma, kad tai reikalinga, labai likvidžiu turtu, kuris priimamas kaip įkaitas, galima laikyti bent jau grynuosius pinigus ir valstybės obligacijas, kurioms taikomas deramas vertės mažinimas;

| (37a) | pagrindinių sandorio šalių rizikos valdymo strategijos turėtų būti patikimos ir jas taikant rizika neturėtų būti perkeliama mokesčių mokėtojui; |
| --- | --- |

(37a)

pagrindinių sandorio šalių rizikos valdymo strategijos turėtų būti patikimos ir jas taikant rizika neturėtų būti perkeliama mokesčių mokėtojui;

| (37b) | finansinio stabilumo taryba laiko pagrindines sandorio šalis sistemai svarbiomis institucijomis. Nėra bendros tarptautinės ar Sąjungos praktikos, pagal kurią būtų nustatomos pagrindinių sandorio šalių prieigos prie centrinio banko likvidumo priemonių ar prievolės gauti kredito įstaigos licenciją sąlygos. Tarpuskaitos prievolės įgyvendinimas pagal šį reglamentą gali padidinti pagrindinių sandorio šalių sisteminę svarbą ir likvidumo poreikį. Todėl reikėtų paraginti Komisiją atsižvelgti į centrinių bankų vykdomos veiklos rezultatus, įvertinti, bendradarbiaujant su ECBS, galimą poreikį nustatyti priemones, kurias taikant būtų palengvinta pagrindinių sandorio šalių prieiga prie centrinio banko likvidumo priemonių viena ar daugiau valiutų ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

(37b)

finansinio stabilumo taryba laiko pagrindines sandorio šalis sistemai svarbiomis institucijomis. Nėra bendros tarptautinės ar Sąjungos praktikos, pagal kurią būtų nustatomos pagrindinių sandorio šalių prieigos prie centrinio banko likvidumo priemonių ar prievolės gauti kredito įstaigos licenciją sąlygos. Tarpuskaitos prievolės įgyvendinimas pagal šį reglamentą gali padidinti pagrindinių sandorio šalių sisteminę svarbą ir likvidumo poreikį. Todėl reikėtų paraginti Komisiją atsižvelgti į centrinių bankų vykdomos veiklos rezultatus, įvertinti, bendradarbiaujant su ECBS, galimą poreikį nustatyti priemones, kurias taikant būtų palengvinta pagrindinių sandorio šalių prieiga prie centrinio banko likvidumo priemonių viena ar daugiau valiutų ir pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai;

| (38) | įkaito vertės išlaikymo prievolė ir mažinimas (angl. haircuts) gali turėti prociklinių padarinių. Dėl to pagrindinės sandorio šalys, kompetentingos institucijos
  ir EVPRI
  turėtų imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią galimiems pagrindinių sandorio šalių taikomos rizikos valdymo praktikos procikliniams padariniams ir juos kontroliuoti, kad pagrindinės sandorio šalies patikimumui ir finansiniam saugumui nebūtų daromas neigiamas poveikis; |
| --- | --- |

(38)

įkaito vertės išlaikymo prievolė ir mažinimas (angl. haircuts) gali turėti prociklinių padarinių. Dėl to pagrindinės sandorio šalys, kompetentingos institucijos
  ir EVPRI
  turėtų imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią galimiems pagrindinių sandorio šalių taikomos rizikos valdymo praktikos procikliniams padariniams ir juos kontroliuoti, kad pagrindinės sandorio šalies patikimumui ir finansiniam saugumui nebūtų daromas neigiamas poveikis;

| (39) | pozicijų valdymas – esminė tarpuskaitos proceso dalis. Apskritai, norint teikti tarpuskaitos paslaugas, reikėtų suteikti prieigą prie informacijos apie kainodarą šaltinių ir leisti jais naudotis. Tarp jų turėtų būti informacijos apie kainodarą šaltiniai, susiję su indeksais, kurie naudojami nustatant išvestinių arba kitų finansinių priemonių kainas; |
| --- | --- |

(39)

pozicijų valdymas – esminė tarpuskaitos proceso dalis. Apskritai, norint teikti tarpuskaitos paslaugas, reikėtų suteikti prieigą prie informacijos apie kainodarą šaltinių ir leisti jais naudotis. Tarp jų turėtų būti informacijos apie kainodarą šaltiniai, susiję su indeksais, kurie naudojami nustatant išvestinių arba kitų finansinių priemonių kainas;

| (40) | garantinės įmokos – svarbiausia pagrindinės sandorio šalies apsaugos priemonė. Nors pagrindinės sandorio šalys turėtų saugiai ir atsargiai investuoti gautas garantines įmokas, jos turėtų ypač stengtis užtikrinti tinkamą garantinių įmokų apsaugą, siekdamos garantuoti, kad garantinės įmokos įsipareigojimus įvykdžiusiems tarpuskaitos nariams arba sąveikioms pagrindinėms sandorio šalims būtų grąžintos laiku, jei pagrindinė sandorio šalis, kuri surenka tas garantines įmokas, nevykdo įsipareigojimų; |
| --- | --- |

(40)

garantinės įmokos – svarbiausia pagrindinės sandorio šalies apsaugos priemonė. Nors pagrindinės sandorio šalys turėtų saugiai ir atsargiai investuoti gautas garantines įmokas, jos turėtų ypač stengtis užtikrinti tinkamą garantinių įmokų apsaugą, siekdamos garantuoti, kad garantinės įmokos įsipareigojimus įvykdžiusiems tarpuskaitos nariams arba sąveikioms pagrindinėms sandorio šalims būtų grąžintos laiku, jei pagrindinė sandorio šalis, kuri surenka tas garantines įmokas, nevykdo įsipareigojimų;

| (40a) | pagrindinei sandorio šaliai galimybė pasinaudoti ištekliais likvidumui užtikrinti yra itin svarbi. Likvidumas galėtų būti užtikrintas esant galimybei pasinaudoti centrinio banko, kreditingo ir patikimo komercinio banko likvidumo užtikrinimo priemonėmis arba šių abiejų priemonių deriniu; |
| --- | --- |

(40a)

pagrindinei sandorio šaliai galimybė pasinaudoti ištekliais likvidumui užtikrinti yra itin svarbi. Likvidumas galėtų būti užtikrintas esant galimybei pasinaudoti centrinio banko, kreditingo ir patikimo komercinio banko likvidumo užtikrinimo priemonėmis arba šių abiejų priemonių deriniu;

| (41) | 2006 m. lapkričio 7 d. Europos kliringo ir atsiskaitymų elgesio kodekse (18) nustatyta neprivaloma sąsajų tarp pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų nustatymo sistema. Tačiau poprekybinis sektorius vis dar suskaidytas dėl valstybėse narėse esančių skirtumų, todėl tarpvalstybiniai sandoriai kainuoja brangiau ir juos trukdoma derinti. Todėl būtina nustatyti pagrindinių sandorio šalių sąveikos susitarimų sudarymo sąlygas, kad dėl jų pagrindinėms sandorio šalims nekiltų rizika, kuri nebūtų tinkamai valdoma; |
| --- | --- |

(41)

2006 m. lapkričio 7 d. Europos kliringo ir atsiskaitymų elgesio kodekse (18) nustatyta neprivaloma sąsajų tarp pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų nustatymo sistema. Tačiau poprekybinis sektorius vis dar suskaidytas dėl valstybėse narėse esančių skirtumų, todėl tarpvalstybiniai sandoriai kainuoja brangiau ir juos trukdoma derinti. Todėl būtina nustatyti pagrindinių sandorio šalių sąveikos susitarimų sudarymo sąlygas, kad dėl jų pagrindinėms sandorio šalims nekiltų rizika, kuri nebūtų tinkamai valdoma;

| (42) | sąveikos susitarimai
  apskritai gali būti svarbia priemone
  siekiant didesnės poprekybinės rinkos integracijos Sąjungoje, ir jie turėtų būti reglamentuojami. Tačiau dėl šių susitarimų pagrindinėms sandorio šalims gali kilti papildoma rizika. Atsižvelgiant į tai, kad sudarant pagrindinių sandorio šalių, kurios atlieka ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą, susitarimus atsiranda papildomos painiavos, šiame etape
  būtų tinkama reikalauti trejų metų lengvatinio laikotarpio tarp tarpuskaitos leidimo išvestinėms finansinėms priemonėms gavimo ir teisės kreiptis dėl sąveikos leidimo, be to, vėlesnių
  sąveikos susitarimų taikymo sritį reikėtų apriboti vertybiniais popieriais, už kuriuos atsiskaitoma grynaisiais pinigais. Tačiau iki 2014 m. rugsėjo 30 d. EVPRI turėtų pateikti Komisijai ataskaitą dėl to, ar tą taikymo sritį būtų tinkama išplėsti įtraukiant kitas finansines priemones
  ir kada tai padaryti
  ; |
| --- | --- |

(42)

sąveikos susitarimai
  apskritai gali būti svarbia priemone
  siekiant didesnės poprekybinės rinkos integracijos Sąjungoje, ir jie turėtų būti reglamentuojami. Tačiau dėl šių susitarimų pagrindinėms sandorio šalims gali kilti papildoma rizika. Atsižvelgiant į tai, kad sudarant pagrindinių sandorio šalių, kurios atlieka ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą, susitarimus atsiranda papildomos painiavos, šiame etape
  būtų tinkama reikalauti trejų metų lengvatinio laikotarpio tarp tarpuskaitos leidimo išvestinėms finansinėms priemonėms gavimo ir teisės kreiptis dėl sąveikos leidimo, be to, vėlesnių
  sąveikos susitarimų taikymo sritį reikėtų apriboti vertybiniais popieriais, už kuriuos atsiskaitoma grynaisiais pinigais. Tačiau iki 2014 m. rugsėjo 30 d. EVPRI turėtų pateikti Komisijai ataskaitą dėl to, ar tą taikymo sritį būtų tinkama išplėsti įtraukiant kitas finansines priemones
  ir kada tai padaryti
  ;

| (43) | reguliavimo tikslais sandorių duomenų saugyklos renka duomenis, kurie svarbūs institucijoms visose valstybėse narėse. ▐ EVPRI turėtų prisiimti atsakomybę už sandorių duomenų saugyklų registravimą, registracijos panaikinimą ir sandorių duomenų saugyklų priežiūrą; |
| --- | --- |

(43)

reguliavimo tikslais sandorių duomenų saugyklos renka duomenis, kurie svarbūs institucijoms visose valstybėse narėse. ▐ EVPRI turėtų prisiimti atsakomybę už sandorių duomenų saugyklų registravimą, registracijos panaikinimą ir sandorių duomenų saugyklų priežiūrą;

| (44) | atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo institucijos, pagrindinės sandorio šalys ir kiti rinkos dalyviai remiasi sandorių duomenų saugyklose sukauptais duomenimis, būtina užtikrinti, kad toms sandorių duomenų saugykloms būtų taikomi griežti duomenų saugojimo ir tvarkymo reikalavimai; |
| --- | --- |

(44)

atsižvelgiant į tai, kad reguliavimo institucijos, pagrindinės sandorio šalys ir kiti rinkos dalyviai remiasi sandorių duomenų saugyklose sukauptais duomenimis, būtina užtikrinti, kad toms sandorių duomenų saugykloms būtų taikomi griežti duomenų saugojimo ir tvarkymo reikalavimai;

| (45) | pagrindinių sandorio šalių
  , jų narių
  ir sandorių duomenų saugyklų teikiamų paslaugų kainos ir mokesčiai turi būti skaidrūs, kad rinkos dalyviai galėtų pasirinkti paslaugas turėdami reikiamą informaciją; |
| --- | --- |

(45)

pagrindinių sandorio šalių
  , jų narių
  ir sandorių duomenų saugyklų teikiamų paslaugų kainos ir mokesčiai turi būti skaidrūs, kad rinkos dalyviai galėtų pasirinkti paslaugas turėdami reikiamą informaciją;

| (45a) | finansinių paslaugų ir išvestinių priemonių sutarčių prekybos sektoriuje esama sričių, kuriose taip pat gali egzistuoti komercinės ir intelektinės nuosavybės teisės. Atvejais, kai šios teisės susijusios su produktais ar paslaugomis, kurie pradėti naudoti kaip pramonės standartai ar daro poveikį pramonės standartams, turėtų būti numatytas reikalavimas, kad licencijos būtų įgyjamos proporcingomis, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis; |
| --- | --- |

(45a)

finansinių paslaugų ir išvestinių priemonių sutarčių prekybos sektoriuje esama sričių, kuriose taip pat gali egzistuoti komercinės ir intelektinės nuosavybės teisės. Atvejais, kai šios teisės susijusios su produktais ar paslaugomis, kurie pradėti naudoti kaip pramonės standartai ar daro poveikį pramonės standartams, turėtų būti numatytas reikalavimas, kad licencijos būtų įgyjamos proporcingomis, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis;

| (46) | EVPRI turėtų būti suteikta galimybė Komisijai siūlyti skirti periodines baudas. Tų periodinių baudų tikslas turėtų būti toks: užtikrinti, kad būtų pašalintas EVPRI nustatytas pažeidimas, kad būtų pateikta išsami ir teisinga informacija, kurios prašė EVPRI, ir kad sandorių duomenų saugyklos
  , pagrindinės sandorio šalys, jų nariai
  ir kiti asmenys sutiktų, kad būtų atliktas tyrimas. Be to, atgrasymo tikslais ir siekiant priversti sandorių duomenų saugyklas
  , pagrindines sandorio šalis ir jų narius
  laikytis šio reglamento, Komisija taip pat turėtų galėti skirti baudas EVPRI prašymu, kai tyčia ar dėl aplaidumo pažeidžiamos specifinės reglamento nuostatos. Bauda turėtų būti atgrasanti ir proporcinga pažeidimo pobūdžiui ir sunkumui, pažeidimo trukmei ir ekonominiam susijusios sandorių duomenų saugyklos
  , pagrindinės sandorio šalies ar nario
  pajėgumui; |
| --- | --- |

(46)

EVPRI turėtų būti suteikta galimybė Komisijai siūlyti skirti periodines baudas. Tų periodinių baudų tikslas turėtų būti toks: užtikrinti, kad būtų pašalintas EVPRI nustatytas pažeidimas, kad būtų pateikta išsami ir teisinga informacija, kurios prašė EVPRI, ir kad sandorių duomenų saugyklos
  , pagrindinės sandorio šalys, jų nariai
  ir kiti asmenys sutiktų, kad būtų atliktas tyrimas. Be to, atgrasymo tikslais ir siekiant priversti sandorių duomenų saugyklas
  , pagrindines sandorio šalis ir jų narius
  laikytis šio reglamento, Komisija taip pat turėtų galėti skirti baudas EVPRI prašymu, kai tyčia ar dėl aplaidumo pažeidžiamos specifinės reglamento nuostatos. Bauda turėtų būti atgrasanti ir proporcinga pažeidimo pobūdžiui ir sunkumui, pažeidimo trukmei ir ekonominiam susijusios sandorių duomenų saugyklos
  , pagrindinės sandorio šalies ar nario
  pajėgumui;

| (47) | Siekiant veiksmingai prižiūrėti sandorių duomenų saugyklas
  , pagrindines sandorio šalis ir jų narius
  EVPRI turėtų turėti teisę atlikti tyrimus ir patikras vietoje; |
| --- | --- |

(47)

Siekiant veiksmingai prižiūrėti sandorių duomenų saugyklas
  , pagrindines sandorio šalis ir jų narius
  EVPRI turėtų turėti teisę atlikti tyrimus ir patikras vietoje;

| (48) | Būtina užtikrinti, kad tvarkydamos asmens duomenis valstybės narės ir EVPRI apsaugotų fizinių asmenų teisę į privatumą, kaip nustatyta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (19); |
| --- | --- |

(48)

Būtina užtikrinti, kad tvarkydamos asmens duomenis valstybės narės ir EVPRI apsaugotų fizinių asmenų teisę į privatumą, kaip nustatyta 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (19);

| (49) | svarbu užtikrinti reikalavimų pagrindinėms sandorio šalims ir sandorių duomenų saugykloms tarptautinę konvergenciją. Šiame reglamente vadovaujamasi rekomendacijomis, kurias parengė CPSS ir IOSCO ir ECBS ir CESR, ir sukuriama Sąjungos sistema, kurioje pagrindinės sandorio šalys gali saugiai veikti. EVPRI turėtų į tai atsižvelgti rengdama šiame reglamente nustatytus techninius reguliavimo standartus, gaires ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

(49)

svarbu užtikrinti reikalavimų pagrindinėms sandorio šalims ir sandorių duomenų saugykloms tarptautinę konvergenciją. Šiame reglamente vadovaujamasi rekomendacijomis, kurias parengė CPSS ir IOSCO ir ECBS ir CESR, ir sukuriama Sąjungos sistema, kurioje pagrindinės sandorio šalys gali saugiai veikti. EVPRI turėtų į tai atsižvelgti rengdama šiame reglamente nustatytus techninius reguliavimo standartus, gaires ir rekomendacijas;

| (50) | Komisijai
  turėtų būti
  deleguojami įgaliojimai
  priimti aktus pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  290 straipsnį ir
  pritarti techniniams reguliavimo standartams pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius, kai reikia
  nustatyti, kokie duomenys turi būti įtraukti į pranešimą EVPRI ir į registrą, ir kriterijai, kuriais turėtų remtis EVPRI priimdama sprendimą dėl: tinkamumo taikyti tarpuskaitos prievolę, informacijos ir tarpuskaitos ribų, ilgiausio galimo sutarties patvirtinimo laikotarpio, likvidumo, minimalaus valdymo taisyklių turinio, išsamios informacijos apie duomenų saugojimą, minimalaus veiklos tęstinumo plano turinio ir garantuojamų paslaugų, reikalavimų dėl garantinės įmokos procentinės dalies ir termino, ekstremalių rinkos sąlygų, labai likvidaus įkaito ir jo vertės mažinimo, labai likvidžių finansinių priemonių ir koncentracijos ribų, išsamios informacijos apie testų atlikimą, išsamios informacijos apie sandorių duomenų saugyklos registracijos paraišką EVPRI, baudų ir informacijos, kuria sandorių duomenų saugyklos turėtų leisti naudotis, kaip nustatyta šiame reglamente. Priimdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų pasinaudoti atitinkamų
  EPI
  (EVPRI, EBI ir EDPPI) praktine patirtimi. Atsižvelgiant į EVPRI patirtį vertybinių popierių ir vertybinių popierių rinkų klausimais, EVPRI turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį patariant Komisijai dėl deleguotųjų aktų rengimo. Tačiau, jei tinkama, EVPRI turėtų konsultuotis su
  EBI ir EDPPI
  . [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(50)

Komisijai
  turėtų būti
  deleguojami įgaliojimai
  priimti aktus pagal Sutarties
  dėl Europos Sąjungos veikimo
  290 straipsnį ir
  pritarti techniniams reguliavimo standartams pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius, kai reikia
  nustatyti, kokie duomenys turi būti įtraukti į pranešimą EVPRI ir į registrą, ir kriterijai, kuriais turėtų remtis EVPRI priimdama sprendimą dėl: tinkamumo taikyti tarpuskaitos prievolę, informacijos ir tarpuskaitos ribų, ilgiausio galimo sutarties patvirtinimo laikotarpio, likvidumo, minimalaus valdymo taisyklių turinio, išsamios informacijos apie duomenų saugojimą, minimalaus veiklos tęstinumo plano turinio ir garantuojamų paslaugų, reikalavimų dėl garantinės įmokos procentinės dalies ir termino, ekstremalių rinkos sąlygų, labai likvidaus įkaito ir jo vertės mažinimo, labai likvidžių finansinių priemonių ir koncentracijos ribų, išsamios informacijos apie testų atlikimą, išsamios informacijos apie sandorių duomenų saugyklos registracijos paraišką EVPRI, baudų ir informacijos, kuria sandorių duomenų saugyklos turėtų leisti naudotis, kaip nustatyta šiame reglamente. Priimdama deleguotuosius aktus Komisija turėtų pasinaudoti atitinkamų
  EPI
  (EVPRI, EBI ir EDPPI) praktine patirtimi. Atsižvelgiant į EVPRI patirtį vertybinių popierių ir vertybinių popierių rinkų klausimais, EVPRI turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį patariant Komisijai dėl deleguotųjų aktų rengimo. Tačiau, jei tinkama, EVPRI turėtų konsultuotis su
  EBI ir EDPPI
  . [16 pakeit.]

| (50a) | ruošdamasi nustatyti naujas technines gaires ir reguliavimo techninius standartus, ypač tarpuskaitos ribą ne finansų sandorio šalims, kaip numatyta pagal šį reglamentą, EVPRI turėtų surengti viešus rinkos dalyvių svarstymus; |
| --- | --- |

(50a)

ruošdamasi nustatyti naujas technines gaires ir reguliavimo techninius standartus, ypač tarpuskaitos ribą ne finansų sandorio šalims, kaip numatyta pagal šį reglamentą, EVPRI turėtų surengti viešus rinkos dalyvių svarstymus;

| (51) | Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais Komisija turėtų naudotis laikydamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (20).

  [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(51)

Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais Komisija turėtų naudotis laikydamasi 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (20).

  [17 pakeit.]

| (52) | kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti vienodus reikalavimus išvestinių finansinių priemonių sutartims ir vienodus pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų veiklos reikalavimus valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(52)

kadangi šio reglamento tikslų, t. y. nustatyti vienodus reikalavimus išvestinių finansinių priemonių sutartims ir vienodus pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų veiklos reikalavimus valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (53) | atsižvelgiant į sąveikių sistemų taisykles, laikoma, kad reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 98/26/EB siekiant apsaugoti sistemos operatoriaus, teikiančio kitam sistemos operatoriui įkaitą, teises, jeigu įkaitą gavusio sistemos operatoriaus atžvilgiu pradedama nemokumo procedūra; |
| --- | --- |

(53)

atsižvelgiant į sąveikių sistemų taisykles, laikoma, kad reikėtų iš dalies pakeisti Direktyvą 98/26/EB siekiant apsaugoti sistemos operatoriaus, teikiančio kitam sistemos operatoriui įkaitą, teises, jeigu įkaitą gavusio sistemos operatoriaus atžvilgiu pradedama nemokumo procedūra;

| (53a) | siekiant užtikrinti, kad teisės aktai būtų nuoseklūs ir veiksmingi, ir atsižvelgiant į glaudžias prekybinės ir poprekybinės veiklos sąsajas, šis reglamentas turėtų būti suderintas su Direktyva 2004/39/EB, kuria bus nustatyti atitinkami su prekybos vieta susiję reikalavimai, taikytini vietoms, kuriose prekiaujama Rinkos infrastruktūros reglamente apibrėžtomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Tie reikalavimai gali apimti skaidrumą, prieigą, pavedimų vykdymą, priežiūrą, stabilumą ir sistemos saugumą, taip pat gali būti numatomi kiti būtini reikalavimai; |
| --- | --- |

(53a)

siekiant užtikrinti, kad teisės aktai būtų nuoseklūs ir veiksmingi, ir atsižvelgiant į glaudžias prekybinės ir poprekybinės veiklos sąsajas, šis reglamentas turėtų būti suderintas su Direktyva 2004/39/EB, kuria bus nustatyti atitinkami su prekybos vieta susiję reikalavimai, taikytini vietoms, kuriose prekiaujama Rinkos infrastruktūros reglamente apibrėžtomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Tie reikalavimai gali apimti skaidrumą, prieigą, pavedimų vykdymą, priežiūrą, stabilumą ir sistemos saugumą, taip pat gali būti numatomi kiti būtini reikalavimai;

| (53b) | reikia skirti ypatingą dėmesį sudėtingų išvestinių finansinių produktų pardavimui vietos viešosios valdžios institucijoms. Siekdama spręsti šį klausimą, Komisija į būsimą Direktyvos 2004/39/EB peržiūrą įtraukia konkrečius pasiūlymus. Šiuose pasiūlymuose bus numatyti konkretūs tinkamos patikros, informacijos ir atskleidimo reikalavimai, |
| --- | --- |

(53b)

reikia skirti ypatingą dėmesį sudėtingų išvestinių finansinių produktų pardavimui vietos viešosios valdžios institucijoms. Siekdama spręsti šį klausimą, Komisija į būsimą Direktyvos 2004/39/EB peržiūrą įtraukia konkrečius pasiūlymus. Šiuose pasiūlymuose bus numatyti konkretūs tinkamos patikros, informacijos ir atskleidimo reikalavimai,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   antraštinė dalis

Dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomi vienodi reikalavimai išvestinių finansinių priemonių sutartims
  , konkrečios nuostatos, skirtos ne biržos išvestinių finansinių priemonių rinkos skaidrumui ir rizikos valdymui tobulinti,
  ir vienodi reikalavimai pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų veiklai.

Siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose šio reglamento tikslais išdėstomos Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4–10 dalių nuostatų aiškinimo ir taikymo gairės, projektą.

EVPRI tą techninių reguliavimo standartų projektą ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti antroje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [18 pakeit.]

2.   Šis reglamentas taikomas pagrindinėms sandorio šalims
  ir jų tarpuskaitos nariams
  , finansų sandorio šalims ir sandorių duomenų saugykloms. Jis taikomas ne finansų sandorio šalims, jeigu taip nustatyta.

3.   V antraštinė dalis taikoma tik perleidžiamiesiems vertybiniams popieriams ir pinigų rinkos priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkto a ir b papunkčiuose ir 19 punkte.

4.   
  Šiame reglamente numatytos tarpuskaitos prievolės netaikomos
  :

| a) | Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariams ir kitoms nacionalinėms įstaigoms, atliekančioms panašias funkcijas, bei kitoms valstybinėms įstaigoms, kurios įpareigotos valdyti arba dalyvauja valdant valstybės skolą; |
| --- | --- |

a)

Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) nariams ir kitoms nacionalinėms įstaigoms, atliekančioms panašias funkcijas, bei kitoms valstybinėms įstaigoms, kurios įpareigotos valdyti arba dalyvauja valdant valstybės skolą;

| b) | daugiašaliams plėtros bankams, išvardytiems Direktyvos 2006/48/EB VI priedo I dalies 4.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

b)

daugiašaliams plėtros bankams, išvardytiems Direktyvos 2006/48/EB VI priedo I dalies 4.2 skirsnyje.

| ba) | Tarptautinių atsiskaitymų bankui. |
| --- | --- |

ba)

Tarptautinių atsiskaitymų bankui.

4a.
     
  Tam, kad būtų nustatytos kitos nuostatos, kuriomis leidžiama nukrypti nuo šio reglamento, Europos Parlamentas ir Taryba turi priimti atskirą reglamentą, kuris būtų parengtas pagal tarptautinius standartus ir lygiavertes atskiriems sektoriams skirtas Sąjungos taisykles.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   pagrindinė sandorio šalis arba PSŠ– subjektas, kuris teisinėmis priemonėmis užima sandorio šalių tarpininko padėtį vienoje arba daugiau finansų rinkų ir taip tampa pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams, ir kuris yra atsakingas už tarpuskaitos sistemos veikimą;

2)   sandorių duomenų saugykla– subjektas, kuris centralizuotai renka ir saugo informaciją apie išvestines finansines priemones;

3)   tarpuskaita– procesas,
  kurio metu trečioji šalis tiesiogiai arba netiesiogiai užima sandorio šalių tarpininkės padėtį, kad prisiimtų jų teises ir pareigas
  ;

4)   išvestinių finansinių priemonių klasė–

5)   ne biržos išvestinės finansinės priemonės– išvestinių finansinių priemonių sutartys, nevykdomos reguliuojamojoje rinkoje
  arba trečiosios šalies rinkoje, kuri laikoma lygiaverte reguliuojamajai rinkai, arba kitoje organizuotoje prekybos vietoje, įsteigtoje pagal 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo (21), ir atliekančioje tokių sutarčių tarpuskaitą per pagrindinę sandorio šalį
  ;

5a)
     
  reguliuojamoji rinka
  –

5b)
     
  daugiašalė prekybos sistema (DPS)
  –

6)   finansų sandorio šalis–
  Sąjungoje įsteigta įmonė, kuri yra investicinė įmonė, turinti leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/39/EB, kredito
  įstaiga, turinti leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 2006/48/EB, draudimo
  įmonė, turinti leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 73/239/EEB, gyvybės draudimo
  įmonė, turinti leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 2002/83/EB, perdraudimo
  įmonė, turinti leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 2005/68/EB, KIPVPS
  , turintis leidimą veikti
  , kaip apibrėžta Direktyvoje 2009/65/EB,
  įstaiga, atsakinga
  už profesinių pensijų skyrimą
  , turinti leidimą veikti
  , kaip apibrėžta Direktyvoje 2003/41/EB,
  ar
  alternatyvaus investavimo
  fondas, turintis leidimą veikti,
  kaip apibrėžta Direktyvoje 2011/61/ES;

7)   ne finansų sandorio šalis– Sąjungoje įsteigta įmonė, nepaminėta
  1 ir 6 punktuose
  ;

7a)
     
  profesinių pensijų sistema
  –

8)   sandorio šalies kredito rizika– rizika, kad sandorio šalis gali neįvykdyti savo įsipareigojimų anksčiau, nei baigiasi su sandoriu susiję grynųjų pinigų srautai;

9)   sąveikos susitarimas– dviejų arba daugiau pagrindinių sandorio šalių susitarimas vykdyti tarpsisteminius sandorius;

10)   kompetentinga institucija– institucija, kurią kiekviena valstybė narė paskiria pagal 18 straipsnį
  arba viena ar kelios EPI
  ; [5 pakeit.]

11)   tarpuskaitos narys– įmonė, kuri dalyvauja pagrindinės sandorio šalies veikloje ir yra atsakinga už finansinių įsipareigojimų, atsirandančių dėl tokio dalyvavimo, vykdymą;

12)   klientas– įmonė, kurią su pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nariu
  arba viena iš su juo susijusių įmonių
  sieja
  tiesioginiai arba netiesioginiai
  sutartiniai santykiai, tai įmonei suteikiantys galimybę sandorių tarpuskaitą atlikti
  tam tarpuskaitos nariui naudojant
  tą pagrindinę sandorio šalį;

13)   kvalifikuotoji akcijų paketo dalis– tiesiogiai arba netiesiogiai turima pagrindinės sandorio šalies arba sandorių duomenų saugyklos akcijų paketo dalis, kuri sudaro bent 10 proc. kapitalo arba balsavimo teisių, kaip nustatyta Direktyvos 2004/109/EB 9 ir 10 straipsniuose, atsižvelgiant į sujungimo sąlygas, nustatytas tos direktyvos 12 straipsnio 4 ir 5 dalyse, arba kuri leidžia daryti reikšmingą įtaką tų pagrindinių sandorio šalių arba sandorių duomenų saugyklų valdymui;

14)   patronuojančioji įmonė– patronuojančioji bendrovė, kaip apibrėžta Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos atskaitomybės (22), 1 ir 2 straipsniuose;

15)   dukterinė įmonė– dukterinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose; bet kuri dukterinės įmonės dukterinė įmonė taip pat laikoma tos įmonės, kuri yra pagrindinė šių įmonių patronuojančioji įmonė, dukterine įmone;

16)   kontrolė– valdymas, kaip apibrėžta Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje;

17)   glaudūs ryšiai– padėtis, kai du arba daugiau fizinių arba juridinių asmenų susiję:

Kai du ar daugiau fizinių ar juridinių asmenų yra kontrolės ryšiais nuolat susiję su tuo pačiu asmeniu, tarp tų asmenų taip pat yra glaudus ryšys;

18)   kapitalas– apmokėtas kapitalas, kaip apibrėžta 1986 m. gruodžio 8 d. Direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės 22 straipsnyje, pridėjus su juo susijusių akcijų priedus, kuriuo veiklos tęstinumo sąlygomis visiškai padengiami nuostoliai, o bankroto arba likvidavimo atveju pagal prioritetą tenkinamos visos kitos pretenzijos;

19)   rezervai– rezervai, kaip apibrėžta 1978 m. liepos 25 d. Tarybos direktyvos 78/660/EEB (23), grindžiamos Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių 9 straipsnyje, ir praėjusių metų nepaskirstytas pelnas ar nuostolis, likęs po galutinio pelno ir nuostolių paskirstymo;

20)   valdyba– administracinė valdyba arba stebėtojų taryba arba abi, kaip nustatyta valstybių narių bendrovių veiklą reglamentuojančiuose teisės aktuose;

21)   nepriklausomas valdybos narys– valdybos narys, neturintis
  ir neturėjęs
  jokių verslo, šeiminių arba kitokių santykių, kurie sukeltų interesų konfliktą pagrindinės sandorio šalies, jos kontroliuojančiojo (-ųjų) akcininko (-ų) ar vadovybės arba jos tarpuskaitos narių ar vadovybės atžvilgiu;

22)   vyresnioji vadovybė– asmuo arba asmenys, kurie iš tikrųjų vadovauja pagrindinės sandorio šalies veiklai ir valdybos vykdomajam nariui arba vykdomiesiems nariams;

22a)
     
  trečiosios šalies tarpuskaitoje dalyvaujančios sandorio šalys
  –

22b)
     
  atskyrimas
  –

22c)
     
  sandorių mažinimas
  –
  procesas, kurio metu tam tikra išvestinių finansinių priemonių sutarčių grupė teisėtai pakeičiama kita grupe sutarčių, kiekvieno šio proceso dalyvio atžvilgiu pasižyminčių:

22d)
     
  kartu veikiantys
  –

2.
     
  Siekiant užtikrinti nuoseklų 1 dalies 22a punkto taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose išsamiau nustatyti kriterijai, pagal kuriuos trečiųjų šalių įmonės būtų priskiriamos trečiosios šalies tarpuskaitoje dalyvaujančioms sandorio šalims, projektą.

EVPRI tą techninių reguliavimo standartų projektą ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

II   antraštinė dalis

Ne biržos išvestinių finansinių priemonių tarpuskaita, ataskaitų apie jas teikimas ir rizikos mažinimas

3 straipsnis

Tarpuskaitos prievolės

1.   Finansų sandorio šalis
  arba 7 straipsnio 2 dalyje nurodyta ne finansų sandorio šalis
  visų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurios laikomos tinkamomis pagal 4 straipsnį ir yra sudarytos su kitomis finansų sandorio šalimis
  arba 7 straipsnio 2 dalyje nurodytomis ne finansų sandorio šalimis
  , tarpuskaitą atlieka pasitelkdama atitinkamas pagrindines sandorio šalis, įtrauktas į 4 straipsnio 4 dalyje nurodytą registrą.

Tarpuskaitos prievolė taip pat taikoma
  pirmoje pastraipoje nurodytoms
  finansų sandorio šalims, kurios sudaro tinkamas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis su trečiųjų šalių
  tarpuskaitoje dalyvaujančiomis sandorio šalimis
  .

Ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartims, sudarytoms iki datos, kada įsigalioja tarpuskaitos prievolė tos klasės išvestinėms finansinėms priemonėms, tarpuskaitos prievolė netaikoma.

Tarpuskaitos prievolė taip pat taikoma visoms ne biržos išvestinių priemonių sutartims, sudarytoms paskelbus EVPRI sprendimą pagal 4 straipsnio 2 dalies a punktą, kad atitinkamos kategorijos išvestinės priemonės tinkamos tarpuskaitai.

1a.
     
  Tarpuskaitos prievolė netaikoma tuomet, kai išvestinių finansinių priemonių sutartis sudaro tos pačios patronuojančiosios įmonės dukterinės įmonės arba patronuojančioji įmonė ir dukterinės įmonės. Šioje nuostatoje „patronuojančiosios įmonės“ ir „dukterinės įmonės“ yra įmonės, kurios apibrėžtos kaip tokios atitinkamose ES taisyklėse. Ši nukrypti leidžianti nuostata nedaro poveikio 6 straipsnyje nurodytai tarpuskaitos prievolei arba 8 straipsnyje nurodytoms prievolėms, susijusioms su rizikos mažinimo būdais.

Išimtys taikomos tik tuo atveju, jei susijusi patronuojančioji įmonė savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai pirmiausia raštu pranešė, kad ketina pasinaudoti išimtimi. Toks pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip per trisdešimt kalendorinių dienų prieš pradedant naudotis šia išimtimi. Kompetentinga institucija užtikrina, kad išimtis naudojama tik išvestinių finansinių priemonių sutartims, kurios atitinka visas šias sąlygas:

| a) | išvestinių finansinių priemonių sutartys, sudarytos tos pačios patronuojančiosios įmonės dukterinių įmonių arba patronuojančiosios įmonės ir dukterinės įmonės, pagrįstos ekonominėmis priežastimis, |
| --- | --- |

a)

išvestinių finansinių priemonių sutartys, sudarytos tos pačios patronuojančiosios įmonės dukterinių įmonių arba patronuojančiosios įmonės ir dukterinės įmonės, pagrįstos ekonominėmis priežastimis,

| b) | naudojimasis išimtimi nedidina sisteminės rizikos finansų sistemoje, |
| --- | --- |

b)

naudojimasis išimtimi nedidina sisteminės rizikos finansų sistemoje,

| c) | nėra teisinių apribojimų kapitalo judėjimui tarp tos pačios patronuojančiosios įmonės dukterinių įmonių arba patronuojančiosios įmonės ir dukterinės įmonės. |
| --- | --- |

c)

nėra teisinių apribojimų kapitalo judėjimui tarp tos pačios patronuojančiosios įmonės dukterinių įmonių arba patronuojančiosios įmonės ir dukterinės įmonės.

2.   Siekiant laikytis 1 dalyje nustatytos tarpuskaitos prievolės, 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos finansų sandorio šalys ir ne finansų sandorio šalys tampa tarpuskaitos narėmis arba klientėmis
  ar savo sandorių tarpuskaitą pagrindinėje sandorio šalyje atlieka per investicinę įmonę arba kredito įstaigą, kurioms taikomi Direktyvos 2004/39/EB reikalavimai
  .

4 straipsnis

Tinkamumas taikyti tarpuskaitos prievolę

1.   Jeigu kompetentinga institucija pagrindinei sandorio šaliai suteikė leidimą atlikti tam tikros klasės išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitą pagal 10 ir 11 straipsnius, ji apie tokio leidimo suteikimą nedelsdama informuoja EVPRI ir paprašo pateikti sprendimą dėl tinkamumo taikyti 3 straipsnyje nurodytą tarpuskaitos prievolę.

1a.
     
  Kai pagal 23 straipsnio nuostatas pripažįstama trečiojoje šalyje įsisteigusi pagrindinė sandorio šalis, atitinkama trečiosios šalies kompetentinga institucija, laikydamasi 23 straipsnio 4 dalyje nurodytų bendradarbiavimo susitarimų, informuoja EVPRI apie išvestinių finansinių priemonių sutarčių, su kuriomis susijusių tarpuskaitos paslaugų teikimo Sąjungoje įsisteigusiems tarpuskaitos nariams arba klientams teisė suteikta tai pagrindinei sandorio šaliai, klases.

2.   EVPRI, gavusi 1 dalyje nurodytą pranešimą ir prašymą, per šešis mėnesius pateikia prašančiajai kompetentingai institucijai sprendimą, kuriame nurodoma:

| a) | ar tos klasės išvestinės finansinės priemonės yra tinkamos, kad būtų taikoma tarpuskaitos prievolė pagal 3 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

ar tos klasės išvestinės finansinės priemonės yra tinkamos, kad būtų taikoma tarpuskaitos prievolė pagal 3 straipsnį;

| b) | data, kada
  įsigalios
  tarpuskaitos prievolė
  , įskaitant laikotarpį, per kurį sandorio šalims ar sandorio šalių kategorijoms pradedama taikyti tarpuskaitos prievolė
  .
  Ši data turi būti ne ankstesnė už datą, nuo kurios nustatyta tarpuskaitos prievolė; |
| --- | --- |

b)

data, kada
  įsigalios
  tarpuskaitos prievolė
  , įskaitant laikotarpį, per kurį sandorio šalims ar sandorio šalių kategorijoms pradedama taikyti tarpuskaitos prievolė
  .
  Ši data turi būti ne ankstesnė už datą, nuo kurios nustatyta tarpuskaitos prievolė;

| ba) | ar ir kokiomis sąlygomis taikoma prievolė atlikti sandorių su asmenimis iš trečiųjų šalių tarpuskaitą. |
| --- | --- |

ba)

ar ir kokiomis sąlygomis taikoma prievolė atlikti sandorių su asmenimis iš trečiųjų šalių tarpuskaitą.

Prieš priimdama sprendimą, EVPRI rengia viešas konsultacijas su rinkos dalyviais ir ne rinkos dalyviais, turinčiais ekspertinių žinių arba interesų atitinkamu klausimu, ir susisiekia su ESRV ir trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis. Šių konsultacijų santrauka paskelbiama per mėnesį, taip pat paprašius teikiama papildoma informacija apie viešas konsultacijas bei kitas konsultacijas.

  [21 pakeit.]

2a.
     
  EVPRI savo iniciatyva, laikydamasi 3 dalyje išdėstytų kriterijų ir atlikusi viešas konsultacijas bei pasikonsultavusi su ESRV ir, prireikus, su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, nustato išvestinių finansinių priemonių sutarčių klases, kurias reikėtų laikyti tinkamomis tarpuskaitos prievolei taikyti, bet kurių tarpuskaitai atlikti dar jokia pagrindinė sandorio šalis negavo leidimo, ir apie jas praneša Komisijai.

Nustačiusi tokią išvestinių finansinių priemonių sutarčių klasę, EVPRI paskelbia kvietimą rengti pasiūlymus dėl tos klasės išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitos.

3.   EVPRI priima sprendimą, remdamasi šiais kriterijais:

| a) | sisteminės rizikos finansų sistemoje mažinimas
  , įskaitant galimą glaudžiai susijusių sandorio šalių nemokumą ir pozicijų neskaidrumą
  ; |
| --- | --- |

a)

sisteminės rizikos finansų sistemoje mažinimas
  , įskaitant galimą glaudžiai susijusių sandorio šalių nemokumą ir pozicijų neskaidrumą
  ;

| b) | sutarčių likvidumas; |
| --- | --- |

b)

sutarčių likvidumas;

| c) | teisingų, patikimų ir visuotinai priimtinų
  kainodaros
  šaltinių buvimas
  . |
| --- | --- |

c)

teisingų, patikimų ir visuotinai priimtinų
  kainodaros
  šaltinių buvimas
  .

▐

EVPRI, taikydama pirmiau išdėstytus kriterijus, taip pat atsižvelgia į tarptautinį konsensusą.

Prieš priimdama sprendimą EVPRI rengia viešą konsultaciją ir prireikus konsultuojasi su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis.

4.   Bet kokį sprendimą pagal 2 dalį EVPRI nedelsdama paskelbia registre. Jame pateikiama informacija apie tinkamų klasių išvestines finansines priemones ir pagrindines sandorio šalis, kurioms suteiktas leidimas atlikti jų tarpuskaitą. Tą registrą EVPRI reguliariai atnaujina.

EVPRI reguliariai peržiūri savo sprendimus ir prireikus juos iš dalies pakeičia.

5.   EVPRI savo iniciatyva ir pasitarusi su ESRV nustato išvestinių finansinių priemonių sutarčių
  klasę, kurią
  reikėtų įtraukti į jos viešą registrą
  ir kuriai gali būti taikoma tarpuskaitos prievolė
  , bet
  kurios
  tarpuskaitai atlikti dar jokia pagrindinė sandorio šalis negavo leidimo, ir apie
  ją
  praneša Komisijai.
  EVPRI, nustačiusi tokią išvestinių finansinių priemonių klasės kategoriją, skelbia kvietimą, kad pagrindinės sandorio šalys teiktų pasiūlymus dėl jų tarpuskaitos, ir skelbia sąrašą, kurioms iš jų paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus.

5a.
     
  Išvestinių finansinių priemonių klasei nebetaikoma tarpuskaitos priemonė, jei nebėra pagrindinės sandorio šalies, kuri turi leidimą vykdyti jų tarpuskaitą arba kurią EVPRI pripažino kaip turinčią leidimą vykdyti tarpuskaitą pagal šį reglamentą, arba jei nė viena pagrindinė sandorio šalis nenori vykdyti tos išvestinių finansinių priemonių klasės tarpuskaitos.

6.   
  Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia
  techninių reguliavimo
  standartų projektą, kuriame
  nurodoma:

| a) | informacija, kurią reikia įtraukti į 1 dalyje nurodytą pranešimą; |
| --- | --- |

a)

informacija, kurią reikia įtraukti į 1 dalyje nurodytą pranešimą;

| b) | 3 dalyje nurodyti kriterijai; |
| --- | --- |

b)

3 dalyje nurodyti kriterijai;

| c) | informacija, kurią reikia įtraukti į 4 dalyje nurodytą registrą. |
| --- | --- |

c)

informacija, kurią reikia įtraukti į 4 dalyje nurodytą registrą.

4 dalyje nurodyta informacija suteikia galimybę bent teisingai ir aiškiai atpažinti išvestinių finansinių priemonių klasę, kurios atžvilgiu taikoma tarpuskaitos prievolė.

Tą techninių reguliavimo standartų projektą EVPRI ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
  10–14
  straipsnius
  priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

Prieš priimdama sprendimą pagal 1 dalį, EVPRI rengia viešas konsultacijas su rinkos dalyviais.

4a straipsnis

Komisija, siekdama skatinti efektyvų ir nuoseklų bendrą išvestinių finansinių priemonių sutarčių reglamentavimą, gali teikti pasiūlymus Tarybai dėl atitinkamo įgaliojimų vykdyti derybas suteikimo tam, kad būtų pasiektas susitarimas dėl veiksmingo lygiaverčio teisės akto, taikytino sandoriams, kuriuos trečiojoje šalyje vykdo 7 straipsnyje nurodytos finansų sandorio šalys ir ne finansų sandorio šalys.

4b straipsnis

Viešas registras

1.
     
  Siekdama vykdyti tarpuskaitos prievolę, EVPRI parengia ir tvarko viešą registrą. Registras viešai skelbiamas EVPRI tinklavietėje.

2.
     
  Registre pateikiama bent:

| a) | išvestinių finansinių priemonių sutarčių klasės, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė pagal 3 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

išvestinių finansinių priemonių sutarčių klasės, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė pagal 3 straipsnį;

| b) | pagrindinės sandorio šalys, kurios gali būti naudojamos vykdant tarpuskaitos prievolę; |
| --- | --- |

b)

pagrindinės sandorio šalys, kurios gali būti naudojamos vykdant tarpuskaitos prievolę;

| c) | datos, nuo kada įsigalioja tarpuskaitos prievolė, įskaitant bet kokį palaipsnį jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

c)

datos, nuo kada įsigalioja tarpuskaitos prievolė, įskaitant bet kokį palaipsnį jos įgyvendinimą;

| d) | išvestinių finansinių priemonių klasės, EVPRI nustatytos pagal 4 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

d)

išvestinių finansinių priemonių klasės, EVPRI nustatytos pagal 4 straipsnio 5 dalį.

3.
     
  Kai kompetentinga institucija arba atitinkama kompetentinga trečiosios šalies institucija atšaukia leidimą vykdyti tam tikros išvestinių finansinių priemonių sutarčių klasės tarpuskaitą, EVPRI nedelsiant tai išvestinių finansinių priemonių klasei pašalina tokią pagrindinę sandorio šalį iš registro.

4.
     
  EVPRI reguliariai atnaujina registrą.

5.
     
  Siekdama užtikrinti vienodas šio straipsnio taikymo sąlygas, EVPRI gali parengti techninių įgyvendinimo standartų, kuriuose nurodoma informacija, įtrauktina į 1 dalyje nurodytą viešą registrą, projektą.

EVPRI tokį techninių įgyvendinimo standartų projektą pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.

  [19 pakeit.]

5 straipsnis

Galimybė naudotis pagrindinės sandorio šalies paslaugomis

1.
     Pagrindinė sandorio šalis, kuriai suteiktas leidimas atlikti tinkamų ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitą, sutinka
  skaidriai, teisingai ir
  nediskriminuodama atlikti tokių sutarčių tarpuskaitą, nepriklausomai nuo vykdymo vietos
  ir, kai įmanoma, remiantis tarptautiniais atvirais sektoriaus standartais, jei tai neturi neigiamos įtakos rizikos mažinimui. Siekiant išvengti tokios diskriminacijos, pagrindinės sandorio šalys sutinka atlikti skirtingose vietose įvykdytų sandorių tarpuskaitą, jeigu tos vietos atitinka tos pagrindinės sandorio šalies nustatytus arba jai taikytinus veiklos, techninius ir teisinius reikalavimus bei jos prieigos ir rizikos valdymo reikalavimus, neatsižvelgiant į sutarčių dokumentus, kuriais remdamosi šalys sudarė atitinkamą ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorį.

1a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis prekybos vietai, kuri prašo leidimo, kad būtų atlikta ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties tarpuskaita, per tris prašymo tvarkymo mėnesius pateikia aiškų teigiamą arba neigiamą atsakymą.

Jei pagrindinė sandorio šalis atsisako atlikti prekybos vietos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties tarpuskaitą, prekybos vietai pateikiamas išsamiai pagrįstas ir paaiškintas atsakymas.

Prekybos vieta, kurios prašymas atmetamas, gali pateikti naują prašymą dėl prieigos praėjus mažiausiai trijų mėnesių laukimo laikotarpiui.

Nesutarimų atveju EVPRI kompetentingų valdžios institucijų ginčus sprendžia vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnio nuostatomis.

1b.
     
  Teikdama 68 straipsnyje nurodytas ataskaitas Komisijai ir Europos Parlamentui, EVPRI stebi prieigą prie pagrindinės sandorio šalies ir tam tikros praktikos, įskaitant išimtinių licencijų teikimą, naudojimo poveikį konkurencingumui.

6 straipsnis

Prievolė teikti ataskaitas

1.   
  Pagal
  51 straipsnį registruotų sandorių duomenų saugyklai
  pateikiama informacija
  apie visas
  išvestinių finansinių priemonių
  sutartis.
  Sandorio šalys pateikia informaciją apie visas jų sudarytas išvestinių finansinių priemonių sutartis ir esminius sutarčių pakeitimus, novacijas ar nutraukimą.
  Ši informacija pateikiama ne vėliau kaip kitą darbo dieną po sutarties
  sudarymo, pakeitimo, novacijos arba nutraukimo, išskyrus, jei kitaip nurodoma teisės aktuose, priimtuose pagal 5 dalį. Priešingai nei išankstinis sutarties nutraukimas, sutarties pakeitimu nelaikomas sutartas sutarties nutraukimas ar sandorio pabaigos terminas. Informacija apie išvestinių finansinių priemonių sandorius pateikiama ne vėliau kaip kitą darbo dieną po sandorio atlikimo ar vėlesnio pakeitimo. Darbo dienomis šiuo atveju laikomos dienos, kurios yra darbo dienos abiems sandorio šalims ir atitinkamai pagrindinei sandorio šaliai, jei ji atlieka sutarties tarpuskaitą. Jos taip pat penkerius metus saugo visą informaciją, apie kurią būtina pranešti.

Trečiosioms šalims leidžiama pateikti pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją už pirmines sandorio šalis, jei užtikrinama, kad sutarties informacija bus pateikiama jos nekartojant.

Pirmoje pastraipoje išdėstytą pranešimo prievolę pagrindinė sandorio šalis vykdo, jei atlikta išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė, tarpuskaita. Jei išvestinių finansinių priemonių sutartims taikomas sandorių mažinimo procesas, pirmoje pastraipoje išdėstytą ataskaitos prievolę vykdo sandorių mažinimo paslaugos vykdytojas.

EVPRI suteikiamas įgaliojimas patikrinti, ar gali būti numatyta prievolė informuoti apie ne biržos išvestinių priemonių sutartis atgaline data, jei ši informacija priežiūros institucijoms yra labai svarbi. EVPRI, priimdama sprendimą, atsižvelgia į šiuos kriterijus:

| a) | techninius ataskaitos teikimo reikalavimus (ypač tai, ar sandoriai registruoti elektroniniu būdu); |
| --- | --- |

a)

techninius ataskaitos teikimo reikalavimus (ypač tai, ar sandoriai registruoti elektroniniu būdu);

| b) | laikotarpį, likusį iki neužbaigtų sandorių termino. |
| --- | --- |

b)

laikotarpį, likusį iki neužbaigtų sandorių termino.

Prieš priimdama sprendimą, EVPRI rengia viešas konsultacijas su rinkos dalyviais.

  [14 ir 15 pakeit]

2.   
  Visos ataskaitos, jei įmanoma, teikiamos laikantis atvirų tarptautinių sektoriaus standartų.

3.   Sandorio šalis, kuriai taikoma prievolė teikti ataskaitas, gali įgalioti kitą sandorio šalį
  arba trečiąją šalį
  teikti informaciją apie išvestinių finansinių priemonių sutartį.

Sandorio šalis, teikianti sandorių duomenų saugyklai visą sutarties informaciją kitos sandorio šalies vardu, nelaikoma pažeidusi kokius nors informacijos atskleidimo apribojimus, nustatytus toje sutartyje arba bet kokiose teisės aktų, reguliavimo ar administracinėse nuostatose.

Informaciją teikianti įmonė ar jos direktoriai ar darbuotojai
  ar kiti jos vardu veikiantys asmenys
  neprisiima atsakomybės, atsirandančios dėl šio informacijos atskleidimo.

4.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, bendradarbiaudama su EBI, ECBS ir ESRV, parengia techninių reguliavimo standartų, skirtų
  nustatyti 1 ir 2 dalyse nurodytų ataskaitų duomenis ir tipą skirtingų išvestinių finansinių priemonių klasių, grupių ar kategorijų atvejais
  ir visais taikymo atgaline data atvejais, projektą, įskaitant elektroniniu būdu įregistruotų sandorių, susijusių su visomis išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, atidėjimo ir informavimo apie juos tvarką bei kriterijus ir sąlygas, kuriomis atgaline data informuojama apie neužbaigtas išvestinių finansinių priemonių sutartis, sudarytas prieš įsigaliojant šiam reglamentui
  .

Tose ataskaitose nurodoma bent:

| a) | sutarties šalys ir, jei skiriasi, pagal sutartį atsirandančių teisių ir įsipareigojimų gavėjas; |
| --- | --- |

a)

sutarties šalys ir, jei skiriasi, pagal sutartį atsirandančių teisių ir įsipareigojimų gavėjas;

| b) | pagrindinės sutarties ypatybės, įskaitant jos rūšį, pagrindą, terminą
  , įgyvendinimą, įvykdymo datą, kainos duomenis
  ir sąlyginę pagrindinę vertę; |
| --- | --- |

b)

pagrindinės sutarties ypatybės, įskaitant jos rūšį, pagrindą, terminą
  , įgyvendinimą, įvykdymo datą, kainos duomenis
  ir sąlyginę pagrindinę vertę;

| ba) | standartinės formos neatitinkančioms išvestinėms finansinėms priemonėms taikomas rezervuotos vietos (angl. placeholder) forma, sudaranti kompetentingoms institucijoms sąlygas nustatyti, ar esama tokio sandorio, ir imtis reikiamų reguliavimo priemonių; |
| --- | --- |

ba)

standartinės formos neatitinkančioms išvestinėms finansinėms priemonėms taikomas rezervuotos vietos (angl. placeholder) forma, sudaranti kompetentingoms institucijoms sąlygas nustatyti, ar esama tokio sandorio, ir imtis reikiamų reguliavimo priemonių;

| bb) | unikalus sutarties atpažinties kodas. |
| --- | --- |

bb)

unikalus sutarties atpažinties kodas.

EVPRI, derindama veiksmus su EBI, EDPPI ir ESRV, pateikia tuos projektus Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Jei techninių reguliavimo standartų projektas susijęs su didmeniniais energetikos produktais pagal ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl [energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo] (24)
   (25), EVPRI konsultuojasi su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (angl. ACER).

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
  10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

4a.
     
  EVPRI, rengdama techninių reguliavimo standartų projektus, inter alia, vadovaujasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006, įgyvendinančio Direktyvą 2004/39/EB, I priedo 1 lentelėje nurodytų privalomų pranešti duomenų lentele.

5.   Siekiant užtikrinti vienodas 1 ir 2 dalių taikymo sąlygas,
  EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriais nustatoma
  , kokia forma ir kaip dažnai teikiamos įvairių klasių išvestinių finansinių priemonių ataskaitos, nurodytos 1 ir 2 dalyse.

EVPRI
  tokius techninių reguliavimo standartų projektus
  pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Jei techninių reguliavimo standartų projektas susijęs su didmeniniais energetikos produktais pagal ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (26), EVPRI konsultuojasi su Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra.

Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių įgyvendinimo standartų projektus, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsniu.

7 straipsnis

Ne finansų sandorio šalys

1.   ▐ Ne finansų sandorio šaliai taikoma prievolė teikti ataskaitas, nurodyta 6 straipsnio 1 dalyje.

2.   Jeigu ne finansų sandorio šalies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių pozicijos
  yra tokios, kad slenkantis pozicijų vidurkis 50 darbo dienų laikotarpiu
  viršija ▐ ribą, kuri turi būti nustatoma pagal 3 dalies b punktą, tai ne finansų sandorio šaliai taikoma prievolė atlikti ▐ tarpuskaitą, kaip nustatyta 3 straipsnyje.

Tarpuskaitos prievolė taikoma tol, kol ne finansų sandorio šalies ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių grynosios pozicijos ir pozicijos, kurioms kyla rizika, viršija tarpuskaitos ribą, ir nebetaikoma nuo tada, kai šios grynosios pozicijos ir pozicijos, kurioms kyla rizika, per numatytą laikotarpį nebesiekia tarpuskaitos ribos.

Pagal Direktyvos 2004/39/EB 48 straipsnį paskirta kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nustatytos prievolės.

Pirmoje pastraipoje nurodyta tarpuskaitos prievolė įvykdoma ne vėliau kaip per šešis mėnesius po jos įsigaliojimo.

2a.
     
  Apskaičiuojant 2 dalyje nurodytas pozicijas, neatsižvelgiama į ne finansų sandorio šalies sudarytas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurios objektyviai įvertinamos kaip tiesiogiai susijusios su tos sandorio šalies komercinės arba iždo finansavimo veiklos draudimas.

3.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, ESRV ir kitomis kompetentingomis institucijomis, parengia techninių reguliavimo standartų projektus
  , kuriuose nustatoma:

▐

| b) | tarpuskaitos riba; |
| --- | --- |

b)

tarpuskaitos riba;

| ba) | kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, kurios ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys objektyviai įvertinamos kaip tiesiogiai susijusios su komercine arba iždo finansavimo veikla. |
| --- | --- |

ba)

kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, kurios ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys objektyviai įvertinamos kaip tiesiogiai susijusios su komercine arba iždo finansavimo veikla.

Šios ribos nustatomos atsižvelgiant į sandorio šalies kiekvienos išvestinių finansinių priemonių klasės grynųjų pozicijų ir pozicijų, kurioms kyla rizika, sumos svarbą visai sistemai.

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, ESRV bei kitomis kompetentingomis institucijomis, tų reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

▐

Ruošiantis nustatyti tarpuskaitos ribas ir kriterijus, kuriais remiantis nustatoma kurios ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartys gali būti objektyviai įvertinamos kaip tiesiogiai susijusios su tos sandorio šalies komercine arba iždo finansavimo veikla, EVPRI dalyvaus viešose konsultacijose ir suteiks ne finansų sandorio šalims galimybę išreikšti savo nuomonę.

▐

5.   Komisija, pasitarusi su EPI ir kitomis susijusiomis institucijomis, periodiškai peržiūri 3 dalyje nurodytas ribas ir prireikus jas iš dalies pakeičia.

8 straipsnis

Ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdai

1.   Finansų sandorio šalys arba 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos ne finansų sandorio šalys, sudarančios išvestinių finansinių priemonių sutartis, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka,
  deramai stropiai
  užtikrina, kad siekiant įvertinti, kontroliuoti ir mažinti veiklos
  , rinkos
  ir kredito riziką būtų taikomos tinkamos
  rizikos ribojimo
  procedūros ir priemonės, įskaitant bent šias priemones:

| a) | deramas
  elektronines priemones, kuriomis užtikrinama, kad bus laiku patvirtinamos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygos; |
| --- | --- |

a)

deramas
  elektronines priemones, kuriomis užtikrinama, kad bus laiku patvirtinamos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sąlygos;

| b) | patikimus, lanksčius ir audituojamus
  standartizuotus
  procesus, siekiant suderinti portfelius, valdyti susijusią riziką ir kuo anksčiau nustatyti tarp šalių kylančius ginčus ir juos išspręsti bei stebėti vykdomų sutarčių vertę. |
| --- | --- |

b)

patikimus, lanksčius ir audituojamus
  standartizuotus
  procesus, siekiant suderinti portfelius, valdyti susijusią riziką ir kuo anksčiau nustatyti tarp šalių kylančius ginčus ir juos išspręsti bei stebėti vykdomų sutarčių vertę.

Taikant b punktą, vykdomų sutarčių rinkos vertė kasdien vertinama pagal rinkos kainą, o pagal rizikos valdymo procedūras reikalaujama laiku ir tiksliai keistis įkaitu laikantis tinkamo atskyrimo principo arba turėti
  kapitalo, kurio dydis priklauso nuo rizikos laipsnio, vadovaujantis finansų sandorio šalims taikytinais reguliacinio pobūdžio reikalavimais kapitalui
  .

Finansų sandorio šalys ir ne finansų sandorio šalys, nurodytos 7 straipsnio 2 dalyje, sutarties pradžioje pasiūlo kitoms sandorio šalims galimybę atskirti pradines garantines įmokas.

EVPRI nuolat stebi veiklą, susijusią su išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kurios netinkamos tarpuskaitai, siekiant nustatyti atvejus, kuriais tam tikra sutarčių klasė gali sukelti sisteminę riziką. EVPRI, pasitarusi su ESRV, imasi veiksmų, siekiant neleisti toliau kauptis tokios klasės sutartims.

Kompetentinga institucija ir EVPRI užtikrina, kad rizikos ribojimo procedūromis ir susitarimais būtų siekiama apsisaugoti nuo palankesnio reguliavimo paieškos tarp išvestinių finansinių priemonių sandorių, kuriems buvo atlikta tarpuskaita ir tokių sandorių, kuriems ji atlikta nebuvo, bei būtų atspindėtas iš tokių išvestinių finansinių priemonių sutarčių kylantis rizikos perdavimas.

EVPRI ir kompetentingos institucijos peržiūri garantinės įmokos standartus, siekiant apsisaugoti nuo palankesnio reguliavimo paieškos, vadovaujantis 37 straipsnio nuostatomis.

1b.
     
  Investicijoms į pensijų sistemą pagal Direktyvą 2003/41/EB arba sistemos, kuri pagal valstybės narės teisę pripažįstama pensijos planavimo sistema, rizikos sumažinimui naudojant tvirtą išvestinių finansinių priemonių dvišalį įkaitą, atsižvelgiama į sandorio šalies kreditingumą. Kapitalui taikomi reikalavimai atliekant rizikos ribojimo reguliavimą turi derėti su sutarčių, kurioms taikoma centralizuota tarpuskaita, reikalavimais kapitalui.

2.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatomos gairės tinkamoms rizikos ribojimo procedūroms ir priemonėms bei garantinės įmokos standartams, nurodytiems 1 dalyje, projektus, taip pat
  patikslina ilgiausią galimą laikotarpį nuo ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties sudarymo iki jos patvirtinimo, nurodyto 1 dalies a punkte.

EVPRI tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus. [19 pakeit.]

3.   
  Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EPI parengia bendrų techninių reguliavimo standartų, kuriais
  nustatoma tvarka ir būtinas įkaito bei kapitalo lygis, kad būtų laikomasi 1 dalies b punkto ir 1 dalies antros pastraipos,
  projektus.

EPI šiuos bendrų techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Atsižvelgiant į sandorio šalies teisinį pobūdį,
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus,
  vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 arba Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
  10–14
  straipsniais. [19 pakeit.]

▐

9 straipsnis

Sankcijos

1.   
  Atsižvelgdamos į 2010 m. gruodžio 8 d. Komisijos komunikatą dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo ir pasitarusios su EVPRI,
  valstybės narės nustato taisykles dėl sankcijų, taikomų pažeidus šioje antraštinėje dalyje nurodytas taisykles, ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jos būtų įgyvendintos. Mažiausia galima sankcija – administracinė bauda. Numatomos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad už finansų sandorio šalių ir, jei reikia, ne finansų sandorio šalių priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos viešai skelbtų apie visas sankcijas, kurios skiriamos už 3–8 straipsnių pažeidimus, jeigu minėtas paskelbimas finansų rinkoms nesukels didelio pavojaus ir susijusioms sandorio šalims nepadarys neproporcingos žalos.
  Valstybės narės periodiškai skelbia įvertinimo ataskaitas dėl sankcijų taisyklių taikymo veiksmingumo.

Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. valstybės narės Komisiją informuoja apie priimtas 1 dalyje nurodytas taisykles. Jos nedelsdamos informuoja Komisiją apie bet kokius vėliau padarytus minėtų taisyklių pakeitimus.

3.   Padedant EVPRI, Komisija patikrina, ar 1 dalyje nurodytos administracinės sankcijos ir 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytos ribos taikomos veiksmingai ir nuosekliai. III antraštinė dalis

3a.
     
  Šioje antraštinėje dalyje nurodytų taisyklių pažeidimas neturi įtakos ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties galiojimui arba šalių galimybei užtikrinti ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties nuostatų vykdymą. Šioje antraštinėje dalyje nurodytų taisyklių pažeidimas nėra pagrindas reikalauti žalos atlyginimo iš ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarties šalių.

III   antraštinė dalis

Leidimų pagrindinėms sandorio šalims suteikimas ir pagrindinių sandorio šalių priežiūra

1   skyrius

Leidimo pagrindinei sandorio šaliai suteikimo sąlygos ir tvarka

10 straipsnis

Leidimo pagrindinei sandorio šaliai suteikimas

1.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis, kuri yra Sąjungoje įsteigtas juridinis asmuo ir turi galimybę užtikrinti tinkamą likvidumą, nori teikti paslaugas ir vykdyti veiklą, ji kreipiasi į valstybės narės, kurioje yra įsteigta, kompetentingą instituciją ir prašo suteikti atitinkamą leidimą.

Toks likvidumas galėtų atsirasti dėl galimybės naudotis centrinio banko arba kreditingo ir patikimo komercinio banko, arba jų abiejų likvidumu. Galimybė naudotis likvidumu galėtų būti užtikrinta leidimu, suteikiamu pagal Direktyvos 2006/48/EB 6 straipsnį, arba kitais tinkamais susitarimais.

2.   Leidimas galioja visos Sąjungos teritorijoje.

3.   
  Leidimas pagrindinėms sandorio šalims suteikiamas tik veiklai, susijusiai su tarpuskaita, be to, jame
  nurodomos paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases.

4.   Pagrindinė sandorio šalis visada laikosi sąlygų, būtinų siekiant gauti pirminį leidimą.

Pagrindinė sandorio šalis nepagrįstai nedelsdama informuoja kompetentingą instituciją apie bet kokius reikšmingus pokyčius, turinčius įtakos pirminio leidimo sąlygoms.

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų,
  kuriais nustatomi 1 dalyje nurodyto tinkamo likvidumo kriterijai,
  projektus
  .

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

▐

11 straipsnis

Veiklos ir paslaugų srities išplėtimas

1.   Pagrindinė sandorio šalis, norinti išplėsti savo veiklą ir teikti papildomas paslaugas arba užsiimti papildoma veikla, kurios nenumatytos pirminiame leidime, pateikia prašymą išplėsti leidimo taikymo sritį. Siūlymas teikti tarpuskaitos paslaugas kitokia valiuta arba atlikti kitų finansinių priemonių, kurios savo rizikos ypatybėmis labai skiriasi nuo finansinių priemonių, kurių atžvilgiu pagrindinei sandorio šaliai jau suteiktas leidimas, tarpuskaitą, laikomas to leidimo taikymo srities išplėtimu.

Leidimo taikymo sritis išplečiama pagal 13 straipsnyje numatytą procedūrą.

2.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis nori išplėsti savo veiklą ir ją vykdyti ne toje valstybėje narėje, kurioje ji įsteigta, o kitoje valstybėje narėje, įsisteigimo valstybės narės kompetentinga institucija apie tai nedelsdama informuoja tos kitos valstybės narės kompetentingą instituciją.

12 straipsnis

Kapitalo poreikis

1.   Kad pagrindinei sandorio šaliai galėtų būti suteiktas leidimas pagal 10 straipsnį, ji turi turėti nuolatinį
  ir
  prieinamą mažiausiai
  10 mln. EUR
  pradinį kapitalą.

2.   Kapitalas (kartu su pagrindinės sandorio šalies nepaskirstytuoju pelnu ir rezervais)
  turi atitikti pagrindinės sandorio šalies verslo veiklos mastą ir riziką. Jis turi visada būti
  pakankamas, kad būtų galima užtikrinti tinkamą laipsnišką likvidavimą arba veiklos restruktūrizavimą per tinkamą laikotarpį ir kad pagrindinė sandorio šalis būtų tinkamai apsaugota nuo operacinės ir likutinės rizikos.

3.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS nariais ir pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių reguliavimo standartų,
  kuriuose nustatomi 2 dalyje nurodyti reikalavimai pagrindinės sandorio šalies kapitalui, nepaskirstytajam pelnui ir rezervams
  , projektus, įskaitant periodiškumą ar laiką, kada jie turi būti atnaujinti
  .

EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS nariais ir pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektą Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

13 straipsnis

Leidimo suteikimo ir atsisakymo jį suteikti tvarka

1.   Kompetentinga institucija leidimą suteikia tik visiškai įsitikinusi, kad paraišką pateikusi pagrindinė sandorio šalis atitinka visus šiame reglamente išdėstytus reikalavimus ir pagal 1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (27) priimtus reikalavimus, ir gavusi 15 straipsnyje nurodytą ▐ teigiamą ▐ EVPRI nuomonę.

2.   
  Pirminiam leidimui
  paraišką pateikusi pagrindinė sandorio šalis pateikia visą būtiną informaciją, kad kompetentinga institucija galėtų įsitikinti, kad paraišką pateikusi pagrindinė sandorio šalis pirminio leidimo suteikimo metu yra nustačiusi būtiną tvarką, kad galėtų įvykdyti šiame reglamente nurodytus įpareigojimus.
  Kompetentinga institucija nedelsdama perduoda visą informaciją, gautą iš paraišką pateikusios pagrindinės sandorio šalies, EVPRI ir 14 straipsnio 1 dalyje nurodytai kolegijai.

3.   
  Paprašius pirminio leidimo, per keturis
  mėnesius po išsamios paraiškos pateikimo kompetentinga institucija raštu informuoja paraišką pateikusią pagrindinę sandorio šalį apie tai, ar jai suteikiamas leidimas.

Norint gauti leidimą išplėsti veiklą ir paslaugas, per du mėnesius po išsamios paraiškos pateikimo kompetentinga institucija raštu informuoja paraišką pateikusią pagrindinę sandorio šalį apie tai, ar jai suteikiamas leidimas.

14 straipsnis

Bendradarbiavimas

1.   Pagrindinės sandorio šalies įsisteigimo valstybės narės kompetentinga institucija
  , bendradarbiaudama su EVPRI, siekdama
  palengvinti 10, 11, 46 ir 48 straipsniuose nustatytų užduočių vykdymą
  , įsteigia kolegiją
  .

Kolegijai pirmininkauja EVPRI ir ją sudaro ne daugiau kaip septyni nariai, įskaitant
  pagrindinės sandorio šalies įsisteigimo valstybės narės kompetentingą instituciją
  ir
  instituciją, atsakingą už pagrindinės sandorio šalies ir finansinių priemonių, kurių tarpuskaita atliekama, pagrindinių valiutų emisijos centrinių bankų priežiūrą,
  taip pat
  kompetentingas institucijas, atsakingas už pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos narių, įsteigtų trijose valstybėse narėse, kurių bendri įnašai į pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimų neįvykdymo fondą, nurodytą 40 straipsnyje, yra didžiausi, priežiūrą.

2.   Kolegija, nepažeisdama kompetentingų institucijų atsakomybės pagal šį reglamentą, užtikrina:

| a) | ▐ nuomonės, nurodytos 15 straipsnyje, parengimą; |
| --- | --- |

a)

▐ nuomonės, nurodytos 15 straipsnyje, parengimą;

| b) | keitimąsi informacija, įskaitant prašymus suteikti informaciją pagal 21 straipsnį;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

keitimąsi informacija, įskaitant prašymus suteikti informaciją pagal 21 straipsnį;

▐

| d) | priežiūros analizės programų
  koordinavimą
  remiantis pagrindinės sandorio šalies rizikos vertinimu; |
| --- | --- |

d)

priežiūros analizės programų
  koordinavimą
  remiantis pagrindinės sandorio šalies rizikos vertinimu;

| e) | priežiūros veiksmingumo didinimą šalinant nebūtiną priežiūros reikalavimų dubliavimą; |
| --- | --- |

e)

priežiūros veiksmingumo didinimą šalinant nebūtiną priežiūros reikalavimų dubliavimą;

| f) | priežiūros praktikos nuoseklumą; |
| --- | --- |

f)

priežiūros praktikos nuoseklumą;

| g) | procedūrų ir nenumatytų atvejų planų, kurie būtų taikomi kritinės padėties atveju, kaip nurodyta 22 straipsnyje, parengimą. |
| --- | --- |

g)

procedūrų ir nenumatytų atvejų planų, kurie būtų taikomi kritinės padėties atveju, kaip nurodyta 22 straipsnyje, parengimą.

3.   Kolegija įsteigiama ir veikia rašytinio visų jos narių susitarimo pagrindu.

Tame susitarime
  visų pirma
  nustatomos praktinės
  kompetentingos institucijos ir EVPRI bendradarbiavimo
  procedūros, be to, jame gali būti nustatytos užduotys, kurios bus pavestos pagrindinės sandorio šalies įsisteigimo valstybės narės kompetentingai institucijai arba
  EVPRI
  .

Jei dauguma kolegijos narių mano, kad pagrindinės sandorio šalies įsisteigimo valstybės narės kompetentinga institucija netinkamai atlieka savo pareigas ir kad tai kelia grėsmę finansiniam stabilumui, EVPRI paskelbia sprendimą, ar, jos manymu, pagrindinės sandorio šalies įsisteigimo valstybės narės kompetentingos institucijos vykdoma priežiūra yra tinkama ir ar ji kelia grėsmę finansiniam stabilumui.

Jei EVPRI mano, kad priežiūra yra netinkama, EVPRI kompetentingoms institucijoms gali taikyti korekcines priemones pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010.

3a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS ir pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose išsamiai nustatomas 14 straipsnio 2 dalyje ir 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas rizikos įvertinimas, projektus.

EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS ir pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [19 pakeit.]

15 straipsnis

Kolegijos nuomonė

1.   
  Dėl pirminio leidimo
  kompetentinga valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, institucija atlieka pagrindinės sandorio šalies rizikos vertinimą ir
  per keturis mėnesius nuo tada, kai pagrindinė sandorio šalis pateikia išsamią paraišką,
  pateikia ataskaitą
  EVPRI
  .

1a.
     
  Norint gauti leidimą išplėsti veiklą ir paslaugas kompetentinga valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, institucija atlieka pagrindinės sandorio šalies veiklos ir paslaugų plėtos rizikos įvertinimą ir per mėnesį kolegijai pateikia ataskaitą.

Per mėnesį nuo ataskaitos gavimo kolegija, ja remdamasi, priima nuomonę dėl to, ar įvertintas rizikos mastas palankus pagrindinės sandorio šalies veikimui.

2.   
  Teigiamai ar neigiamai kolegijos nuomonei reikia paprastosios daugumos narių, įskaitant kompetentingą valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, instituciją, pritarimo, pateikus valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, kompetentingos institucijos įvertinimą. Vėlavimo arba nesutarimų atveju
  EVPRI padeda priimti ▐ nuomonę, remdamasi savo įgaliojimais spręsti nesutarimus pagal Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010
  19 straipsnį ir bendrąja veiklos koordinavimo funkcija pagal to paties reglamento 21 straipsnį. ▐

16 straipsnis

Leidimo panaikinimas

1.   
  Įsisteigimo valstybės narės
  kompetentinga institucija panaikina suteiktą leidimą esant bet kuriai iš šių aplinkybių:

| a) | jeigu pagrindinė sandorio šalis leidimu nepasinaudoja per 12 mėnesių, aiškiai atsisako leidimo arba jeigu per pastaruosius šešis mėnesius ji neteikė paslaugų arba nevykdė veiklos; |
| --- | --- |

a)

jeigu pagrindinė sandorio šalis leidimu nepasinaudoja per 12 mėnesių, aiškiai atsisako leidimo arba jeigu per pastaruosius šešis mėnesius ji neteikė paslaugų arba nevykdė veiklos;

| b) | jeigu pagrindinė sandorio šalis gauna leidimą pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis netinkamomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

jeigu pagrindinė sandorio šalis gauna leidimą pateikusi klaidingą informaciją ar pasinaudojusi kitomis netinkamomis priemonėmis;

| c) | jeigu pagrindinė sandorio šalis nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias suteiktas leidimas; |
| --- | --- |

c)

jeigu pagrindinė sandorio šalis nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias suteiktas leidimas;

| d) | jeigu ji rimtai ir
  pakartotinai
  pažeidė šiame reglamente nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

d)

jeigu ji rimtai ir
  pakartotinai
  pažeidė šiame reglamente nustatytus reikalavimus.

1a.
     
  Pagal sprendimo panaikinti leidimą tvarką būtina gauti tos pačios kolegijos, kaip nurodyta pradiniame leidime, teigiamą nuomonę, taip pat teigiamą EVPRI nuomonę.

2.   EVPRI ▐ valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis, kompetentingos institucijos bet kuriuo metu gali paprašyti patikrinti, ar pagrindinė sandorio šalis vis dar atitinka sąlygas, pagal kurias suteiktas leidimas.

3.   Kompetentinga institucija gali nuspręsti leidimą panaikinti tik tam tikrai paslaugai, veiklai arba finansinei priemonei.
  Sprendimas panaikinti leidimą taikomas visoje Sąjungos teritorijoje.

17 straipsnis

Peržiūra ir vertinimas

Kompetentingos institucijos bent kartą per metus peržiūri pagrindinės sandorio šalies taikomą tvarką, strategijas, procesus ir mechanizmus tikrindama atitiktį šiam reglamentui ir įvertina rinkos, operacinę ir likvidumo riziką, kuri kyla arba galėtų kilti pagrindinei sandorio šaliai.

Atliekant peržiūrą ir įvertinimą, atsižvelgiama į pagrindinės sandorio šalies dydį, svarbą visai sistemai, pobūdį, veiklos mastą ir sudėtingumą,
  taip pat į 4 straipsnio 3 dalyje nurodytus kriterijus
  .

Kompetentinga institucija reikalauja, kad pagrindinė sandorio šalis, nesilaikanti šio reglamento nuostatų, imtųsi būtinų priemonių.

EVPRI atlieka šios pagrindinės sandorio šalies patikrinimus vietoje.

2   skyrius

Pagrindinių sandorio šalių kontrolė ir priežiūra

18 straipsnis

Kompetentingos institucijos

1.   Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingą instituciją, atsakingą už šiame reglamente nustatytų pareigų – leidimų pagrindinėms sandorio šalims, įsteigtoms tos valstybės narės teritorijoje, suteikimą ir tų pagrindinių sandorio šalių priežiūrą – vykdymą, ir apie tai informuoja Komisiją ir EVPRI.

▐

2.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad kompetentingos institucijos turėtų įgaliojimus atlikti priežiūrą ir patikras, kurių reikia, kad jos galėtų vykdyti savo funkcijas.

3.   Kiekviena valstybė narė užtikrina galimybę atsakingų fizinių ar juridinių asmenų atžvilgiu imtis valstybių narių teisei neprieštaraujančių tinkamų administracinių priemonių arba jas taikyti tų asmenų atžvilgiu, jeigu jie nesilaiko šio reglamento nuostatų.

Šios priemonės yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios.

4.   EVPRI savo interneto svetainėje paskelbia pagal 1 dalį paskirtų kompetentingų institucijų sąrašą.

18a straipsnis

Profesinė paslaptis

1.
     
  Įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį taikomas visiems asmenims, dirbantiems arba dirbusiems pagal 18 straipsnį paskirtose kompetentingose institucijose, EVPRI ir kompetentingų institucijų arba EVPRI nurodymus gaunantiems auditoriams bei ekspertams. Jokia konfidenciali informacija, kurią jie sužino atlikdami savo pareigas, negali būti atskleista jokiam asmeniui ar institucijai, išskyrus tokią jos santrauką ar apibendrinimą, kad nebūtų galima nustatyti atskiros pagrindinės sandorio šalies, sandorių duomenų saugyklos arba bet kokio kito asmens, nepažeidžiant baudžiamosios teisės ar mokesčių teisės nustatytų atvejų arba kitų šio reglamento nuostatų.

2.
     
  Paskelbus pagrindinės sandorio šalies bankrotą arba ją priverstinai likviduojant, su trečiosiomis šalimis nesusijusi konfidenciali informacija gali būti atskleista civilinių ar komercinių bylų nagrinėjimo atveju, jeigu tai būtina norint išnagrinėti bylą.

3.
     
  Nepažeidžiant baudžiamosios teisės ir mokesčių teisės nustatytų atvejų, kompetentingos institucijos, EVPRI, kitos įstaigos, fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie gauna konfidencialią informaciją pagal šį reglamentą, gali ją naudoti tik atlikdami savo pareigas ir vykdydami savo funkcijas; kompetentingų institucijų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, arba kitų institucijų, įstaigų arba fizinių ar juridinių asmenų atveju šią informaciją galima naudoti tik tuo tikslu, kuriuo ji jiems suteikta, arba administracine arba teismine tvarka nagrinėjant bylas, susijusias su minėtų funkcijų vykdymu (arba abiem atvejais). Kai EVPRI, kompetentinga institucija arba kita institucija, įstaiga arba asmuo, perduodantis informaciją, sutinka, šią informaciją gaunanti institucija gali ją naudoti kitais nekomerciniais tikslais.

4.
     
  Bet kokiai konfidencialiai informacijai, kuri gauta, kuria apsikeista arba kuri perduota pagal šį reglamentą, taikomos 1, 2 ir 3 dalyse nustatytos profesinės paslapties sąlygos. Tačiau šiomis sąlygomis nedraudžiama EVPRI, kompetentingoms institucijoms ar susijusiems centriniams bankams keistis konfidencialia informacija arba ją perduoti pagal šį reglamentą ir kitus teisės aktus, taikomus investicinėms įmonėms, kredito įstaigoms, pensijų fondams, kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS), alternatyvaus investavimo fondų valdytojams (AIFV), draudimo ir perdraudimo tarpininkams, draudimo įmonėms, reguliuojamosioms rinkoms arba rinkų operatoriams, arba kompetentingai institucijai ar kitai institucijai, įstaigai arba fiziniam ar juridiniam asmeniui, kuris perdavė šią informaciją.

5.
     
  1, 2 ir 3 dalys netrukdo kompetentingoms institucijoms keistis konfidencialia informacija, kuri gauta ne iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos, arba ją perduoti pagal valstybių narių nacionalinę teisę.

3   skyrius

Bendradarbiavimas

19 straipsnis

Institucijų bendradarbiavimas

1.   Kompetentingos institucijos glaudžiai bendradarbiauja tarpusavyje
  ,
  su EVPRI
  ir, jei būtina, su ECBS
  .
  ES institucijos užtikrina EVPRI pakankamus išteklius, kad ji galėtų veiksmingai vykdyti pagal šį reglamentą jai numatytas užduotis.

2.   Vykdydamos savo bendrąsias pareigas kompetentingos institucijos, remdamosi tuo metu turima informacija, tinkamai apsvarsto galimą savo sprendimų poveikį visų kitų susijusių valstybių narių finansų sistemos stabilumui, visų pirma esant kritinei padėčiai, kuri aptarta 22 straipsnyje.

▐

21 straipsnis

Keitimasis informacija

1.   Kompetentingos institucijos EVPRI ir viena kitai teikia informaciją, būtiną pareigoms pagal šį reglamentą atlikti.

2.   Kompetentingos institucijos ir kitos įstaigos arba fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atlikdami savo pareigas pagal šį reglamentą gauna konfidencialią informaciją, ją naudoja tik atlikdami savo pareigas,
  ir jiems neleidžiama skelbti šios konfidencialios informacijos ar kitaip leisti ja naudotis kitais tikslais, nei tie, kurie aiškiai išdėstyti šiame reglamente
  .

3.   EVPRI konfidencialią informaciją perduoda už pagrindinių sandorio šalių priežiūrą atsakingoms kompetentingoms institucijoms, kurioms ši informacija būtina pareigoms atlikti. Kompetentingos institucijos ir kitos susijusios institucijos būtiną informaciją perduoda EVPRI ir kitoms kompetentingoms institucijoms, kad šios galėtų vykdyti savo pareigas, nustatytas šiame reglamente.

4.   Kompetentingos institucijos perduoda informaciją ECBS centriniams bankams, kai tokia informacija jiems svarbi atliekant savo pareigas.

22 straipsnis

Kritinė padėtis

Kompetentinga institucija arba bet kuri kita institucija nepagrįstai nedelsdama informuoja EVPRI ▐ ir kitas susijusias institucijas apie kritinę padėtį, kuri susijusi su pagrindine sandorio šalimi, įskaitant finansų rinkų pokyčius, kurie gali turėti neigiamų padarinių valstybės narės, kurioje įsteigta minėta pagrindinė sandorio šalis arba vienas iš jos tarpuskaitos narių, rinkos likvidumui ir finansų sistemos stabilumui.

4   skyrius

Santykiai su trečiosiomis šalimis

23 straipsnis

Trečiosios šalys

1.   Trečiojoje šalyje įsteigta pagrindinė sandorio šalis gali teikti tarpuskaitos paslaugas Sąjungoje įsteigtoms įmonėms tik jei ta pagrindinė sandorio šalis pripažinta EVPRI.

Leidimas suteikiamas, pratęsiamas arba panaikinamas, remiantis 10–16 straipsniuose išdėstytomis sąlygomis ir procedūromis.

Trečiojoje šalyje įsteigtos pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu taikoma griežta tikrinimo procedūra, panaši į tą, kuri taikoma ES įsteigtos pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu.

Komisija gali priimti sprendimą, pagal kurį pritaikius išimtį būtų leista visiškai ar iš dalies nukrypti nuo leidimo suteikimo tvarkos sąlygų ir procedūrų, tačiau tai turi būti daroma abišaliu sutarimu ir užtikrinus šias sąlygas:

| a) | Komisija turi būti priėmusi sprendimą, vadovaudamasi 3 dalies nuostatomis ir |
| --- | --- |

a)

Komisija turi būti priėmusi sprendimą, vadovaudamasi 3 dalies nuostatomis ir

| b) | panašios išimtys Sąjungoje įsteigtos pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu turi būti taikomos susijusioje trečiojoje šalyje. |
| --- | --- |

b)

panašios išimtys Sąjungoje įsteigtos pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu turi būti taikomos susijusioje trečiojoje šalyje.

2.   EVPRI
  , pasikonsultavusi su kompetentingomis Sąjungos institucijomis, EBI ir susijusiomis ESCB valstybėmis narėmis, kuriose pagrindinė sandorio šalis teikia ar ketina teikti tarpuskaitos paslaugas, taip pat su atitinkamomis ESCB narėmis, atsakingomis už pagrindinių sandorio šalių, su kuriomis sudaryti sąveikos susitarimai, priežiūrą,
  pripažįsta pagrindinę sandorio šalį iš trečiosios šalies, jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | Komisija priėmė
  deleguotąjį aktą
  pagal 3 dalį
  arba |
| --- | --- |

a)

Komisija priėmė
  deleguotąjį aktą
  pagal 3 dalį
  arba

| b) | toje trečiojoje šalyje pagrindinė sandorio šalis yra gavusi leidimą, ir vykdoma veiksminga jos priežiūra; |
| --- | --- |

b)

toje trečiojoje šalyje pagrindinė sandorio šalis yra gavusi leidimą, ir vykdoma veiksminga jos priežiūra;

| ba) | trečiojoje šalyje taikomas Komisijos sprendimas, kuriame nurodyta, kad pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos standartai atitinka specialiosios veiksmų finansų srityje darbo grupės reikalavimus ir kad jų poveikis toks pat, kaip ir reikalavimų, išdėstytų 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (28); |
| --- | --- |

ba)

trečiojoje šalyje taikomas Komisijos sprendimas, kuriame nurodyta, kad pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos standartai atitinka specialiosios veiksmų finansų srityje darbo grupės reikalavimus ir kad jų poveikis toks pat, kaip ir reikalavimų, išdėstytų 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (28);

| bb) | trečioji šalis ir pagrindinės sandorio šalies, kuriai suteiktas leidimas, buveinės valstybė narė pasirašiusios susitarimą, kuris visiškai atitinka standartus, nustatytus EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir dėl kapitalo 26 straipsnyje, ir pagal kurį užtikrinamas veiksmingas keitimasis informacija mokesčių klausimais, įskaitant daugiašalius susitarimus dėl mokesčių, jei tokių esama; |
| --- | --- |

bb)

trečioji šalis ir pagrindinės sandorio šalies, kuriai suteiktas leidimas, buveinės valstybė narė pasirašiusios susitarimą, kuris visiškai atitinka standartus, nustatytus EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir dėl kapitalo 26 straipsnyje, ir pagal kurį užtikrinamas veiksmingas keitimasis informacija mokesčių klausimais, įskaitant daugiašalius susitarimus dėl mokesčių, jei tokių esama;

| bc) | EVPRI patikrino pagrindinės sandorio šalies rizikos valdymo standartus ir nustatė, kad jie atitinka IV antraštinėje dalyje išdėstytus standartus; |
| --- | --- |

bc)

EVPRI patikrino pagrindinės sandorio šalies rizikos valdymo standartus ir nustatė, kad jie atitinka IV antraštinėje dalyje išdėstytus standartus;

| bd) | ji turi pakankamai duomenų, kad nuspręstų, jog pagal trečiosios šalies teisinę sistemą ES juridiniai asmenys nediskriminuojami; |
| --- | --- |

bd)

ji turi pakankamai duomenų, kad nuspręstų, jog pagal trečiosios šalies teisinę sistemą ES juridiniai asmenys nediskriminuojami;

| be) | trečiosios šalys taiko abišalės prieigos sąlygas ES įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims ir šiose trečiosiose šalyse įgyvendinama abišalio pripažinimo tvarka; |
| --- | --- |

be)

trečiosios šalys taiko abišalės prieigos sąlygas ES įsteigtoms pagrindinėms sandorio šalims ir šiose trečiosiose šalyse įgyvendinama abišalio pripažinimo tvarka;

| bf) | remiantis sąlygomis, kurios taikomos trečiosiose šalyse įsteigtų pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu, ES ir trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims užtikrinamos vienodos galimybės. |
| --- | --- |

bf)

remiantis sąlygomis, kurios taikomos trečiosiose šalyse įsteigtų pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu, ES ir trečiųjų šalių pagrindinėms sandorio šalims užtikrinamos vienodos galimybės.

3.   Remdamasi
  -68 straipsnyje
  nustatyta tvarka
  ir bendra nuomone, pateikta EVPRI, EBI, ECBS ir kompetentingų institucijų, kurios atsakingos už trijų valstybėse narėse, mokančiose didžiausias pagrindinių sandorio šalių įsipareigojimų neįvykdymo fondo įmokas, įsteigtų tarpuskaitos narių priežiūrą,
  Komisija
  priima deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais
  nustatoma, kad trečiosios šalies teisine ir priežiūros tvarka užtikrinama, kad toje trečiojoje šalyje leidimą gavusios pagrindinės sandorio šalys atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie lygiaverčiai reikalavimams, atsirandantiems dėl šio reglamento, ir kad toje trečiojoje šalyje nuolat vykdoma veiksminga tų pagrindinių sandorio šalių priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas.

4.   EVPRI
  , EBI, ECBS ir kompetentingos institucijos, atsakingos už trijų ES valstybėse narėse, mokančiose didžiausias pagrindinių sandorio šalių neįvykdymo fondo įmokas, įsteigtų tarpuskaitos narių priežiūrą,
  su susijusiomis trečiųjų šalių, kurių teisinė ir priežiūros sistemos pripažintos lygiavertėmis šiam reglamentui pagal 3 dalį, kompetentingomis institucijomis sudaro bendradarbiavimo susitarimus. Juose nurodoma bent:

| a) | EVPRI
  , kompetentingų institucijų
  ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas
  pagal 1 dalies nuostatas
  ; |
| --- | --- |

a)

EVPRI
  , kompetentingų institucijų
  ir susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas
  pagal 1 dalies nuostatas
  ;

| b) | priežiūros koordinavimo tvarka; |
| --- | --- |

b)

priežiūros koordinavimo tvarka;

| ba) | tvarka, susijusi su pagrindinei sandorio šaliai suteikto leidimo panaikinimu. |
| --- | --- |

ba)

tvarka, susijusi su pagrindinei sandorio šaliai suteikto leidimo panaikinimu.

IV   antraštinė dalis

Reikalavimai pagrindinėms sandorio šalims

1   skyrius

Organizaciniai reikalavimai

24 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Pagrindinė sandorio šalis turi tvirtą valdymo tvarką, įskaitant aiškią organizacinę struktūrą su tiksliai apibrėžta, skaidria ir nuoseklia atsakomybe, veiksmingus rizikos, su kuria ji susiduria arba gali susidurti, nustatymo, valdymo, stebėjimo ir pranešimo apie tokią riziką procesus ir tinkamus vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimas administracines ir apskaitos procedūras.

2.   Pagrindinė sandorio šalis patvirtina politiką ir procedūras, kurios yra pakankamai veiksmingos norint užtikrinti atitiktį šiam reglamentui, įskaitant jos vadovų ir darbuotojų atitiktį visoms šio reglamento nuostatoms.

3.   Pagrindinė sandorio šalis išlaiko ir naudoja organizacinę struktūrą, kuria užtikrinamas tęstinumas ir sklandus veikimas teikiant paslaugas ir vykdant veiklą. Ji naudoja tinkamas ir proporcingas sistemas, išteklius ir procedūras.

4.   Pagrindinė sandorio šalis aiškiai atskiria rizikos valdymo ir kitos pagrindinės sandorio šalies veiklos atskaitomybės linijas.

5.   Pagrindinė sandorio šalis patvirtina, įgyvendina ir išlaiko atlyginimo politiką, kuria skatinamas patikimas ir veiksmingas rizikos valdymas ir kuria nesukuriamos paskatos laikytis ne tokių griežtų rizikos valdymo standartų.

6.   Pagrindinė sandorio šalis naudoja informacinių technologijų sistemas, kurios yra tinkamos atsižvelgiant į teikiamų paslaugų ir vykdomos veiklos sudėtingumą, įvairovę ir rūšis, siekiant užtikrinti griežtus apsaugos standartus ir saugomos informacijos vientisumą ir konfidencialumą.

6a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis užtikrina, kad informacija apie sandorį ar klientą, gauta ryšium su ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartimis, kurių tarpuskaita atlikta pagal šio reglamento reikalavimus, būtų naudojama tik siekiant laikytis šių reikalavimų ir nebūtų naudojama komerciniais tikslais, nebent būtų gautas išankstinis raštiškas kliento, kuriam ji priklauso, sutikimas.

7.   Pagrindinė sandorio šalis savo valdymo tvarką ir savo veiklą reglamentuojančias taisykles
  , įskaitant priėmimo į tarpuskaitos narius kriterijus, nemokamai
  skelbia viešai.

8.   Pagrindinės sandorio šalies nepriklausomas auditas atliekamas dažnai. Jo rezultatai perduodami pagrindinės sandorio šalies valdybai ir jais leidžiama naudotis kompetentingai institucijai.

9.   
  Siekdama užtikrinti, kad šis straipsnis būtų nuosekliai taikomas, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus
  , kuriuose patikslinamas 1–8 dalyse nurodytas minimalus taisyklių ir valdymo tvarkos turinys.

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus,
  vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 10–14
  straipsniais. [19 pakeit.]

▐

25 straipsnis

Vyresnioji vadovybė ir valdyba

1.   Vyresnioji vadovybė turi pakankamai gerą reputaciją ir patirtį, kad galėtų užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą pagrindinės sandorio šalies valdymą.

2.   Pagrindinė sandorio šalis turi valdybą, ir mažiausiai trečdalis jos narių, bet ne mažiau kaip du nariai, yra nepriklausomi.
  Valdyboje atstovaujama tarpuskaitos narių klientams.
  Nepriklausomų ir kitų ne administracijos valdybos narių atlyginimas nesiejamas su pagrindinės sandorio šalies veiklos rezultatais.

Valdybos nariai, įskaitant jos nepriklausomus narius, turi pakankamai gerą reputaciją ir
  tinkamą
  kompetenciją finansinių paslaugų, rizikos valdymo ir tarpuskaitos paslaugų teikimo srityse.

3.   Pagrindinė sandorio šalis aiškiai apibrėžia valdybos vaidmenis ir atsakomybę ir kompetentingai institucijai
  bei auditoriams
  leidžia naudotis valdybos susitikimų protokolais.

26 straipsnis

Rizikos valdymo komitetas

1.   Pagrindinė sandorio šalis įsteigia rizikos valdymo komitetą, kurį sudaro
  įvairios atstovų grupės, įskaitant
  jos tarpuskaitos narių
  atstovus, jos tarpuskaitos narių klientus, nepriklausomus ekspertus
  ir
  pagrindinės sandorio šalies kompetentingos institucijos atstovus, jei kliento atstovai ir tarpuskaitos narių atstovai ne tie patys
  .
  Rizikos valdymo komitete daugumos neturi nė viena atstovų grupė.
  Rizikos valdymo komitetas pagrindinės sandorio šalies darbuotojus gali pakviesti be balsavimo teisės dalyvauti rizikos valdymo komiteto susitikimuose. Rizikos valdymo komiteto patarimams pagrindinės sandorio šalies vadovybė tiesioginės įtakos nedaro.

2.   Pagrindinė sandorio šalis aiškiai apibrėžia rizikos valdymo komiteto įgaliojimus ir jo valdymo tvarką, siekdama užtikrinti jo nepriklausomumą, veiklos procedūras, komiteto narių priėmimo kriterijus ir atrankos mechanizmą. Valdymo tvarka
  kompetentingoms institucijoms
  skelbiama viešai ir joje nustatoma bent tai, kad rizikos valdymo komitetui pirmininkauja nepriklausomas
  ekspertas
  , kad rizikos komitetas tiesiogiai valdybai
  arba, esant dvejopai organizacinei struktūrai, vykdomajai valdybai
  teikia ataskaitas ir rengia reguliarius susitikimus.

3.   Rizikos valdymo komitetas valdybai
  arba, jei organizacinė struktūra dvejopa, vykdomajai valdybai
  pataria klausimais, kurie gali turėti poveikį pagrindinės sandorio šalies rizikos valdymui, kaip antai (bet ne tik) reikšmingas jos rizikos valdymo modelio pakeitimas, įsipareigojimų neįvykdymo procedūros, kriterijai, kuriais remiantis priimami tarpuskaitos nariai, arba naujų klasių priemonių tarpuskaita
  ar funkcijų perdavimas išorės paslaugų teikėjams
  . Iš rizikos valdymo komiteto nereikalaujama teikti patarimus pagrindinės sandorio šalies kasdienės veiklos klausimais ▐.
  Susidarius
  kritinei padėčiai
  turi būti dedamos deramos pastangos siekiant konsultuotis su rizikos valdymo komitetu
  .

4.   Nepažeidžiant kompetentingų institucijų teisės būti tinkamai informuotoms, rizikos valdymo komiteto nariai įpareigoti užtikrinti informacijos konfidencialumą. Rizikos valdymo komiteto pirmininkui nusprendus, kad sprendžiant tam tikrą klausimą kyla arba gali kilti kurio nors nario interesų konfliktas, minėtam nariui balsuoti tuo klausimu neleidžiama.

5.   Pagrindinė sandorio šalis nedelsdama informuoja kompetentingą instituciją apie bet kokį sprendimą, kai valdyba nusprendžia nesivadovauti rizikos valdymo komiteto patarimu.

6.   Pagrindinė sandorio šalis tarpuskaitos narių klientams leidžia būti rizikos valdymo komiteto nariais arba nustato tinkamą konsultacijų tvarką, kuria užtikrinama, kad tarpuskaitos narių klientų interesams būtų tinkamai atstovaujama.

27 straipsnis

Duomenų saugojimas

1.   Mažiausiai
  penkerius metus
  pagrindinė sandorio šalis saugo visus įrašus apie suteiktas paslaugas ir vykdytą veiklą, kad kompetentinga institucija galėtų tikrinti atitiktį šiame reglamente nustatytiems reikalavimams.

2.   Mažiausiai
  penkerius metus
  po sutarties nutraukimo pagrindinė sandorio šalis saugo visą informaciją apie visas savo tvarkytas sutartis. Ši informacija bent leidžia nustatyti pirmines sandorio sąlygas, buvusias prieš pagrindinei sandorio šaliai atliekant tarpuskaitą.

3.   Kompetentingai institucijai arba EVPRI paprašius, pagrindinė sandorio šalis leidžia naudotis visais 1 ir 2 dalyse nurodytais įrašais ir visa informacija apie sutarčių, kurių tarpuskaitą ji atliko, pozicijas, neatsižvelgiant į tai, kur atlikti tie sandoriai.

4.   
  Siekdama užtikrinti, kad šis straipsnis būtų nuosekliai taikomas, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus
  , kuriuose pateikiama išsami informacija apie įrašus ir saugotiną informaciją, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse
  , ir prireikus numatytas ilgesnis įrašų saugojimo laikotarpis
  .

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus,
  vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 10–14
  straipsniais. [19 pakeit.]

▐

5.   Siekiant užtikrinti vienodas 1 ir 2 dalių taikymo sąlygas,
  EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, reikalingus
  nuspręsti, kokia forma turi būti saugomi įrašai ir informacija. Tų techninių įgyvendinimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus,
  vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 15
  straipsniu.

▐

28 straipsnis

Akcininkai ir nariai, turintys kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis

1.   Kompetentinga institucija išduoda pagrindinei sandorio šaliai leidimą tik po to, kai gauna informaciją apie akcininkų arba narių, kurie gali būti fiziniai ar juridiniai asmenys ir kurie tiesiogiai arba netiesiogiai turi kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis, tapatybę ir apie tų paketų dydžius.

2.   Kompetentinga institucija atsisako išduoti leidimą pagrindinei sandorio šaliai, jeigu, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą pagrindinės sandorio šalies valdymą, ji nemano, kad akcininkai ar nariai, turintys kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis, yra tinkami.

3.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis ir kiti fiziniai ar juridiniai asmenys susiję glaudžiais ryšiais, kompetentinga institucija išduoda leidimą tik tuo atveju, kai tokie ryšiai kompetentingai institucijai netrukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijų.

4.   Jei 1 dalyje nurodyti asmenys daro neigiamą įtaką rizikos ribojimo principais pagrįstam ir patikimam pagrindinės sandorio šalies valdymui, kompetentinga institucija imasi tinkamų priemonių susidariusiai padėčiai ištaisyti
  arba panaikina pagrindinės sandorio šalies leidimą
  .

5.   Kompetentinga institucija atsisako išduoti leidimą tuo atveju, kai trečiosios šalies įstatymai ir kiti teisės aktai, taikomi vienam ar keletui fizinių ar juridinių asmenų, su kuriais pagrindinė sandorio šalis susijusi glaudžiais ryšiais, arba su jų vykdymo užtikrinimu susiję sunkumai jai trukdo veiksmingai vykdyti priežiūros funkcijas.

29 straipsnis

Kompetentingų institucijų informavimas

1.   Pagrindinė sandorio šalis praneša
  valstybės narės, kurioje įsteigta pagrindinė sandorio šalis,
  kompetentingai institucijai apie bet kokius jos vadovybės pasikeitimus ir kartu pateikia visą informaciją, reikalingą siekiant įvertinti, ar valdybos nariai turi pakankamai gerą reputaciją ir pakankamai patirties.

Jei manoma, kad valdybos nario elgesys gali daryti neigiamą įtaką rizikos ribojimo principais pagrįstam ir patikimam pagrindinės sandorio šalies valdymui, kompetentinga institucija imasi reikiamų priemonių, įskaitant minėto nario pašalinimą iš valdybos.

2.   Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo arba kartu veikiantys tokie asmenys (toliau – siūlomas įsigyjantis asmuo), nusprendę tiesiogiai ar netiesiogiai įsigyti pagrindinės sandorio šalies kvalifikuotąją akcijų paketo dalį arba ją tiesiogiai ar netiesiogiai padidinti tiek, kad jų turimų balsavimo teisių arba kapitalo dalis pasiektų arba viršytų 10 %, 20 %, 30 % arba 50 % arba tiek, kad ta pagrindinė sandorio šalis taptų jų dukterine įmone (toliau – siūlomas įsigijimas), apie tai pirmiausia raštu informuoja pagrindinės sandorio šalies, kurios kvalifikuotąją akcijų paketo dalį ketina įsigyti arba padidinti, kompetentingas institucijas ir nurodo ketinamo įsigyti akcijų paketo dydį ir kitą svarbią informaciją, kaip nurodyta 30 straipsnio 4 dalyje.

Kiekvienas fizinis ar juridinis asmuo, nusprendęs tiesiogiai ar netiesiogiai perduoti pagrindinės sandorio šalies kvalifikuotąją akcijų paketo dalį (toliau – siūlomas pardavėjas), pirmiausia apie tai raštu praneša kompetentingai institucijai ir nurodo planuojamo perduoti akcijų paketo dydį. Toks asmuo taip pat praneša kompetentingai institucijai, jeigu nusprendė sumažinti savo kvalifikuotąją akcijų paketo dalį tiek, kad jo turimų balsavimo teisių arba kapitalo dalis sumažėtų ir siektų mažiau kaip 10 %, 20 %, 30 % ar 50 % visų balsavimo teisių ar viso kapitalo, arba tiek, kad pagrindinė sandorio šalis nustotų buvusi jo dukterine įmone.

Kompetentinga institucija, gavusi šioje dalyje nurodytą pranešimą, taip pat gavusi 3 dalyje nurodytą informaciją, nedelsdama ir bet kuriuo atveju per dvi darbo dienas raštu apie gavimą informuoja siūlomą įsigyjantį asmenį arba pardavėją.

Kompetentinga institucija per ne ilgiau kaip šešiasdešimt darbo dienų nuo rašytinio patvirtinimo apie pranešimo ir visų dokumentų, kuriuos pagal sąrašą, nurodytą 30 straipsnio 4 dalyje, reikalaujama pridėti prie pranešimo, gavimą dienos (toliau – vertinimo laikotarpis) atlieka 30 straipsnio 1 dalyje numatytą vertinimą (toliau – vertinimas).

Patvirtindama pranešimo gavimą, kompetentinga institucija praneša siūlomam įsigyjančiam asmeniui ar pardavėjui datą, kada baigiasi vertinimo laikotarpis.

3.   Vertinimo laikotarpiu, bet ne vėliau kaip penkiasdešimtą vertinimo laikotarpio darbo dieną, kompetentinga institucija prireikus gali prašyti pateikti papildomą vertinimui užbaigti reikalingą informaciją. Šis prašymas pateikiamas raštu nurodant, kokios papildomos informacijos reikia.

Vertinimo laikotarpis sustabdomas tą dieną, kai kompetentinga institucija pateikia prašymą suteikti informacijos, ir atnaujinamas tą dieną, kai gaunamas siūlomo įsigyjančio asmens atsakymas į prašymą. Sustabdyti galima ne ilgiau kaip dvidešimčiai darbo dienų. Kompetentinga institucija savo nuožiūra gali teikti papildomus prašymus suteikti išsamesnę informaciją ar ją patikslinti, tačiau dėl to vertinimo laikotarpis daugiau nebegali būti stabdomas.

4.   Kompetentinga institucija gali pratęsti 3 dalies antroje pastraipoje nurodytą sustabdymo laikotarpį iki ne daugiau kaip trisdešimties darbo dienų, jei siūlomas įsigyjantis asmuo arba pardavėjas:

| a) | yra įsteigtas arba jo veikla yra reglamentuojama ne Sąjungoje; |
| --- | --- |

a)

yra įsteigtas arba jo veikla yra reglamentuojama ne Sąjungoje;

| b) | yra fizinis arba juridinis asmuo, kuriam netaikoma priežiūra pagal šį reglamentą arba Direktyvą 73/239/EEB, 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (29), 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (30), ar Direktyvas 2002/83/EB, 2003/41/EB, 2004/39/EB, 2005/68/EB, 2006/48/EB, 2009/65/EB arba 2011/61/ES. |
| --- | --- |

b)

yra fizinis arba juridinis asmuo, kuriam netaikoma priežiūra pagal šį reglamentą arba Direktyvą 73/239/EEB, 1985 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIAVPS), derinimo (29), 1992 m. birželio 18 d. Tarybos direktyvą 92/49/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su tiesioginiu draudimu, išskyrus gyvybės draudimą, derinimo (30), ar Direktyvas 2002/83/EB, 2003/41/EB, 2004/39/EB, 2005/68/EB, 2006/48/EB, 2009/65/EB arba 2011/61/ES.

5.   Jei, baigusi vertinimą, kompetentinga institucija nusprendžia pareikšti prieštaravimą siūlomam įsigijimui, ji per dvi darbo dienas ir neviršydama vertinimo laikotarpio apie tai raštu praneša siūlomam įsigyjančiam asmeniui, nurodydama to sprendimo motyvus. Pagal nacionalinę teisę atitinkamas sprendimo motyvų pareiškimas gali būti pateikiamas visuomenei susipažinti siūlomo įsigyjančio asmens prašymu. Tačiau valstybės narės gali leisti kompetentingai institucijai atskleisti informaciją siūlomam įsigyjančiam asmeniui neprašant.

6.   Jei kompetentinga institucija per vertinimo laikotarpį raštu nepareiškia prieštaravimo dėl siūlomo įsigijimo, jis laikomas patvirtintu.

7.   Kompetentinga institucija gali nustatyti ilgiausią terminą siūlomam įsigijimui įgyvendinti ir prireikus jį pratęsti.

8.   Valstybės narės nenustato griežtesnių, nei nustatyta šiame reglamente, reikalavimų dėl pranešimo kompetentingoms institucijoms apie tiesioginį ar netiesioginį balsavimo teisių ar kapitalo įsigijimą ir dėl kompetentingų institucijų suteikiamo patvirtinimo.

30 straipsnis

Vertinimas

1.   Vertindama 29 straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimą ir 29 straipsnio 3 dalyje nurodytą informaciją kompetentinga institucija, kad užtikrintų patikimą ir rizikos ribojimo principais pagrįstą pagrindinės sandorio šalies, kurios akcijų paketą siūloma įsigyti, valdymą ir atsižvelgdama į galimą siūlomo įsigyjančio asmens įtaką pagrindinei sandorio šaliai, vertina siūlomo įsigyjančio asmens tinkamumą ir siūlomo įsigijimo finansinį patikimumą pagal visus šiuos kriterijus:

| a) | siūlomo įsigyjančio asmens reputaciją ir finansinį patikimumą; |
| --- | --- |

a)

siūlomo įsigyjančio asmens reputaciją ir finansinį patikimumą;

| b) | bet kokio asmens, kuris vadovaus pagrindinės sandorio šalies verslui po siūlomo įsigijimo, reputaciją ir patirtį; |
| --- | --- |

b)

bet kokio asmens, kuris vadovaus pagrindinės sandorio šalies verslui po siūlomo įsigijimo, reputaciją ir patirtį;

| c) | ar pagrindinė sandorio šalis galės laikytis ir laikysis šio reglamento nuostatų; |
| --- | --- |

c)

ar pagrindinė sandorio šalis galės laikytis ir laikysis šio reglamento nuostatų;

| d) | tai, ar esama tinkamo pagrindo įtarti, kad siekiant įgyvendinti siūlomą įsigijimą vykdomas arba įvykdytas ar buvo bandomas įvykdyti pinigų plovimas ar teroristų finansavimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2005/60/EB 1 straipsnyje, ar kad įsigijimas gali padidinti jų pavojų. |
| --- | --- |

d)

tai, ar esama tinkamo pagrindo įtarti, kad siekiant įgyvendinti siūlomą įsigijimą vykdomas arba įvykdytas ar buvo bandomas įvykdyti pinigų plovimas ar teroristų finansavimas, kaip apibrėžta Direktyvos 2005/60/EB 1 straipsnyje, ar kad įsigijimas gali padidinti jų pavojų.

Kompetentinga institucija, vertindama finansinį siūlomo įsigyjančio asmens patikimumą, ypač daug dėmesio skiria pagrindinės sandorio šalies, kurios akcijų paketą siūloma įsigyti, vykdomos ir numatomos vykdyti veiklos rūšiai.

Kompetentinga institucija, vertindama
  pagrindinės sandorio šalies
  galimybes laikytis šio reglamento, ypač daug dėmesio skiria tam, ar grupės, kurios dalimi ji taps, struktūra sudaro sąlygas veiksmingai priežiūrai vykdyti, kompetentingoms institucijoms veiksmingai keistis informacija ir apibrėžti kompetentingų institucijų atsakomybės pasiskirstymą.

2.   Kompetentingos institucijos gali pareikšti prieštaravimą dėl siūlomo įsigijimo tik turėdama pagrįstų priežasčių tai padaryti remiantis 1 dalyje nurodytais kriterijais arba jeigu siūlomo įsigyjančio asmens pateikta informacija yra neišsami.

3.   Valstybės narės nenustato jokių išankstinių sąlygų dėl ketinamo įsigyti akcijų paketo dydžio ir neleidžia savo kompetentingoms institucijoms nagrinėti siūlomo įsigijimo rinkos ekonominių poreikių atžvilgiu.

4.   Valstybės narės viešai paskelbia sąrašą, kuriame nurodo informaciją, būtiną vertinimui atlikti ir kuri turi būti pateikiama kompetentingoms institucijoms teikiant 29 straipsnio 2 dalyje nurodytą pranešimą. Reikalaujama informacija turi būti proporcinga ir pritaikyta pagal siūlomo įsigyjančio asmens ir siūlomo įsigijimo pobūdį. Valstybės narės nereikalauja pateikti informacijos, kuri nėra reikalinga riziką ribojančiam vertinimui atlikti.

5.   Neatsižvelgiant į 29 straipsnio 2, 3 ir 4 dalis, jei kompetentingai institucijai pranešama apie du ar kelis pasiūlymus įsigyti ar padidinti kvalifikuotąsias akcijų paketo dalis toje pačioje pagrindinėje sandorio šalyje, kompetentinga institucija užtikrina, kad siūlomi įsigyjantys asmenys nebus diskriminuojami.

6.   Atitinkamos kompetentingos institucijos išsamiai konsultuojasi tarpusavyje atlikdamos vertinimą, jei siūlomas įsigyjantis asmuo yra:

| a) | kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusi
  kita pagrindinė sandorio šalis,
  kredito įstaiga, gyvybės draudimo įmonė, draudimo įmonė, perdraudimo įmonė, investicinė įmonė, rinkos operatorius, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonė, KIPVPS valdymo įmonė arba AIFV; |
| --- | --- |

a)

kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusi
  kita pagrindinė sandorio šalis,
  kredito įstaiga, gyvybės draudimo įmonė, draudimo įmonė, perdraudimo įmonė, investicinė įmonė, rinkos operatorius, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonė, KIPVPS valdymo įmonė arba AIFV;

| b) | kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusios
  kita pagrindinė sandorio šalis,
  kredito įstaigos, gyvybės draudimo įmonės, draudimo įmonės, perdraudimo įmonės, investicinės įmonės, rinkos operatoriaus, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonės, KIPVPS valdymo įmonės arba AIFV patronuojančioji įmonė; |
| --- | --- |

b)

kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusios
  kita pagrindinė sandorio šalis,
  kredito įstaigos, gyvybės draudimo įmonės, draudimo įmonės, perdraudimo įmonės, investicinės įmonės, rinkos operatoriaus, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonės, KIPVPS valdymo įmonės arba AIFV patronuojančioji įmonė;

| c) | kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusią
  kitą pagrindinę sandorio šalį,
  kredito įstaigą, gyvybės draudimo įmonę, draudimo įmonę, perdraudimo įmonę, investicinę įmonę, rinkos operatorių, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonę, KIPVPS valdymo įmonę ar AIFV kontroliuojantis fizinis arba juridinis asmuo. |
| --- | --- |

c)

kitoje valstybėje narėje leidimą vykdyti veiklą gavusią
  kitą pagrindinę sandorio šalį,
  kredito įstaigą, gyvybės draudimo įmonę, draudimo įmonę, perdraudimo įmonę, investicinę įmonę, rinkos operatorių, vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonę, KIPVPS valdymo įmonę ar AIFV kontroliuojantis fizinis arba juridinis asmuo.

7.   Kompetentingos institucijos nepagrįstai nedelsdamos teikia viena kitai bet kokią informaciją, kuri yra esminė ar svarbi vertinimui. Šiuo atžvilgiu kompetentingos institucijos paprašytos pateikia viena kitai visą svarbią informaciją ir savo iniciatyva suteikia visą esminę informaciją. Kompetentingos institucijos, išdavusios leidimą pagrindinei sandorio šaliai, kurios akcijų paketą siūloma įsigyti, sprendime nurodomos visos siūlomą įsigyjantį asmenį prižiūrinčios kompetentingos institucijos pareikštos nuomonės ar išlygos.

31 straipsnis

Interesų konfliktai

1.   Pagrindinė sandorio šalis nustato ir taiko veiksmingas rašytines organizacines ir administracines priemones, kad būtų įmanoma imtis visų pagrįstų veiksmų, siekiant nustatyti ir valdyti galimus interesų konfliktus, kylančius tarp jos pačios (įskaitant jos vadovus, darbuotojus arba bet kokius kitus asmenis, kurie su jais tiesiogiai ar netiesiogiai susiję kontrolės arba glaudžiais ryšiais) ir jos tarpuskaitos narių arba jų klientų arba tarp jų. Pagrindinė sandorio šalis nustato ir taiko tinkamas ▐ sprendimo procedūras,
  kuriomis būtų užkirstas kelias
  interesų
  konfliktams
  .

2.   Jeigu pagrindinės sandorio šalies organizacinių arba administracinių priemonių, skirtų interesų konfliktams valdyti, nepakanka užtikrinti, kad būtų išvengta rizikos padaryti žalą tarpuskaitos nario arba kliento interesams, ši pagrindinė sandorio šalis, prieš priimdama naujus to tarpuskaitos nario sandorius, tarpuskaitos narį aiškiai informuoja apie bendrąjį interesų konflikto pobūdį ir priežastis. ▐

3.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis – patronuojančioji arba dukterinė įmonė, rašytinėse priemonėse taip pat turi būti atsižvelgta į visas aplinkybes, apie kurias žino arba turėtų žinoti pagrindinė sandorio šalis ir kurios gali sukelti interesų konfliktą dėl kitų įmonių, su kuriomis ją sieja patronuojančiosios įmonės arba dukterinės įmonės ryšiai, struktūros ir veiklos.

4.   Rašytinėse priemonėse, kurios nustatomos pagal 1 dalį, numatoma:

| a) | aplinkybės, kuriomis kyla arba gali kilti interesų konfliktas, dėl kurio vieno arba daugiau tarpuskaitos narių arba klientų interesams gali būti padaryta didelė žala; |
| --- | --- |

a)

aplinkybės, kuriomis kyla arba gali kilti interesų konfliktas, dėl kurio vieno arba daugiau tarpuskaitos narių arba klientų interesams gali būti padaryta didelė žala;

| b) | taikytinos procedūros ir priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų galima valdyti tokius konfliktus. |
| --- | --- |

b)

taikytinos procedūros ir priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų galima valdyti tokius konfliktus.

5.   Pagrindinė sandorio šalis imasi visų pagrįstų veiksmų, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui informacija, kuri saugoma jos sistemose, ir naudojimuisi ta informacija kitai verslo veiklai vykdyti. Vienos iš pagrindinių sandorio šalių saugomos neskelbtinos informacijos komerciniais tikslais nenaudoja jokie kiti fiziniai ar juridiniai asmenys, kuriuos su
  šia
  pagrindine sandorio šalimi sieja patronuojančiosios arba dukterinės įmonės ryšiai.

32 straipsnis

Veiklos tęstinumas

1.   Pagrindinė sandorio šalis parengia, įdiegia ir taiko tinkamą veiklos tęstinumo politiką ir veiklos atkūrimo planą, kurių tikslas – užtikrinti, kad būtų išsaugotos pagrindinės sandorio šalies funkcijos, laiku atkurta veikla ir kad būtų vykdomi pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimai. Toks planas esant sutrikimams bent suteikia galimybę atkurti visus duomenis apie sandorius, kad pagrindinė sandorio šalis galėtų patikimai tęsti savo veiklą ir numatytomis datomis atlikti atsiskaitymus.

1a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis parengia, įgyvendina ir nuolat taiko tinkamą procedūrą, kad pagal 16 straipsnio nuostatas priėmus sprendimą ir pagal jį panaikinus leidimą, būtų laiku ir metodiškai tvarkomas ar perduodamas klientų turtas.

2.   
  Siekdama užtikrinti, kad šis straipsnis būtų nuosekliai taikomas, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus
  , kuriuose nurodomas minimalus veiklos tęstinumo plano turinys ir minimalios paslaugos, užtikrinamos veiklos atkūrimo planu.

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus
  , vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 10–14
  straipsniais. [19 pakeit.]

▐

32a straipsnis

Automatizuotas apdorojimo procesas

1.
     
  Kad būtų skatinamas automatizuotas viso sandorių srauto apdorojimo procesas, pagrindinės sandorio šalys, atsižvelgdamos į dalyvius ir rinkos infrastruktūras, su kuriomis jos palaiko ryšius, naudoja ar taiko savo sistemose atitinkamas tarptautinės komunikacijos procedūras ir informacijos perdavimo bei referencinių duomenų standartus, kad visose sistemose būtų palengvinta veiksminga tarpuskaita ir atsiskaitymas.

2.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose tiksliai apibrėžiama, kurios tarptautinės komunikacijos procedūros ir informacijos perdavimo bei referencinių duomenų standartai svarbūs siekiant 1 dalyje išdėstytų tikslų.

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniais.

  [19 pakeit.]

33 straipsnis

Užsakomosios paslaugos

1.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis perduoda išorės paslaugų teikėjui savo veiklos funkcijas, paslaugas ar veiklą, ji ir toliau yra visiškai atsakinga už visų įsipareigojimų pagal šį reglamentą vykdymą ir visų pirma laikosi šių sąlygų:

| a) | išorės paslaugų teikėjui perduodama funkcijas, pagrindinė sandorio šalis neperduoda savo atsakomybės; |
| --- | --- |

a)

išorės paslaugų teikėjui perduodama funkcijas, pagrindinė sandorio šalis neperduoda savo atsakomybės;

| b) | pagrindinės sandorio šalies santykiai su savo tarpuskaitos nariais arba, jei taikoma, jų klientais ir įsipareigojimai jiems nesikeičia; |
| --- | --- |

b)

pagrindinės sandorio šalies santykiai su savo tarpuskaitos nariais arba, jei taikoma, jų klientais ir įsipareigojimai jiems nesikeičia;

| c) | iš esmės nesikeičia sąlygos, kurių privalo laikytis pagrindinė sandorio šalis, kad gautų leidimą; |
| --- | --- |

c)

iš esmės nesikeičia sąlygos, kurių privalo laikytis pagrindinė sandorio šalis, kad gautų leidimą;

| d) | užsakomosios paslaugos netrukdo vykdyti priežiūros funkcijų
  , įskaitant galimybę vietoje gauti susijusios informacijos iš paslaugų teikėjo
  ; |
| --- | --- |

d)

užsakomosios paslaugos netrukdo vykdyti priežiūros funkcijų
  , įskaitant galimybę vietoje gauti susijusios informacijos iš paslaugų teikėjo
  ;

| e) | dėl užsakomųjų paslaugų iš pagrindinės sandorio šalies neatimama galimybė naudoti būtinas sistemas ir kontrolės priemones, kad ji galėtų valdyti riziką, su kuria susiduria; |
| --- | --- |

e)

dėl užsakomųjų paslaugų iš pagrindinės sandorio šalies neatimama galimybė naudoti būtinas sistemas ir kontrolės priemones, kad ji galėtų valdyti riziką, su kuria susiduria;

| ea) | paslaugos teikėjas taiko veiklos tęstinumo reikalavimus, atitinkančius tuos reikalavimus, kurių pagal vidaus priežiūros sistemą turėtų laikytis pagrindinė sandorio šalis; |
| --- | --- |

ea)

paslaugos teikėjas taiko veiklos tęstinumo reikalavimus, atitinkančius tuos reikalavimus, kurių pagal vidaus priežiūros sistemą turėtų laikytis pagrindinė sandorio šalis;

| f) | pagrindinė sandorio šalis išlaiko būtiną kompetenciją
  ir išteklius, reikalingus
  įvertinti suteiktų paslaugų kokybę, paslaugų teikėjo organizacinį tinkamumą ir kapitalo pakankamumą ir veiksmingai prižiūrėti išorės paslaugų teikėjui perduotų funkcijų vykdymą bei valdyti riziką, kuri siejama su užsakomosiomis paslaugomis, ir privalo nuolat prižiūrėti tų funkcijų vykdymą ir valdyti riziką; |
| --- | --- |

f)

pagrindinė sandorio šalis išlaiko būtiną kompetenciją
  ir išteklius, reikalingus
  įvertinti suteiktų paslaugų kokybę, paslaugų teikėjo organizacinį tinkamumą ir kapitalo pakankamumą ir veiksmingai prižiūrėti išorės paslaugų teikėjui perduotų funkcijų vykdymą bei valdyti riziką, kuri siejama su užsakomosiomis paslaugomis, ir privalo nuolat prižiūrėti tų funkcijų vykdymą ir valdyti riziką;

| g) | pagrindinė sandorio šalis gali tiesiogiai naudotis svarbia informacija apie perduotas funkcijas; |
| --- | --- |

g)

pagrindinė sandorio šalis gali tiesiogiai naudotis svarbia informacija apie perduotas funkcijas;

| h) | jei būtina ir nepažeisdamas pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimo laikytis šio reglamento reikalavimų,
  paslaugų teikėjas bendradarbiauja su kompetentinga institucija sprendžiant su užsakomosiomis paslaugomis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

h)

jei būtina ir nepažeisdamas pagrindinės sandorio šalies įsipareigojimo laikytis šio reglamento reikalavimų,
  paslaugų teikėjas bendradarbiauja su kompetentinga institucija sprendžiant su užsakomosiomis paslaugomis susijusius klausimus;

| i) | paslaugų teikėjas saugo visą konfidencialią informaciją, susijusią su pagrindine sandorio šalimi ir jos tarpuskaitos nariais bei klientais.
  Jei paslaugų teikėjas įsteigtas trečiojoje šalyje, šios trečiosios šalies duomenų apsaugos standartai turi atitikti Sąjungoje galiojančius duomenų apsaugos standartus; |
| --- | --- |

i)

paslaugų teikėjas saugo visą konfidencialią informaciją, susijusią su pagrindine sandorio šalimi ir jos tarpuskaitos nariais bei klientais.
  Jei paslaugų teikėjas įsteigtas trečiojoje šalyje, šios trečiosios šalies duomenų apsaugos standartai turi atitikti Sąjungoje galiojančius duomenų apsaugos standartus;

| ia) | veiklos tęstinumo ir duomenų apsaugos požiūriais paslaugos teikėjas savo šalyje vadovaujasi ta pačia teisine tvarka, kaip ir pagrindinė sandorio šalis; |
| --- | --- |

ia)

veiklos tęstinumo ir duomenų apsaugos požiūriais paslaugos teikėjas savo šalyje vadovaujasi ta pačia teisine tvarka, kaip ir pagrindinė sandorio šalis;

| ib) | su rizikos valdymu susijusi veikla neperleidžiama išorės paslaugų teikėjams. |
| --- | --- |

ib)

su rizikos valdymu susijusi veikla neperleidžiama išorės paslaugų teikėjams.

2.   Kompetentinga institucija pagrindinės sandorio šalies reikalauja rašytiniame susitarime aiškiai paskirstyti ir išdėstyti savo ir paslaugų teikėjo teises ir pareigas.

3.   Pagrindinė sandorio šalis, gavusi atitinkamą prašymą, leidžia naudotis visa informacija, kuri reikalinga tam, kad kompetentinga institucija galėtų įvertinti užsakomųjų paslaugų atitiktį šio reglamento reikalavimams.

2   skyrius

Verslo etikos taisyklės

34 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Pagrindinė sandorio šalis, teikdama paslaugas tarpuskaitos nariams ir, kai tinka, jų klientams, veikia sąžiningai ir profesionaliai, nepažeisdama
  šių
  tarpuskaitos narių ir savo klientų interesų bei patikimo rizikos valdymo principų.

2.   Pagrindinė sandorio šalis nusistato
  prieinamas
  , aiškias ir teisingas
  skubaus
  skundų nagrinėjimo taisykles.

35 straipsnis

Dalyvavimo reikalavimai

1.   Pagrindinė sandorio šalis nustato priimtinų tarpuskaitos narių kategorijas ir priėmimo kriterijus. Tokie kriterijai yra nediskriminaciniai, skaidrūs ir objektyvūs, kad būtų galima užtikrinti sąžiningą ir atvirą prieigą prie pagrindinės sandorio šalies, ir jais užtikrinama, kad tarpuskaitos sistemos nariai turėtų pakankamai finansinių išteklių ir veiklos pajėgumų, kad galėtų vykdyti įsipareigojimus, atsirandančius dėl dalyvavimo pagrindinės sandorio šalies veikloje. Prieigą ribojančius kriterijus leidžiama taikyti tik jeigu jais siekiama valdyti pagrindinės sandorio šalies riziką.
  Finansinėms institucijoms neturi būti sudaromos nekonkurencingos arba nepagrįstos kliūtys tapti tarpuskaitos narėmis.

2.   Pagrindinė sandorio šalis užtikrina, kad 1 dalyje nurodytų kriterijų būtų nuolat laikomasi ir kad ji galėtų laiku pasinaudoti vertinimui svarbia informacija. Bent kartą per metus pagrindinė sandorio šalis atlieka išsamią peržiūrą, kuria siekiama patikrinti, ar tarpuskaitos nariai laikosi šio straipsnio nuostatų.

3.   Tarpuskaitos nariai, atliekantys sandorių tarpuskaitą savo klientų vardu, turi būtinų papildomų finansinių išteklių ir veiklos pajėgumų, reikalingų šiai veiklai vykdyti.
  Remiantis pagrindinės sandorio šalies taikomomis tarpuskaitos narių taisyklėmis, jai turi būti leidžiama surinkti pagrindinę informaciją, kuri reikalinga identifikuoti, stebėti ir valdyti atitinkamai rizikos, susijusios su paslaugų teikimu klientams, koncentraciją.
  Tarpuskaitos nariai, gavę prašymą, informuoja pagrindinę sandorio šalį apie jų taikomus kriterijus ir sudaromus susitarimus, kuriais siekiama klientams suteikti galimybę naudotis pagrindinės sandorio šalies teikiamomis paslaugomis.
  Atsakomybė už kliento priežiūrą ir jo įsipareigojimus toliau tenka tarpuskaitos nariams. Šie kriterijai yra nediskriminuojamo pobūdžio.

4.   Pagrindinė sandorio šalis nustato objektyvias ir skaidrias tarpuskaitos narių dalyvavimo sustabdymo ir 1 dalyje nustatytų kriterijų nebeatitinkančių tarpuskaitos narių tinkamo pasitraukimo procedūras.

5.   Pagrindinė sandorio šalis gali atsisakyti suteikti prieigą 1 dalyje nustatytus kriterijus atitinkantiems tarpuskaitos nariams tik tokiu atveju, jeigu tokį atsisakymą tinkamai pagrindžia raštu ir paremia išsamia rizikos analize.

6.   Pagrindinė sandorio šalis tarpuskaitos nariams gali nustatyti tam tikras papildomas prievoles, įskaitant dalyvavimą aukcionuose dėl įsipareigojimų neįvykdžiusių tarpuskaitos narių pozicijos, bet jais neapsiribodama. Tokios papildomos prievolės yra proporcingos tarpuskaitos nario keliamai rizikai ir jomis nevaržomas tam tikrų kategorijų tarpuskaitos narių dalyvavimas.

36 straipsnis

Skaidrumas

1.   Pagrindinė sandorio šalis viešai skelbia teikiamų paslaugų kainas ir susijusius mokesčius. Ji atskleidžia
  kiekvienos
  atskirai
  teikiamos paslaugos
  ir
  funkcijos
  kainas ir mokesčius, įskaitant nuolaidas ir sąlygas, kuriomis jos taikomos. Ji savo tarpuskaitos nariams ir, prireikus, jų klientams suteikia atskirą prieigą prie konkrečių paslaugų.

2.   Pagrindinė sandorio šalis tarpuskaitos nariams ir klientams atskleidžia su teikiamomis paslaugomis susijusią
  ekonominę
  riziką.

3.   Pagrindinė sandorio šalis atskleidžia
  savo tarpuskaitos nariams ir kompetentingai institucijai
  kainų informaciją, naudojamą apskaičiuojant jos tarpuskaitos narių pozicijas dienos pabaigoje.

Pagrindinė sandorio šalis
  viešai
  atskleidžia
  kiekvienos klasės finansinės priemonės sandorių, kurių tarpuskaita atlikta, skaičių
  , kurių tarpuskaitą apibendrintai atlieka pagrindinė sandorio šalis
  .

3a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis viešai atskleidžia operacinius ir techninius reikalavimus, susijusius su ryšių protokolais, aprėpiančiais turinį ir pranešimo formatus, kuriuos ji naudoja bendraudama su trečiosiomis šalimis, įskaitant tas, kurios nurodytos 5 straipsnyje.

3b.
     
  Pagrindinė sandorio šalis viešai atskleidžia informaciją apie bet kokius tarpuskaitos narių atliktus kriterijų, nurodytų 35 straipsnio 1 ir 2 dalyse, pažeidimus, išskyrus atvejį, kai kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su EVPRI, nusprendžia, kad atskleidus šią informaciją kiltų grėsmė finansų stabilumui arba pasitikėjimu rinka.

37 straipsnis

Atskyrimas ir perkeliamumas

1.   Pagrindinė sandorio šalis registruoja duomenis ir tvarko apskaitą, o tai jai leidžia bet kuriuo metu nedelsiant nustatyti ir atskirti vieno tarpuskaitos nario turtą ir pozicijas nuo bet kurio kito tarpuskaitos nario turto ir pozicijų ir nuo savo pačios turto.
  Kai pagrindinė sandorio šalis deponuoja turtą ir lėšas trečiojoje šalyje, ji užtikrina, kad tarpuskaitos nariui priklausantis turtas ir lėšos būtų saugomi atskirai nuo pagrindinės sandorio šalies ar kito tarpuskaitos nario turto ir lėšų, taip pat atskirai nuo šiai trečiajai šaliai priklausančio turto ir lėšų.

2.   
  Tarpuskaitos narys atskirose
  pagrindinės sandorio šalies sąskaitose
  atskiria
  tarpuskaitos nario turtą ir pozicijas nuo jo klientų turto ir pozicijų.

2a.
     
  Tarpuskaitos nariai atskirose pagrindinės sandorio šalies sąskaitose atskiria kiekvieno kliento pozicijas (visiškas atskyrimas). Tarpuskaitos nariai suteikia galimybę užregistruoti pozicijas bendrosiose pagrindinės sandorio šalies sąskaitose klientams, kurie šiuo tikslu pateikia raštišką prašymą.

3.
     
  Pagrindinė sandorio šalis ir tarpuskaitos nariai viešai atskleidžia informaciją apie apsaugos lygį ir išlaidas, susijusias su skirtingu jų užtikrinamo atskyrimo lygiu. Išsami informacija apie skirtingo lygio atskyrimą apima svarbiausių siūlomo atitinkamo atskyrimo lygio teisinių pasekmių aprašymą, įskaitant informaciją apie atitinkamose jurisdikcijose taikomus įstatymus dėl bankroto. Pagrindinė sandorio šalis reikalauja, kad tarpuskaitos nariai informuotų savo klientus apie šią riziką ir išlaidas.

3a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis saugo įrašus, kuriuos naudodama ji gali bet kuriuo metu nedelsdama atpažinti įmokėtą turtą, susijusį su kiekviena sąskaita, tvarkomą remiantis šiuo straipsniu.

3b.
     
  Pagrindinė sandorio šalis turėtų susisteminti savo susitarimus, kad tuo atveju, kai taikomas visiškas atskyrimas, ji galėtų palengvinti įsipareigojimų nevykdančio nario klientų pozicijų ir įkaito perdavimą vienam ar keliems dalyviams.

4
  .
     Jeigu klientas
  pasirenka visišką atskyrimą
  , taikomos Direktyvos 2006/48/EB III priedo 2 dalies 6 punkto nuostatos.

5
  .
     
  Valstybės narės užtikrina, kad į jų bankroto teisės aktus būtų įtrauktos išimtys, kurių pakaktų, kad pagrindinės sandorio šalys pasiektų tikslus ir įvykdytų šių nuostatų reikalavimus.

Susiję iš anksto nustatyti atvejai aprėpia tarpuskaitos nario bankrotą ir atitinkamus atvejus, taip pat nesugebėjimą vykdyti esamų įsipareigojimų.

Siekdama užtikrinti, kad šis straipsnis būtų nuosekliai taikomas, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, pagal kuriuos būtų konkrečiai ir išsamiai apibūdinti susiję atvejai.

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniais.

  [19 pakeit.]

3   skyrius

Rizikos ribojimo reikalavimai

38 straipsnis

Pozicijų valdymas

Beveik realiu laiku pagrindinė sandorio šalis nustato ir įvertina savo likvidumo ir kredito riziką kiekvieno tarpuskaitos nario ir, kai taikoma, kitos pagrindinės sandorio šalies, su kuria ji sudarė sąveikos susitarimą, atžvilgiu. Pagrindinė sandorio šalis
  deda visas pastangas, siekdama nustatyti, stebėti ir valdyti riziką, kuri galėtų kilti tarpuskaitos nariams atliekant sandorių tarpuskaitą klientų vardu. Pagrindinė sandorio šalis
  laiku ir nediskriminuojama galės naudotis svarbiais informacijos apie kainas šaltiniais, kad galėtų veiksmingai įvertinti turimas pozicijas.
  Tai atliekama racionaliai apskaičiuojant išlaidas ir paisant tarptautinių nuosavybės taisyklių.

39 straipsnis

Garantinės įmokos reikalavimai

1.   Pagrindinė sandorio šalis nustato, reikalauja ir iš savo tarpuskaitos narių ir, kai tinka, iš pagrindinės sandorio šalies, kuri turi sudariusi sąveikos susitarimus, surenka garantines įmokas, kuriomis siekia riboti savo kredito riziką.
  Kompetentingos institucijos užtikrina, kad pagrindinės sandorio šalys laikytųsi būtiniausių garantinių įmokų standartų, kaip numatyta 5 dalyje. Šie būtiniausi standartai keičiami atsižvelgiant į rizikos lygį ir jie nuolat persvarstomi siekiant atsižvelgti į esamas rinkos sąlygas, ypač susidarius kritinei padėčiai, kai nusprendžiama, kad persvarstyti standartai gali sušvelninti sisteminę riziką.
  Tokių garantinių įmokų pakanka galimai rizikai, kuri pagrindinės sandorio šalies apskaičiavimais kils iki susijusių pozicijų likvidavimo, padengti. Šių garantinių įmokų pakanka padengti nuostoliams, kurie per atitinkamą laikotarpį patiriami mažiausiai 99 proc. rizikos kitimo atvejų, ir jomis užtikrinama, kad pagrindinė sandorio šalis bent kartą per dieną visiškai užtikrintų savo pozicijas su visais savo tarpuskaitos nariais ir, kai tinka, su pagrindinėmis sandorio šalimis, kurios turi sudariusios sąveikos susitarimus.

Susidarius kritinei padėčiai, EVPRI, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalies nuostatomis, gali iš naujo keisti garantinės įmokos reikalavimus, jei tai gali sušvelninti sisteminę riziką.

2.   Nustatydama garantinės įmokos reikalavimus, pagrindinė sandorio šalis taiko modelius ir parametrus, kuriais atsižvelgiama į priemonių, kurių tarpuskaita atliekama, rizikos ypatybes ir į laikotarpį tarp garantinių įmokų surinkimo, rinkos likvidumą ir galimybę daryti pakeitimus sandorio laikotarpiu. Šiuos modelius ir parametrus tvirtina kompetentinga institucija ir,
  vadovaujantis 15 straipsnio nuostatomis,
  dėl jų pateikiama nuomonė.

3.   Pagrindinė sandorio šalis kasdien reikalauja garantinių įmokų ir jas surenka, bent jau kai pažeidžiamos iš anksto nustatytos ribos.

3a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis reikalauja pateikti ir surenka garantines įmokas, kurių pakanka padengti kiekvienoje sąskaitoje, tvarkomoje pagal 37 straipsnį, užregistruotoms pozicijoms, susijusioms su konkrečiomis finansinėmis priemonėmis. Pagrindinė sandorio šalis gali skaičiuoti su tam tikru finansinių priemonių portfeliu susijusias garantines įmokas tik tuo atveju, kai į portfelį įtrauktų finansinių priemonių kainų koreliacija didelė ir stabili.

▐

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių reguliavimo standartų,
  kuriuose, kaip nurodyta 1 dalyje, nurodoma procentinė dalis ir laikotarpis, kurie būtų taikomi skirtingoms finansinių priemonių klasėms
  , ir 3a dalyje nurodytos sąlygos, projektus
  .

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti
  pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus, vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 10–14
  straipsniais. [19 pakeit.]

▐

40 straipsnis

Įsipareigojimų neįvykdymo fondas

1.   
  Siekdama dar labiau riboti kredito riziką savo tarpuskaitos narių atžvilgiu, pagrindinė
  sandorio šalis turi įsipareigojimų neįvykdymo fondą, kuris skirtas padengti nuostoliams
  , kurie viršija nuostolius, kurie padengiami pagal 39 straipsnyje minimus garantinių įmokų reikalavimus, ir
  kurių patiriama dėl įsipareigojimų neįvykdymo, įskaitant vienos arba daugiau tarpuskaitos narių bankroto procedūros pradėjimą.

2.   Pagrindinė sandorio šalis nustato mažiausią į įsipareigojimų neįvykdymo fondą mokamų įmokų dydį ir kriterijus, kuriais remiantis apskaičiuojamos atskirų tarpuskaitos narių mokėtinos įmokos. Įmokos proporcingos kiekvieno tarpuskaitos nario pozicijai, siekiant užtikrinti, kad į įsipareigojimų neįvykdymo fondą mokamos įmokos bent jau suteiktų galimybę pagrindinei sandorio šaliai apsisaugoti nuo
  dviejų
  tarpuskaitos
  narių
  ,
  kurių
  pozicija didžiausia.

2a.
     
  Pagrindinė sandorio šalis parengia veiksmų planą tokiems atvejams, kai rinkoje susidaro ekstremalios, tačiau tikėtinos rinkos sąlygos. Toks veiksmų planas apima pačius nestabiliausius laikotarpius, kada nors patirtus rinkose, kurioms pagrindinė sandorio šalis teikia savo paslaugas, ir keletą ateityje galimų veiksmų planų. Juose atsižvelgiama į staigius finansinių išteklių išpardavimus ir staigų rinkos likvidumo sumažėjimą. Įsipareigojimų neįvykdymo fondas apima garantines įmokas, apskaičiuotas pagal 39 straipsnį atsižvelgiant į pozicijas, kurios nustatomos pagal hipotetinius veiksmų planus.

Apskaičiuodama kredito riziką savo tarpuskaitos narių atžvilgiu, pagrindinė sandorio šalis atsižvelgia į:

| a) | kiekvieno tarpuskaitos nario poziciją, užregistruotą visose sąskaitose, tvarkomose pagal 37 straipsnį, ir |
| --- | --- |

a)

kiekvieno tarpuskaitos nario poziciją, užregistruotą visose sąskaitose, tvarkomose pagal 37 straipsnį, ir

| b) | į tai, ar pelnas už nuosavą poziciją gali būti naudojamas siekiant padengti klientų pozicijos nuostolius, ar ne. |
| --- | --- |

b)

į tai, ar pelnas už nuosavą poziciją gali būti naudojamas siekiant padengti klientų pozicijos nuostolius, ar ne.

3.   Pagrindinė sandorio šalis gali įsteigti daugiau negu vieną įsipareigojimų neįvykdymo fondą, kurie būtų skirti įvairių klasių finansinėms priemonėms, kurių tarpuskaitą ji atlieka.

3a.
     
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS ir pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių reguliavimo standartų, kuriuose konkrečiai nurodoma, kokia išsami informacija apie 1 ir 3 dalyse minimus įsipareigojimų neįvykdymo fondus turi būti teikiama, projektus.

EVPRI, glaudžiai bendradarbiaudama su ECBS ir pasikonsultavusi su EBI, pateikia Komisijai tų techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus, vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsniais.

  [19 pakeit.]

41 straipsnis

Kitos rizikos valdymo priemonės

1.   Be kapitalo, kurio reikalaujama pagal 12 straipsnį, pagrindinė sandorio šalis turi pakankamai finansinių išteklių, kad galėtų padengti galimus nuostolius, viršijančius nuostolius, kurie padengiami pagal garantinės įmokos reikalavimus ir iš įsipareigojimų neįvykdymo fondo. Tokie ištekliai gali apimti bet kokį kitą tarpuskaitos fondą, kurį numato tarpuskaitos nariai arba kitos šalys, nuostolių dalijimosi susitarimus ir draudimo susitarimus, pagrindinės sandorio šalies nuosavas lėšas, patronuojančiosios bendrovės garantijas arba panašias lėšas. Tokiais ištekliais pagrindinė sandorio šalis gali laisvai naudotis, bet jie nenaudojami veiklos nuostoliams padengti.

2.   ▐ 40 straipsnyje nurodytas įsipareigojimų neįvykdymo fondas ir kiti 1 dalyje nurodyti finansiniai ištekliai pagrindinei sandorio šaliai visada leidžia apsisaugoti nuo
  galimų nuostolių ekstremaliomis, bet tikėtinomis rinkos sąlygomis. Pagrindinė sandorio šalis sukuria veiksmų planą tokiems atvejams, kai rinkoje susidaro ekstremalios, bet tikėtinos sąlygos.

3.   
  Pagrindinė sandorio šalis įvertina savo galimus likvidumo poreikius. Pagrindinė sandorio šalis visuomet turi galimybę užtikrinti tinkamą likvidumą, kad galėtų teikti paslaugas ir vykdyti veiklą. Tuo tikslu pagrindinė
  sandorio šalis pasirūpina reikiamomis kredito linijomis arba panašiais susitarimais, kad galėtų patenkinti savo likvidumo poreikius, jeigu jos turimų finansinių išteklių nebūtų galima nedelsiant panaudoti. Kiekvienas tarpuskaitos narys, patronuojanti arba tarpuskaitos nario dukterinė įmonė gali suteikti ne daugiau kaip 25 proc. kredito linijų, kurių reikia pagrindinei sandorio šaliai.

4.   Įsipareigojimų neįvykdžius vienam tarpuskaitos nariui, pagrindinė sandorio šalis įsipareigojimus įvykdžiusių narių gali reikalauti suteikti papildomų lėšų. Pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos narių pozicija pagrindinės sandorio šalies atžvilgiu yra ribojama.

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių reguliavimo standartų
  , kuriuose aiškiai apibrėžiamos 2 dalyje nurodytos ekstremalios sąlygos, kurias atlaiko pagrindinė sandorio šalis
  , projektus
  .

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus.

  [19 pakeit.]

▐

42 straipsnis

Įsipareigojimų neįvykdymo srautas

1.   Prieš panaudodama kitus finansinius išteklius nuostoliams padengti, pagrindinė sandorio šalis pirmiausia naudoja įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario garantines įmokas.

2.   Jeigu įsipareigojimų neįvykdžiusio nario garantinių įmokų nepakanka pagrindinės sandorio šalies patirtiems nuostoliams padengti, pagrindinė sandorio šalis tam naudoja įsipareigojimų neįvykdžiusio nario įsipareigojimų neįvykdymo fondo įmokas.

3.   Pagrindinė sandorio šalis naudoja įsipareigojimus įvykdžiusių tarpuskaitos narių įmokas iš įsipareigojimų neįvykdymo fondo ir kitas jų įmokas tik po to, kai išnaudojamos įsipareigojimų neįvykdžiusio nario įmokos ir ▐ pagrindinės sandorio šalies nuosavos lėšos, nurodytos 41 straipsnio 1 dalyje.

4.   Pagrindinė sandorio šalis negali naudoti įsipareigojimus įvykdžiusių tarpuskaitos narių garantinių įmokų nuostoliams, kurie patirti dėl kito tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo, padengti.

43 straipsnis

Įkaito reikalavimai

1.   Pagrindinė sandorio šalis priima labai likvidžius įkaitus
  , tokius kaip grynieji pinigai, auksas, vyriausybės ir aukštos kokybės įmonių obligacijos,
  su minimalia kredito ir rinkos rizika, kad galėtų apdrausti savo
  pradinę ir dabartinę
  poziciją tarpuskaitos narių atžvilgiu.
  Pagrindinės sandorio šalys gali priimti ne finansų sandorio šalims suteiktas banko garantijas, atsižvelgdama į šias garantijas pozicijoje banko, kuris yra tarpuskaitos narys, atžvilgiu.
  Ji taiko reikiamą turto vertės mažinimą, kuris parodo, kad turto vertė gali sumažėti per laikotarpį nuo paskutinio jo vertinimo iki tada, kai pagrįstai galima manyti, kad jį galima likviduoti. Ji atsižvelgia į likvidumo riziką, kuri atsiranda dėl rinkos dalyvio įsipareigojimų neįvykdymo ir tam tikro turto koncentracijos riziką, kuri gali lemti priimtino įkaito dydžio nustatymą ir susijusius vertės mažinimus.
  Šie būtiniausi standartai keičiami atsižvelgiant į rizikos lygį ir nuolat persvarstomi, siekiant atsižvelgti į rinkos sąlygas, ypač susidarius kritinei padėčiai, kai nusprendžiama, kad persvarstyti standartai gali sušvelninti sisteminę riziką.

2.   Kai tinka ir kai tai nekelia rizikos, pagrindinė sandorio šalis gali priimti pagrindinę išvestinę finansinę priemonę arba finansinę priemonę, kuri lemia pagrindinės sandorio šalies riziką, kaip įkaitą, kuriuo būtų tenkinami garantinės įmokos reikalavimai.

3.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, pasikonsultavusi su EBI ir ECBS, parengia techninių
  reguliavimo
  standartų
  , kuriuose nurodomos įkaitų, kurie gali būti laikomi labai likvidžiais, rūšys ir 1 dalyje nurodytas vertės mažinimas
  , projektus
  .

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI ir ECBS, tų reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus
  . [19 pakeit.]

▐

44 straipsnis

Investavimo politika

1.   Pagrindinė sandorio šalis savo finansinius išteklius investuoja tik į labai likvidžias finansines priemones, kurių rinkos ir kredito rizika labai maža
  , pavyzdžiui, į ES centrinio banko rezervus
  . Šias investicijas galima greitai likviduoti, patiriant minimalų neigiamą kainos poveikį.

1a.
     
  Į kapitalo sumą kartu su pagrindinės sandorio šalies pelnu ir rezervais, kurie neinvestuojami pagal 1 dalį, neatsižvelgiama taikant 12 straipsnio 2 dalį.

2.   Finansinės priemonės, pateiktos kaip garantinės įmokos, laikomos tik tose vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonėse, kurios pagrindinėms sandorio šalims užtikrina nediskriminacines galimybes jomis pasinaudoti ir užtikrina visišką minėtų priemonių apsaugą. Kai reikia, pagrindinė sandorio šalis gali greitai pasinaudoti minėtomis finansinėmis priemonėmis.
  Pagrindinės sandorio šalys griežtai kontroliuoja tarpuskaitos narių įkaito perskirstymą, kurį gali peržiūrėti EVPRI.

3.   Pagrindinė sandorio šalis neinvestuoja savo kapitalo arba sumų, sukauptų dėl 39, 40 ir 41 straipsniuose nurodytų reikalavimų vykdymo, į savo arba savo patronuojančiosios arba dukterinės įmonės vertybinius popierius.

4.   Pagrindinė sandorio šalis, priimdama sprendimą dėl investicijų, atsižvelgia į bendras kredito rizikos pozicijas atskirų įsipareigojančių asmenų atžvilgiu ir užtikrina, kad jos bendra rizika bet kurio atskiro įsipareigojančio asmens atžvilgiu neviršytų priimtinų koncentracijos ribų.

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, parengia techninių
  reguliavimo
  standartų
  , kuriuose aiškiai nurodomos labai likvidžios 1 dalyje nurodytos finansinės priemonės ir 4 dalyje nurodytos koncentracijos ribos
  , projektus
  .

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus
  . [19 pakeit.]

▐

45 straipsnis

Įsipareigojimų neįvykdymo atveju taikomos procedūros

1.   Pagrindinė sandorio šalis nustato
  išsamias
  procedūras, kurių reikia laikytis, kai tarpuskaitos narys neįvykdo 35 straipsnyje nustatytų reikalavimų per nurodytą laikotarpį ir jos nustatyta tvarka. Pagrindinė sandorio šalis
  tiksliai
  nusako, kokių procedūrų reikia imtis, jeigu pagrindinė sandorio šalis nenustato tarpuskaitos nario nemokumo.
  Šios procedūros persvarstomos kasmet.

2.   Pagrindinė sandorio šalis nedelsdama imasi veiksmų, kad suvaldytų nuostolius ir likvidumo problemas dėl įsipareigojimų neįvykdymo, ir užtikrina, kad kurio nors tarpuskaitos nario pozicijų panaikinimas nenutrauktų jos veiklos ir įsipareigojimus vykdantiems tarpuskaitos nariams nesukeltų pavojaus patirti nenumatytų ir nekontroliuojamų nuostolių.

3.   Pagrindinė sandorio šalis nedelsdama informuoja kompetentingą instituciją. Ši nedelsdama informuoja instituciją, kuri atsakinga už įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario priežiūrą, kai pagrindinė sandorio šalis mano, kad minėtas narys ateityje nesugebės įvykdyti įsipareigojimų, ir kai ji ketina pranešti apie jo įsipareigojimų neįvykdymą.

4.   Pagrindinė sandorio šalis nustato, kad jos įsipareigojimų neįvykdymo atveju taikomos procedūros gali būti įvykdytos. Ji imasi visų pagrįstų veiksmų, kad užtikrintų, jog ji turėtų teisinius įgaliojimus panaikinti įsipareigojimų neįvykdžiusio tarpuskaitos nario pozicijas, o jo klientų pozicijas perleisti arba panaikinti.

46 straipsnis

Modelių peržiūra, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis ir grįžtamasis patikrinimas

1.   Pagrindinė sandorio šalis reguliariai peržiūri modelius ir parametrus, taikomus apskaičiuojant garantinės įmokos reikalavimus, įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, įkaito reikalavimus, ir kitas rizikos valdymo priemones. Ji taiko modeliams griežtus ir dažnus testavimus nepalankiausiomis sąlygomis, siekiant įvertinti jų tvirtumą ekstremalioms, bet tikėtinoms rinkos sąlygoms, ir atlieka grįžtamąjį patikrinimą, kad įvertintų taikomos metodikos patikimumą. Pagrindinė sandorio šalis informuoja kompetentingą instituciją apie atliktų testų rezultatus ir prieš keisdama modelius arba parametrus gauna jos patvirtinimą.

2.   Pagrindinė sandorio šalis reguliariai testuoja pagrindinius savo įsipareigojimų neįvykdymo procedūrų aspektus ir imasi visų pagrįstų veiksmų siekdama užtikrinti, kad visi tarpuskaitos nariai juos suprastų ir ji būtų tinkamai pasirengusi reaguoti į įsipareigojimų neįvykdymą.

2a.
     
  EVPRI pateikia informaciją apie testavimo nepalankiomis sąlygomis, nurodyto 1 dalyje, rezultatus EPI, kad šios institucijos galėtų įvertinti finansinių įmonių pozicijas, jei pagrindinės sandorio šalys nevykdytų savo įsipareigojimų.

3.   Pagrindinė sandorio šalis viešai paskelbia pagrindinę informaciją apie savo taikomą rizikos valdymo modelį ir prielaidas, kurių laikomasi atliekant 1 dalyje nurodytą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis,
  taip pat šio testavimo nepalankiomis sąlygomis rezultatus, išskyrus atvejį, kai kompetentinga institucija, pasikonsultavusi su EVPRI, nusprendžia, kad atskleidus šią informaciją kiltų grėsmė finansų stabilumui.

4.   
  Siekiant užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą,
  kuriame ▐ nurodoma:

| a) | kokios rūšies testus reikia atlikti įvairių klasių finansinių priemonių ir portfelių atvejais; |
| --- | --- |

a)

kokios rūšies testus reikia atlikti įvairių klasių finansinių priemonių ir portfelių atvejais;

| b) | tarpuskaitos narių arba kitų šalių dalyvavimas testuose; |
| --- | --- |

b)

tarpuskaitos narių arba kitų šalių dalyvavimas testuose;

| c) | kaip dažnai šie testai atliekami; |
| --- | --- |

c)

kaip dažnai šie testai atliekami;

| d) | kada šie testai turi būti atliekami; |
| --- | --- |

d)

kada šie testai turi būti atliekami;

| e) | pagrindinė informacija, nurodyta 3 dalyje. |
| --- | --- |

e)

pagrindinė informacija, nurodyta 3 dalyje.

EVPRI, pasikonsultavusi su EBI, tų techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus
  . [19 pakeit.]

▐

47 straipsnis

Atsiskaitymas

1.   Kai įmanoma
  ir praktiškai įgyvendinama
  , sandoriams apmokėti pagrindinė sandorio šalis naudoja centrinio banko lėšas. Jeigu centrinio banko
  lėšos nepanaudojamos
  , imamasi veiksmų, siekiant griežtai apriboti
  atsiskaitymo grynaisiais pinigais
  riziką.

2.   Pagrindinė sandorio šalis aiškiai išdėsto savo įsipareigojimus, susijusius su finansinių priemonių pristatymu, įskaitant tai, ar ji įsipareigojusi pristatyti finansinę priemonę ar ją gauti, ir ar ji dalyviams kompensuoja nuostolius, patirtus pristatymo metu.

3.   Jeigu pagrindinė sandorio šalis įpareigota pristatyti finansines priemones ar jas gauti, ji pašalina svarbiausią riziką kuo dažniau taikydama vienalaikio pristatymo ir apmokėjimo mechanizmą.

48 straipsnis

Sąveikos susitarimai

1.   Pagrindinė sandorio šalis gali sudaryti sąveikos susitarimą su kita pagrindine sandorio šalimi, kai yra įvykdyti 49–50 straipsnių reikalavimai.

1a.
     
  Šiame reglamente siekiant, kad pagrindinėms sandorio šalims nekiltų papildomos rizikos, sąveikos susitarimai taikomi tik perleidžiamiems vertybiniams popieriams ir pinigų rinkos priemonėms, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 18 punkto a ir b papunkčiuose ir 19 punkte. Tačiau ne vėliau kaip 2014 m. rugsėjo 30 d. EVPRI pateikia Komisijai ataskaitą dėl to, ar tą taikymo sritį būtų tinkama išplėsti, įtraukiant kitas finansines priemones.

2.   Pagrindinė sandorio šalis, sudarydama sąveikos susitarimą su kita pagrindine sandorio šalimi siekdama teikti paslaugas konkrečioje prekybos vietoje, nediskriminuojama naudojasi duomenimis, kurių jai reikia savo funkcijoms atlikti konkrečioje prekybos vietoje ir susijusioje atsiskaitymo sistemoje.

3.   Sąveikos susitarimo sudarymas arba prieiga prie duomenų arba atsiskaitymo sistemos, kuri nurodyta 1 ir 2 dalyse, ribojami tik siekiant (tiesiogiai ar netiesiogiai) valdyti riziką, kuri atsiranda dėl minėto sąveikos susitarimo arba prieigos.

48a straipsnis

Pagrindinės sandorio šalies teisė susipažinti su prekybine informacija

1.
     
  Pagrindinė sandorio šalis turi teisę nediskriminuojama susipažinti su konkrečios prekybos vietos duomenimis ir naudotis visomis atitinkamomis atsiskaitymo sistemomis, kurių jai reikia savo užduotims atlikti.

2.
     
  Teikdama 68 straipsnyje nurodytas ataskaitas Komisijai ir Europos Parlamentui, EVPRI stebi pagrindinės sandorio šalies prieigą ir tam tikros praktikos, įskaitant išimtinių licencijų teikimą, naudojimo poveikį konkurencingumui.

49 straipsnis

Rizikos valdymas

1.   Pagrindinės sandorio šalys, sudarančios sąveikos susitarimą:

| a) | taiko atitinkamą politiką, procedūras ir sistemas, kuriomis siekiama veiksmingai nustatyti, stebėti ir valdyti papildomą riziką, kylančią dėl to susitarimo, kad galėtų laiku įvykdyti įsipareigojimus; |
| --- | --- |

a)

taiko atitinkamą politiką, procedūras ir sistemas, kuriomis siekiama veiksmingai nustatyti, stebėti ir valdyti papildomą riziką, kylančią dėl to susitarimo, kad galėtų laiku įvykdyti įsipareigojimus;

| b) | susitaria dėl savo atitinkamų teisių ir pareigų, įskaitant taikytinus jų santykius reglamentuojančius teisės aktus; |
| --- | --- |

b)

susitaria dėl savo atitinkamų teisių ir pareigų, įskaitant taikytinus jų santykius reglamentuojančius teisės aktus;

| c) | nustato, stebi ir veiksmingai valdo kredito ir likvidumo riziką, kad vienos pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymas nepaveiktų sąveikaujančios pagrindinės sandorio šalies; |
| --- | --- |

c)

nustato, stebi ir veiksmingai valdo kredito ir likvidumo riziką, kad vienos pagrindinės sandorio šalies tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymas nepaveiktų sąveikaujančios pagrindinės sandorio šalies;

| d) | nustato, stebi ir sprendžia galimus tarpusavio priklausomybės ir sąsajų klausimus, kylančius dėl sąveikos susitarimo, kurie galėtų daryti poveikį kredito ir likvidumo rizikai, susijusiai su tarpuskaitos narių koncentracija ir sujungtais finansiniais ištekliais. |
| --- | --- |

d)

nustato, stebi ir sprendžia galimus tarpusavio priklausomybės ir sąsajų klausimus, kylančius dėl sąveikos susitarimo, kurie galėtų daryti poveikį kredito ir likvidumo rizikai, susijusiai su tarpuskaitos narių koncentracija ir sujungtais finansiniais ištekliais.

Taikant pirmos pastraipos b punktą, kai reikia, pagrindinės sandorio šalys naudoja tas pačias taisykles dėl pervedimo pavedimo įvedamo į savo atitinkamas sistemas momento ir momento, kai jų nebegalima panaikinti, kaip nustatyta Direktyvoje 98/26/EB.

Taikant pirmos pastraipos c punktą, susitarimo sąlygose bendrais bruožais nusakomas procesas, kaip valdomos įsipareigojimų neįvykdymo pasekmės, kai nustatoma, kad viena iš pagrindinių sandorio šalių, su kuriomis sudarytas sąveikos susitarimas, nevykdo įsipareigojimų.

Taikant pirmos pastraipos d punktą, pagrindinės sandorio šalys griežtai kontroliuoja tarpuskaitos narių įkaito pagal susitarimą perskirstymą, jeigu tai leidžia daryti jų kompetentingos institucijos. Minėtame susitarime taip pat nusakoma, kaip buvo sprendžiami su rizika susiję klausimai, atsižvelgiant į pakankamą rizikos draudimą ir poreikį riboti rizikos plitimą.

2.   Jeigu rizikos valdymo modeliai, kuriuos naudoja pagrindinės sandorio šalys, siekdamos apdrausti savo poziciją tarpuskaitos narių atžvilgiu, ir jų abipuses pozicijas, skiriasi, pagrindinės sandorio šalys nustato tuos skirtumus, įvertina dėl to galinčią kilti riziką ir imasi priemonių, įskaitant papildomų finansinių išteklių užtikrinimą, kuriuo ribojamas jų poveikis sąveikos susitarimui bei jų galimos pasekmės rizikos plitimo atžvilgiu ir užtikrina, kad šie skirtumai nepaveiktų visų pagrindinių sandorio šalių gebėjimo valdyti tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo pasekmes.

49a straipsnis

Pagrindinių sandorio šalių garantinių įmokų sudarymas tarpusavyje

1.
     
  Pagrindinė sandorio šalis atskiria įkaitus, gautus iš pagrindinių sandorio šalių, su kuriomis ji yra sudariusi sąveikos susitarimus.

2.
     
  Įkaitai, gauti kaip grynieji pinigai, laikomi atskirose sąskaitose.

3.
     
  Įkaitai, gauti kaip finansinės priemonės, laikomi atskirose vertybinių popierių atsiskaitymų sistemos įmonių, nurodytų Direktyvoje 98/26/EB, sąskaitose.

4.
     
  Įkaitais, atskirtais pagal 1, 2 ir 3 dalis, gali naudotis gaunančioji pagrindinė sandorio šalis tik tais atvejais, kai pagrindinė sandorio šalis, pateikusi šiuos įkaitus pagal sąveikos susitarimą, neįvykdė savo įsipareigojimų.

5.
     
  Jei pagrindinė sandorio šalis, kuriai buvo pateiktas įkaitas pagal sąveikos susitarimą, neįvykdo savo įsipareigojimų, įkaitas, atskirtas pagal 1, 2 ir 3 dalis, paprasčiausiai grąžinamas jį pateikusiai pagrindinei sandorio šaliai.

50 straipsnis

Sąveikos susitarimo tvirtinimas

1.   Sąveikos susitarimą pirmiausia turi patvirtinti kompetentingos susijusios pagrindinės sandorio šalies institucijos. Šiuo atveju taikoma 13 straipsnyje nustatyta tvarka.

2.   Kompetentingos institucijos sąveikos susitarimus patvirtina tik jeigu
  susijusios pagrindinės sandorio šalys turi leidimą vykdyti tarpuskaitą pagal 13 straipsnyje numatytą tvarką ir jeigu jos nuolat vykdė savo funkcijas atlikdamos išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitą pagal tą leidimą laikydamosi priežiūros reikalavimų ne trumpiau nei trejus metus, jeigu
  tenkinami 49 straipsnyje išdėstyti reikalavimai ir jeigu minėto susitarimo sąlygose nustatytos techninės sandorių tarpuskaitos sąlygos leidžia finansų rinkoms sklandžiai ir tinkamai veikti, ir jeigu susitarimas nesumažina priežiūros veiksmingumo.

3.   Kai kompetentinga institucija laiko, kad 2 dalyje nustatyti reikalavimai neįvykdyti, ji raštu pateikia paaiškinimus dėl rizikos vertinimo kitoms susijusioms kompetentingoms institucijoms ir pagrindinėms sandorio šalims. Ji taip pat informuoja EVPRI, kuri pateikia nuomonę dėl rizikos vertinimo pagrįstumo kaip priežasties atsisakyti sudaryti sąveikos susitarimą. EVPRI nuomonė taip pat pateikiama visoms susijusioms pagrindinėms sandorio šalims. Jei EVPRI vertinimas skiriasi nuo susijusios kompetentingos institucijos vertinimo, ta institucija dar kartą apsvarsto savo poziciją, atsižvelgdama į EVPRI nuomonę.

4.   Ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d. EVPRI parengia nurodymus arba rekomendacijas, kuriomis siekiama nustatyti nuoseklų, veiksmingą ir efektyvų sąveikos susitarimų vertinimą, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1095/20
  10
  8 straipsnyje numatytos tvarkos.

VI   antraštinė dalis

Sandorių duomenų saugyklos registracija ir priežiūra

1   skyrius

Sandorių duomenų saugyklos registracijos sąlygos ir tvarka

51 straipsnis

Sandorių duomenų saugyklos registracija

1.   Sandorių duomenų saugykla registruojama EVPRI, kaip nustatyta 6 straipsnyje.

2.   Kad sandorių duomenų saugyklą būtų galima įregistruoti, kaip nurodyta šiame straipsnyje, ji turi būti Sąjungoje įsteigtas juridinis asmuo ir turi atitikti VII antraštinės dalies reikalavimus.

3.   Sandorių duomenų saugyklos registracija galioja visoje Sąjungos teritorijoje.

4.   Registruota sandorių duomenų saugykla visada laikosi pirminių registracijos sąlygų. Sandorių duomenų saugykla nedelsdama informuoja EVPRI apie bet kokius esminius registracijos sąlygų pakeitimus.

52 straipsnis

Registracijos paraiška

1.   Sandorių duomenų saugykla pateikia registracijos paraišką EVPRI.

2.   EVPRI, gavusi paraišką, per 10 darbo dienų įvertina, ar gauta paraiška išsami.

Jeigu paraiška neišsami, EVPRI nustato datą, iki kada sandorių duomenų saugykla privalo pateikti papildomą informaciją.

EVPRI, įvertinusi, kad paraiška išsami, apie tai atitinkamai informuoja sandorių duomenų saugyklą.

3.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymą, EVPRI parengia
  techninius reguliavimo standartų, kuriuose aiškiai nurodomi paraiškos registracijos EVPRI duomenys, nurodyti 1 dalyje, projektą.

Tų techninių reguliavimo standartų projektą EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartu
  s. [19 pakeit.]

▐

4.   Siekiant užtikrinti vienodą 1 dalies taikymą,
  EVPRI parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų
  , kuriuose nustatoma EVPRI teikiamos registracijos paraiškos forma
  , projektą
  .

EVPRI techninių įgyvendinimo standartų projektą pateikia Komisijai ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  įgyvendinimo
  standartus,
  vadovaujantis Reglamento
  (ES) Nr. 1095/2010 15
  straipsniu.

▐

53 straipsnis

Paraiškos nagrinėjimas

1.   Per keturiasdešimt darbo dienų nuo 52 straipsnio 2 dalies trečiojoje pastraipoje nurodyto pranešimo gavimo, EVPRI išnagrinėja registracijos paraišką, remdamasi sandorių duomenų saugyklos atitiktimi 64–67 straipsnių reikalavimams, ir priima visiškai pagrįstą sprendimą registruoti arba atsisakyti registruoti duomenų saugyklą.

2.   Pagal 1 dalį priimtas EVPRI sprendimas įsigalioja penktą darbo dieną nuo jo priėmimo.

54 straipsnis

Pranešimas apie sprendimą

1.   Jeigu EVPRI priima sprendimą įregistruoti sandorių duomenų saugyklą, atsisakyti ją registruoti arba panaikinti jos registraciją, apie tai ji per penkias darbo dienas praneša sandorių duomenų saugyklai ir pateikia išsamiai pagrįstą savo sprendimo paaiškinimą.

2.   Apie bet kokį savo priimtą sprendimą, priimtą laikantis 1 dalies nuostatų, EVPRI praneša Komisijai.

3.   EVPRI savo interneto svetainėje skelbia sandorių duomenų saugyklų, kurios įregistruotos pagal šį reglamentą, sąrašą. Šis sąrašas atnaujinamas per penkias darbo dienas nuo 1 dalyje nurodyto sprendimo priėmimo.

55 straipsnis

Baudos

1.   EVPRI ▐ savo sprendimu sandorių duomenų saugyklai gali skirti baudą, jeigu sandorių duomenų saugykla sąmoningai arba per aplaidumą pažeidė šio reglamento 63 straipsnio 1 dalies, 64 straipsnio, 65 straipsnio, 66 straipsnio ir 67 straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatas.

2.   1 dalyje nurodytos baudos yra atgrasančios ir proporcingos pažeidimo pobūdžiui ir rimtumui, pažeidinėjimo trukmei ir ekonominiam susijusios sandorių duomenų saugyklos pajėgumui. ▐

3.   Nedarant poveikio 2 dalies nuostatoms, jeigu minėta sandorių saugykla dėl pažeidimo tiesiogiai arba netiesiogiai gavo kiekybiškai įvertinamos finansinės naudos, skiriama bauda turi būti ne mažesnė negu gauta nauda.

4.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio nuostatų taikymą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą
  ,
  kuriame
  būtų nurodyta:

| a) | išsamūs kriterijai, kuriais remiantis nustatomas baudos dydis; |
| --- | --- |

a)

išsamūs kriterijai, kuriais remiantis nustatomas baudos dydis;

| b) | užklausos, susijusių priemonių ir ataskaitų teikimo tvarka bei sprendimų priėmimo tvarkos taisyklės, įskaitant nuostatas dėl teisės apsiginti, pasinaudoti byla, būti teisiškai atstovaujamam, konfidencialumo ir laikinųjų nuostatų bei baudų dydžio nustatymo ir surinkimo. |
| --- | --- |

b)

užklausos, susijusių priemonių ir ataskaitų teikimo tvarka bei sprendimų priėmimo tvarkos taisyklės, įskaitant nuostatas dėl teisės apsiginti, pasinaudoti byla, būti teisiškai atstovaujamam, konfidencialumo ir laikinųjų nuostatų bei baudų dydžio nustatymo ir surinkimo.

Tų techninių reguliavimo standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

  [6 pakeit.]

56 straipsnis

Periodinės baudos

1.   
  EVPRI sprendimu skiria reguliariai mokamas baudas, kad priverstų
  :

| a) | sandorio duomenų saugyklą
  nutraukti pažeidimus; |
| --- | --- |

a)

sandorio duomenų saugyklą
  nutraukti pažeidimus;

| b) | asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  pateikti išsamią ▐ informaciją, kurios
  buvo prašyta
  ; |
| --- | --- |

b)

asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  pateikti išsamią ▐ informaciją, kurios
  buvo prašyta
  ;

| c) | asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  pateikti tirti ir, pirmiausia, pateikti išsamius įrašus, duomenis, tvarką arba bet kokią kitą medžiagą, kurios reikia siekiant baigti teikti ir ištaisyti informaciją, pateiktą ▐ tyrimo metu ▐; |
| --- | --- |

c)

asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  pateikti tirti ir, pirmiausia, pateikti išsamius įrašus, duomenis, tvarką arba bet kokią kitą medžiagą, kurios reikia siekiant baigti teikti ir ištaisyti informaciją, pateiktą ▐ tyrimo metu ▐;

| d) | asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  leisti EVPRI atlikti vietos patikrą ▐. |
| --- | --- |

d)

asmenis, dirbančius sandorių duomenų saugykloje arba su ja susijusias trečiąsias šalis
  leisti EVPRI atlikti vietos patikrą ▐.

2.   
  1 dalyje nurodytos
  periodinės baudos yra veiksmingos ir proporcingos. Periodinės baudos skiriamos už kiekvieną uždelstą dieną. ▐

2a.
     
  Nedarant poveikio 2 dalies nuostatoms, periodinių baudų išmokos sudaro 3 proc. vidutinės pagal praėjusius metus apskaičiuojamos dienos apyvartos. Jos apskaičiuojamos nuo sprendime dėl reguliariai mokamos baudos skyrimo nustatytos dienos.

2b.
     
  Reguliariai mokamos baudos skiriamos ne ilgesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui nuo pranešimo apie EVPRI sprendimą. Praėjus šiam šešių mėnesių laikotarpiui EVPRI apsvarsto minėtas priemones.

  [7 pakeit.]

57 straipsnis

Susijusių asmenų išklausymas

1.   Prieš priimdama sprendimą dėl baudos ar reguliariai mokamos baudos sumos, kaip nustatyta 55 ir 56 straipsniuose,
  EVPRI
  susijusiems asmenims suteikia galimybę pasisakyti klausimais, dėl kurių Komisija pareiškė prieštaravimą.

EVPRI
  savo sprendimą grindžia tik prieštaravimais, dėl kurių susiję asmenys turėjo galimybę pateikti pastabas.

2.   Nagrinėjant tokį atvejį, visiškai paisoma susijusių asmenų teisių į gynybą.

Minėtiems asmenims suteikiama galimybė pasinaudoti
  EVPRI
  surinktais duomenimis, nepažeidžiant teisėtų kitų asmenų interesų apsaugoti savo verslo paslaptis. Teisė pasinaudoti turimais duomenimis netaikoma konfidencialiai informacijai, įskaitant ir
  EVPRI
  vidaus dokumentams. [8 pakeit.]

58 straipsnis

Baudoms ir periodinėms baudoms taikomos bendrosios nuostatos

1.   
  EVPRI
  viešai skelbia apie visas baudas ir reguliariai mokamas baudas, paskirtas pagal 55 ir 56 straipsnius.

2.   Minėtos pagal 55 ir 56 straipsnius paskirtos baudos ir reguliariai mokamos baudos yra administracinio pobūdžio.

2a.
     
  Jei EVPRI priima sprendimą neskirti baudos arba reguliariai mokamos baudos, ji apie tai praneša Komisijai, valstybės narės kompetentingoms institucijoms, Europos Parlamentui ir Tarybai ir nurodo savo sprendimo priežastis.

  [9 rev pakeit.]

59 straipsnis

Bylos peržiūrėjimas Teisingumo Teisme

Europos Sąjungos Teisingumo Teismas turi neribotą jurisdikciją peržiūrėti sprendimus, kuriais
  EVPRI
  paskyrė baudą arba reguliariai mokamą baudą. Teisingumo Teismas paskirtą baudą arba reguliariai mokamą baudą gali panaikinti, sumažinti arba padidinti. [10 pakeit.]

60 straipsnis

Registracijos panaikinimas

1.   EVPRI panaikina sandorių duomenų saugyklos registraciją esant vienai iš šių aplinkybių:

| a) | sandorių duomenų saugykla aiškiai atsisako registracijos arba per pastaruosius šešis mėnesius nesuteikė jokių paslaugų; |
| --- | --- |

a)

sandorių duomenų saugykla aiškiai atsisako registracijos arba per pastaruosius šešis mėnesius nesuteikė jokių paslaugų;

| b) | sandorių duomenų saugykla įregistruojama jai pateikus klaidingą informaciją ar pasinaudojus kitomis netinkamomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

sandorių duomenų saugykla įregistruojama jai pateikus klaidingą informaciją ar pasinaudojus kitomis netinkamomis priemonėmis;

| c) | sandorių duomenų saugykla nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias ji buvo įregistruota; |
| --- | --- |

c)

sandorių duomenų saugykla nebeatitinka tų sąlygų, pagal kurias ji buvo įregistruota;

| d) | sandorių duomenų saugykla rimtai ir pakartotinai pažeidė šio reglamento nuostatas. |
| --- | --- |

d)

sandorių duomenų saugykla rimtai ir pakartotinai pažeidė šio reglamento nuostatas.

2.   Valstybės narės, kurioje sandorių duomenų saugykla teikia savo paslaugas ir vykdo savo veiklą, kompetentinga institucija, kuri laiko, kad viena iš 1 dalyje nustatytų sąlygų buvo įvykdyta, gali paprašyti EVPRI patikrinti, ar tenkinamos sąlygos atitinkamos sandorių duomenų saugyklos registracijai panaikinti. Jeigu EVPRI nusprendžia nepanaikinti sandorių duomenų saugyklos registracijos, ji pateikia išsamias tokio sprendimo priežastis.

2a.
     
  EVPRI imasi visų reikalingų veiksmų, siekdama užtikrinti, kad sandorio duomenų saugykla, kurios registracija buvo panaikinta, būtų tinkamai pakeista, įskaitant duomenų perdavimą ir informacijos srautų nukreipimą kitoms sandorio duomenų saugykloms.

61 straipsnis

Sandorių duomenų saugyklų priežiūra

1.   EVPRI stebi, kaip taikomi 64–67 straipsniai.

2.   Kad galėtų atlikti savo pareigas, apibrėžtas 51–60, 62 ir 63 straipsniuose, EVPRI suteikiami šie įgaliojimai:

| a) | naudotis visais bet kokios formos dokumentais ir gauti arba pasidaryti jų kopijas; |
| --- | --- |

a)

naudotis visais bet kokios formos dokumentais ir gauti arba pasidaryti jų kopijas;

| b) | pareikalauti informacijos iš bet kurio asmens ir, prireikus, pakviesti asmenį ir jį apklausti siekiant gauti informacijos; |
| --- | --- |

b)

pareikalauti informacijos iš bet kurio asmens ir, prireikus, pakviesti asmenį ir jį apklausti siekiant gauti informacijos;

| c) | atlikti vietos patikrą iš anksto apie tai pranešus arba nepranešus; |
| --- | --- |

c)

atlikti vietos patikrą iš anksto apie tai pranešus arba nepranešus;

| d) | reikalauti telefoninių pokalbių ir duomenų srauto registracijos įrašų. |
| --- | --- |

d)

reikalauti telefoninių pokalbių ir duomenų srauto registracijos įrašų.

2   skyrius

Santykiai su trečiosiomis šalimis

62 straipsnis

Tarptautiniai susitarimai

Komisija prireikus teikia pasiūlymus Tarybai dėl derybų dėl tarptautinių susitarimų su viena arba daugiau trečiųjų šalių dėl abipusio naudojimosi, keitimosi informacija apie trečiosiose šalyse įsikūrusių sandorių duomenų saugyklose saugomas ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutartis, jeigu ta informacija yra svarbi norint atlikti kompetentingos institucijos pareigas, nustatytas šiame reglamente.

63 straipsnis

Lygiavertiškumas ir pripažinimas

1.   Trečiojoje šalyje įsteigta sandorių duomenų saugykla gali vykdyti veiklą ir teikti savo paslaugas įmonėms, kurios įsteigtos Sąjungoje, kaip nustatyta 6 straipsnyje, tik jeigu ta sandorių duomenų saugykla
  yra atskirai įsteigta Sąjungoje,
  pripažinta EVPRI.

2.   EVPRI pripažįsta sandorių duomenų saugyklas trečiosiose šalyse
  tik tuo atveju
  , jei laikomasi šių sąlygų:

| a) | sandorių duomenų saugyklai suteiktas leidimas vykdyti veiklą toje trečiojoje šalyje ir jai taikoma veiksminga priežiūra; |
| --- | --- |

a)

sandorių duomenų saugyklai suteiktas leidimas vykdyti veiklą toje trečiojoje šalyje ir jai taikoma veiksminga priežiūra;

| b) | Komisija priėmė 3 dalyje nustatytą sprendimą; |
| --- | --- |

b)

Komisija priėmė 3 dalyje nustatytą sprendimą;

| c) | Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą su ta trečiąja šalimi, kaip nurodyta 62 straipsnyje; |
| --- | --- |

c)

Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą su ta trečiąja šalimi, kaip nurodyta 62 straipsnyje;

| d) | yra sudaryti bendradarbiavimo susitarimai, nustatyti 4 dalyje, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos institucijos galėtų nedelsdamos ir nuolat naudotis visa reikiama informacija; |
| --- | --- |

d)

yra sudaryti bendradarbiavimo susitarimai, nustatyti 4 dalyje, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos institucijos galėtų nedelsdamos ir nuolat naudotis visa reikiama informacija;

| da) | Komisija priima sprendimą dėl trečiosios šalies, kuriame nustatoma, kad pinigų plovimo ir terorizmo prevencijos standartai atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės reikalavimus ir jais siekiama tų pačių tikslų, kaip ir Direktyvoje 2005/60/EB nustatytais reikalavimais; |
| --- | --- |

da)

Komisija priima sprendimą dėl trečiosios šalies, kuriame nustatoma, kad pinigų plovimo ir terorizmo prevencijos standartai atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės reikalavimus ir jais siekiama tų pačių tikslų, kaip ir Direktyvoje 2005/60/EB nustatytais reikalavimais;

| db) | trečioji šalis ir pagrindinės sandorio šalies, kuriai suteiktas leidimas, buveinės valstybė narė pasirašiusios susitarimą, kuris visiškai atitinka standartus, nustatytus EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir dėl kapitalo 26 straipsnyje, ir pagal kurį užtikrinamas veiksmingas keitimasis informacija mokesčių klausimais, įskaitant daugiašalius susitarimus dėl mokesčių, jei tokių esama; |
| --- | --- |

db)

trečioji šalis ir pagrindinės sandorio šalies, kuriai suteiktas leidimas, buveinės valstybė narė pasirašiusios susitarimą, kuris visiškai atitinka standartus, nustatytus EBPO pavyzdinės mokesčių konvencijos dėl pajamų ir dėl kapitalo 26 straipsnyje, ir pagal kurį užtikrinamas veiksmingas keitimasis informacija mokesčių klausimais, įskaitant daugiašalius susitarimus dėl mokesčių, jei tokių esama;

| dc) | atitinkamos trečiosios šalies, kuri yra sudariusi tarptautinį susitarimą su Sąjunga, kaip nurodyta 62 straipsnyje, institucijos užtikrino, kad jos sutinka kompensuoti sandorių duomenų saugyklai ir ES įstaigoms visas bylinėjimosi išlaidas, susijusias su sandorių duomenų saugyklos pateikta informacija; |
| --- | --- |

dc)

atitinkamos trečiosios šalies, kuri yra sudariusi tarptautinį susitarimą su Sąjunga, kaip nurodyta 62 straipsnyje, institucijos užtikrino, kad jos sutinka kompensuoti sandorių duomenų saugyklai ir ES įstaigoms visas bylinėjimosi išlaidas, susijusias su sandorių duomenų saugyklos pateikta informacija;

| dd) | trečiosios šalys taiko abišalės prieigos sąlygas ES įsteigtoms sandorių duomenų saugykloms ir šiose trečiosiose šalyse įgyvendinama abišalio pripažinimo tvarka. |
| --- | --- |

dd)

trečiosios šalys taiko abišalės prieigos sąlygas ES įsteigtoms sandorių duomenų saugykloms ir šiose trečiosiose šalyse įgyvendinama abišalio pripažinimo tvarka.

3.   Komisija
  suteikiami įgaliojimai, remiantis 68 straipsnio nuostatomis, priimti deleguotuosius aktus, kuriais
  nustatoma, kad trečiosios šalies teisiniais ir priežiūros susitarimais užtikrinama, kad trečiosiose šalyse leidimus turinčios sandorių duomenų saugyklos atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie yra lygiaverčiai reikalavimams, nustatytiems šiame reglamente, ir kad šioms sandorių duomenų saugykloms nuolat taikoma veiksminga priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas toje trečiojoje šalyje.

4.   EVPRI sudaro bendradarbiavimo susitarimus su susijusiomis trečiųjų šalių kompetentingomis institucijos, kurių teisinės ir priežiūros sistemos laikomos lygiavertėmis šio reglamento nuostatoms, kaip tai nustatyta 3 dalyje. Tokie susitarimai užtikrina, kad Sąjungos institucijos galėtų nedelsdamos ir nuolat naudotis visa informacija, kuri reikalinga jų pareigoms vykdyti
  , taip pat turėtų tiesioginę prieigą prie sandorių duomenų saugyklų, esančių trečiųjų šalių jurisdikcijoje
  . Minėtuose susitarimuose nurodoma bent:

| a) | EVPRI, visų kitų Sąjungos institucijų, vykdančių savo pareigas pagal šio reglamento nuostatas, ▐ susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas
  ir atitinkamų trečiųjų šalių sandorių duomenų saugyklos; šis mechanizmas apima EVPRI atliekamas trečiųjų šalių sandorių duomenų saugyklų patikrinimus vietoje
  ; |
| --- | --- |

a)

EVPRI, visų kitų Sąjungos institucijų, vykdančių savo pareigas pagal šio reglamento nuostatas, ▐ susijusių trečiųjų šalių kompetentingų institucijų keitimosi informacija mechanizmas
  ir atitinkamų trečiųjų šalių sandorių duomenų saugyklos; šis mechanizmas apima EVPRI atliekamas trečiųjų šalių sandorių duomenų saugyklų patikrinimus vietoje
  ;

| b) | priežiūros koordinavimo tvarka. |
| --- | --- |

b)

priežiūros koordinavimo tvarka.

VII   antraštinė dalis

Sandorių duomenų saugyklų reikalavimai

64 straipsnis

Bendrieji reikalavimai

1.   Sandorių duomenų saugykla turi griežtą valdymo sistemą, kuri apima aiškią organizacinę struktūrą su gerai apibrėžtomis, skaidriomis ir nuosekliomis atsakomybės ribomis, tinkamus vidaus kontrolės mechanizmus, įskaitant patikimą administracinę ir apskaitos tvarką, kuri užkerta kelią bet kokiam konfidencialios informacijos atskleidimui.

2.   Sandorių duomenų saugykla nustato politiką ir procedūras, kurios deramai užtikrintų, kad ji ir jos vadovai bei darbuotojai laikytųsi šio reglamento nuostatų.

3.   Sandorių duomenų saugykla palaiko ir naudoja tinkamą organizacinę struktūrą, užtikrinančią sandorių duomenų saugyklos veiklos tęstinumą ir sklandumą, teikiant paslaugas ir vykdant veiklą. Ji naudoja tinkamas ir proporcingas sistemas, išteklius ir procedūras.

4.   Sandorių duomenų saugyklos vyresnioji vadovybė ir valdybos nariai turi pakankamai gerą reputaciją ir patirties, kad galėtų užtikrinti patikimą ir atsakingą sandorių duomenų saugyklos valdymą.

5.   Sandorių duomenų saugykla taiko objektyvius, nediskriminuojančius ir viešai skelbiamus prieigos ir dalyvavimo kriterijus. Prieigą ribojančius kriterijus leidžiama taikyti tik jeigu jais siekiama valdyti sandorių duomenų saugyklos duomenims gręsiančią riziką.

6.   Sandorių duomenų saugykla viešai skelbia su teikiamomis paslaugomis susijusias kainas ir mokesčius. Ji atskleidžia atskirų paslaugų ir funkcijų, teikiamų atskirai, kainas ir mokesčius, įskaitant nuolaidas ir sąlygas, kuriomis jos taikomos. Ataskaitas teikiantiems subjektams ji suteikia atskirą prieigą prie konkrečių paslaugų. Sandorių duomenų saugyklų taikomi įkainiai ir mokesčiai
  neviršija jos patiriamų išlaidų
  .

65 straipsnis

Veiklos patikimumas

1.   Sandorių duomenų saugykla nustato galimus veiklos rizikos šaltinius ir juos sumažina sukurdama tinkamas sistemas, kontrolės priemones ir procedūras. Tokios sistemos yra patikimos ir saugios ir pajėgios valdyti gaunamą informaciją.

2.   Sandorių duomenų saugykla parengia, įdiegia ir palaiko tinkamą veiklos tęstinumo politiką ir veiklos atkūrimo planą, kurio tikslas – užtikrinti, kad būtų išsaugotos jos funkcijos, laiku atkurta veikla ir kad būtų vykdomi sandorių duomenų saugyklos įsipareigojimai. Tokiame plane numatomos bent jau atsarginio duomenų išsaugojimo priemonės.

66 straipsnis

Informacijos apsauga ir registravimas

1.   Sandorių duomenų saugykla užtikrina pagal 6 straipsnį gautos informacijos konfidencialumą, vientisumą ir apsaugą.
  Jokios informacijos negalima naudoti komerciniais tikslais be abiejų išvestinių finansinių priemonių sutarties šalių sutikimo.

2.   Sandorių duomenų saugykla nedelsdama registruoja visą pagal 6 straipsnį gautą informaciją ir ją saugo mažiausiai dešimt metų nuo susijusių sutarčių nutraukimo. Ji laiku ir veiksmingai registruoja duomenis, kad būtų užregistruoti visi padaryti užregistruotos informacijos pakeitimai.

3.   Sandorių duomenų saugykla apskaičiuoja išvestinių finansinių priemonių pozicijas pagal jų klasę ir pagal ataskaitas teikiantį subjektą, remdamasi išvestinių finansinių priemonių sutarčių, apie kurias pranešama pagal 6 straipsnį, duomenimis.

4.   Sandorių duomenų saugykla visada suteikia sutarčių šalims prieigą prie informacijos apie sandorius ir leidžia ją ištaisyti.

5.   Sandorių duomenų saugykla imasi visų reikiamų veiksmų, kad užkirstų kelią piktnaudžiavimui jos sistemose saugoma informacija ir tos saugomos informacijos panaudojimui kitai verslo veiklai.

Vienoje sandorių duomenų saugykloje saugomos konfidencialios informacijos komerciniais tikslais nenaudoja jokie kiti fiziniai ar juridiniai asmenys, susiję su sandorių duomenų saugykla patronuojančiosios arba dukterinės įmonės ryšiais.

67 straipsnis

Skaidrumas ir duomenų prieinamumas

1.   Sandorių duomenų saugykla
  reguliariai ir taip, kad būtų galima lengvai šia informacija naudotis,
  skelbia bendras sutarčių, apie kurias jai pranešta, pozicijas pagal išvestinių finansinių priemonių klasę
  , kiek įmanoma laikantis tarptautinių atvirų pramonės standartų
  .

Sandorių duomenų saugyklos užtikrina, kad visos kompetentingos institucijos galėtų turėti tiesioginę prieigą prie savo užduotims atlikti reikalingų duomenų apie išvestinių priemonių sutartis.

2.   Sandorių duomenų saugykla visa būtina informacija leidžia naudotis šiems subjektams
  su sąlyga, kad ši informacija jiems būtinai reikalinga vykdant jų atitinkamas pareigas ir įgaliojimus
  :

| a) | EVPRI; |
| --- | --- |

a)

EVPRI;

| aa) | ESRV; |
| --- | --- |

aa)

ESRV;

| b) | kompetentingoms institucijoms, prižiūrinčioms įmones, kurioms taikoma prievolė teikti ataskaitas pagal 6 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kompetentingoms institucijoms, prižiūrinčioms įmones, kurioms taikoma prievolė teikti ataskaitas pagal 6 straipsnį;

| c) | kompetentingai institucijai, prižiūrinčiai pagrindines sandorio šalis, kurios naudojasi sandorių duomenų saugykla; |
| --- | --- |

c)

kompetentingai institucijai, prižiūrinčiai pagrindines sandorio šalis, kurios naudojasi sandorių duomenų saugykla;

| ca) | kompetentingai institucijai, prižiūrinčiai sandorių, apie kuriuos pranešama, vykdymo vietą; |
| --- | --- |

ca)

kompetentingai institucijai, prižiūrinčiai sandorių, apie kuriuos pranešama, vykdymo vietą;

| d) | susijusiems ECBS centriniams bankams; |
| --- | --- |

d)

susijusiems ECBS centriniams bankams;

| da) | visuomenei kas savaitę apibendrinta forma, kuri nedalyvaujantiems leistų suprasti konkrečius skaičius, susijusius su apyvartomis, pozicijomis, kainomis ir vertėmis, taip pat tendencijas, riziką ir kitą susijusią informaciją, kuri padidina ne biržos prekybos išvestinių finansinių priemonių rinkos skaidrumą. |
| --- | --- |

da)

visuomenei kas savaitę apibendrinta forma, kuri nedalyvaujantiems leistų suprasti konkrečius skaičius, susijusius su apyvartomis, pozicijomis, kainomis ir vertėmis, taip pat tendencijas, riziką ir kitą susijusią informaciją, kuri padidina ne biržos prekybos išvestinių finansinių priemonių rinkos skaidrumą.

EVPRI suteikiami įgaliojimai nustatyti ir tikrinti skelbimo kriterijus ir spręsti, ar tam tikrą informaciją turėtų skelbti nacionalinės ar Sąjungos institucijos.

3.   EVPRI dalijasi su kitomis susijusiomis
  kompetentingomis
  institucijomis informacija, reikalinga jų pareigų vykdymų.

4.   
  Siekdama užtikrinti, kad šis straipsnis būtų nuosekliai taikomas, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų projektą, kuriame konkrečiai nurodoma, kokia išsami informacija, nurodyta 1 ir 2 dalyse, turi būti teikiama, taip pat nurodomi veiklos standartai, reikalingi norint apibendrinti ir palyginti skirtingų sandorių duomenų saugyklų duomenis, ir, jei būtina, standartai, reikalingi, kad 2 dalyje nurodytos institucijos turėtų prieigą prie minėtos informacijos. Šiuo techninių reguliavimo standartų projektu siekiama užtikrinti, kad pagal 1 dalies nuostatas skelbiama informacija neleidžia nustatyti nei vienos iš sutarties šalių.

Tų techninių reguliavimo standartų projektą EVPRI Komisijai pateikia ne vėliau kaip 2012 m. birželio 30 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje
  pastraipoje
  nurodytus techninius
  reguliavimo
  standartus
  . [19 pakeit.]

▐

67a straipsnis

Sandorių duomenų saugyklos turi būti taip organizuotos, kad EVPRI ir kompetentingos institucijos galėtų nedelsiant turėti tiesioginę prieigą prie savo užduotims atlikti reikalingų duomenų apie išvestinių priemonių sutarčių detales, kaip nurodyta 6 straipsnyje.

VIII   antraštinė dalis

Pereinamosios ir baigiamosios nuostatos

-68 straipsnis

Deleguotieji aktai

1.
     
  Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

2.
     
  Įgaliojimai, nurodyti 23 ir 63 straipsniuose, Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui.

3.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija turi pasikonsultuoti su EVPRI.

4.
     
  23 ir 63 straipsniuose nurodytų įgaliojimų delegavimą Europos Parlamentas ir Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodyto įgaliojimo delegavimas. Sprendimas atšaukti įgaliojimus įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi įtakos jau įsigaliojusių deleguotųjų aktų galiojimui.

5.
     
  Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija nedelsdama tuo pat metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.
     
  Visi pagal 23 ir 63 straipsnius priimti deleguotieji aktai įsigalioja tik tuo atveju, jei Europos Parlamentas arba Taryba per tris mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie tokį aktą dienos nepareiškė savo prieštaravimo arba jei iki šio termino pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad neketina prieštarauti. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trim mėnesiais.

68 straipsnis

Ataskaitos ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip iki 2013 m. gruodžio 31 d. Komisija peržiūri ir pateikia ataskaitą apie institucinius ir priežiūros susitarimus, nustatytus III antraštinėje dalyje, o pirmiausia – apie EVPRI vaidmenį ir atsakomybę. Komisija šią ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su atitinkamais pasiūlymais.

Iki tos pačios datos Komisija, suderinusi su EVPRI ir susijusiomis sektoriaus institucijomis, įvertina ne finansų įmonių ne biržos išvestinių finansinių priemonių sandorių svarbą sistemai.

2.   
  EVPRI
  Komisijai pateikia ataskaitas apie II antraštinėje dalyje nustatytos tarpuskaitos prievolės taikymą ir
  apie galimas būsimas nuostatas dėl
  sąveikos susitarimų ▐.

Minėtos ataskaitos Komisijai pateikiamos vėliausiai iki 2014 m. rugsėjo 30 d.

3.   Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir EVPRI, ir ECBS paprašiusi pateikti vertinimą, parengia metinę ataskaitą, kurioje įvertinama galima sąveikos susitarimų sisteminė rizika ir poveikis išlaidoms.

Minėtoje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama bent tokių susitarimų skaičiui ir sudėtingumui bei rizikos valdymo sistemų ir modelių tinkamumo analizei. Komisija šią ataskaitą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su atitinkamais pasiūlymais.

ECBS Komisijai pateikia galimos sąveikos susitarimų sisteminės rizikos ir jų poveikio išlaidoms vertinimą.

3a.
     
  Ne vėliau kaip ... (31) Komisija, bendradarbiaudama su EVPRI, parengia pirmąją šio reglamento įgyvendinimo bendrąją ataskaitą ir pirmąją jo įgyvendinimo konkrečių elementų ataskaitą.

Komisija, bendradarbiaudama su EVPRI, visų pirma įvertina pagrindinių sandorio šalių įkaito minimalių maržų ir apsaugos reikalavimų politikos raidą ir jos pritaikymą prie vartotojų konkrečios veiklos ir rizikos profilių.

68a straipsnis

EVPRI gauna atitinkamą papildomą finansavimą, kuriuo užtikrinama, kad ji gali efektyviai vykdyti reguliavimo ir priežiūros užduotis, nustatytas šiuo Reglamentu.

69 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įkurtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB (32).
  Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (33).

2.   Jei yra nuoroda į šią dalį, taikomas
  Reglamento (ES) Nr. 182/2011
  5 straipsnis, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

▐

70 straipsnis

Direktyvos 98/26/EB pakeitimas

Direktyvos 98/26/EB 9 straipsnio 1 dalyje įterpiama ši pastraipa:

„Jeigu vienas sistemos operatorius kitam sistemos operatoriui suteikia garantinį įkaitą, susijusį su sąveikos sistema, įkaitą suteikiančio sistemos operatoriaus teisėms į tą garantinį įkaitą neturi įtakos įkaitą gavusio sistemos operatoriaus atžvilgiu pradėta bankroto procedūra.“

70a straipsnis

70a straipsnis

EVPRI interneto svetainės priežiūra

EVPRI interneto svetainės priežiūra

1.
     
  EVPRI prižiūri interneto svetainę, kurioje teikiama ši informacija:

1.

EVPRI prižiūri interneto svetainę, kurioje teikiama ši informacija:

| a) | sutartys, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė pagal šio reglamento 4 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

a)

sutartys, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė pagal šio reglamento 4 straipsnį;

sutartys, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė pagal šio reglamento 4 straipsnį;

| b) | baudos, paskirtos už 3–8 straipsnių pažeidimus; |
| --- | --- |

b)

b)

baudos, paskirtos už 3–8 straipsnių pažeidimus;

baudos, paskirtos už 3–8 straipsnių pažeidimus;

| c) | pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra Sąjungoje įsisteigęs juridinis asmuo, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases; |
| --- | --- |

c)

c)

pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra Sąjungoje įsisteigęs juridinis asmuo, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases;

pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra Sąjungoje įsisteigęs juridinis asmuo, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases;

| d) | sankcijos, paskirtos už IV ir IV antraštinių dalių pažeidimus; |
| --- | --- |

d)

d)

sankcijos, paskirtos už IV ir IV antraštinių dalių pažeidimus;

sankcijos, paskirtos už IV ir IV antraštinių dalių pažeidimus;

| e) | pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra įsisteigusios trečiojoje šalyje, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases; |
| --- | --- |

e)

e)

pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra įsisteigusios trečiojoje šalyje, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases;

pagrindinės sandorio šalys, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje, kurios yra įsisteigusios trečiojoje šalyje, ir paslaugos ar veikla, kurias pagrindinei sandorio šaliai leidžiama teikti ar vykdyti, įskaitant finansinių priemonių, kurioms taikomas leidimas, klases;

| f) | sandorių duomenų saugyklos, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje; |
| --- | --- |

f)

f)

sandorių duomenų saugyklos, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje;

sandorių duomenų saugyklos, kurioms suteiktas leidimas teikti paslaugas ar vykdyti veiklą Sąjungoje;

| g) | sankcijos ir periodinės baudos, paskirtos pagal 55 ir 56 straipsnius; |
| --- | --- |

g)

g)

sankcijos ir periodinės baudos, paskirtos pagal 55 ir 56 straipsnius;

sankcijos ir periodinės baudos, paskirtos pagal 55 ir 56 straipsnius;

| h) | 4b straipsnyje minimas viešas registras. |
| --- | --- |

h)

h)

4b straipsnyje minimas viešas registras.

4b straipsnyje minimas viešas registras.

2.
     
  Šio straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nustatoma, kad valstybių narių kompetentingos institucijos prižiūri interneto svetaines, kurios susietos su EVPRI interneto svetaine.

2.

Šio straipsnio 1 dalies b, c ir d punktuose nustatoma, kad valstybių narių kompetentingos institucijos prižiūri interneto svetaines, kurios susietos su EVPRI interneto svetaine.

3.
     
  Visos šiame straipsnyje nurodytos interneto svetainės viešai prieinamos, reguliariai atnaujinamos, ir jose pateikiama aiški informacija.

3.

Visos šiame straipsnyje nurodytos interneto svetainės viešai prieinamos, reguliariai atnaujinamos, ir jose pateikiama aiški informacija.

71 straipsnis

71 straipsnis

Pereinamosios nuostatos

Pereinamosios nuostatos

1.   Pagrindinė sandorio šalis, kuriai leidimas teikti paslaugas suteiktas valstybėje narėje, kurioje ji yra įsteigta, dar prieš įsigaliojant šiam reglamentui
  , arba pagrindinė sandorio šalis iš trečiosios šalies, kuriai leidimas teikti paslaugas valstybėje narėje suteiktas pagal tos valstybės narės įstatymus
  , ne vėliau kaip iki
  ... (34)

  sieks gauti leidimą
  pagal šio reglamento 10 straipsnį arba pripažinimą pagal šio reglamento 23 straipsnį
  .

, arba pagrindinė sandorio šalis iš trečiosios šalies, kuriai leidimas teikti paslaugas valstybėje narėje suteiktas pagal tos valstybės narės įstatymus

... (34

pagal šio reglamento 10 straipsnį arba pripažinimą pagal šio reglamento 23 straipsnį

1a.
     
  Sandorių duomenų saugykla, kuri valstybėje narėje, kurioje ji yra įsteigta, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę rinkti ir saugoti informaciją apie išvestines finansines priemones buvo įgaliota arba registruota iki šio reglamento įsigaliojimo, arba trečiojoje šalyje įsteigta sandorių duomenų saugykla, kuriai leista rinkti ir saugoti informaciją apie išvestines finansines priemones, dėl kurių sandoriai atlikti kažkurioje valstybėje narėje pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę, iki šio reglamento įsigaliojimo, iki (35) pateikia registracijos, reikalaujamos pagal 51 straipsnį, paraišką arba paraišką dėl pripažinimo, reikalaujamo pagal 63 straipsnį.

1a.

Sandorių duomenų saugykla, kuri valstybėje narėje, kurioje ji yra įsteigta, pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę rinkti ir saugoti informaciją apie išvestines finansines priemones buvo įgaliota arba registruota iki šio reglamento įsigaliojimo, arba trečiojoje šalyje įsteigta sandorių duomenų saugykla, kuriai leista rinkti ir saugoti informaciją apie išvestines finansines priemones, dėl kurių sandoriai atlikti kažkurioje valstybėje narėje pagal tos valstybės narės nacionalinę teisę, iki šio reglamento įsigaliojimo, iki (35

2.   Apie išvestinių finansinių priemonių sutartis, sudarytas iki konkrečios rūšies sandorių duomenų saugyklos registracijos dienos, tai sandorių duomenų saugyklai pranešama per 120 d. nuo tos sandorių duomenų saugyklos registracijos EVPRI dienos.

2a.
     
  Išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurios gali būti objektyviai įvertinamos kaip mažinančios riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemos investicijų pagal Direktyvą 2003/41/EB finansiniu mokumu arba susijusią su sistemos, kurioje valstybės narės teise yra pripažįstama pensijos planavimo sistema, finansiniu mokumu, neįtraukiamos į tarpuskaitos prievolę, nustatytą pagal 3 straipsnį, trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jei labai likvidaus užstato pateikimas dėl turto perskaičiavimo reikalavimų užkrautų per didelę naštą investuotojui. Jei pagal 68 straipsnį nustatytoje ataskaitoje parodoma, kad tokiems sandorio dalyviams ši pernelyg didelė našta ir toliau lieka neproporcinga, Komisija yra įgaliota pratęsti šį išimties taikymo laikotarpį, siekdama užtikrinti, kad likę klausimai būtų išspręsti.

2a.

Išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurios gali būti objektyviai įvertinamos kaip mažinančios riziką, tiesiogiai susijusią su pensijų sistemos investicijų pagal Direktyvą 2003/41/EB finansiniu mokumu arba susijusią su sistemos, kurioje valstybės narės teise yra pripažįstama pensijos planavimo sistema, finansiniu mokumu, neįtraukiamos į tarpuskaitos prievolę, nustatytą pagal 3 straipsnį, trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo datos, jei labai likvidaus užstato pateikimas dėl turto perskaičiavimo reikalavimų užkrautų per didelę naštą investuotojui. Jei pagal 68 straipsnį nustatytoje ataskaitoje parodoma, kad tokiems sandorio dalyviams ši pernelyg didelė našta ir toliau lieka neproporcinga, Komisija yra įgaliota pratęsti šį išimties taikymo laikotarpį, siekdama užtikrinti, kad likę klausimai būtų išspręsti.

Ši išimtis nedaro poveikio 6 straipsnyje nurodytai tarpuskaitos prievolei arba 8 straipsnio 1b dalyje nurodytoms prievolėms, susijusioms su rizikos mažinimo būdais.

Ši išimtis nedaro poveikio 6 straipsnyje nurodytai tarpuskaitos prievolei arba 8 straipsnio 1b dalyje nurodytoms prievolėms, susijusioms su rizikos mažinimo būdais.

2b.
     
  Vadovaujantis 3, 6 ir 8 straipsniais, sandorio šalių prievolės įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo techninių reguliavimo ir techninių įgyvendinimo standartų bei susijusių gairių, kurias pagal šį reglamentą parengia EVPRI ir priima Komisija, paskelbimo.

2b.

Vadovaujantis 3, 6 ir 8 straipsniais, sandorio šalių prievolės įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo techninių reguliavimo ir techninių įgyvendinimo standartų bei susijusių gairių, kurias pagal šį reglamentą parengia EVPRI ir priima Komisija, paskelbimo.

71a straipsnis

71a straipsnis

EVPRI darbuotojai ir ištekliai

EVPRI darbuotojai ir ištekliai

Ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo 15 d. EVPRI įvertina personalo ir išteklių poreikius, kurie atsirado dėl pagal šį reglamentą prisiimtų teisių ir pareigų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

Ne vėliau kaip 2011 m. rugsėjo 15 d. EVPRI įvertina personalo ir išteklių poreikius, kurie atsirado dėl pagal šį reglamentą prisiimtų teisių ir pareigų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

72 straipsnis

72 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 44.

1

(2)  OL C 57, 2011 2 23, p. 1.

2

(3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 12.

3

(4)  OL L 331, 2010 12 15, p. 48.

4

(5)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

5

(6)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

6

(7)  

  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

7

OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

(8)  

  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

8

OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

(9)  OL L
  177, 2006 6 30, p. 1

  .

9

177, 2006 6 30, p. 1

(10)  OL L
  177, 2006 6 30, p. 201

  .

10

177, 2006 6 30, p. 201

(11)  OL L 228, 1973 8 16, p. 3.

11

(12)  OL L 345, 2002 12 19, p. 1.

12

(13)  OL L 323, 2005 12 9, p. 1.

13

(14)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

14

(15)  OL L 174, 2011 7 1, p. 1.

15

(16)  

  OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

16

OL L 235, 2003 9 23, p. 10.

(17)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

17

(18)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/code/code_en.pdf

18

(19)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

19

(20)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

20

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(21)  

  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

21

OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

(22)  OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

22

(23)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

23

(24)

24

| + | Reglamento numeris, data ir pavadinimas (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

+

+

Reglamento numeris, data ir pavadinimas (COM(2010)0726).

(25)  OL L ...

25

(26)

26

| ++ | Reglamento numeris (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

++

Reglamento numeris (COM(2010)0726).

(27)  OL L 166, 1998 6 11, p. 45.

27

(28)  

  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

28

OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

(29)  OL L 375, 1985 12 31, p. 3.

29

(30)  OL L 228, 1992 8 11, p. 1.

30

(31)

31

| + | Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

+

Treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

(32)  OL L 191, 2001 7 13, p. 45.

32

(33)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

33

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(34)

34

| + | Dveji metai
  nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

+

Dveji metai
  nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Dveji metai

(35)

35

| ++ | Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

++

++

Vieneri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/296 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/296

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisFinansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildoma priežiūra ***I

P7_TA(2011)0311

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB ir 2006/48/EB nuostatos dėl finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0433), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0433),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0203/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0203/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 17 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0097/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0097/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą; |
| --- | --- |

2.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą pareiškimą;

| 3. | atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamus Tarybos ir Komisijos pareiškimus; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į prie šios rezoliucijos pridedamus Tarybos ir Komisijos pareiškimus;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 62, 2011 2 26, p. 1.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0232

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl finansų konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/89/ES.)

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisTEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento pareiškimas

Egzistuoja ypatingos finansinių paslaugų ir Europos priežiūros sistemos aplinkybės, dėl kurių yra būtinos atitikties lentelės.

Skelbiama, kad 2011 m. birželio 1 d. trišalio dialogo metu pasiektas Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros, neturi įtakos tarpinstitucinių derybų dėl atitikties lentelių rezultatams.

Tarybos pareiškimas

Skelbiama, kad 2011 m. birželio 1 d. trišalio dialogo metu pasiektas Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas šiuo konkrečiu atveju dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 98/78/EB, 2002/87/EB, 2006/48/EB ir 2009/138/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių finansų subjektų papildomos priežiūros, dėl šių dokumentų specifiškumo neturi įtakos nei Tarybos pozicijai, nei tarpinstitucinių derybų dėl atitikties lentelių rezultatams.

Komisijos pareiškimas

Komisija džiaugiasi dėl derybų šiuo klausimu rezultatų.

Komisija primena savo įsipareigojimą užtikrinti, kad valstybės narės parengtų atitikties lenteles, kuriose būtų pateiktos jų patvirtintų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir ES direktyvos sąsajos, ir vadovaudamosi nuostatomis dėl ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę pateiktų jas Komisijai, siekiant užtikrinti piliečių interesus, geresnę teisėkūrą bei didesnį teisinį skaidrumą ir padėti atlikti nacionalinių taisyklių ir ES nuostatų atitikties patikrinimą.

Komisija toliau dės pastangas, kad kartu su Europos Parlamentu ir Taryba rastų tinkamą šio horizontaliojo institucinio klausimo sprendimą.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/298 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/298

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisSkolintų vertybinių popierių pardavimas ir tam tikri kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektai ***I

P7_TA(2011)0312

2011 m. liepos 5 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) (1)

2013/C 33 E/36

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[1 pakeitimas]

PARLAMENTO PAKEITIMAI (2)

Komisijos pasiūlymas

---

(1)  Klausimas buvo tuomet grąžintas iš naujo nagrinėti komitetui pagal Darbo tvarkos taisyklių 57 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą (A7-0055/2011).

(2)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Europos centrinio banko nuomonę (2),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą,

kadangi:

| (1) | 2008 m. rugsėjo mėn. per finansų krizės piką kai kurių valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentingos institucijos patvirtino ypatingas priemones, siekdamos apriboti arba uždrausti kai kurių arba visų skolintų vertybinių popierių pardavimą. Jos veikė, atsižvelgdamos į susirūpinimą, kad didelio finansinio nestabilumo laikotarpiu dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo gali labiau įsisukti akcijų kainų mažėjimo spiralė, ypač finansų įstaigų, todėl galiausiai gali kilti grėsmė šių įstaigų gyvybingumui ir atsirasti sisteminė rizika. Valstybės narės patvirtino skirtingas priemones, nes Sąjunga neturi konkrečios teisės aktų sistemos, taikytinos sprendžiant skolintų vertybinių popierių pardavimo problemas; |
| --- | --- |

(1)

2008 m. rugsėjo mėn. per finansų krizės piką kai kurių valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų kompetentingos institucijos patvirtino ypatingas priemones, siekdamos apriboti arba uždrausti kai kurių arba visų skolintų vertybinių popierių pardavimą. Jos veikė, atsižvelgdamos į susirūpinimą, kad didelio finansinio nestabilumo laikotarpiu dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo gali labiau įsisukti akcijų kainų mažėjimo spiralė, ypač finansų įstaigų, todėl galiausiai gali kilti grėsmė šių įstaigų gyvybingumui ir atsirasti sisteminė rizika. Valstybės narės patvirtino skirtingas priemones, nes Sąjunga neturi konkrečios teisės aktų sistemos, taikytinos sprendžiant skolintų vertybinių popierių pardavimo problemas;

| (2) | todėl, siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą, gerinti jos, ypač finansų rinkų, veikimo sąlygas ir užtikrinti aukštą vartotojų ir investuotojų apsaugos lygį, reikėtų nustatyti bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusią reikalavimų ir įgaliojimų sistemą ir užtikrinti geresnį valstybių narių veiklos koordinavimą ir nuoseklumą, kai reikia imtis priemonių išskirtinėmis aplinkybėmis. Būtina derinti skolintų vertybinių popierių pardavimo sistemą ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių tam tikrus aspektus, siekiant išvengti, kad vidaus rinkai nebūtų sudaroma kliūčių, nes tikėtina, kad valstybės narės ir toliau imsis skirtingų priemonių; |
| --- | --- |

(2)

todėl, siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą, gerinti jos, ypač finansų rinkų, veikimo sąlygas ir užtikrinti aukštą vartotojų ir investuotojų apsaugos lygį, reikėtų nustatyti bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusią reikalavimų ir įgaliojimų sistemą ir užtikrinti geresnį valstybių narių veiklos koordinavimą ir nuoseklumą, kai reikia imtis priemonių išskirtinėmis aplinkybėmis. Būtina derinti skolintų vertybinių popierių pardavimo sistemą ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių tam tikrus aspektus, siekiant išvengti, kad vidaus rinkai nebūtų sudaroma kliūčių, nes tikėtina, kad valstybės narės ir toliau imsis skirtingų priemonių;

| (3) | tikslinga ir būtina pateikti nuostatas teisine reglamento forma, nes kai kuriomis nuostatomis nustatomi tiesioginiai įpareigojimai privačioms šalims pateikti ir atskleisti informaciją apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su tam tikromis priemonėmis ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimu. Reglamento reikia ir norint suteikti
  Europos priežiūros institucijai (
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai
  )
  (EVPRI), įsteigtai
  2010 m. lapkričio 24 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
  Nr. 1095/2010

   (3), įgaliojimus koordinuoti kompetentingų institucijų priemones arba pačiai imtis priemonių; |
| --- | --- |

(3)

tikslinga ir būtina pateikti nuostatas teisine reglamento forma, nes kai kuriomis nuostatomis nustatomi tiesioginiai įpareigojimai privačioms šalims pateikti ir atskleisti informaciją apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su tam tikromis priemonėmis ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimu. Reglamento reikia ir norint suteikti
  Europos priežiūros institucijai (
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai
  )
  (EVPRI), įsteigtai
  2010 m. lapkričio 24 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES)
  Nr. 1095/2010

   (3), įgaliojimus koordinuoti kompetentingų institucijų priemones arba pačiai imtis priemonių;

| (4) | siekiant panaikinti dabartinį nenuoseklumą, kai kelios valstybės narės imasi skirtingų priemonių, ir apriboti kompetentingų institucijų galimybę imtis skirtingų priemonių, svarbu darniai mažinti galimą riziką, kylančią dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių. Nustatytinais reikalavimais reikėtų mažinti nustatytą riziką
  atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus ir galimą ekonominį reikalavimų poveikį
  ir pernelyg nemažinant skolintų vertybinių popierių pardavimo naudos rinkų kokybei,
  didinant rinkos likvidumą (nes skolintų vertybinių popierių pardavėjai parduoda vertybinius popierius, o vėliau įsigyja tų vertybinių popierių, kad galėtų padengti skolintų vertybinių popierių pardavimą) bei sudarant investuotojams sąlygas veikti tada, kai jie mano, kad vertybinis popierius pervertintas, nes dėl to galima užtikrinti efektyvesnę vertybinių popierių kainodarą; |
| --- | --- |

(4)

siekiant panaikinti dabartinį nenuoseklumą, kai kelios valstybės narės imasi skirtingų priemonių, ir apriboti kompetentingų institucijų galimybę imtis skirtingų priemonių, svarbu darniai mažinti galimą riziką, kylančią dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių. Nustatytinais reikalavimais reikėtų mažinti nustatytą riziką
  atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus ir galimą ekonominį reikalavimų poveikį
  ir pernelyg nemažinant skolintų vertybinių popierių pardavimo naudos rinkų kokybei,
  didinant rinkos likvidumą (nes skolintų vertybinių popierių pardavėjai parduoda vertybinius popierius, o vėliau įsigyja tų vertybinių popierių, kad galėtų padengti skolintų vertybinių popierių pardavimą) bei sudarant investuotojams sąlygas veikti tada, kai jie mano, kad vertybinis popierius pervertintas, nes dėl to galima užtikrinti efektyvesnę vertybinių popierių kainodarą;

| (4a) | biržos prekių rinkos ir ypač žemės ūkio rinkos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Kadangi tam tikri šiame reglamente nurodyti rizikos atvejai gali būti būdingi ir šioms rinkoms bei atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo, Komisija iki 2012 m. sausio 1 d. turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie šiose rinkose egzistuojančią riziką, atsižvelgiant į jų specifiškumą, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus. Su energetikos sektoriumi susijusių biržos prekių klausimas turėtų būti įtrauktas į Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (COM(2010)0726); |
| --- | --- |

(4a)

biržos prekių rinkos ir ypač žemės ūkio rinkos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Kadangi tam tikri šiame reglamente nurodyti rizikos atvejai gali būti būdingi ir šioms rinkoms bei atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl uždavinių, susijusių su biržos prekių rinkomis ir žaliavomis, sprendimo, Komisija iki 2012 m. sausio 1 d. turėtų pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie šiose rinkose egzistuojančią riziką, atsižvelgiant į jų specifiškumą, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus. Su energetikos sektoriumi susijusių biržos prekių klausimas turėtų būti įtrauktas į Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (COM(2010)0726);

| (5) | Reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kad būtų numatyta prevencinė sistema, naudotina išskirtinėmis aplinkybėmis. Ši sistema turėtų apimti visas finansines priemones, bet ja reikėtų numatyti proporcingą atsaką į riziką, galinčią kilti dėl įvairių skolintų priemonių pardavimo. Todėl kompetentingoms institucijoms ir EVPRI reikėtų suteikti įgaliojimą tik išskirtinėmis aplinkybėmis imtis priemonių dėl visų rūšių finansinių priemonių, viršijant nuolatines priemones, kurios taikomos tik tam tikrų rūšių finansinėms priemonėms, kai kyla aiškiai nustatyta rizika, kurią šiomis priemonėmis reikia mažinti; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento taikymo sritis turėtų būti kuo platesnė, kad būtų numatyta prevencinė sistema, naudotina išskirtinėmis aplinkybėmis. Ši sistema turėtų apimti visas finansines priemones, bet ja reikėtų numatyti proporcingą atsaką į riziką, galinčią kilti dėl įvairių skolintų priemonių pardavimo. Todėl kompetentingoms institucijoms ir EVPRI reikėtų suteikti įgaliojimą tik išskirtinėmis aplinkybėmis imtis priemonių dėl visų rūšių finansinių priemonių, viršijant nuolatines priemones, kurios taikomos tik tam tikrų rūšių finansinėms priemonėms, kai kyla aiškiai nustatyta rizika, kurią šiomis priemonėmis reikia mažinti;

| (6) | didesnis skaidrumas dėl konkrečių finansinių priemonių reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų tikriausiai bus naudingas ir reguliavimo institucijoms, ir rinkos dalyviams. Akcijoms, kuriomis leista prekiauti prekybos vietose Sąjungoje, reikėtų nustatyti dviejų trečdalių modelį, kuriuo būtų užtikrintas didesnis tinkamo lygmens reikšmingų grynųjų trumpųjų akcijų pozicijų skaidrumas.
  Viršijus tam tikrą
  ribą, apie poziciją turėtų būti privačiai pranešama susijusioms reguliavimo institucijoms, kad jos galėtų stebėti ir, jei būtina, tirti skolintų vertybinių popierių pardavimą, dėl kurio gali atsirasti sisteminė rizika arba kuriuo gali būti piktnaudžiaujama. Pasiekus aukštesnę ribą, informaciją apie pozicijas reikėtų
  taip pat anonimine forma
  viešai atskleisti rinkai, kad kitiems rinkos dalyviams būtų teikiama naudinga informacija apie reikšmingas pavienes skolintų akcijų pardavimo pozicijas; |
| --- | --- |

(6)

didesnis skaidrumas dėl konkrečių finansinių priemonių reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų tikriausiai bus naudingas ir reguliavimo institucijoms, ir rinkos dalyviams. Akcijoms, kuriomis leista prekiauti prekybos vietose Sąjungoje, reikėtų nustatyti dviejų trečdalių modelį, kuriuo būtų užtikrintas didesnis tinkamo lygmens reikšmingų grynųjų trumpųjų akcijų pozicijų skaidrumas.
  Viršijus tam tikrą
  ribą, apie poziciją turėtų būti privačiai pranešama susijusioms reguliavimo institucijoms, kad jos galėtų stebėti ir, jei būtina, tirti skolintų vertybinių popierių pardavimą, dėl kurio gali atsirasti sisteminė rizika arba kuriuo gali būti piktnaudžiaujama. Pasiekus aukštesnę ribą, informaciją apie pozicijas reikėtų
  taip pat anonimine forma
  viešai atskleisti rinkai, kad kitiems rinkos dalyviams būtų teikiama naudinga informacija apie reikšmingas pavienes skolintų akcijų pardavimo pozicijas;

| (7) | atskleidžiant informaciją apie reikšmingas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su valstybės skolos vertybiniais popieriais, reguliavimo institucijoms būtų teikiama svarbi informacija, į kurią atsižvelgdamos jos galėtų geriau stebėti, ar dėl tokių pozicijų iš tikrųjų neatsiranda sisteminė rizika ir ar jomis nepiktnaudžiaujama. Todėl reikėtų numatyti, kad reguliavimo institucijoms būtų pranešama apie reikšmingas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su valstybės skolos vertybiniais popieriais Sąjungoje. Toks reikalavimas turėtų apimti tik privatų informacijos atskleidimą reguliavimo institucijoms, nes informaciją apie tokias priemones skelbiant rinkai galima neigiamai paveikti valstybės skolos vertybinių popierių rinkas, kurių likvidumas ir taip sumažintas; ▐ |
| --- | --- |

(7)

atskleidžiant informaciją apie reikšmingas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su valstybės skolos vertybiniais popieriais, reguliavimo institucijoms būtų teikiama svarbi informacija, į kurią atsižvelgdamos jos galėtų geriau stebėti, ar dėl tokių pozicijų iš tikrųjų neatsiranda sisteminė rizika ir ar jomis nepiktnaudžiaujama. Todėl reikėtų numatyti, kad reguliavimo institucijoms būtų pranešama apie reikšmingas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su valstybės skolos vertybiniais popieriais Sąjungoje. Toks reikalavimas turėtų apimti tik privatų informacijos atskleidimą reguliavimo institucijoms, nes informaciją apie tokias priemones skelbiant rinkai galima neigiamai paveikti valstybės skolos vertybinių popierių rinkas, kurių likvidumas ir taip sumažintas; ▐

| (8) | reikalavimus dėl pranešimo apie valstybės skolos vertybinius popierius reikėtų taikyti skolos vertybiniams popieriams, kuriuos išleido Sąjunga ir valstybės narės, įskaitant visas ministerijas, departamentus, centrinius bankus, agentūras arba žinybas, kurios išleidžia skolos vertybinius popierius valstybės narės vardu, išskyrus skolos vertybinius popierius išleidžiančias regionines arba pusiau valstybines įstaigas; |
| --- | --- |

(8)

reikalavimus dėl pranešimo apie valstybės skolos vertybinius popierius reikėtų taikyti skolos vertybiniams popieriams, kuriuos išleido Sąjunga ir valstybės narės, įskaitant visas ministerijas, departamentus, centrinius bankus, agentūras arba žinybas, kurios išleidžia skolos vertybinius popierius valstybės narės vardu, išskyrus skolos vertybinius popierius išleidžiančias regionines arba pusiau valstybines įstaigas;

| (9) | siekiant užtikrinti išsamų ir veiksmingą skaidrumo reikalavimą, svarbu įtraukti ne tik tas trumpąsias pozicijas, kurios atsiranda prekiaujant akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais prekybos vietose, bet ir tas, kurios atsiranda prekiaujant ne prekybos vietose, ir ekonomines grynąsias trumpąsias pozicijas, atsirandančias naudojant išvestines finansines priemones
  , pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, su indeksu susietas priemones, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės garantuojamos skolos vertybiniais popieriais
  ; |
| --- | --- |

(9)

siekiant užtikrinti išsamų ir veiksmingą skaidrumo reikalavimą, svarbu įtraukti ne tik tas trumpąsias pozicijas, kurios atsiranda prekiaujant akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais prekybos vietose, bet ir tas, kurios atsiranda prekiaujant ne prekybos vietose, ir ekonomines grynąsias trumpąsias pozicijas, atsirandančias naudojant išvestines finansines priemones
  , pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, su indeksu susietas priemones, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės garantuojamos skolos vertybiniais popieriais
  ;

| (10) | kad bet koks skaidrumo režimas būtų naudingas reguliavimo institucijoms ir rinkai, pagal jį reikėtų teikti išsamią ir tikslią informaciją apie fizinio arba juridinio asmens pozicijas. Ypač teikiant informaciją reguliavimo institucijai arba rinkai reikėtų atsižvelgti ir į trumpąsias, ir į ilgąsias pozicijas, kad būtų galima pateikti vertingą informaciją apie grynąją trumpąją fizinio arba juridinio asmens akcijų, valstybės skolos vertybinių popierių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją; |
| --- | --- |

(10)

kad bet koks skaidrumo režimas būtų naudingas reguliavimo institucijoms ir rinkai, pagal jį reikėtų teikti išsamią ir tikslią informaciją apie fizinio arba juridinio asmens pozicijas. Ypač teikiant informaciją reguliavimo institucijai arba rinkai reikėtų atsižvelgti ir į trumpąsias, ir į ilgąsias pozicijas, kad būtų galima pateikti vertingą informaciją apie grynąją trumpąją fizinio arba juridinio asmens akcijų, valstybės skolos vertybinių popierių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją;

| (11) | apskaičiuojant trumpąją arba ilgąją poziciją, reikėtų atsižvelgti į bet kokį ekonominį fizinio arba juridinio asmens interesą, susijusį su išleistu įmonės akciniu kapitalu arba valstybės narės (arba Sąjungos) išleistu valstybės skolos vertybiniu popieriumi. Ypač reikėtų atsižvelgti į interesą, kuris tiesiogiai arba netiesiogiai įgytas naudojant išvestines finansines priemones, pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais bei indeksus, krepšelius ir fondus, kurių akcijomis prekiaujama biržoje. Jei pozicijos susijusios su valstybės skolos vertybiniais popieriais, reikėtų atsižvelgti ir į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinių popierių emitentais; |
| --- | --- |

(11)

apskaičiuojant trumpąją arba ilgąją poziciją, reikėtų atsižvelgti į bet kokį ekonominį fizinio arba juridinio asmens interesą, susijusį su išleistu įmonės akciniu kapitalu arba valstybės narės (arba Sąjungos) išleistu valstybės skolos vertybiniu popieriumi. Ypač reikėtų atsižvelgti į interesą, kuris tiesiogiai arba netiesiogiai įgytas naudojant išvestines finansines priemones, pvz., pasirinkimo ir ateities sandorius, sutartis dėl kainų skirtumų bei pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lažybų (angl. spread bet) sandorius, susijusius su akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais bei indeksus, krepšelius ir fondus, kurių akcijomis prekiaujama biržoje. Jei pozicijos susijusios su valstybės skolos vertybiniais popieriais, reikėtų atsižvelgti ir į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinių popierių emitentais;

| (12) | be informacijos apie grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas pateikimo skaidrumo režimo, reikėtų nustatyti reikalavimą ženklinti ▐ skolintų vertybinių popierių pardavimo pavedimus
  , fiksuotus dienos pabaigoje
  , kad būtų teikiama papildoma informacija apie ▐ skolintų akcijų pardavimo mastą. Informaciją apie skolintų vertybinių popierių pardavimo
  sandorius
  turėtų sujungti ir
  kompetentingai institucijai
  bent kartą per dieną
  perduoti įmonė
  , siekiant padėti kompetentingoms institucijoms ▐ stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo lygius; |
| --- | --- |

(12)

be informacijos apie grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas pateikimo skaidrumo režimo, reikėtų nustatyti reikalavimą ženklinti ▐ skolintų vertybinių popierių pardavimo pavedimus
  , fiksuotus dienos pabaigoje
  , kad būtų teikiama papildoma informacija apie ▐ skolintų akcijų pardavimo mastą. Informaciją apie skolintų vertybinių popierių pardavimo
  sandorius
  turėtų sujungti ir
  kompetentingai institucijai
  bent kartą per dieną
  perduoti įmonė
  , siekiant padėti kompetentingoms institucijoms ▐ stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo lygius;

| (13) | kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pirkimą neturint ilgosios pagrindinio valstybės skolos vertybinio popieriaus pozicijos
  arba tarp turto ar turto portfelio neturint kitos pozicijos, kurios vertę gali neigiamai paveikti atitinkamos valstybės kreditingumo smukimas
  , ekonominiu požiūriu galima prilyginti pagrindinės skolos priemonės trumposios pozicijos įgijimui. Todėl apskaičiuojant grynąją trumpąją poziciją valstybės skolos vertybinių popierių atžvilgiu reikėtų įtraukti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinio popieriaus emitento įsipareigojimu. Į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją reikėtų atsižvelgti ne tik nustatant, ar fizinis arba juridinis asmuo turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją, susijusią su valstybės skolos vertybiniais popieriais, apie kurią reikia pranešti kompetentingai institucijai ▐ ; |
| --- | --- |

(13)

kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pirkimą neturint ilgosios pagrindinio valstybės skolos vertybinio popieriaus pozicijos
  arba tarp turto ar turto portfelio neturint kitos pozicijos, kurios vertę gali neigiamai paveikti atitinkamos valstybės kreditingumo smukimas
  , ekonominiu požiūriu galima prilyginti pagrindinės skolos priemonės trumposios pozicijos įgijimui. Todėl apskaičiuojant grynąją trumpąją poziciją valstybės skolos vertybinių popierių atžvilgiu reikėtų įtraukti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės skolos vertybinio popieriaus emitento įsipareigojimu. Į kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių poziciją reikėtų atsižvelgti ne tik nustatant, ar fizinis arba juridinis asmuo turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją, susijusią su valstybės skolos vertybiniais popieriais, apie kurią reikia pranešti kompetentingai institucijai ▐ ;

| (14) | siekiant užtikrinti nuolatinę pozicijų stebėseną, skaidrumo įpareigojimai taip pat turėtų apimti informacijos pranešimą arba atskleidimą, kai pasikeitusi grynoji trumpoji pozicija tampa didesnė arba mažesnė už tam tikras ribas; |
| --- | --- |

(14)

siekiant užtikrinti nuolatinę pozicijų stebėseną, skaidrumo įpareigojimai taip pat turėtų apimti informacijos pranešimą arba atskleidimą, kai pasikeitusi grynoji trumpoji pozicija tampa didesnė arba mažesnė už tam tikras ribas;

| (15) | siekiant užtikrinti veiksmingumą, svarbu, kad skaidrumo įpareigojimai būtų taikomi neatsižvelgiant į fizinio arba juridinio asmens buvimo vietą, įskaitant tuos atvejus, kai fizinis arba juridinis asmuo yra ne Sąjungoje, bet turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją įmonėje, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje Sąjungoje, arba grynąją trumpąją valstybės narės arba Sąjungos išleisto valstybės skolos vertybinio popieriaus poziciją; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti veiksmingumą, svarbu, kad skaidrumo įpareigojimai būtų taikomi neatsižvelgiant į fizinio arba juridinio asmens buvimo vietą, įskaitant tuos atvejus, kai fizinis arba juridinis asmuo yra ne Sąjungoje, bet turi reikšmingą grynąją trumpąją poziciją įmonėje, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje Sąjungoje, arba grynąją trumpąją valstybės narės arba Sąjungos išleisto valstybės skolos vertybinio popieriaus poziciją;

| (16) | ▐ dėl nesutartų pasiskolinti akcijų ir valstybės skolos vertybinių popierių pardavimo gali padidėti neatsiskaitymo
  ,
  nestabilumo
  ir piktnaudžiavimo rinka
  rizika. Siekiant mažinti šią riziką, tikslinga taikyti proporcingus apribojimus nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimui
  , atsižvelgiant į tai, kad sisteminė rizika nesukeliama, jei iki prekybos dienos pabaigos susitariama dėl paskolinimo
  .
  Jei trumpoji pozicija nebūtų likviduota iki prekybos dienos pabaigos, derėtų taikyti gerokai didesnes nuobaudas, kad pardavėjas negalėtų gauti pelno; |
| --- | --- |

(16)

▐ dėl nesutartų pasiskolinti akcijų ir valstybės skolos vertybinių popierių pardavimo gali padidėti neatsiskaitymo
  ,
  nestabilumo
  ir piktnaudžiavimo rinka
  rizika. Siekiant mažinti šią riziką, tikslinga taikyti proporcingus apribojimus nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimui
  , atsižvelgiant į tai, kad sisteminė rizika nesukeliama, jei iki prekybos dienos pabaigos susitariama dėl paskolinimo
  .
  Jei trumpoji pozicija nebūtų likviduota iki prekybos dienos pabaigos, derėtų taikyti gerokai didesnes nuobaudas, kad pardavėjas negalėtų gauti pelno;

| (16a) | nors atsiskaitymo drausmė yra svarbi puikiai veikiančių finansų rinkų dalis, techninės atsiskaitymo drausmės sistemos detalės neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį ir jas derėtų apibrėžti atitinkamame Komisijos poprekybiniame teisėkūros pasiūlyme, atsižvelgiant į darbą, kurį šiuo klausimu atliko Komisija ir atsiskaitymo ciklų suderinimo darbo grupė. Todėl Komisija iki 2011 m. pabaigos turėtų pateikti konkrečių pasiūlymų kartu su pasiūlymu sukurti suderintą centrinių vertybinių popierių depozitoriumų teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(16a)

nors atsiskaitymo drausmė yra svarbi puikiai veikiančių finansų rinkų dalis, techninės atsiskaitymo drausmės sistemos detalės neturėtų patekti į šio reglamento taikymo sritį ir jas derėtų apibrėžti atitinkamame Komisijos poprekybiniame teisėkūros pasiūlyme, atsižvelgiant į darbą, kurį šiuo klausimu atliko Komisija ir atsiskaitymo ciklų suderinimo darbo grupė. Todėl Komisija iki 2011 m. pabaigos turėtų pateikti konkrečių pasiūlymų kartu su pasiūlymu sukurti suderintą centrinių vertybinių popierių depozitoriumų teisinę sistemą.

| (16b) | valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai turėtų būti pagrįsti suinteresuotumo draudimo objektu (angl. insurable interest) principu, kartu pripažįstant, kad gali būti kitokių su suverenia valstybe susijusių interesų nei obligacijų turėjimas; |
| --- | --- |

(16b)

valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai turėtų būti pagrįsti suinteresuotumo draudimo objektu (angl. insurable interest) principu, kartu pripažįstant, kad gali būti kitokių su suverenia valstybe susijusių interesų nei obligacijų turėjimas;

| (17) | priemonėmis, susijusiomis su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, įskaitant didesnį skaidrumą ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimo apribojimus, reikėtų nustatyti proporcingus reikalavimus ir kartu išvengti neigiamo poveikio valstybės obligacijų rinkų ir valstybės obligacijų atpirkimo rinkų likvidumui; |
| --- | --- |

(17)

priemonėmis, susijusiomis su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, įskaitant didesnį skaidrumą ir nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimo apribojimus, reikėtų nustatyti proporcingus reikalavimus ir kartu išvengti neigiamo poveikio valstybės obligacijų rinkų ir valstybės obligacijų atpirkimo rinkų likvidumui;

| (18) | vis dažniau akcijomis leidžiama prekiauti įvairiose prekybos vietose Sąjungoje ir ne Sąjungoje. Be to, daug didelių ne Sąjungoje įsikūrusių įmonių akcijomis leidžiama prekiauti Sąjungos prekybos vietose. Siekiant efektyvumo, tam tikrų informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimų tikslinga netaikyti vertybiniams popieriams, jei pagrindinė tos finansinės priemonės prekybos vieta yra ne Sąjungoje; |
| --- | --- |

(18)

vis dažniau akcijomis leidžiama prekiauti įvairiose prekybos vietose Sąjungoje ir ne Sąjungoje. Be to, daug didelių ne Sąjungoje įsikūrusių įmonių akcijomis leidžiama prekiauti Sąjungos prekybos vietose. Siekiant efektyvumo, tam tikrų informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimų tikslinga netaikyti vertybiniams popieriams, jei pagrindinė tos finansinės priemonės prekybos vieta yra ne Sąjungoje;

| (19) | rinkos formavimo veikla labai svarbi užtikrinant Sąjungos rinkų likvidumą, o rinkos formuotojai turi įgyti trumpąsias pozicijas, kad galėtų vykdyti šią funkciją. Nustačius reikalavimus tokiai veiklai būtų labai sumažintos rinkos formuotojų galimybės užtikrinti likvidumą ir būtų daromas didelis neigiamas poveikis Sąjungos rinkų efektyvumui. Be to, rinkos formuotojai retai turi reikšmingų trumpųjų pozicijų, nebent labai trumpam. Todėl tokia veikla užsiimantiems fiziniams arba juridiniams asmenims tikslinga netaikyti reikalavimų, kuriais būtų mažinamos jų galimybės atlikti šią funkciją ir kuriais dėl to būtų daromas neigiamas poveikis Sąjungos rinkoms. Siekiant nustatyti lygiaverčius trečiosios šalies subjektus, būtina taikyti trečiosios šalies rinkų lygiavertiškumo vertinimo procedūrą. Šią išimtį reikėtų taikyti įvairių rūšių rinkos formavimo veiklai, išskyrus prekybą savo sąskaita. Išimtį tikslinga taikyti ir tam tikroms pirminės rinkos operacijoms, pvz., susijusioms su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir stabilizavimo sistemomis, nes šia svarbia veikla galima didinti rinkų veikimo efektyvumą. Kompetentingoms institucijoms reikėtų pranešti apie naudojimąsi išimtimis ir jos turėtų turėti įgaliojimą fiziniams arba juridiniams asmenims uždrausti naudotis išimtimi, jei jie netenkina atitinkamų išimties taikymo kriterijų. Be to, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę prašyti fizinio arba juridinio asmens pateikti informaciją, kad galėtų stebėti, kaip jis naudojasi išimtimi; |
| --- | --- |

(19)

rinkos formavimo veikla labai svarbi užtikrinant Sąjungos rinkų likvidumą, o rinkos formuotojai turi įgyti trumpąsias pozicijas, kad galėtų vykdyti šią funkciją. Nustačius reikalavimus tokiai veiklai būtų labai sumažintos rinkos formuotojų galimybės užtikrinti likvidumą ir būtų daromas didelis neigiamas poveikis Sąjungos rinkų efektyvumui. Be to, rinkos formuotojai retai turi reikšmingų trumpųjų pozicijų, nebent labai trumpam. Todėl tokia veikla užsiimantiems fiziniams arba juridiniams asmenims tikslinga netaikyti reikalavimų, kuriais būtų mažinamos jų galimybės atlikti šią funkciją ir kuriais dėl to būtų daromas neigiamas poveikis Sąjungos rinkoms. Siekiant nustatyti lygiaverčius trečiosios šalies subjektus, būtina taikyti trečiosios šalies rinkų lygiavertiškumo vertinimo procedūrą. Šią išimtį reikėtų taikyti įvairių rūšių rinkos formavimo veiklai, išskyrus prekybą savo sąskaita. Išimtį tikslinga taikyti ir tam tikroms pirminės rinkos operacijoms, pvz., susijusioms su valstybės skolos vertybiniais popieriais ir stabilizavimo sistemomis, nes šia svarbia veikla galima didinti rinkų veikimo efektyvumą. Kompetentingoms institucijoms reikėtų pranešti apie naudojimąsi išimtimis ir jos turėtų turėti įgaliojimą fiziniams arba juridiniams asmenims uždrausti naudotis išimtimi, jei jie netenkina atitinkamų išimties taikymo kriterijų. Be to, kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę prašyti fizinio arba juridinio asmens pateikti informaciją, kad galėtų stebėti, kaip jis naudojasi išimtimi;

| (20) | vykstant neigiamiems pokyčiams, kai kurioje nors valstybėje narėje arba Sąjungoje kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka, kompetentingos institucijos turėtų turėti intervencinius įgaliojimus reikalauti didesnio skaidrumo arba nustatyti laikinus skolintų vertybinių popierių pardavimo, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo arba kitų sandorių apribojimus, siekdamos užkirsti kelią nevaldomam finansinės priemonės kainos mažėjimui. Tokių priemonių gali reikėti imtis dėl įvairiausių neigiamų įvykių arba pokyčių, įskaitant ne tik finansinius ar ekonominius įvykius, bet ir, pvz., gaivalines nelaimes arba teroro aktus. Be to, kai kurie neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių būtina imtis priemonių, gali vykti tik vienoje valstybėje narėje ir neturėti tarpvalstybinio poveikio. Įgaliojimai turėtų būtų pakankamai lankstūs, kad būtų galima veikti skirtingomis išskirtinėmis aplinkybėmis; |
| --- | --- |

(20)

vykstant neigiamiems pokyčiams, kai kurioje nors valstybėje narėje arba Sąjungoje kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka, kompetentingos institucijos turėtų turėti intervencinius įgaliojimus reikalauti didesnio skaidrumo arba nustatyti laikinus skolintų vertybinių popierių pardavimo, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo arba kitų sandorių apribojimus, siekdamos užkirsti kelią nevaldomam finansinės priemonės kainos mažėjimui. Tokių priemonių gali reikėti imtis dėl įvairiausių neigiamų įvykių arba pokyčių, įskaitant ne tik finansinius ar ekonominius įvykius, bet ir, pvz., gaivalines nelaimes arba teroro aktus. Be to, kai kurie neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių būtina imtis priemonių, gali vykti tik vienoje valstybėje narėje ir neturėti tarpvalstybinio poveikio. Įgaliojimai turėtų būtų pakankamai lankstūs, kad būtų galima veikti skirtingomis išskirtinėmis aplinkybėmis;

| (21) | nors kompetentingos institucijos paprastai turi geriausias galimybes stebėti rinkos sąlygas ir pirmiausia reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, spręsdamos, ar atsirado didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka ir ar būtina imtis priemonių šiai padėčiai gerinti, reikėtų kuo geriau suderinti įgaliojimus ir naudojimosi jais sąlygas ir procedūras; |
| --- | --- |

(21)

nors kompetentingos institucijos paprastai turi geriausias galimybes stebėti rinkos sąlygas ir pirmiausia reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, spręsdamos, ar atsirado didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka ir ar būtina imtis priemonių šiai padėčiai gerinti, reikėtų kuo geriau suderinti įgaliojimus ir naudojimosi jais sąlygas ir procedūras;

| (22) | labai kritus finansinės priemonės kainai prekybos vietoje, kompetentinga institucija turėtų taip pat turėti galimybę laikinai apriboti atitinkamos skolintos finansinės priemonės pardavimą toje prekybos vietoje
  savo jurisdikcijoje arba kreiptis į EVPRI dėl tokio apribojimo kitose jurisdikcijose
  , kad prireikus galėtų skubiai įsikišti, siekdama užtikrinti, kad ▐ nevaldomai nekristų atitinkamos finansinės priemonės kaina; |
| --- | --- |

(22)

labai kritus finansinės priemonės kainai prekybos vietoje, kompetentinga institucija turėtų taip pat turėti galimybę laikinai apriboti atitinkamos skolintos finansinės priemonės pardavimą toje prekybos vietoje
  savo jurisdikcijoje arba kreiptis į EVPRI dėl tokio apribojimo kitose jurisdikcijose
  , kad prireikus galėtų skubiai įsikišti, siekdama užtikrinti, kad ▐ nevaldomai nekristų atitinkamos finansinės priemonės kaina;

| (23) | kai neigiamas įvykis arba pokytis susidaro daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba turi kitą tarpvalstybinį poveikį, svarbu, kad kompetentingos institucijos išsamiai konsultuotųsi ir glaudžiai bendradarbiautų. Tokiomis aplinkybėmis EVPRI turėtų imtis pagrindinio koordinavimo vaidmens ir▐ užtikrinti kompetentingų institucijų veiksmų nuoseklumą. Atlikti tokį vaidmenį padės EVPRI sudėtis, t. y. tai, kad joje bus atstovaujama kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

(23)

kai neigiamas įvykis arba pokytis susidaro daugiau nei vienoje valstybėje narėje arba turi kitą tarpvalstybinį poveikį, svarbu, kad kompetentingos institucijos išsamiai konsultuotųsi ir glaudžiai bendradarbiautų. Tokiomis aplinkybėmis EVPRI turėtų imtis pagrindinio koordinavimo vaidmens ir▐ užtikrinti kompetentingų institucijų veiksmų nuoseklumą. Atlikti tokį vaidmenį padės EVPRI sudėtis, t. y. tai, kad joje bus atstovaujama kompetentingoms institucijoms;

| (24) | EVPRI turėtų ne tik koordinuoti kompetentingų institucijų priemones, bet ir užtikrinti, kad kompetentingos institucijos priemonių imtųsi tik tada, kai būtina, ir laikydamosi proporcingumo principo. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai reikėtų suteikti įgaliojimą teikti kompetentingoms institucijoms nuomones dėl naudojimosi intervenciniais įgaliojimais; |
| --- | --- |

(24)

EVPRI turėtų ne tik koordinuoti kompetentingų institucijų priemones, bet ir užtikrinti, kad kompetentingos institucijos priemonių imtųsi tik tada, kai būtina, ir laikydamosi proporcingumo principo. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai reikėtų suteikti įgaliojimą teikti kompetentingoms institucijoms nuomones dėl naudojimosi intervenciniais įgaliojimais;

| (25) | nors kompetentingos institucijos dažnai turi geriausias galimybes stebėti ir sparčiai reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, EVPRI taip pat turėtų turėti įgaliojimą pati imtis priemonių, kai skolintų vertybinių popierių pardavimas ir kita susijusi veikla kelia grėsmę metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kai tai turi tarpvalstybinį poveikį ir kompetentingos institucijos nesiėmė pakankamų šios grėsmės mažinimo priemonių. ▐ EVPRI ▐ , kai tik įmanoma, turėtų informuoti Europos sisteminės rizikos valdybą
  , įsteigtą 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1092/2010

   (4)

  ,
  ir kitas susijusias institucijas, kai priemonė gali turėti įtaką ne tik finansų rinkoms, kaip gali atsitikti su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis apdraudžiamos fizinės pozicijos; |
| --- | --- |

(25)

nors kompetentingos institucijos dažnai turi geriausias galimybes stebėti ir sparčiai reaguoti į neigiamą įvykį arba pokytį, EVPRI taip pat turėtų turėti įgaliojimą pati imtis priemonių, kai skolintų vertybinių popierių pardavimas ir kita susijusi veikla kelia grėsmę metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos ar jos dalies stabilumui, kai tai turi tarpvalstybinį poveikį ir kompetentingos institucijos nesiėmė pakankamų šios grėsmės mažinimo priemonių. ▐ EVPRI ▐ , kai tik įmanoma, turėtų informuoti Europos sisteminės rizikos valdybą
  , įsteigtą 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1092/2010

   (4)

  ,
  ir kitas susijusias institucijas, kai priemonė gali turėti įtaką ne tik finansų rinkoms, kaip gali atsitikti su biržos prekių išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, kuriomis apdraudžiamos fizinės pozicijos;

| (26) | pagal šį reglamentą nustatyti EVPRI įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą ir kitą susijusią veiklą pagrįsti
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalyje
  nustatytais įgaliojimais. EVPRI suteikti įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis neturėtų pažeisti EVPRI įgaliojimų kritinės padėties atvejais pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
  18 straipsnį. Visų pirma EVPRI turėtų turėti galimybę priimti atskirus sprendimus, kuriais iš kompetentingų institucijų reikalaujama imtis priemonių, arba atskirus finansų rinkos dalyviams skirtus sprendimus pagal
  tą
  straipsnį; |
| --- | --- |

(26)

pagal šį reglamentą nustatyti EVPRI įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą ir kitą susijusią veiklą pagrįsti
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalyje
  nustatytais įgaliojimais. EVPRI suteikti įgaliojimai išskirtinėmis aplinkybėmis neturėtų pažeisti EVPRI įgaliojimų kritinės padėties atvejais pagal
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010
  18 straipsnį. Visų pirma EVPRI turėtų turėti galimybę priimti atskirus sprendimus, kuriais iš kompetentingų institucijų reikalaujama imtis priemonių, arba atskirus finansų rinkos dalyviams skirtus sprendimus pagal
  tą
  straipsnį;

| (27) | kompetentingų institucijų ir EVPRI intervenciniai įgaliojimai apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo ir kitus sandorius turėtų būti tik laikini ir jais reikėtų naudotis tik tiek laiko ir tokiu mastu, kiek būtina mažinant konkrečią grėsmę; |
| --- | --- |

(27)

kompetentingų institucijų ir EVPRI intervenciniai įgaliojimai apriboti skolintų vertybinių popierių pardavimą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo ir kitus sandorius turėtų būti tik laikini ir jais reikėtų naudotis tik tiek laiko ir tokiu mastu, kiek būtina mažinant konkrečią grėsmę;

| (28) | naudojant kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius gali kilti specifinė rizika, todėl kompetentingos institucijos turi atidžiai stebėti tokius sandorius. Visų pirma kompetentingos institucijos turėtų turėti įgaliojimą išskirtiniais atvejais iš fizinių arba juridinių asmenų, sudarančių tokius sandorius, prašyti pateikti informaciją apie šio sandorio sudarymo tikslą; |
| --- | --- |

(28)

naudojant kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius gali kilti specifinė rizika, todėl kompetentingos institucijos turi atidžiai stebėti tokius sandorius. Visų pirma kompetentingos institucijos turėtų turėti įgaliojimą išskirtiniais atvejais iš fizinių arba juridinių asmenų, sudarančių tokius sandorius, prašyti pateikti informaciją apie šio sandorio sudarymo tikslą;

| (29) | Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai reikėtų suteikti bendrąjį įgaliojimą tirti su skolintų vertybinių popierių pardavimu arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių naudojimu susijusį klausimą ar praktiką, kad ji įvertintų, ar dėl šio klausimo arba praktikos nekyla galima grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka. Atlikusi tokį tyrimą, ▐ EVPRI ▐ turėtų paskelbti ataskaitą su jos išvadomis
  ir, jeigu ji mano, kad priemonę reikėtų įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, jos sprendimas kompetentingoms valdžios institucijoms turėtų būti privalomas
  ; |
| --- | --- |

(29)

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai reikėtų suteikti bendrąjį įgaliojimą tirti su skolintų vertybinių popierių pardavimu arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių naudojimu susijusį klausimą ar praktiką, kad ji įvertintų, ar dėl šio klausimo arba praktikos nekyla galima grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka. Atlikusi tokį tyrimą, ▐ EVPRI ▐ turėtų paskelbti ataskaitą su jos išvadomis
  ir, jeigu ji mano, kad priemonę reikėtų įgyvendinti Sąjungos lygmeniu, jos sprendimas kompetentingoms valdžios institucijoms turėtų būti privalomas
  ;

| (30) | kai kurios priemonės gali būti taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims arba veiklai ne Sąjungoje, todėl būtina, kad tam tikromis aplinkybėmis kompetentingos institucijos bendradarbiautų su trečiųjų šalių institucijomis. Todėl kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų šalių institucijomis. EVPRI turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių gauta informacija; |
| --- | --- |

(30)

kai kurios priemonės gali būti taikomos fiziniams arba juridiniams asmenims arba veiklai ne Sąjungoje, todėl būtina, kad tam tikromis aplinkybėmis kompetentingos institucijos bendradarbiautų su trečiųjų šalių institucijomis. Todėl kompetentingos institucijos turėtų sudaryti susitarimus su trečiųjų šalių institucijomis. EVPRI turėtų koordinuoti tokių bendradarbiavimo susitarimų rengimą ir kompetentingų institucijų keitimąsi iš trečiųjų šalių gauta informacija;

| (31) | šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, kurie visų pirma pripažinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo
  (SESV)
  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  (toliau – Chartija)
  , ypač teisės į asmens duomenų apsaugą, pripažintos
  SESV
  16 straipsnyje ir Chartijos 8 straipsnyje. Visų pirma su reikšmingomis grynosiomis trumposiomis pozicijomis susijęs skaidrumas, įskaitant viešą informacijos atskleidimą
  viršijus tam tikrą ribą
  , kaip numatyta šiuo reglamentu, yra būtinas dėl finansų rinkos stabilumo ir investuotojų apsaugos priežasčių. Šis skaidrumas reguliavimo institucijoms sudarys sąlygas stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo naudojimą piktnaudžiavimo tikslais ir pasekmes tinkamam rinkų veikimui. Be to, šis skaidrumas gali padėti išvengti informacijos asimetrijos užtikrinant, kad visi rinkos dalyviai būtų pakankamai informuojami apie tai, kaip skolintų vertybinių popierių pardavimas veikia kainas. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos, kompetentingos institucijos turėtų laikytis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių (5). Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama, EVPRI turėtų laikytis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos
  Sąjungos
  institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6), kuris turėtų būti visapusiškai taikomas asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių; |
| --- | --- |

(31)

šiuo reglamentu laikomasi pagrindinių teisių ir principų, kurie visų pirma pripažinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo
  (SESV)
  ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje
  (toliau – Chartija)
  , ypač teisės į asmens duomenų apsaugą, pripažintos
  SESV
  16 straipsnyje ir Chartijos 8 straipsnyje. Visų pirma su reikšmingomis grynosiomis trumposiomis pozicijomis susijęs skaidrumas, įskaitant viešą informacijos atskleidimą
  viršijus tam tikrą ribą
  , kaip numatyta šiuo reglamentu, yra būtinas dėl finansų rinkos stabilumo ir investuotojų apsaugos priežasčių. Šis skaidrumas reguliavimo institucijoms sudarys sąlygas stebėti skolintų vertybinių popierių pardavimo naudojimą piktnaudžiavimo tikslais ir pasekmes tinkamam rinkų veikimui. Be to, šis skaidrumas gali padėti išvengti informacijos asimetrijos užtikrinant, kad visi rinkos dalyviai būtų pakankamai informuojami apie tai, kaip skolintų vertybinių popierių pardavimas veikia kainas. Visais atvejais keisdamosi informacija arba ją perduodamos, kompetentingos institucijos turėtų laikytis 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių (5). Visais atvejais keisdamasi informacija arba ją perduodama, EVPRI turėtų laikytis 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos
  Sąjungos
  institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (6), kuris turėtų būti visapusiškai taikomas asmens duomenų tvarkymui šio reglamento tikslais, nustatytų asmens duomenų perdavimo taisyklių;

| (32) | remdamosi EVPRI patvirtintomis gairėmis ir atsižvelgdamos į Komisijos komunikatą dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo,
  valstybės narės turėtų nustatyti už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų
  baudų
  taisykles ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Šios
  baudos
  turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
  Sąjungoje taip pat turėtų būti sukurta suderinta baudų sistema;


  ▐ |
| --- | --- |

(32)

remdamosi EVPRI patvirtintomis gairėmis ir atsižvelgdamos į Komisijos komunikatą dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo,
  valstybės narės turėtų nustatyti už šio reglamento nuostatų pažeidimus taikytinų
  baudų
  taisykles ir užtikrinti jų įgyvendinimą. Šios
  baudos
  turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
  Sąjungoje taip pat turėtų būti sukurta suderinta baudų sistema;

▐

| (34) | siekiant


  ...., Komisijai pagal SESV 290 straipsnį reikėtų suteikti įgaliojimus deleguotuosius teisės aktus
  dėl išsamios informacijos, susijusios su trumpųjų pozicijų apskaičiavimu, kai fizinis arba juridinis asmuo turi nepadengtą kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, informacijos pranešimo arba atskleidimo ribomis ir kriterijų bei veiksnių, pagal kuriuos nustatoma, kada dėl neigiamo įvykio arba pokyčio atsiranda didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba Sąjungoje, papildomu patikslinimu.
  Labai svarbu, kad Komisija vykdytų atitinkamas konsultacijas savo paruošiamųjų darbų metu, įskaitant ekspertų lygmeniu. EVPRI turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį parengiant deleguotuosius teisės aktus, teikdama patarimus Komisijai; |
| --- | --- |

(34)

siekiant


  ...., Komisijai pagal SESV 290 straipsnį reikėtų suteikti įgaliojimus deleguotuosius teisės aktus
  dėl išsamios informacijos, susijusios su trumpųjų pozicijų apskaičiavimu, kai fizinis arba juridinis asmuo turi nepadengtą kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, informacijos pranešimo arba atskleidimo ribomis ir kriterijų bei veiksnių, pagal kuriuos nustatoma, kada dėl neigiamo įvykio arba pokyčio atsiranda didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba Sąjungoje, papildomu patikslinimu.
  Labai svarbu, kad Komisija vykdytų atitinkamas konsultacijas savo paruošiamųjų darbų metu, įskaitant ekspertų lygmeniu. EVPRI turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį parengiant deleguotuosius teisės aktus, teikdama patarimus Komisijai;

| (35) | Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas numatytų ribų, kurias pažeidus būtina pateikti informaciją arba viešai ją atskleisti, tinkamumas, grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo apribojimų ir reikalavimų taikymas ir ar tikslinga nustatyti kokius nors kitus skolintų vertybinių popierių pardavimo arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus arba sąlygas; |
| --- | --- |

(35)

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertintas numatytų ribų, kurias pažeidus būtina pateikti informaciją arba viešai ją atskleisti, tinkamumas, grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo apribojimų ir reikalavimų taikymas ir ar tikslinga nustatyti kokius nors kitus skolintų vertybinių popierių pardavimo arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus arba sąlygas;

| (36) | nors nacionalinės kompetentingos institucijos turi geresnes sąlygas stebėti rinkos pokyčius ir geriau juos išmano, bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu. Todėl šio reglamento tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu; laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(36)

nors nacionalinės kompetentingos institucijos turi geresnes sąlygas stebėti rinkos pokyčius ir geriau juos išmano, bendrą su skolintų vertybinių popierių pardavimu ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais susijusių problemų poveikį galima visapusiškai įvertinti tik Sąjungos lygmeniu. Todėl šio reglamento tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu; laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (37) | kai kurios valstybės narės jau yra nustačiusios skolintų vertybinių popierių pardavimo apribojimus, o tam, kad būtų galima tinkamai taikyti nustatytiną sistemą, reikia priimti numatomus deleguotuosius teisės aktus ir privalomus techninius standartus, todėl būtina palikti pakankamai laiko, |
| --- | --- |

(37)

kai kurios valstybės narės jau yra nustačiusios skolintų vertybinių popierių pardavimo apribojimus, o tam, kad būtų galima tinkamai taikyti nustatytiną sistemą, reikia priimti numatomus deleguotuosius teisės aktus ir privalomus techninius standartus, todėl būtina palikti pakankamai laiko,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I   SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas šioms finansinėms priemonėms:

| (1) | finansinėms priemonėms, kuriomis leista prekiauti Sąjungos prekybos vietose, įskaitant priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose; |
| --- | --- |

(1)

finansinėms priemonėms, kuriomis leista prekiauti Sąjungos prekybos vietose, įskaitant priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose;

| (2) | 2004 m. balandžio 21 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (7) dėl finansinių priemonių rinkų I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su a punkte nurodyta finansine priemone arba a punkte nurodytos finansinės priemonės emitentu, įskaitant išvestines finansines priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose; |
| --- | --- |

(2)

2004 m. balandžio 21 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB (7) dėl finansinių priemonių rinkų I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su a punkte nurodyta finansine priemone arba a punkte nurodytos finansinės priemonės emitentu, įskaitant išvestines finansines priemones, kuriomis prekiaujama ne prekybos vietose;

| (3) | valstybės narės arba Sąjungos išleistoms skolos finansinėms priemonėms ir Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su tokiomis valstybės narės arba Sąjungos išleistomis skolos finansinėmis priemonėmis arba valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu. |
| --- | --- |

(3)

valstybės narės arba Sąjungos išleistoms skolos finansinėms priemonėms ir Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnio 4–10 punktuose nurodytoms išvestinėms finansinėms priemonėms, susijusioms su tokiomis valstybės narės arba Sąjungos išleistomis skolos finansinėmis priemonėmis arba valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu.

2 straipsnis

Apibrėžtys

1.   Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | įgaliotasis pirminis makleris – fizinis arba juridinis asmuo, pasirašęs susitarimą su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, pagal kurį šis fizinis arba juridinis asmuo įsipareigoja būti su to emitento išleistais skolos vertybiniais popieriais susijusių pirminės ir antrinės rinkos operacijų vykdytoju; |
| --- | --- |

a)

įgaliotasis pirminis makleris – fizinis arba juridinis asmuo, pasirašęs susitarimą su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, pagal kurį šis fizinis arba juridinis asmuo įsipareigoja būti su to emitento išleistais skolos vertybiniais popieriais susijusių pirminės ir antrinės rinkos operacijų vykdytoju;

| b) | pagrindinė sandorio šalis – subjektas, kuris teisinėmis priemonėmis užima sandorio šalių tarpininko padėtį vienoje arba daugiau finansų rinkų ir taip tampa pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams, ir kuris yra atsakingas už tarpuskaitos sistemos veikimą; |
| --- | --- |

b)

pagrindinė sandorio šalis – subjektas, kuris teisinėmis priemonėmis užima sandorio šalių tarpininko padėtį vienoje arba daugiau finansų rinkų ir taip tampa pirkėju iš visų pardavėjų ir pardavėju visiems pirkėjams, ir kuris yra atsakingas už tarpuskaitos sistemos veikimą;

| c) | kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris – išvestinių finansinių priemonių sandoris, kurio viena šalis moka mokestį kitai šaliai už kompensaciją arba mokėjimą pagrindinio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo arba su tuo pagrindiniu subjektu susijusio kredito įvykio atveju, ir bet kuris kitas išvestinių finansinių priemonių sandoris, turintis panašų ekonominį poveikį; |
| --- | --- |

c)

kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris – išvestinių finansinių priemonių sandoris, kurio viena šalis moka mokestį kitai šaliai už kompensaciją arba mokėjimą pagrindinio subjekto įsipareigojimų neįvykdymo arba su tuo pagrindiniu subjektu susijusio kredito įvykio atveju, ir bet kuris kitas išvestinių finansinių priemonių sandoris, turintis panašų ekonominį poveikį;

| d) | finansinė priemonė – Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje
  nurodyta priemonė
  ; |
| --- | --- |

d)

finansinė priemonė – Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje
  nurodyta priemonė
  ;

| e) | reguliuojamos rinkos, investicinės įmonės, veikiančios daugiašalėje prekybos sistemoje, arba bet kurios kitos investicinės įmonės buveinės valstybė narė – tos reguliuojamos rinkos arba investicinės įmonės buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 20 punkte; |
| --- | --- |

e)

reguliuojamos rinkos, investicinės įmonės, veikiančios daugiašalėje prekybos sistemoje, arba bet kurios kitos investicinės įmonės buveinės valstybė narė – tos reguliuojamos rinkos arba investicinės įmonės buveinės valstybė narė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 20 punkte;

| f) | investicinė įmonė – investicinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies l punkte; |
| --- | --- |

f)

investicinė įmonė – investicinė įmonė, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies l punkte;

| g) | valstybės skolos vertybinis popierius – skolos finansinė priemonė, kurią išleido Sąjunga arba valstybė narė, įskaitant visas valstybės narės ministerijas, departamentus, centrinį banką, agentūras ir žinybas; |
| --- | --- |

g)

valstybės skolos vertybinis popierius – skolos finansinė priemonė, kurią išleido Sąjunga arba valstybė narė, įskaitant visas valstybės narės ministerijas, departamentus, centrinį banką, agentūras ir žinybas;

| h) | išleistas akcinis kapitalas (kai kalbama apie įmonę) – visos įmonės išleistos paprastosios ir bet kurios privilegijuotosios akcijos, išskyrus konvertuojamuosius skolos vertybinius popierius; |
| --- | --- |

h)

išleistas akcinis kapitalas (kai kalbama apie įmonę) – visos įmonės išleistos paprastosios ir bet kurios privilegijuotosios akcijos, išskyrus konvertuojamuosius skolos vertybinius popierius;

| i) | išleisti valstybės skolos vertybiniai popieriai:






  i) | kai kalbama apie valstybę narę – bendra neišpirktų valstybės narės arba bet kurios jos ministerijos, departamento, centrinio banko, agentūros arba žinybos išleistų valstybės skolos vertybinių popierių vertė; |
| --- | --- | --- |

i)

išleisti valstybės skolos vertybiniai popieriai:

i)

kai kalbama apie valstybę narę – bendra neišpirktų valstybės narės arba bet kurios jos ministerijos, departamento, centrinio banko, agentūros arba žinybos išleistų valstybės skolos vertybinių popierių vertė;

| ii) | kai kalbama apie Sąjungą – bendra neišpirktų Sąjungos išleistų valstybės skolos vertybinių popierių vertė; |
| --- | --- |

ii)

kai kalbama apie Sąjungą – bendra neišpirktų Sąjungos išleistų valstybės skolos vertybinių popierių vertė;

| j) | vietos įmonė – įmonė, nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 2 straipsnio 1 dalies l punkte, prekiaujanti kitų rinkos narių sąskaita arba nustatanti jiems kainas; |
| --- | --- |

j)

vietos įmonė – įmonė, nurodyta Direktyvos 2004/39/EB 2 straipsnio 1 dalies l punkte, prekiaujanti kitų rinkos narių sąskaita arba nustatanti jiems kainas;

| k) | rinkos formavimo veikla –
  veikla, kurią vykdo investicinės įmonės, trečiosios šalies subjektai arba vietos įmonės, kurios yra trečiosios šalies prekybos vietos arba rinkos narės, kurių teisės ir priežiūros sistema Komisijos pripažinta lygiaverte pagal 15 straipsnio 2 dalį, jei jos yra prekybos finansine priemone vykdytojos prekybos vietoje arba už jos ribų, atliekant bet kurią iš šių funkcijų:










  i) | sinchroniškai skelbia pastovius palyginamo dydžio pasiūlos ir paklausos kursus konkurencingomis kainomis, tokiu būdu reguliariai ir nuolat užtikrindamos rinkos likvidumą; |
| --- | --- | --- |

k)

rinkos formavimo veikla –
  veikla, kurią vykdo investicinės įmonės, trečiosios šalies subjektai arba vietos įmonės, kurios yra trečiosios šalies prekybos vietos arba rinkos narės, kurių teisės ir priežiūros sistema Komisijos pripažinta lygiaverte pagal 15 straipsnio 2 dalį, jei jos yra prekybos finansine priemone vykdytojos prekybos vietoje arba už jos ribų, atliekant bet kurią iš šių funkcijų:

i)

sinchroniškai skelbia pastovius palyginamo dydžio pasiūlos ir paklausos kursus konkurencingomis kainomis, tokiu būdu reguliariai ir nuolat užtikrindamos rinkos likvidumą;

| ii) | vykdydamos įprastą veiklą, vykdo klientų pavedimus arba jų prašymus prekiauti ir apdraudžia šiais sandoriais sukuriamas pozicijas; |
| --- | --- |

ii)

vykdydamos įprastą veiklą, vykdo klientų pavedimus arba jų prašymus prekiauti ir apdraudžia šiais sandoriais sukuriamas pozicijas;

| l) | daugiašalė prekybos sistema ▐ – daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte; |
| --- | --- |

l)

daugiašalė prekybos sistema ▐ – daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 15 punkte;

| m) | pagrindinė prekybos vieta (kai kalbama apie akciją) – tos akcijos didžiausios apyvartos prekybos vieta; |
| --- | --- |

m)

pagrindinė prekybos vieta (kai kalbama apie akciją) – tos akcijos didžiausios apyvartos prekybos vieta;

| n) | reguliuojama rinka – daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte; |
| --- | --- |

n)

reguliuojama rinka – daugiašalė sistema, kaip apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte;

| o) | atitinkama kompetentinga institucija:






  i) | kai kalbama apie valstybės narės išduotą valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su valstybės narės įsipareigojimu – tos valstybės narės kompetentinga institucija; |
| --- | --- | --- |

o)

atitinkama kompetentinga institucija:

i)

kai kalbama apie valstybės narės išduotą valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su valstybės narės įsipareigojimu – tos valstybės narės kompetentinga institucija;

| ii) | kai kalbama apie Sąjungos išduotą valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su Sąjungos įsipareigojimu – tos jurisdikcijos, pagal kurią įsteigtas Europos finansinio stabilumo fondas, kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

ii)

kai kalbama apie Sąjungos išduotą valstybės skolos vertybinį popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorį, susijusį su Sąjungos įsipareigojimu – tos jurisdikcijos, pagal kurią įsteigtas Europos finansinio stabilumo fondas, kompetentinga institucija;

| iii) | kai kalbama apie kitą finansinę priemonę, nenurodytą i arba ii punktuose – tos finansinės priemonės atžvilgiu kompetentinga institucija, apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (8) 2 straipsnio 7 dalyje ir nustatyta pagal to reglamento
  9 – 16 straipsnius
  ; |
| --- | --- |

iii)

kai kalbama apie kitą finansinę priemonę, nenurodytą i arba ii punktuose – tos finansinės priemonės atžvilgiu kompetentinga institucija, apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1287/2006 (8) 2 straipsnio 7 dalyje ir nustatyta pagal to reglamento
  9 – 16 straipsnius
  ;

| iv) | kai kalbama apie finansinę priemonę, kuri neįtraukta į i, ii arba iii punktus – tos valstybės narės, kurioje pirmą kartą leista prekiauti finansine priemone prekybos vietoje, kompetentinga institucija; |
| --- | --- |

iv)

kai kalbama apie finansinę priemonę, kuri neįtraukta į i, ii arba iii punktus – tos valstybės narės, kurioje pirmą kartą leista prekiauti finansine priemone prekybos vietoje, kompetentinga institucija;

| p) | skolintos finansinės priemonės pardavimas (kai kalbama apie akciją arba skolos vertybinį popierių) – pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjui nepriklausančios bet kokios akcijos arba bet kokio skolos vertybinio popieriaus pardavimas, įskaitant pardavimą, kai pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjas yra pasiskolinęs arba susitaręs pasiskolinti akciją arba skolos vertybinį popierių, kad galėtų jį pateikti atsiskaitydamas; |
| --- | --- |

p)

skolintos finansinės priemonės pardavimas (kai kalbama apie akciją arba skolos vertybinį popierių) – pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjui nepriklausančios bet kokios akcijos arba bet kokio skolos vertybinio popieriaus pardavimas, įskaitant pardavimą, kai pardavimo susitarimo sudarymo metu pardavėjas yra pasiskolinęs arba susitaręs pasiskolinti akciją arba skolos vertybinį popierių, kad galėtų jį pateikti atsiskaitydamas;

| q) | prekybos diena – prekybos diena, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

q)

prekybos diena – prekybos diena, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 4 straipsnyje;

| r) | prekybos vieta – reguliuojama rinka arba daugiašalė prekybos sistema Sąjungoje; |
| --- | --- |

r)

prekybos vieta – reguliuojama rinka arba daugiašalė prekybos sistema Sąjungoje;

| s) | akcijos apyvarta – apyvarta, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 2 straipsnio 9 dalyje
  ; |
| --- | --- |

s)

akcijos apyvarta – apyvarta, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 2 straipsnio 9 dalyje
  ;

| sa) | nesutartos pasiskolinti akcijos ar skolos finansinės priemonės pardavimas – akcijos ar skolos finansinės priemonės pardavimas, netenkinantis 12 straipsnio 1 dalies sąlygų. |
| --- | --- |

sa)

nesutartos pasiskolinti akcijos ar skolos finansinės priemonės pardavimas – akcijos ar skolos finansinės priemonės pardavimas, netenkinantis 12 straipsnio 1 dalies sąlygų.

2.   Komisija
  įgaliojama priimti
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį,
  kuriais
  patikslinamos 1 dalyje nustatytos apibrėžtys ir visų pirma nurodoma, kada laikoma, kad fiziniam arba juridiniam asmeniui priklauso finansinė priemonė taikant 1 dalies p punkte pateiktą skolintų vertybinių popierių pardavimo apibrėžtį.

3 straipsnis

Trumposios ir ilgosios pozicijos

1.   Šiame reglamente trumpoji pozicija, susijusi su išleistu akciniu įmonės kapitalu arba išleistais valstybės narės arba Sąjungos valstybės skolos vertybiniais popieriais, laikoma pozicija, kuri atsiranda vienu iš šių būdų:

| a) | parduodant skolintą įmonės išleistą akciją arba valstybės narės arba Sąjungos išleistą skolos finansinę priemonę; |
| --- | --- |

a)

parduodant skolintą įmonės išleistą akciją arba valstybės narės arba Sąjungos išleistą skolos finansinę priemonę;

| b) | fiziniam arba juridiniam asmeniui sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, o sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui, jei sumažėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė. |
| --- | --- |

b)

fiziniam arba juridiniam asmeniui sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, o sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui, jei sumažėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė.

2.   Šiame reglamente ilgoji pozicija, susijusi su išleistu akciniu įmonės kapitalu arba išleistais valstybės narės arba Sąjungos valstybės skolos vertybiniais popieriais, laikoma pozicija, kuri atsiranda vienu iš šių būdų:

| a) | turint įmonės išleistą akciją arba valstybės narės arba Sąjungos išleistą skolos finansinę priemonę; |
| --- | --- |

a)

turint įmonės išleistą akciją arba valstybės narės arba Sąjungos išleistą skolos finansinę priemonę;

| b) | fiziniam arba juridiniam asmeniui sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, o sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui, jei padidėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė. |
| --- | --- |

b)

fiziniam arba juridiniam asmeniui sudarant sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė, nenurodyta a punkte, arba kuris susijęs su tokia priemone, o sandorio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui, jei padidėtų šios akcijos arba skolos finansinės priemonės kaina arba vertė.

3.   
  Pagal 1 dalį atliekamą trumposios pozicijos apskaičiavimą bet kokios atitinkamo asmens netiesiogiai turimos trumposios pozicijos (įskaitant atvejus, kai taikomas koks nors indeksas, vertybinių popierių krepšelis arba esant interesams, susijusiems su biržiniu fondu ar panašia priemone) atžvilgiu nustato atitinkamas protingai veikiantis fizinis ar juridinis asmuo, atsižvelgdamas į viešai prieinamą informaciją apie atitinkamo indekso arba vertybinių popierių krepšelio sudėtį ar apie tai, kokie interesai susiję su biržiniu fondu ar panašia priemone. Siekiant išvengti dvejonių, apskaičiuojant tokias trumpąsias pozicijas, iš jokio asmens nereikalaujama iš jokio asmens gauti realiu laiku pateikiamą informaciją apie tokią sudėtį.

Pagal 2 dalį apskaičiuojant ilgąsias pozicijas bet kokiais tikslais įtraukiami (kaip ilgosios pozicijos) bet kokie atitinkamo asmens turimi interesai, susiję su obligacijomis ar skolos vertybiniais popieriais, kurie gali būti paverčiami į atitinkamos bendrovės išleistas akcijas.

1 ir 2 dalyse apskaičiuojant su valstybės skolos vertybiniu popieriumi susijusią trumpąją ir ilgąją poziciją įskaitomi visi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, susiję su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu arba kredito įvykiu.

4.   Šiame reglamente poziciją, likusią iš visų fizinio arba juridinio asmens trumpųjų pozicijų, susijusių su įmonės išleistu akciniu kapitalu, atėmus visas fizinio arba juridinio asmens ilgąsias pozicijas, susijusias su šiuo kapitalu, reikėtų laikyti grynąja trumpąja pozicija, susijusia su tos įmonės išleistu akciniu kapitalu.

5.   Šiame reglamente poziciją, likusią iš visų fizinio arba juridinio asmens trumpųjų pozicijų, susijusių su valstybės narės arba Sąjungos išleistais valstybės skolos vertybiniais popieriais, atėmus visas fizinio arba juridinio asmens ilgąsias pozicijas, susijusias su tais pačiais skolos vertybiniais popieriais, reikėtų laikyti grynąja trumpąja pozicija, susijusia su išleistais valstybės narės arba Sąjungos valstybės skolos vertybiniais popieriais.

6.   Pagal 1–5 dalis apskaičiuojama kiekvienos atskiros valstybės narės arba Sąjungos valstybės skola, net jei atskiri valstybės narės arba Sąjungos subjektai išleidžia valstybės skolos vertybinius popierius valstybės narės arba Sąjungos vardu.

Valdymo veiklos atveju, kai įvairios investavimo strategijos yra vykdomos atsižvelgiant į konkretų emitentą, naudojant atskirus fondus, valdomus to paties fondo valdytojo, grynųjų ilgųjų ir grynųjų trumpųjų pozicijų apskaičiavimas 3–5 dalių tikslais atliekamas kiekvieno fondo lygmeniu. Kai yra laikomasi tos pačios investavimo strategijos, atsižvelgiant į konkretų emitentą, naudojant daugiau nei vieną fondą, grynosios trumposios ir ilgosios pozicijos kiekviename iš šių fondų turi būti sujungiamos. Kai du ar daugiau to paties subjekto portfelių yra valdomi savo nuožiūra, vadovaujantis ta pačia investavimo strategija, atsižvelgiant į konkretų emitentą, šios pozicijos apjungiamos, siekiant apskaičiuoti grynąsias trumpąsias ir ilgąsias pozicijas. Kalbant apie kliento portfelio valdymą ne savo nuožiūra, grynosios trumposios arba ilgosios pozicijos apskaičiavimas – kliento teisinė atsakomybė.

7.   Komisija
  įgaliojama priimti
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , kuriuose nustatoma:

| a) | atvejai, kuriais
  laikoma, kad taikant 2 dalį fizinis arba juridinis asmuo turi akciją arba skolos finansinę priemonę; |
| --- | --- |

a)

atvejai, kuriais
  laikoma, kad taikant 2 dalį fizinis arba juridinis asmuo turi akciją arba skolos finansinę priemonę;

| b) | atvejai, kai fizinis arba juridinis asmuo turi grynąją trumpąją poziciją taikant 4 ir 5 dalis, ir pozicijos apskaičiavimo metodas; |
| --- | --- |

b)

atvejai, kai fizinis arba juridinis asmuo turi grynąją trumpąją poziciją taikant 4 ir 5 dalis, ir pozicijos apskaičiavimo metodas;

| c) | pozicijų apskaičiavimo metodas taikant 3, 4 ir 5 dalis, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias pozicijas, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju. |
| --- | --- |

c)

pozicijų apskaičiavimo metodas taikant 3, 4 ir 5 dalis, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias pozicijas, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju.

4 straipsnis

Nepadengta kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pozicija

1.   Šiame reglamente laikoma, kad fizinis arba juridinis asmuo turi nepadengtą kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio poziciją, susijusią su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu, jei kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris nenaudojamas draudžiant nuo emitento įsipareigojimų neįvykdymo rizikos, kai fizinis arba juridinis asmuo turi ilgąją to emitento valstybės skolos vertybinių popierių poziciją
  , arba nuo rizikos, susijusios su turtą ar turto portfelį turinčio fizinio ar juridinio asmens turimo turto ar turto portfelio vertės sumažėjimu, kai šio turto ar turto portfelio kainos sumažėjimas stipriai susijęs su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimų vertybinių popierių kainos sumažėjimu sumažėjus valstybės narės ar Sąjungos kreditingumui
  . Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio šalis, kuri privalo atlikti mokėjimą arba sumokėti kompensaciją įsipareigojimų neįvykdymo arba kredito įvykio atveju, susijusiu su pagrindiniu subjektu, dėl šio įpareigojimo neturi nepadengtos pozicijos taikant šią dalį.

2.   Komisija
  įgaliojama priimti
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , kuriuose
  1 dalies tikslams
  nustatoma:

| a) | atvejai, kuriais kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris laikomas draudimu nuo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos ▐ , ir nepadengtos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijos apskaičiavimo ▐ metodas; |
| --- | --- |

a)

atvejai, kuriais kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris laikomas draudimu nuo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos ▐ , ir nepadengtos kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijos apskaičiavimo ▐ metodas;

| b) | pozicijų apskaičiavimo ▐ metodas, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju. |
| --- | --- |

b)

pozicijų apskaičiavimo ▐ metodas, kai įvairūs grupės subjektai turi ilgąsias arba trumpąsias, arba su atskirais fondais susijusių lėšų valdymo veiklos atveju.

II   SKYRIUS

GRYNŲJŲ TRUMPŲJŲ POZICIJŲ SKAIDRUMAS

5 straipsnis

Pranešimas kompetentingoms institucijoms apie reikšmingas grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas

1.   Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su įmonės, kurios akcijomis leista prekiauti prekybos vietoje, išleistu akciniu kapitalu, atitinkamai kompetentingai institucijai praneša, kai ši pozicija siekia atitinkamą 2 dalyje nurodytą pranešimo ribą arba jos nesiekia.

2.   Atitinkama pranešimo riba yra 0,2 % susijusios įmonės išleisto akcinio kapitalo vertės ir kas 0,1 % už ją didesnė vertė.

3.   
  Prireikus Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (EVPRI) gali parengti ir perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomonę dėl 2 dalyje nurodytų ribų suderinimo, atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.
  Komisija
  per tris mėnesius po to, kai gauta EVPRI nuomonė
  , priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , gali keisti 2 dalyje nurodytas ribas atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.

3a.
     
  Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai atliekami remiantis 9 straipsniu, o grynosios trumposios pozicijos skaičiuojamos remiantis 3 straipsniu.

6 straipsnis

Skolintų vertybinių popierių pardavimo
  ataskaitos kompetentingoms institucijoms

Visos investicinės įmonės ir visos reguliuojamos rinkos ar daugiašalės prekybos sistemos narės į savo sandorių ataskaitas, nurodytas Direktyvos 2004/39/EB direktyvos 25 straipsnio 3 dalyje, įtraukia laukelį, kuriame akcijų sandorių atveju nurodoma, ar sandoris yra skolintų akcijų pardavimas ar ne. Tarpininkai, kurie atlieka skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorius, juos kaip tokius nurodo šių pardavimų sandorių ataskaitoje, pateikiamoje atitinkamai kompetentingai institucijai prekybos dienos pabaigoje. Ta informacija nepateikiama visuomenei.

Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį, kuriuose nustatoma, kaip tokia informacija perduodama kompetentingoms institucijoms.

7 straipsnis

Viešas informacijos apie grynąsias trumpąsias akcijų pozicijas atskleidimas

1.   
  Atitinkama kompetentinga institucija
  viešai skelbia informaciją apie poziciją, kai ši pozicija siekia atitinkamą 2 dalyje nurodytą atskleidimo ribą arba jos nesiekia.
  Skelbiant šią informaciją nenurodoma grynosios trumposios pozicijos turėtojo tapatybė.

2.   Atitinkama atskleidimo riba yra 0,5 % išleisto susijusios įmonės akcinio kapitalo vertės ir kas 0,1 % už ją didesnė vertė.

3.   
  Prireikus EVPRI gali parengti ir perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomonę dėl 2 dalyje nustatytų ribų suderinimo, atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.

Komisija
  per tris mėnesius po to, kai gauta EVPRI nuomonė
  , priimdama deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , gali keisti 2 dalyje nurodytas ribas atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.

3a.
     
  Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai atliekami remiantis 9 straipsniu, o grynosios trumposios pozicijos skaičiuojamos remiantis 3 straipsniu.

8 straipsnis

Pranešimas kompetentingoms institucijoms apie reikšmingas valstybės skolos vertybinių popierių ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių grynąsias trumpąsias pozicijas

1.   Fizinis arba juridinis asmuo, turintis
  grynąją trumpąją poziciją, susijusią su valstybės narės ar Sąjungos garantuojamos skolos finansinėmis priemonėmis
  , atitinkamai kompetentingai institucijai praneša, kai kuri nors iš šių pozicijų siekia atitinkamą susijusiai valstybei narei arba Sąjungai taikomą pranešimo ribą arba jos nesiekia.

▐

2.   Atitinkamas pranešimo ribas sudaro pradinė suma ir papildomi ribiniai lygiai, susiję su kiekviena valstybe nare ir Sąjunga, kaip nustatyta priemonėmis, kurių Komisija imasi pagal 3 dalį.
  EVPRI savo tinklavietėje skelbia pranešimo ribas kiekvienai valstybei narei.

3.   Komisija
  įgaliojama priimti
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , kuriuose nustatomos 2 dalyje nurodytos sumos ir ribiniai lygiai
  , taikant šias sąlygas
  :

| a) | nustatytos ribos neturi būti tokios, kad reikėtų pranešti apie mažiausios vertės pozicijas; |
| --- | --- |

a)

nustatytos ribos neturi būti tokios, kad reikėtų pranešti apie mažiausios vertės pozicijas;

| b) | atsižvelgiama
  į bendrą likusių išleistų kiekvienos valstybės narės ir Sąjungos valstybės skolos vertybinių popierių vertę ir rinkos dalyvių turimų pozicijų, susijusių su tos valstybės narės arba Sąjungos valstybės skolos vertybiniais popieriais,
  apyvartą ir
  dydžio vidurkį. |
| --- | --- |

b)

atsižvelgiama
  į bendrą likusių išleistų kiekvienos valstybės narės ir Sąjungos valstybės skolos vertybinių popierių vertę ir rinkos dalyvių turimų pozicijų, susijusių su tos valstybės narės arba Sąjungos valstybės skolos vertybiniais popieriais,
  apyvartą ir
  dydžio vidurkį.

3a.
     
  Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai atliekami remiantis 9 straipsniu, o grynosios trumposios pozicijos skaičiuojamos remiantis 3 straipsniu.

9 straipsnis

Informacijos pranešimo ir atskleidimo būdas

1.   Kiekvieną kartą pranešant ▐ informaciją pagal 5 ▐ arba 8 straipsnius, nurodomi atitinkamą poziciją turinčio fizinio arba juridinio asmens tapatybės duomenys, atitinkamos pozicijos dydis, emitentas, kurio atžvilgiu turima atitinkama pozicija, ir atitinkamos pozicijos atsiradimo, pakeitimo arba panaikinimo data.

Atskleidžiant informaciją pagal 7 straipsnį, anonimiškai nurodomas atitinkamos pozicijos dydis, emitentas, kurio atžvilgiu turima atitinkama pozicija, ir atitinkamos pozicijos atsiradimo, pakeitimo arba panaikinimo data.

5–8 straipsnių tikslais fiziniai arba juridiniai asmenys, turintys reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų privalo penkerius metus saugoti duomenis apie bendrąsias pozicijas, sudarančias reikšmingą grynąją trumpąją poziciją.

2.   Grynoji trumpoji pozicija apskaičiuojama prekybos dienos, kurią fizinis arba juridinis asmuo turi atitinkamą poziciją,
  pabaigoje, išskyrus automatizuotus naktinius sandorius, kuriems taikoma formulė T+1
  . Pranešama arba atskleidžiama ne vėliau kaip kitos prekybos dienos 15.30 val.

3.   Informacija atitinkamai kompetentingai institucijai pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 1287/2006 12 straipsnio 1 dalyje nustatytą sistemą.

4.   Atskleidžiant informaciją viešai, kaip nustatyta 7 straipsnyje, užtikrinama galimybė greitai susipažinti su informacija nediskriminacinėmis sąlygomis. Informacija pateikiama naudojant
  2004 m. gruodžio 15 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB (9)

  dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo
  21 straipsnio 2 dalyje nurodytą oficialiai nustatytą akcijų emitento buveinės valstybės narės mechanizmą ▐ .

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymo suderinimą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų
  , kuriais nustatoma informacija, teiktina 1 dalies tikslais
  , projektus
  . EVPRI pateikia Komisijai šių techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip [2011 m. gruodžio 31 d.].

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

6.   Siekdama užtikrinti vienodas 4 dalies taikymo sąlygas,
  EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų
  , kuriais nustatomi galimi informacijos atskleidimo visuomenei būdai,
  projektus
  . EVPRI pateikia Komisijai šių techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip [2011 m. gruodžio 31 d.].

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.

10 straipsnis

Taikymas ne Sąjungoje

5, 7 ir 8 straipsniuose nustatyti informacijos pranešimo ir atskleidimo reikalavimai taikomi fiziniams arba juridiniams asmenims,
  turintiems buveinę
  arba įsikūrusiems Sąjungoje arba ne Sąjungoje.

11 straipsnis

Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai teiktina informacija

1.   Kompetentingos institucijos kas ketvirtį teikia informacijos apie su akcijomis arba valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusias grynąsias trumpąsias pozicijas ▐ santrauką Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai, kuri joms yra atitinkama kompetentinga institucija ir gauna pranešimus pagal 5–8 straipsnius.

2.   Vykdydama savo pareigas pagal šį reglamentą, EVPRI bet kada gali reikalauti iš valstybės narės atitinkamos kompetentingos institucijos pateikti papildomą informaciją apie su vertybiniais popieriais, indeksais arba valstybės skolos vertybiniais popieriais susijusias grynąsias trumpąsias pozicijas ▐ .

Kompetentinga institucija pateikia prašytą informaciją Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ne vėliau kaip per septynias kalendorines dienas.
  Kai vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių atitinkamoje valstybėje narėje arba kurioje nors kitoje valstybėje narėje kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka, kompetentinga institucija pateikia prašytą informaciją EVPRI per 24 valandas.

2a.
     
  Siekiant užtikrinti šio straipsnio nuoseklų suderinimą, EVPRI gali parengti techninių reguliavimo standartų, kuriuose nurodoma, kokia išsami informacija, nurodyta 1 ir 2 dalyse, turi būti teikiama, projektus. EVPRI pateikia Komisijai šių techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip [2011 m. gruodžio 31 d.].

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

2b.
     
  Siekdama užtikrinti vienodas 1 dalies taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų, kuriais nustatomi informacijos pateikimo pagal 1 ir 2 dalis būdai, projektus. EVPRI pateikia Komisijai šių techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip [2011 m. gruodžio 31 d.].

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.

III   SKYRIUS

SKOLINTŲ
  VERTYBINIŲ POPIERIŲ PARDAVIMO
  IR KREDITO ĮSIPAREIGOJIMŲ NEĮVYKDYMO APSIKEITIMO SANDORIŲ REGLAMENTAVIMAS

12 straipsnis

Nesutartų pasiskolinti vertybinių popierių pardavimo
  ir kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių
  apribojimai

1.   Fizinis arba juridinis asmuo gali sudaryti skolintos akcijos, kuria leista prekiauti prekybos vietoje, arba skolintos valstybės skolos finansinės priemonės pardavimo susitarimą tik tuo atveju, jei
  iki prekybos dienos pabaigos
  tenkinamos šios sąlygos:

| a) | fizinis arba juridinis asmuo yra pasiskolinęs šią akciją arba valstybės skolos finansinę priemonę; |
| --- | --- |

a)

fizinis arba juridinis asmuo yra pasiskolinęs šią akciją arba valstybės skolos finansinę priemonę;

| b) | fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs šios akcijos arba valstybės skolos finansinės priemonės skolinimo susitarimą; |
| --- | --- |

b)

fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs šios akcijos arba valstybės skolos finansinės priemonės skolinimo susitarimą;

| c) | fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs susitarimą su trečiąja šalimi, pagal kurį ši trečioji šalis patvirtino, kad susitarta pasiskolinti akciją arba valstybės skolos priemonę ir kad ji rezervuota fiziniam arba juridiniam asmeniui pasiskolinti, kad atėjus atsiskaitymo terminui, būtų galima atsiskaityti. |
| --- | --- |

c)

fizinis arba juridinis asmuo yra sudaręs susitarimą su trečiąja šalimi, pagal kurį ši trečioji šalis patvirtino, kad susitarta pasiskolinti akciją arba valstybės skolos priemonę ir kad ji rezervuota fiziniam arba juridiniam asmeniui pasiskolinti, kad atėjus atsiskaitymo terminui, būtų galima atsiskaityti.

1a.
     
  Fizinis arba juridinis asmuo gali sudaryti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, susijusius su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu, tik tada, kai dėl šio sandorio nesudaroma 4 straipsnyje nurodyta nepadengta kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicija.

2.   Siekdama užtikrinti
  nuoseklų šio straipsnio taikymo suderinimą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų
  , kuriais nustatoma, kokių tipų sutartimis arba susitarimais deramai užtikrinama, kad akciją arba valstybės skolos finansinę priemonę bus galima gauti, kai reikės atsiskaityti,
  projektus
  .
  EVPRI
  pirmiausia atsižvelgia į poreikį išsaugoti rinkų, ypač valstybės obligacijų
  rinkų
  ir valstybės obligacijų atpirkimo rinkų,
  efektyvumą
  . EVPRI pateikia Komisijai šių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus ne vėliau kaip
  2011 m. gruodžio 31 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

▐

14 straipsnis

Išimtis, kai pagrindinė prekybos vieta yra ne Sąjungoje

1.   5, 7, 12 ir 13 straipsniai netaikomi įmonės akcijoms, kuriomis leista prekiauti Sąjungos prekybos vietoje, jei pagrindinė akcijų prekybos vieta yra ne Sąjungos šalyje.

2.   Atitinkama kompetentinga institucija bent kas dvejus metus nustato, ar įmonės akcijų, kuriomis prekiaujama Sąjungos prekybos vietoje ir ne Sąjungos prekybos vietoje, pagrindinė prekybos vieta yra ne Sąjungoje.

Atitinkama kompetentinga institucija Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai praneša apie visas tokias akcijas, kurių pagrindinė prekybos vieta nustatyta esanti ne Sąjungoje.

EVPRI kas dvejus metus skelbia akcijų, kurių pagrindinė prekybos vieta yra ne Sąjungoje, sąrašą. Šis sąrašas galioja dvejus metus.

3.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymo suderinimą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų
  , kuriais nustatomas apyvartos apskaičiavimo metodas, siekiant nustatyti pagrindinę akcijos prekybos vietą,
  projektus
  . EVPRI pateikia Komisijai šių techninių
  reguliavimo
  standartų projektus ne vėliau kaip
  2011 m. gruodžio 31 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

4.   Siekdama užtikrinti vienodas 1 ir 2 dalių taikymo sąlygas,
  EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus
  , kuriais nustatoma:

| a) | kada ir kuriam laikotarpiui
  turi būti
  apskaičiuojama pagrindinė akcijos prekybos vieta; |
| --- | --- |

a)

kada ir kuriam laikotarpiui
  turi būti
  apskaičiuojama pagrindinė akcijos prekybos vieta;

| b) | kada atitinkama kompetentinga institucija Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai
  turi pranešti
  apie tas akcijas, kurių pagrindinė prekybos vieta yra ne Sąjungoje; |
| --- | --- |

b)

kada atitinkama kompetentinga institucija Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai
  turi pranešti
  apie tas akcijas, kurių pagrindinė prekybos vieta yra ne Sąjungoje;

| c) | nuo kada
  turi galioti
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos paskelbtas sąrašas. |
| --- | --- |

c)

nuo kada
  turi galioti
  Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos paskelbtas sąrašas.

EVPRI pateikia Komisijai šių techninių įgyvendinimo standartų projektus ne vėliau kaip [2011 m. gruodžio 31 d.].

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus.

15 straipsnis

Išimtis rinkos formavimo ir pirminės rinkos operacijoms

1.   5–8 ir 12 straipsniai netaikomi
  rinkos formavimo
  veiklai.

2.   Komisija
  įgaliojama priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį
  , kuriuose nustatoma, kad trečiosios šalies teisės ir priežiūros sistema užtikrinama, jog toje trečiojoje šalyje įgaliota rinka atitinka teisiškai privalomus reikalavimus, kurie 1 dalyje nustatytos išimties taikymo atžvilgiu atitinka Direktyvos 2004/39/EB III antraštinės dalies,
  2003 m. sausio 28 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB (10)

  dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka)
  ir Direktyvos 2004/109/EB reikalavimus ir kurie toje trečiojoje šalyje veiksmingai prižiūrimi ir vykdomi.

Trečiosios šalies teisės ir priežiūros sistema gali būti laikoma lygiaverte, jei
  šioje šalyje sistema
  atitinka visas šias sąlygas:

| a) | ▐ rinkoms taikomas veiklos leidimas, joms nuolat veiksmingai taikoma priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas; |
| --- | --- |

a)

▐ rinkoms taikomas veiklos leidimas, joms nuolat veiksmingai taikoma priežiūra ir užtikrinamas reikalavimų vykdymas;

| b) | rinkose nustatytos aiškios ir skaidrios leidimo prekiauti vertybiniais popieriais taisyklės, kad vertybiniais popieriais būtų galima prekiauti sąžiningai, metodiškai ir veiksmingai ir kad jie laisvai judėtų; |
| --- | --- |

b)

rinkose nustatytos aiškios ir skaidrios leidimo prekiauti vertybiniais popieriais taisyklės, kad vertybiniais popieriais būtų galima prekiauti sąžiningai, metodiškai ir veiksmingai ir kad jie laisvai judėtų;

| c) | vertybinių popierių emitentams taikomi periodiniai ir nuolatiniai informacijos teikimo reikalavimai, kuriais užtikrinamas aukštas investuotojų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

c)

vertybinių popierių emitentams taikomi periodiniai ir nuolatiniai informacijos teikimo reikalavimai, kuriais užtikrinamas aukštas investuotojų apsaugos lygis;

| d) | rinkos skaidrumas ir vientisumas užtikrinami užkertant kelią piktnaudžiavimui rinka naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliuojant rinka. |
| --- | --- |

d)

rinkos skaidrumas ir vientisumas užtikrinami užkertant kelią piktnaudžiavimui rinka naudojantis viešai neatskleista informacija ir manipuliuojant rinka.

3.   8 ir 12 straipsniai netaikomi fizinių arba juridinių asmenų veiklai, jei jie, veikdami kaip įgaliotieji pirminiai makleriai pagal susitarimą su valstybės skolos vertybinių popierių emitentu, yra finansinės priemonės pirminės arba antrinės rinkos operacijų, susijusių su valstybės skolos vertybiniais popieriais, vykdytojai.

4.   5–7 ir 12 straipsniai netaikomi fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems skolinto vertybinio popieriaus pardavimo susitarimą arba turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su stabilizavimo užtikrinimu pagal
  2003 m. gruodžio 22 d.
  Komisijos reglamento (EB) Nr. 2273/2003

   (11), įgyvendinančio Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl išimčių, taikomų išperkamojo pirkimo programoms ir finansinių priemonių stabilizavimui,
  III skyrių.

5.   1 ir 3 dalyse nurodytos išimtys taikomos tik tuo atveju, jei susiję fiziniai arba juridiniai asmenys savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai pirmiausia raštu pranešė, kad ketina pasinaudoti išimtimi. Pranešimas pateikiamas ne vėliau kaip trisdešimt kalendorinių dienų iki fizinio arba juridinio asmens numatytos išimties taikymo pradžios.

6.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali uždrausti naudotis išimtimi, jei mano, kad fizinis arba juridinis asmuo netenkina išimties sąlygų. Bet koks draudimas nustatomas per pirmojoje pastraipoje nurodytą 30 kalendorinių dienų laikotarpį arba vėliau, jei kompetentinga institucija sužino, kad pasikeitė asmens aplinkybės ir jis nebetenkina sąlygų.

7.   Trečiosios šalies subjektas, neturintis leidimo veikti Sąjungoje, siunčia 5 dalyje nurodytą pranešimą Sąjungos pagrindinės prekybos vietos, kurioje jis prekiauja, kompetentingai institucijai.

8.   Fizinis arba juridinis asmuo, pateikęs pranešimą pagal 5 dalį, savo buveinės valstybės narės kompetentingai institucijai kuo greičiau raštu praneša, jei įvyko pokyčių, turinčių įtakos jo tinkamumui naudotis išimtimi.

9.   Buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali raštu prašyti iš fizinio arba juridinio asmens, kuris veikia naudodamasis 1, 3 arba 4 dalyse nustatytomis išimtimis, pateikti informaciją apie pagal šią išimtį turimas trumpąsias pozicijas arba vykdomą veiklą. Fizinis arba juridinis asmuo pateikia informaciją ne vėliau kaip per keturias kalendorines dienas po prašymo pateikimo datos.

10.   Atitinkama kompetentinga institucija, atsižvelgdama į 5 arba 8 dalis, per dvi savaites nuo pranešimo Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai praneša apie visus rinkos formuotojus ir įgaliotuosius pirminius maklerius, kurie naudojasi šia išimtimi, ir apie visus rinkos formuotojus ir įgaliotuosius pirminius maklerius, kurie nebesinaudoja šia išimtimi.

11.   EVPRI savo tinklavietėje skelbia rinkos formuotojų ir įgaliotųjų pirminių maklerių, kurie naudojasi šia išimtimi, sąrašą ir jį atnaujina.

V   SKYRIUS

INTERVENCINIAI KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ IR EVPRI ĮGALIOJIMAI

1   skirsnis

Kompetentingų institucijų įgaliojimai

16 straipsnis

Informacijos atskleidimas išskirtinėmis aplinkybėmis

1.   Valstybės narės kompetentinga institucija gali reikalauti iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su konkrečiomis finansinėmis priemonėmis arba jų klase, pateikti jai arba atskleisti visuomenei informaciją apie poziciją, kai ji siekia kompetentingos institucijos nustatytą pranešimo ribą arba jos nesiekia, jei tenkinamos abi šios sąlygos:

| a) | vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse;

| b) | atskleidus informaciją visuomenei priemonė neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai. |
| --- | --- |

b)

atskleidus informaciją visuomenei priemonė neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.

2.   1 dalis netaikoma finansinėms priemonėms, kurioms jau taikomi ▐ 5–8 straipsniuose nustatyti skaidrumo reikalavimai.

16a straipsnis

Skolintojų teikiama informacija išskirtinėmis aplinkybėmis

1.
     
  Valstybės narės kompetentinga institucija gali imtis 2 dalyje nurodytos priemonės, jei tenkinamos abi šios sąlygos:

| a) | vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje;

| b) | priemonė neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai. |
| --- | --- |

b)

priemonė neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai.

2.
     
  Valstybės narės kompetentinga institucija gali reikalauti, kad fiziniai arba juridiniai asmenys, kurie skolina konkrečią finansinę priemonę arba finansinių priemonių klasę, praneštų apie ženkliai išaugusius mokesčius, kurių reikalaujama už tokį skolinimąsi.

17 straipsnis

Skolintų vertybinių popierių pardavimo ir panašių sandorių apribojimai išskirtinėmis aplinkybėmis

1.   Valstybės narės
  , kurioje yra pagrindinė finansinės priemonės prekybos vieta,
  kompetentinga institucija gali imtis 2 arba 3 dalyje nurodytos priemonės, jei tenkinamos
  abi
  šios sąlygos:

| a) | vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse;

| b) | šios priemonės
  neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jų naudai
  . |
| --- | --- |

b)

šios priemonės
  neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jų naudai
  .

2.   Valstybės narės kompetentinga institucija gali nustatyti draudimą arba sąlygas fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems:

| a) | skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimą; arba |
| --- | --- |

a)

skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimą; arba

| b) | ne skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorį, o kitokį sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė arba kuris su ja susijęs ir kurio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei. |
| --- | --- |

b)

ne skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorį, o kitokį sandorį, kuriuo sukuriama finansinė priemonė arba kuris su ja susijęs ir kurio tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei.

3.   Valstybės narės kompetentinga institucija gali uždrausti fiziniams arba juridiniams asmenims sudaryti su finansinėmis priemonėmis susijusius sandorius arba apriboti galimų sudaryti finansinių priemonių sandorių vertę.

4.   2 arba 3 dalyse nurodyta priemonė gali būti taikoma sandoriams, susijusiems su visomis finansinėmis priemonėmis, konkrečios klasės finansinėmis priemonėmis arba konkrečia finansine priemone. Ši priemonė gali būti taikoma atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.

18 straipsnis

Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimai išskirtinėmis aplinkybėmis

1.   Valstybės narės kompetentinga institucija gali apriboti fizinio arba juridinio asmens galimybę sudaryti su
  jos pačios
  valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu susijusius kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius arba apriboti nepadengtų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijų, susijusių su
  jos pačios
  valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu, kurias gali turėti fizinis arba juridinis asmuo, vertę, jei tenkinamos abi šios sąlygos:

| a) | vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

a)

vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka valstybėje narėje arba vienoje ar keliose kitose valstybėse narėse;

| b) | priemonė
  neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai
  . |
| --- | --- |

b)

priemonė
  neturės žalingo poveikio finansų rinkų efektyvumui, kuris būtų neproporcingas jos naudai
  .

2.   
  Pagal 1 dalį vykdomą
  priemonę galima taikyti konkrečios klasės arba konkretiems kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriams. Ši priemonė gali būti taikoma atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.

2a.
     
  Kompetentinga institucija, kuri ėmėsi priemonės pagal 1 dalį, gali paprašyti EVPRI apsvarstyti galimybę pasinaudoti savo galiomis pagal 24 straipsnio 1 dalies c punktą, jei siekiant užkirsti kelią neigiamiems įvykiams ar pokyčiams būtina taikyti priemonę Sąjungos lygmeniu.

19 straipsnis

Įgaliojimas laikinai apriboti skolintų finansinių priemonių pardavimą labai sumažėjus kainai

1.   Kai finansinės priemonės kaina prekybos vietoje per vieną prekybos dieną sumažėja 4 dalyje nurodyta verte, palyginti su ankstesnės prekybos dienos rinkos uždarymo kaina toje prekybos vietoje, tos prekybos vietos buveinės valstybės narės kompetentinga institucija apsvarsto, ar tikslinga uždrausti fiziniams arba juridiniams asmenims arba apriboti jų galimybę užsiimti tos skolintos finansinės priemonės pardavimu toje prekybos vietoje arba kitaip apriboti sandorius, susijusius su šia finansine priemone, toje prekybos vietoje, siekiant išvengti nevaldomo šios finansinės priemonės kainos mažėjimo.

Kompetentinga institucija, pagal pirmą pastraipą nusprendusi, kad nustatyti draudimą arba apribojimą tikslinga, akcijos arba skolos vertybinio popieriaus atveju uždraudžia asmenims toje prekybos vietoje sudaryti skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimus arba apriboja tokių susitarimų sudarymo galimybę arba kitos rūšies finansinės priemonės atveju – apriboja galimybę toje prekybos vietoje sudaryti šios finansinės priemonės sandorius.

2.   Ši priemonė taikoma ne ilgiau nei iki kitos prekybos dienos, einančios po tos prekybos dienos, per kurią sumažėjo kaina, pabaigos.
  Buveinės valstybės narės gali pratęsti priemonės taikymą, jei tokį pratęsimą pateisina priežastys, dėl kurių buvo imtasi šios priemonės.

3.   Ši priemonė taikoma kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis arba taikant jos nustatytas išimtis. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.

3a.
     
  Gavusi kompetentingos institucijos pranešimą apie sprendimą uždrausti fiziniams arba juridiniams asmenims arba apriboti jų galimybę užsiimti skolintos finansinės priemonės pardavimu atitinkamoje prekybos vietoje arba kitaip apriboti sandorius, susijusius su šia finansine priemone, toje prekybos vietoje, EVPRI iki kitos prekybos dienos pradžios apsvarsto, ar derėtų šią priemonę taikyti visoms prekybos vietoms, kuriose prekiaujama finansine priemone, kuriai taikoma priemone pagal 24 straipsnį.

4.   Akcijos vertės sumažėjimas yra 10 % arba daugiau, o kitų klasių finansinių priemonių vertės sumažėjimas – Komisijos nustatytina suma.

Prireikus EVPRI gali parengti ir perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai nuomonę dėl 4 dalyje nustatytų ribų suderinimo, atsižvelgdama į finansų rinkų pokyčius.

Komisija
  per tris mėnesius po to, kai gauta EVPRI nuomonė, priima
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ ,
  kuriuose
  nustato
  priemonės taikymo laikotarpio alternatyvas ir
  finansinių priemonių ▐ vertės sumažėjimą, atsižvelgdama į kiekvienos klasės finansinių priemonių specifiką
  ir nestabilumo skirtumus
  .

5.   
  Siekdama užtikrinti nuoseklų šio straipsnio taikymo suderinimą, EVPRI parengia techninių reguliavimo standartų
  , kuriais nustatomas 10 % akcijų ir 4 dalyje nurodytos Komisijos nustatytos vertės sumažėjimo apskaičiavimo metodas,
  projektus
  . EVPRI pateikia Komisijai šių techninių reguliavimo standartų projektus ne vėliau kaip
  2011 m. gruodžio 31 d.

Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 10–14 straipsnius priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius reguliavimo standartus.

20 straipsnis

Apribojimų laikotarpis

Bet kuriai pagal
  16, 16a, 17 ir 18
  straipsnius nustatytai priemonei galioja pirminis trijų mėnesių neviršijantis laikotarpis nuo 21 straipsnyje nurodyto pranešimo paskelbimo datos.

Šių priemonių galiojimo laikas gali būti pratęstas trijų mėnesių neviršijančiais laikotarpiais,
  jei priežastys, dėl kurių buvo imtasi priemonės, ir toliau egzistuoja
  .
  Jei praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui priemonės galiojimo laikas nepratęsiamas, ji savaime nustoja galioti.

21 straipsnis

Pranešimas apie apribojimus

1.   Kompetentinga institucija savo svetainėje skelbia pranešimą apie bet kokį sprendimą taikyti arba atnaujinti bet kurią 16–19 straipsniuose nurodytą priemonę.

2.   Pranešime pateikiami bent šie duomenys:

| a) | nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klasę, kuriai jos taikomos, ir
  jų
  taikymo trukmė; |
| --- | --- |

a)

nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klasę, kuriai jos taikomos, ir
  jų
  taikymo trukmė;

| b) | priežastys, dėl kurių kompetentinga institucija mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant
  šias
  priežastis pagrindžiančius įrodymus. |
| --- | --- |

b)

priežastys, dėl kurių kompetentinga institucija mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant
  šias
  priežastis pagrindžiančius įrodymus.

3.   16–19 straipsniuose nurodyta priemonė įsigalioja, kai pranešimas paskelbiamas arba vėliau, pranešime nurodytu laiku, ir taikoma tik tiems sandoriams, kurie sudaryti po šios priemonės įsigaliojimo.

22 straipsnis

Pranešimas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir kitoms kompetentingoms institucijoms

1.   Prieš nustatydama arba atnaujindama bet kurią priemonę pagal 16,
  16a,
  17 arba 18 straipsnius ir prieš nustatydama bet kurį apribojimą pagal 19 straipsnį, kompetentinga institucija Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai ir kitoms kompetentingoms institucijoms praneša apie savo siūlomą priemonę.

2.   Pranešime pateikiama informacija apie siūlomas priemones, finansinių priemonių ir sandorių, kuriems jos bus taikomos, klasę, šias priežastis pagrindžiančius įrodymus ir numatomos priemonių taikymo pradžios datą.

3.   Apie pasiūlymą nustatyti arba atnaujinti priemonę pagal 16,
  16a,
  17 ir 18 straipsnius pranešama ne vėliau nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo arba atnaujinimo pradžios. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai neįmanoma pranešti prieš 24 valandas, kompetentinga institucija gali pranešti vėliau nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo pradžios. Pranešimas pagal 19 straipsnį pateikiamas prieš numatytą priemonės taikymo pradžią.

4.   Valstybės narės kompetentinga institucija, gavusi pranešimą pagal šį straipsnį, gali imtis 16–19 straipsniuose nurodytų priemonių toje valstybėje narėje, jei ji sutinka, kad būtina imtis priemonės padedant kitai kompetentingai institucijai. Be to, kompetentinga institucija pagal
  1, 2 ir 3
  dalis praneša apie siūlymą imtis priemonių.

2   skirsnis

EVPRI įgaliojimai

23 straipsnis

EVPRI koordinavimas

1.   Kompetentingoms institucijoms imantis priemonių pagal 1 skirsnį, EVPRI atlieka pagalbinį ir koordinavimo vaidmenį. Pirmiausia EVPRI užtikrina, kad kompetentingos institucijos taikytų nuoseklų požiūrį priemonėms pagal 1 skirsnį, ypač kai būtina naudotis intervenciniais įgaliojimais pagal 1 skirsnį, taip pat nustatytų priemonių pobūdžio ir jų taikymo pradžios ir trukmės atžvilgiu.

2.   Pagal 22 straipsnį gavusi pranešimą apie bet kokią pagal 16,
  16a,
  17 arba 18 straipsnį nustatytiną arba atnaujintiną priemonę, EVPRI per 24 valandas pateikia
  sprendimą dėl to
  , ar ▐ taikomos arba siūlomos priemonės imtis būtina siekiant pagerinti išskirtinę padėtį.
  Sprendime
  nurodoma, ar EVPRI mano, kad vyksta neigiami įvykiai arba pokyčiai, dėl kurių kyla didelė grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka vienoje ar daugiau valstybių narių, ar taikoma arba pasiūlyta priemonė tikslinga ir proporcinga siekiant mažinti šią grėsmę ir ar pagrįsta pasiūlyta priemonių taikymo trukmė. EVPRI
  sprendime
  taip pat nurodo, jei mano, kad siekiant mažinti grėsmę būtinai reikia, kad kitos kompetentingos institucijos imtųsi
  priemonių, ir pareikalauja, kad šios kompetentingos institucijos per 24 valandas imtųsi tokių priemonių
  .
  Sprendimas skelbiamas
  EVPRI tinklavietėje.

3.   
  Jei EVPI (EVPRI) mano, kad tam tikra priemonė turėtų būti nustatyta Sąjungos lygmeniu, jos sprendimas kompetentingoms institucijoms yra privalomas ir įgyvendinamas per 24 valandas.

3a.
     
  EVPRI reguliariai ir, bet kuriuo atveju, bent kas tris mėnesius peržiūri pagal šį straipsnį nustatytas priemones. Jei praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui priemonės galiojimo laikas nepratęsiamas, ji savaime nustoja galioti.

24 straipsnis

Intervenciniai EVPRI įgaliojimai

1.   Jei tenkinamos
  abi
  2 dalies sąlygos, remdamasi
  Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 9 straipsnio 5 dalimi
  EVPRI imasi vienos arba daugiau iš šių priemonių:

| a) | prašo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su konkrečia finansine priemone arba finansinių priemonių klase, pranešti kompetentingai institucijai arba atskleisti visuomenei informaciją apie visas šias pozicijas; |
| --- | --- |

a)

prašo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su konkrečia finansine priemone arba finansinių priemonių klase, pranešti kompetentingai institucijai arba atskleisti visuomenei informaciją apie visas šias pozicijas;

| b) | nustato draudimą arba sąlygas fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimus arba sandorius, kuriais sukuriama finansinė priemonė arba kurie yra su ja susiję ir kurių tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei; |
| --- | --- |

b)

nustato draudimą arba sąlygas fiziniams arba juridiniams asmenims, sudarantiems skolintų vertybinių popierių pardavimo susitarimus arba sandorius, kuriais sukuriama finansinė priemonė arba kurie yra su ja susiję ir kurių tikslas arba vienas iš tikslų yra suteikti finansinį pranašumą tam fiziniam arba juridiniam asmeniui sumažėjus kitos finansinės priemonės kainai arba vertei;

| c) | apriboja fizinio arba juridinio asmens galimybę sudaryti su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu susijusius kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius arba apriboja nepadengtų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijų, susijusių su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu, kurias gali turėti fizinis arba juridinis asmuo, vertę; |
| --- | --- |

c)

apriboja fizinio arba juridinio asmens galimybę sudaryti su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu susijusius kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius arba apriboja nepadengtų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių pozicijų, susijusių su valstybės narės arba Sąjungos įsipareigojimu, kurias gali turėti fizinis arba juridinis asmuo, vertę;

| d) | neleidžia fiziniams arba juridiniams asmenims sudaryti su finansinėmis priemonėmis
  , kurioms taikomas šis reglamentas,
  susijusius sandorius arba apriboja galimų sudaryti finansinių priemonių sandorių vertę. |
| --- | --- |

d)

neleidžia fiziniams arba juridiniams asmenims sudaryti su finansinėmis priemonėmis
  , kurioms taikomas šis reglamentas,
  susijusius sandorius arba apriboja galimų sudaryti finansinių priemonių sandorių vertę.

Priemonė gali būti taikoma atitinkamos kompetentingos institucijos nustatytomis aplinkybėmis ir jai gali būti taikomos šios institucijos nustatytos išimtys. Pirmiausia išimtys gali būti nustatytos rinkos formavimo ir pirminės rinkos veiklai.

2.   EVPRI priima sprendimą pagal 1 dalį tik tuo atveju, jei tenkinamos
  abi
  šios sąlygos:

| a) | 1 dalies
  pirmos pastraipos
  a–d punktuose išvardytomis priemonėmis mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui ir daromas tarpvalstybinis poveikis; |
| --- | --- |

a)

1 dalies
  pirmos pastraipos
  a–d punktuose išvardytomis priemonėmis mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui ir daromas tarpvalstybinis poveikis;

| b) | kompetentinga institucija ▐ nesiėmė priemonių grėsmei mažinti arba priemonėmis, kurių imtasi, grėsmė pakankamai nesumažinama. |
| --- | --- |

b)

kompetentinga institucija ▐ nesiėmė priemonių grėsmei mažinti arba priemonėmis, kurių imtasi, grėsmė pakankamai nesumažinama.

3.   Imdamasi 1 dalyje nurodytų priemonių, EVPRI atsižvelgia į tai, kiek priemone:

| a) | bus reikšmingai mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui arba reikšmingai didinamas kompetentingų institucijų gebėjimas stebėti grėsmę; |
| --- | --- |

a)

bus reikšmingai mažinama grėsmė metodiškam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui arba reikšmingai didinamas kompetentingų institucijų gebėjimas stebėti grėsmę;

| b) | nebus sudaroma reguliacinio arbitražo rizika; |
| --- | --- |

b)

nebus sudaroma reguliacinio arbitražo rizika;

| c) | nebus daromas žalingas poveikis finansų rinkų efektyvumui, įskaitant tų rinkų likvidumo mažinimą arba neaiškumo sukėlimą rinkos dalyviams, kuris būtų neproporcingas priemonės naudai. |
| --- | --- |

c)

nebus daromas žalingas poveikis finansų rinkų efektyvumui, įskaitant tų rinkų likvidumo mažinimą arba neaiškumo sukėlimą rinkos dalyviams, kuris būtų neproporcingas priemonės naudai.

Jei kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos ėmėsi priemonės pagal 16,
  16a,
  17 arba 18 straipsnį, EVPRI gali imtis bet kurios 1 dalyje nurodytos priemonės, nepateikdama 23 straipsnyje
  numatyto sprendimo
  .

4.   Prieš nuspręsdama nustatyti arba atnaujinti 1 dalyje nurodytą priemonę, EVPRI prireikus konsultuojasi su
  ESRV
  ir kitomis atitinkamomis institucijomis.

5.   Prieš nuspręsdama nustatyti arba atnaujinti 1 dalyje nurodytą priemonę, EVPRI praneša kompetentingoms institucijoms apie siūlomą priemonę. Pranešime pateikiama informacija apie siūlomas priemones, finansinių priemonių ir sandorių, kuriems jos bus taikomos, klasę, šias priežastis pagrindžiančius įrodymus ir ▐ priemonių taikymo pradžios datą.

6.   Pranešama ne vėliau nei likus 24 valandoms iki ▐ priemonės taikymo arba atnaujinimo pradžios. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai neįmanoma pranešti prieš 24 valandas, EVPRI gali pranešti vėliau, nei likus 24 valandoms iki numatytos priemonės taikymo pradžios.

7.   EVPRI savo svetainėje skelbia pranešimą apie bet kokį sprendimą nustatyti arba atnaujinti bet kurią 1 dalyje nurodytą priemonę. Pranešime nurodomi bent šie duomenys:

| a) | nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klasę, kuriai jos taikomos, ir priemonių taikymo trukmė; |
| --- | --- |

a)

nustatytos priemonės, įskaitant sandorių finansines priemones ir klasę, kuriai jos taikomos, ir priemonių taikymo trukmė;

| b) | priežastys, dėl kurių EVPRI mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant priežastis pagrindžiančius įrodymus. |
| --- | --- |

b)

priežastys, dėl kurių EVPRI mano, kad būtina nustatyti priemones, įskaitant priežastis pagrindžiančius įrodymus.

8.   Priemonė įsigalioja, kai pranešimas paskelbiamas arba vėliau, pranešime nurodytu laiku, ir taikoma tik tiems sandoriams, kurie sudaryti po priemonės įsigaliojimo.

9.   EVPRI 1 dalyje nurodytas priemones persvarsto periodiškai ir bent kas tris mėnesius. Jei praėjus tam trijų mėnesių laikotarpiui priemonės galiojimo laikas nepratęsiamas, ji savaime nustoja galioti. Priemonių atnaujinimui taikomos 2–8 dalys.

10.   Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos pagal šį straipsnį patvirtinta priemonė yra viršesnė už bet kurias ankstesnes priemones, kurių kompetentinga institucija ėmėsi pagal 1 skirsnį.

25 straipsnis

Neigiamų įvykių arba pokyčių tikslinimas

Komisija
  įgaliojama priimti
  deleguotuosius teisės aktus pagal 36 straipsnį ▐ , kuriais nustatomi kriterijai ir veiksniai, į kuriuos kompetentingos institucijos ir EVPRI privalo atsižvelgti, nustatydamos, ar vyksta 16,
  16a,
  17, 18 ir 23 straipsniuose nurodyti neigiami įvykiai arba pokyčiai ir kyla 24 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta grėsmė.

VI   SKYRIUS

KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ VAIDMUO

26 straipsnis

Kompetentingos institucijos

Kiekviena valstybė narė šiam reglamentui įgyvendinti skiria kompetentingą instituciją.
  Tos kompetentingos institucijos yra viešosios valdžios institucijos.
  Valstybės narės apie
  tuos paskyrimus
  praneša Komisijai, EVPRI ir kitų valstybių narių kompetentingoms institucijoms.

27 straipsnis

Kompetentingų institucijų įgaliojimai

1.   Kad kompetentingos institucijos galėtų vykdyti savo pareigas pagal šį reglamentą, joms suteikiami visi priežiūros ir tyrimų įgaliojimai, būtini jų funkcijoms vykdyti. Jos naudojasi savo įgaliojimais bet kuriuo iš šių būdų:

| a) | tiesiogiai; |
| --- | --- |

a)

tiesiogiai;

| b) | bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis; |
| --- | --- |

b)

bendradarbiaudamos su kitomis institucijomis;

| c) | kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas. |
| --- | --- |

c)

kreipdamosi į kompetentingas teismines institucijas.

2.   Kad valstybių narių kompetentingos institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, joms, laikantis nacionalinės teisės, suteikiami šie įgaliojimai:

| a) | susipažinti su bet kokiu dokumentu bet kokia forma ir jį gauti arba pasidaryti jo kopiją; |
| --- | --- |

a)

susipažinti su bet kokiu dokumentu bet kokia forma ir jį gauti arba pasidaryti jo kopiją;

| b) | reikalauti iš bet kokio fizinio arba juridinio asmens suteikti informacijos ir, jei būtina, iškviesti ir apklausti fizinį arba juridinį asmenį siekiant gauti informacijos; |
| --- | --- |

b)

reikalauti iš bet kokio fizinio arba juridinio asmens suteikti informacijos ir, jei būtina, iškviesti ir apklausti fizinį arba juridinį asmenį siekiant gauti informacijos;

| c) | perspėjus arba be perspėjimo atlikti patikrinimus vietoje; |
| --- | --- |

c)

perspėjus arba be perspėjimo atlikti patikrinimus vietoje;

| d) | reikalauti esamų telefono skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų; |
| --- | --- |

d)

reikalauti esamų telefono skambučių ir esamo duomenų srauto įrašų;

| e) | reikalauti nutraukti bet kokią šio reglamento nuostatoms prieštaraujančią praktiką; |
| --- | --- |

e)

reikalauti nutraukti bet kokią šio reglamento nuostatoms prieštaraujančią praktiką;

| f) | reikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą. |
| --- | --- |

f)

reikalauti įšaldyti ir (arba) areštuoti turtą.

3.   Nepažeidžiant 2 dalies a ir b punktų, valstybių narių kompetentingoms institucijoms suteikiamas įgaliojimas atskirais atvejais iš kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio susitarimą sudarančio fizinio arba juridinio asmens reikalauti pateikti ▐ šiuos duomenis:

| a) | paaiškinimą apie sandorio tikslą ir ar jis sudaromas siekiant apsidrausti nuo rizikos ar kitais tikslais; |
| --- | --- |

a)

paaiškinimą apie sandorio tikslą ir ar jis sudaromas siekiant apsidrausti nuo rizikos ar kitais tikslais;

| b) | informaciją, kuria patvirtinama pagrindinė rizika, jei sandoris sudaromas apsidraudimo tikslais. |
| --- | --- |

b)

informaciją, kuria patvirtinama pagrindinė rizika, jei sandoris sudaromas apsidraudimo tikslais.

28 straipsnis

EVPRI tyrimai

Vienos arba kelių kompetentingų institucijų
  , Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos
  prašymu arba savo iniciatyva EVPRI gali atlikti konkretaus klausimo arba praktikos, susijusios su skolintų vertybinių popierių pardavimu arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių naudojimu, tyrimą, kad įvertintų, ar dėl šio klausimo arba praktikos kyla grėsmė finansiniam stabilumui arba pasitikėjimui rinka Sąjungoje.

EVPRI
  per tris mėnesius po tyrimo pabaigos
  viešai paskelbia ataskaitą, kurioje pateikiamos tyrimo išvados ir visos su tuo klausimu arba praktika susijusios rekomendacijos.

29 straipsnis

Profesinė paslaptis

1.   Įsipareigojimas saugoti profesinę paslaptį taikomas visiems fiziniams arba juridiniams asmenims, kurie dirba ar dirbo kompetentingoje institucijoje arba bet kurioje institucijoje ar pas fizinį arba juridinį asmenį, kuriems kompetentinga institucija perdavė savo užduotis, įskaitant auditorius ir ekspertus, kuriuos samdo kompetentinga institucija.
  Konfidenciali
  informacija, laikoma profesine paslaptimi, negali būti atskleista jokiam kitam fiziniam arba juridiniam asmeniui ar institucijai, išskyrus atvejus, kai jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.

2.   Visa informacija, kuria pagal šį reglamentą tarpusavyje keičiasi kompetentingos institucijos
  ir kuri susijusi su verslo ar veiklos sąlygomis ar su kitais ekonominiais ar asmeniniais reikalais, ne ilgiau kaip 10 metų
  laikoma konfidencialia
  ir yra profesinės paslapties objektas
  , išskyrus atvejus, kai tokios informacijos perdavimo metu kompetentinga institucija pareiškia, kad ši informacija gali būti atskleidžiama, arba kai jos atskleidimas būtinas teisminiam nagrinėjimui.

30 straipsnis

Pareiga bendradarbiauti

Valstybių narių kompetentingos institucijos bendradarbiauja, kai būtina arba tikslinga šio reglamento įgyvendinimo tikslais. Pirmiausia kompetentingos institucijos nedelsdamos teikia viena kitai informaciją, kuri svarbi joms vykdant savo pareigas pagal šį reglamentą.

30a straipsnis

Bendradarbiavimas su EVPRI

1.
     
  Šio reglamento tikslais kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010.

2.
     
  Kompetentingos institucijos nedelsdamos suteikia EVPRI visą informaciją, būtiną jos užduotims vykdyti pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010.

31 straipsnis

Bendradarbiavimas gavus prašymą atlikti patikrinimus vietoje arba tyrimus

1.   Vienos valstybės narės kompetentinga institucija gali prašyti kitos valstybės narės kompetentingos institucijos padėti atlikti patikrinimus vietoje arba tyrimus.

Kompetentinga institucija informuoja Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją apie bet kokį pirmojoje pastraipoje nurodytą prašymą. Jei patikrinimas arba tyrimas turi tarpvalstybinį poveikį, EVPRI koordinuoja patikrinimą arba tyrimą.

2.   Kompetentinga institucija, gavusi kitos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymą atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą, gali:

| a) | atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą pati; |
| --- | --- |

a)

atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą pati;

| b) | leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai dalyvauti patikrinime vietoje arba tyrime; |
| --- | --- |

b)

leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai dalyvauti patikrinime vietoje arba tyrime;

| c) | leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai pačiai atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą; |
| --- | --- |

c)

leisti prašymą pateikusiai kompetentingai institucijai pačiai atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą;

| d) | paskirti auditorius arba ekspertus atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą; |
| --- | --- |

d)

paskirti auditorius arba ekspertus atlikti patikrinimą vietoje arba tyrimą;

| e) | pasidalyti konkrečiomis su priežiūros veikla susijusiomis užduotimis su kitomis kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

e)

pasidalyti konkrečiomis su priežiūros veikla susijusiomis užduotimis su kitomis kompetentingomis institucijomis.

2a.
     
  EVPRI taip pat gali atlikti visus reikalingus patikrinimus vietoje, pranešusi iš anksto arba be išankstinio pranešimo.

EVPRI gali reikalauti, kad valstybės narės kompetentingos institucijos atliktų specialias tyrimo užduotis ir patikrinimus vietoje.

32 straipsnis

Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis

1.   Kompetentingos institucijos su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių priežiūros institucijomis, iš šio reglamento kylančių įpareigojimų vykdymo trečiosiose šalyse ir dėl panašių priemonių, kurių turėtų imtis kompetentinga institucija, siekdama papildyti priemones, kurių imamasi pagal
  16–25 straipsnius
  .

Kompetentinga institucija informuoja EVPRI ir kitas kompetentingas institucijas apie savo siūlymą sudaryti tokį susitarimą.

1a.
     
  Pagal 30a straipsnį kompetentingos institucijos perduoda iš trečiųjų šalių priežiūros institucijų gautą informaciją EVPRI.

2.   EVPRI koordinuoja valstybių narių kompetentingų institucijų ir atitinkamų trečiųjų šalių
  priežiūros
  institucijų bendradarbiavimo susitarimų rengimą.
  Pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 [EVPRI] 16 straipsnį EVPRI patvirtina gaires
  susitarimo
  šablonui, kurį naudoja
  kompetentingos institucijos
  , parengti
  .

EVPRI taip pat koordinuoja kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, gauta iš ▐ trečiųjų šalių
  priežiūros
  institucijų, kuri gali būti svarbi, imantis priemonių pagal
  16–25 straipsnius
  .

3.   Kompetentingos institucijos sudaro bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių
  priežiūros
  institucijomis tik tokiu atveju, jei atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės paslapties garantijos bent lygiavertės išdėstytoms 29 straipsnyje. Toks keitimasis informacija ▐ skirtas minėtų kompetentingų institucijų užduotims vykdyti.

33 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas ir saugojimas

Valstybės narės, perduodamos asmens duomenis viena kitai arba trečiajai šaliai (ir atvirkščiai), taiko Direktyvą 95/46/EB. Perduodama asmens duomenis valstybėms narėms arba trečiajai šaliai, EVPRI laikosi Reglamento (EB) Nr. 45/2001.

Duomenys saugomi ilgiausiai
  penkis
  metus.

34 straipsnis

Informacijos atskleidimas trečiosioms šalims

Valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti trečiosios šalies
  priežiūros institucijai
  duomenis ir jų analizę, jei tenkinamos Direktyvos 95/46/EB 25 arba 26 straipsnyje nustatytos sąlygos ir tik pavieniais atvejais. Valstybės narės kompetentinga institucija sutinka, kad perduoti duomenis būtina taikant šį reglamentą.
  Duomenys perduodami tik tuo atveju, jei
  trečioji šalis
  užtikrina, kad duomenys nebus perduoti
  kitai trečiajai šaliai
  negavus
  aiškaus raštiško valstybės narės kompetentingos institucijos leidimo.

Valstybės narės kompetentinga institucija
  informaciją, kuri yra konfidenciali pagal 29 straipsnį ir kuri buvo gauta
  iš kitos valstybės narės kompetentingos institucijos ▐ , trečiosios šalies
  priežiūros
  institucijai atskleidžia tik tuo atveju, jei susijusi valstybės narės kompetentinga institucija gavo aiškų informaciją pateikusios kompetentingos institucijos sutikimą ir, jei taikoma, informacija atskleidžiama tik tais tikslais, dėl kurių ši kompetentinga institucija davė sutikimą.

35 straipsnis

Nuobaudos

Remdamosi EVPRI priimtomis gairėmis ir atsižvelgdamos į Komisijos komunikatą dėl sankcijų taikymo režimų finansinių paslaugų sektoriuje griežtinimo,
  valstybės narės
  , vadovaudamosi esminiais savo nacionalinės teisėkūros principais,
  nustato taisykles dėl administracinių priemonių, sankcijų ir piniginių baudų, taikytinų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad šios nuostatos būtų įgyvendintos. Numatytos priemonės, sankcijos ir baudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
  Jei pardavėjas pažeidžia 12 straipsnio nuostatas, nuobaudos turi būti pakankamai didelės, kad pardavėjas negalėtų gauti pelno.

Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010 EVPRI priima gaires dėl administracinių priemonių ir nuobaudų, kurias turi nustatyti valstybės narės, rūšių.

Valstybės narės praneša apie
  pirmoje ir antroje pastraipoje nurodytas
  nuostatas Komisijai
  ir EVPRI
  ne vėliau kaip [2012 m. liepos 1 d.] ir nedelsdamos praneša
  joms
  apie visus vėlesnius
  šiomis nuostatoms
  įtakos turinčius pakeitimus.

EVPRI savo tinklavietėje skelbia ir nuolat atnaujina esamų administracinių priemonių ir nuobaudų kiekvienoje valstybėje narėje atskirai sąrašą.

Valstybės narės kasmet pateikia EVPRI apibendrintą informaciją apie visas taikytas administracines priemones ir nuobaudas. Jei kompetentinga institucija atskleidžia visuomenei informaciją, kad taikyta administracinė priemonė ar nuobauda, ji tuo pačiu metu apie tai praneša EVPRI.

VII   SKYRIUS

DELEGUOTIEJI TEISĖS AKTAI

36 straipsnis

Įgaliojimų vykdymas

1.   
  Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus, jeigu tenkinamos šiame straipsnyje išdėstytos sąlygos.

2.   Įgaliojimai priimti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 3 dalyje,
  6 straipsnio 2 dalyje,
  7 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, ▐ 15 straipsnio 2 dalyje,
  19 straipsnio 4 dalyje
  ir 25 straipsnyje nurodytus deleguotuosius teisės aktus suteikiami Komisijai neribotam laikui.

2a.
     
  Prieš priimdama deleguotąjį teisės aktą, Komisija turi pasikonsultuoti su EVPRI.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 3 dalyje,
  6 straipsnio 2 dalyje,
  7 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, ▐ 15 straipsnio 2 dalyje,
  19 straipsnio 4 dalyje
  ir 25 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Sprendimas atšaukti delegavimą įsigalioja
  kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje
  arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. ▐

4.   
  Kai tik Komisija priima deleguotąjį teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   
  Pagal 2 straipsnio 2 dalį, 3 straipsnio 7 dalį, 4 straipsnio 2 dalį, 5 straipsnio 3 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 3 dalį, 8 straipsnio 3 dalį, 15 straipsnio 2 dalį, 19 straipsnio 4 dalį ir 25 straipsnį priimti deleguotieji teisės aktai įsigalioja tik tada, jei per tris mėnesius nuo pranešimo apie atitinkamą aktą Europos Parlamentui ir Tarybai datos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimo arba jei iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

▐

39 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Europos vertybinių popierių komitetas, įsteigtas Komisijos sprendimu 2001/528/EB (12).
  Šis komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011

   (13).

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį,
  taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis
  , atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

▐

39a straipsnis

Deleguotų aktų priėmimo terminas

Komisija priima 2 straipsnio 2 dalyje, 3 straipsnio 7 dalyje, 4 straipsnio 2 dalyje, 5 straipsnio 3 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 3 dalyje, 8 straipsnio 3 dalyje, 15 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio 4 dalyje ir 25 straipsnyje nurodytus deleguotuosius teisės aktus ne vėliau kaip ... (14).

VIII   SKYRIUS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

40 straipsnis

Peržiūra ir ataskaita

Atsižvelgdama į diskusijas su kompetentingomis institucijomis ir EVPRI, Komisija iki
  2013 m. birželio 30 d.
  pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie:

| a) | informacijos pateikimo ir jos ▐ atskleidimo ribų pagal 5, ▐ ir 8 straipsnius tinkamumą; |
| --- | --- |

a)

informacijos pateikimo ir jos ▐ atskleidimo ribų pagal 5, ▐ ir 8 straipsnius tinkamumą;

| aa) | viešo atskleidimo reikalavimo ir reikalavimo atskleisti informaciją, taip pat atskleidimo ribų pagal 7 straipsnį tinkamumą, ypač atsižvelgiant į jų poveikį finansų rinkų efektyvumui ir nestabilumui; |
| --- | --- |

aa)

viešo atskleidimo reikalavimo ir reikalavimo atskleisti informaciją, taip pat atskleidimo ribų pagal 7 straipsnį tinkamumą, ypač atsižvelgiant į jų poveikį finansų rinkų efektyvumui ir nestabilumui;

| ab) | tai, ar tikslingas centralizuotas ataskaitų teikimas tiesiogiai EVPRI; |
| --- | --- |

ab)

tai, ar tikslingas centralizuotas ataskaitų teikimas tiesiogiai EVPRI;

| b) | II skyriuje nustatytų apribojimų ir reikalavimų taikymą; |
| --- | --- |

b)

II skyriuje nustatytų apribojimų ir reikalavimų taikymą;

| c) | tai, ar tikslinga nustatyti kitus skolintų vertybinių popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus arba sąlygas. |
| --- | --- |

c)

tai, ar tikslinga nustatyti kitus skolintų vertybinių popierių arba kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių apribojimus arba sąlygas.

41 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostata

Į šio reglamento taikymo sritį patenkančios esamos nuostatos, galiojančios iki 2010 m. rugsėjo 15 d., gali būti taikomos toliau iki [2013 m. liepos 1 d.], jei apie jas pranešta Komisijai.

41a straipsnis

EVPRI darbuotojai ir ištekliai

Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EVPRI įvertina personalo ir išteklių poreikius, kurie atsirado dėl pagal šį reglamentą prisiimtų įgaliojimų ir pareigų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

42 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo [2012 m. liepos 1 d.].

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 84, 2011 3 17, p. 34.

1

(2)  OL C 91, 2011 3 23, p. 1.

2

(3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

3

(4)  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

4

(5)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

5

(6)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

6

(7)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

7

(8)  2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1287/2006, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl investicinėms įmonėms taikomų apskaitos dokumentų tvarkymo reikalavimų, informacijos apie sandorius pateikimo, rinkos skaidrumo, leidimų prekiauti finansinėmis priemonėmis ir toje direktyvoje apibrėžtų sąlygų, (OL L 241, 2006 9 2, p. 1).

8

(9)  OL L 390, 2004 12 31, p. 38.

9

(10)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

10

(11)  OL L 336, 2003 12 23, p. 33.

11

(12)  OL L 191, 2001 7 13, p. 45.

12

(13)  

  OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

13

OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(14)  Šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

14

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/328

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisInvestuotojų kompensavimo sistemos ***I

P7_TA(2011)0313

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

2013/C 33 E/37

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0371),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7-0174/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 53 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė Parlamentui pasiūlymą (C7-0174/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į vadovaujantis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo Švedijos Parlamento ir Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad įstatymo galią turinčio teisės akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vadovaujantis Protokolu (Nr. 2) dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo Švedijos Parlamento ir Jungtinės Karalystės Bendruomenių Rūmų pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad įstatymo galią turinčio teisės akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į Europos centrinio banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0167/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir į Teisės reikalų komiteto nuomonę (A7–0167/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 99, 2011 3 31, p. 1.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0199

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 53 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. aukšto lygio ekspertų grupės, kuriai pirmininkavo J. de Larosière, paskelbtoje ataskaitoje konstatuota, kad priežiūros sistema turi būti stiprinama siekiant mažinti riziką ir ateityje galinčios kilti finansų krizės sunkumą, ir rekomenduota įgyvendinti radikalias Europos Sąjungos finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas, įskaitant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos, kurią sudarytų trys Europos priežiūros institucijos – viena vertybinių popierių sektoriuje, viena draudimo ir profesinių pensijų sektoriuje ir dar viena bankininkystės sektoriuje, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos sukūrimą. 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ siūloma stiprinti Sąjungos finansinių paslaugų reguliavimo sistemą ir visų pirma didinti investuotojų apsaugą. 2009 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė teisės aktų dėl naujų institucijų sukūrimo, įskaitant Europos priežiūros instituciją (Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją) (EVPRI), įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (3), paketą, kuriuo visų pirma siekiama didinti Sąjungos teisės taikymo nuoseklumą ir padėti sukurti geros kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos prašymu 2009 m. vasario 25 d. aukšto lygio ekspertų grupės, kuriai pirmininkavo J. de Larosière, paskelbtoje ataskaitoje konstatuota, kad priežiūros sistema turi būti stiprinama siekiant mažinti riziką ir ateityje galinčios kilti finansų krizės sunkumą, ir rekomenduota įgyvendinti radikalias Europos Sąjungos finansų sektoriaus priežiūros struktūros reformas, įskaitant Europos finansų priežiūros institucijų sistemos, kurią sudarytų trys Europos priežiūros institucijos – viena vertybinių popierių sektoriuje, viena draudimo ir profesinių pensijų sektoriuje ir dar viena bankininkystės sektoriuje, taip pat Europos sisteminės rizikos valdybos sukūrimą. 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešime „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“ siūloma stiprinti Sąjungos finansinių paslaugų reguliavimo sistemą ir visų pirma didinti investuotojų apsaugą. 2009 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė teisės aktų dėl naujų institucijų sukūrimo, įskaitant Europos priežiūros instituciją (Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją) (EVPRI), įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 (3), paketą, kuriuo visų pirma siekiama didinti Sąjungos teisės taikymo nuoseklumą ir padėti sukurti geros kokybės bendrus reguliavimo ir priežiūros standartus ir praktiką;

| (2) | būtina iš dalies keisti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (4), siekiant išsaugoti pasitikėjimą finansų sistema ir geriau apsaugoti investuotojus, atsižvelgiant į Sąjungos teisinės sistemos pokyčius, finansų rinkų raidą ir problemas, su kuriomis susiduriama valstybėse narėse taikant tą direktyvą tais atvejais, kai investicinės įmonės negali grąžinti turto, laikomo klientų vardu; |
| --- | --- |

(2)

būtina iš dalies keisti 1997 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 97/9/EB dėl investuotojų kompensavimo sistemų (4), siekiant išsaugoti pasitikėjimą finansų sistema ir geriau apsaugoti investuotojus, atsižvelgiant į Sąjungos teisinės sistemos pokyčius, finansų rinkų raidą ir problemas, su kuriomis susiduriama valstybėse narėse taikant tą direktyvą tais atvejais, kai investicinės įmonės negali grąžinti turto, laikomo klientų vardu;

| (3) | Direktyvos 97/9/EB priėmimo metu ja papildyta 1993 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 93/22/EEB dėl investicinių paslaugų vertybinių popierių srityje (5), siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė sukurtų investuotojų kompensavimo sistemą ir užtikrintų suderintą būtiniausią apsaugos lygį, bent jau smulkiesiems investuotojams, tuo atveju, jei investicinė įmonė negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų klientams. Kai 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6), panaikinta Direktyva 93/22/EEB, sudarytas naujas investicinių paslaugų ir veiklos rūšių sąrašas, siekiant įtraukti visas investuotojams skirtas veiklos rūšis ir užtikrinti atitinkamo laipsnio suderinamumą, kurio reikia norint pasiūlyti investuotojams aukšto lygio apsaugą bei leisti investicinėms įmonėms teikti paslaugas visoje Sąjungoje. Todėl būtina suderinti Direktyvą 97/9/EB su Direktyva 2004/39/EB siekiant užtikrinti, kad teikiant visas investicines paslaugas ir verčiantis visų rūšių veikla toliau būtų užtikrinamas tinkamas kompensavimas pagal sistemas; |
| --- | --- |

(3)

Direktyvos 97/9/EB priėmimo metu ja papildyta 1993 m. gegužės 10 d. Tarybos direktyva 93/22/EEB dėl investicinių paslaugų vertybinių popierių srityje (5), siekiant užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė sukurtų investuotojų kompensavimo sistemą ir užtikrintų suderintą būtiniausią apsaugos lygį, bent jau smulkiesiems investuotojams, tuo atveju, jei investicinė įmonė negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų klientams. Kai 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (6), panaikinta Direktyva 93/22/EEB, sudarytas naujas investicinių paslaugų ir veiklos rūšių sąrašas, siekiant įtraukti visas investuotojams skirtas veiklos rūšis ir užtikrinti atitinkamo laipsnio suderinamumą, kurio reikia norint pasiūlyti investuotojams aukšto lygio apsaugą bei leisti investicinėms įmonėms teikti paslaugas visoje Sąjungoje. Todėl būtina suderinti Direktyvą 97/9/EB su Direktyva 2004/39/EB siekiant užtikrinti, kad teikiant visas investicines paslaugas ir verčiantis visų rūšių veikla toliau būtų užtikrinamas tinkamas kompensavimas pagal sistemas;

| (4) | Direktyvoje 97/9/EB jos priėmimo metu atsižvelgta į indėlių garantijų sistemų teikiamas garantijas ir veikimą, kaip nustatyta 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (7). Dėl tos priežasties būtų tinkama ir toliau atsižvelgti į bet kokius Direktyvos 94/19/EB pakeitimus; |
| --- | --- |

(4)

Direktyvoje 97/9/EB jos priėmimo metu atsižvelgta į indėlių garantijų sistemų teikiamas garantijas ir veikimą, kaip nustatyta 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 94/19/EB dėl indėlių garantijų sistemų (7). Dėl tos priežasties būtų tinkama ir toliau atsižvelgti į bet kokius Direktyvos 94/19/EB pakeitimus;

| (5) | investuotojai gali nežinoti
  apie tai, kad investicinės įmonės neturi veiklos leidimų, arba
  apie jokius investicinių įmonių

  jų
  veiklos leidimų apribojimus, todėl būtina juos apsaugoti tais atvejais, kai investicinės įmonės veikia
  neturėdamos leidimo ar
  pažeisdamos savo veiklos leidimo sąlygas, visų pirma laiko klientų turtą ar teikia paslaugas tam tikros kategorijos klientams, nors
  neturi tam leidimo arba
  tai pažeidžia jų veiklos leidimo sąlygas. Todėl sistemos turėtų apimti klientų turtą, kurį de facto laiko investicinės įmonės versdamosi bet kokia investicine veikla; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

investuotojai gali nežinoti
  apie tai, kad investicinės įmonės neturi veiklos leidimų, arba
  apie jokius investicinių įmonių

  jų
  veiklos leidimų apribojimus, todėl būtina juos apsaugoti tais atvejais, kai investicinės įmonės veikia
  neturėdamos leidimo ar
  pažeisdamos savo veiklos leidimo sąlygas, visų pirma laiko klientų turtą ar teikia paslaugas tam tikros kategorijos klientams, nors
  neturi tam leidimo arba
  tai pažeidžia jų veiklos leidimo sąlygas. Todėl sistemos turėtų apimti klientų turtą, kurį de facto laiko investicinės įmonės versdamosi bet kokia investicine veikla; [1 pakeit.]

| (6) | 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvoje 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai (8), investicinėms įmonėms leidžiama deponuoti klientų vardu laikomas finansines priemones trečiosios šalies sąskaitose. Trečiajai šaliai nebūtinai taikomas specialus reguliavimas ir priežiūra. Nepaisant to, kad laikomasi Direktyvos 2006/73/EB, trečiosios šalies nemokumas gali paveikti investuotojų teises, jei ta trečioji šalis negebės investicinei įmonei grąžinti finansinių priemonių. Siekiant stiprinti investuotojų pasitikėjimą būtų tinkama išplėsti Direktyva 97/9/EB nustatytą kompensavimą, nepažeidžiant valstybėse narėse galiojančios atsakomybės tvarkos, ir įtraukti situacijas, kai investicinės įmonės nepajėgia klientams grąžinti finansinių priemonių dėl trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė ar jos saugotojai deponavo finansines priemones, nemokumo; |
| --- | --- |

(6)

2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvoje 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai (8), investicinėms įmonėms leidžiama deponuoti klientų vardu laikomas finansines priemones trečiosios šalies sąskaitose. Trečiajai šaliai nebūtinai taikomas specialus reguliavimas ir priežiūra. Nepaisant to, kad laikomasi Direktyvos 2006/73/EB, trečiosios šalies nemokumas gali paveikti investuotojų teises, jei ta trečioji šalis negebės investicinei įmonei grąžinti finansinių priemonių. Siekiant stiprinti investuotojų pasitikėjimą būtų tinkama išplėsti Direktyva 97/9/EB nustatytą kompensavimą, nepažeidžiant valstybėse narėse galiojančios atsakomybės tvarkos, ir įtraukti situacijas, kai investicinės įmonės nepajėgia klientams grąžinti finansinių priemonių dėl trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė ar jos saugotojai deponavo finansines priemones, nemokumo;

| (7) | Direktyvoje 2006/73/EB reikalaujama, kad investicinės įmonės, gavusios kliento lėšas, įneštų jas į vieną arba daugiau sąskaitų, kurios atidarytos trečiojoje šalyje. Tos trečiosios šalys gali būti centriniai bankai, kredito įstaigos ar bankai, kurie turi veiklos leidimą trečiojoje šalyje, arba reikalavimus atitinkantis pinigų rinkos fondas. Direktyva 2006/73/EB užtikrinama griežta tvarka, todėl nebūtina sistemų garantijų išplėsti ir įtraukti trečiųjų šalių, kuriose deponuotos lėšos, nemokumą; |
| --- | --- |

(7)

Direktyvoje 2006/73/EB reikalaujama, kad investicinės įmonės, gavusios kliento lėšas, įneštų jas į vieną arba daugiau sąskaitų, kurios atidarytos trečiojoje šalyje. Tos trečiosios šalys gali būti centriniai bankai, kredito įstaigos ar bankai, kurie turi veiklos leidimą trečiojoje šalyje, arba reikalavimus atitinkantis pinigų rinkos fondas. Direktyva 2006/73/EB užtikrinama griežta tvarka, todėl nebūtina sistemų garantijų išplėsti ir įtraukti trečiųjų šalių, kuriose deponuotos lėšos, nemokumą;

| (8) | Kadangi kompensavimo aprėptis pagal Direktyvą 94/19/EB dabar platesnė negu pagal šią direktyvą, būtina investuotojams nustatyti didžiausią apsaugą Tais atvejais, kai bankų turimam turtui gali

  galėtų
  būti taikomos ir

  Direktyva 94/19/EB

  , ir

  arba Direktyva 97/9/EB

  . Todėl tais atvejais investuotojui

  , investuotojams
  turėtų būti kompensuojama pagal Direktyvą 94/19/EB; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

Kadangi kompensavimo aprėptis pagal Direktyvą 94/19/EB dabar platesnė negu pagal šią direktyvą, būtina investuotojams nustatyti didžiausią apsaugą Tais atvejais, kai bankų turimam turtui gali

  galėtų
  būti taikomos ir

  Direktyva 94/19/EB

  , ir

  arba Direktyva 97/9/EB

  . Todėl tais atvejais investuotojui

  , investuotojams
  turėtų būti kompensuojama pagal Direktyvą 94/19/EB; [2 pakeit.]

| (9) | kad galėtų susigrąžinti kompensacijoms išmokėtas lėšas, kompensavimo sistemos, išmokančios kompensacijas investuotojams dėl depozitoriumo ar trečiosios šalies nemokumo, turėtų turėti tų investuotojų,

  ar
  investicinės įmonės ar kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (toliau – KIPVPS) teisių perėmimo teisę likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios. Šia direktyva neturėtų būti mažinama investicinių įmonių ar KIPVPS atsakomybė už turto susigrąžinimą iš depozitoriumo ar saugotojo; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

kad galėtų susigrąžinti kompensacijoms išmokėtas lėšas, kompensavimo sistemos, išmokančios kompensacijas investuotojams dėl depozitoriumo ar trečiosios šalies nemokumo, turėtų turėti tų investuotojų,

  ar
  investicinės įmonės ar kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (toliau – KIPVPS) teisių perėmimo teisę likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios. Šia direktyva neturėtų būti mažinama investicinių įmonių ar KIPVPS atsakomybė už turto susigrąžinimą iš depozitoriumo ar saugotojo; [3 pakeit.]

| (10) | 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS) derinimo (9), reikalaujama, kad KIPVPS turtą saugotų depozitoriumas. Jei

  Per 2011 m. Komisija pateikia pasiūlymus, kuriais siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą 2009/65/EB tam, kad būtų išaiškinta depozitoriumo atsakomybė, kai
  depozitoriumas ar vienas iš jo sub-depozitoriumų nevykdo įsipareigojimų ir negali grąžinti saugomų finansinių priemonių, tai paveikia

  .

  Siekiant tokiais atvejais padidinti KIPVPS investicinių vienetų savininkų ir akcininkų apsaugą, jei finansines priemones laikantis subjektas nebegalėtų jų grąžinti, turėtų būti taikoma tokio pat lygio apsauga, kokia būtų taikoma, jei į susijusias finansines priemones jie būtų investavę tiesiogiai. KIPVPS investicinių vienetų savininkai ir akcininkai turėtų gauti kompensaciją už KIPVPS nuvertėjimą. Kartu jie turi galėti išlaikyti KIPVPS investicinius vienetus ar akcijas, kad išsaugotų teisę į išpirkimą, kai manys, kad tai tinkama.

  Komisija
  ,
  atlikusi Direktyvos 2009/65/EB peržiūrą, turėtų išanalizuoti, kokiais atvejais
  KIPVPS
  depozitoriumo ar sub-depozitoriumo nemokumas galėtų paveikti KIPVPS
  investicinių vienetų ar akcijų vertę.
  Tos analizės ataskaita
  ,
  esant reikalui – kartu su teisėkūros pasiūlymais, turėtų būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai
  ; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS) derinimo (9), reikalaujama, kad KIPVPS turtą saugotų depozitoriumas. Jei

  Per 2011 m. Komisija pateikia pasiūlymus, kuriais siekiama iš dalies pakeisti Direktyvą 2009/65/EB tam, kad būtų išaiškinta depozitoriumo atsakomybė, kai
  depozitoriumas ar vienas iš jo sub-depozitoriumų nevykdo įsipareigojimų ir negali grąžinti saugomų finansinių priemonių, tai paveikia

  .

  Siekiant tokiais atvejais padidinti KIPVPS investicinių vienetų savininkų ir akcininkų apsaugą, jei finansines priemones laikantis subjektas nebegalėtų jų grąžinti, turėtų būti taikoma tokio pat lygio apsauga, kokia būtų taikoma, jei į susijusias finansines priemones jie būtų investavę tiesiogiai. KIPVPS investicinių vienetų savininkai ir akcininkai turėtų gauti kompensaciją už KIPVPS nuvertėjimą. Kartu jie turi galėti išlaikyti KIPVPS investicinius vienetus ar akcijas, kad išsaugotų teisę į išpirkimą, kai manys, kad tai tinkama.

  Komisija
  ,
  atlikusi Direktyvos 2009/65/EB peržiūrą, turėtų išanalizuoti, kokiais atvejais
  KIPVPS
  depozitoriumo ar sub-depozitoriumo nemokumas galėtų paveikti KIPVPS
  investicinių vienetų ar akcijų vertę.
  Tos analizės ataskaita
  ,
  esant reikalui – kartu su teisėkūros pasiūlymais, turėtų būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai
  ; [4 pakeit.]

| (11) | jau Direktyvoje 97/9/EB reikalavimams, kylantiems iš sandorių, dėl kurių buvo iškeltos baudžiamosios bylos dėl pinigų plovimo, kaip apibrėžta 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (10), jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos. Taip pat būtų tinkama netenkinti jokių reikalavimų tais atvejais, kai susijęs turtas gaunamas dėl veiksmų, kurie draudžiami pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (11) ir kuriuos atliekant reikalavimų pateikėjas tiesiogiai dalyvavo; |
| --- | --- |

(11)

jau Direktyvoje 97/9/EB reikalavimams, kylantiems iš sandorių, dėl kurių buvo iškeltos baudžiamosios bylos dėl pinigų plovimo, kaip apibrėžta 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (10), jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos. Taip pat būtų tinkama netenkinti jokių reikalavimų tais atvejais, kai susijęs turtas gaunamas dėl veiksmų, kurie draudžiami pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) (11) ir kuriuos atliekant reikalavimų pateikėjas tiesiogiai dalyvavo;

| (12) | mažiausias kompensacijos lygis buvo nustatytas 1997 m. ir nuo tada jis nekeistas. Siekiant atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir Europos Sąjungos teisės aktų sistemoje šis lygis turėtų būti padidintas iki 50 000 EUR

  100 000 EUR
  . Nustatant šią sumą atsižvelgta į infliacijos Europos Sąjungoje poveikį ir į poreikį kompensacijos lygį geriau suderinti su vidutine investicijų, kurias valstybėse narėse turi mažmeniniai klientai, verte. Siekiant padidinti investuotojams teikiamą apsaugą būtina pašalinti valstybių narių turimas galimybes apriboti lėšų kitomis nei valstybių narių valiutomis kompensavimą arba jų visai nekompensuoti; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

mažiausias kompensacijos lygis buvo nustatytas 1997 m. ir nuo tada jis nekeistas. Siekiant atsižvelgti į pokyčius finansų rinkose ir Europos Sąjungos teisės aktų sistemoje šis lygis turėtų būti padidintas iki 50 000 EUR

  100 000 EUR
  . Nustatant šią sumą atsižvelgta į infliacijos Europos Sąjungoje poveikį ir į poreikį kompensacijos lygį geriau suderinti su vidutine investicijų, kurias valstybėse narėse turi mažmeniniai klientai, verte. Siekiant padidinti investuotojams teikiamą apsaugą būtina pašalinti valstybių narių turimas galimybes apriboti lėšų kitomis nei valstybių narių valiutomis kompensavimą arba jų visai nekompensuoti; [5 pakeit.]

| (13) | siekiant užtikrinti, kad investuotojai gautų pagal Direktyvą 97/9/EB numatytą kompensaciją, taip pat valstybėse narėse užtikrinti panašų investuotojų apsaugos lygį, reikia nustatyti bendras taisykles, kuriomis būtų reguliuojamas investuotojų kompensavimo sistemų finansavimas. Sistemos turėtų būti finansuojamos proporcingai jų įsipareigojimams. Turi būti užtikrintas atitinkamas išankstinio finansavimo lygis, o sistemos turi turėti tinkamų priemonių, kuriomis remdamosi vertintų savo tikslinio finansavimo lygį ir siektų jo dar prieš tai, kai atsiranda bet koks nuostolių įvykis pagal Direktyvą 97/9/EB. Bendras mažiausias tikslinis lėšų lygis turėtų būti pasiektas
  kuo greičiau ir bet kuriuo atveju
  per dešimties

  penkerių
  metų laikotarpį; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(13)

siekiant užtikrinti, kad investuotojai gautų pagal Direktyvą 97/9/EB numatytą kompensaciją, taip pat valstybėse narėse užtikrinti panašų investuotojų apsaugos lygį, reikia nustatyti bendras taisykles, kuriomis būtų reguliuojamas investuotojų kompensavimo sistemų finansavimas. Sistemos turėtų būti finansuojamos proporcingai jų įsipareigojimams. Turi būti užtikrintas atitinkamas išankstinio finansavimo lygis, o sistemos turi turėti tinkamų priemonių, kuriomis remdamosi vertintų savo tikslinio finansavimo lygį ir siektų jo dar prieš tai, kai atsiranda bet koks nuostolių įvykis pagal Direktyvą 97/9/EB. Bendras mažiausias tikslinis lėšų lygis turėtų būti pasiektas
  kuo greičiau ir bet kuriuo atveju
  per dešimties

  penkerių
  metų laikotarpį; [6 pakeit.]

| (14) | prireikus, pasinaudojant išimtiniais reikalavimais, kad sistemos nariai įneštų įnašus, ar galimybe komerciniais pagrindais pasinaudoti skolinimosi šaltiniais, kaip antai komerciniais bankais ar viešosiomis institucijomis, turėtų būti laiku užtikrinamas bet kokių poreikių, kurie nepadengiami lėšomis, surinktomis iš narių prieš nuostolio įvykių atsiradimą, padengimas; |
| --- | --- |

(14)

prireikus, pasinaudojant išimtiniais reikalavimais, kad sistemos nariai įneštų įnašus, ar galimybe komerciniais pagrindais pasinaudoti skolinimosi šaltiniais, kaip antai komerciniais bankais ar viešosiomis institucijomis, turėtų būti laiku užtikrinamas bet kokių poreikių, kurie nepadengiami lėšomis, surinktomis iš narių prieš nuostolio įvykių atsiradimą, padengimas;

| (15) | šiuo metu valstybėse narėse sistemos veikia labai skirtingai, ir šia direktyva siekiama toliau tas sistemas derinti, kartu valstybėms narėms paliekant tam tikro lankstumo, susijusio su sistemų organizavimu. Komisija

  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai
  turėtų turėti įgaliojimus

  būti suteikti įgaliojimai
  priimti deleguotus teisės aktus dėl tam tikrų esminių su sistemų veikimu susijusių dalykų pagal Sutarties 290 straipsnį. Visų pirma turėtų būti priimti deleguotieji aktai dėl potencialių sistemų įsipareigojimų nustatymo metodų, veiksnių, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar dėl papildomų įnašų negali kilti pavojus valstybių narių finansų sistemos stabilumui, alternatyvių finansavimo susitarimų, kuriuos sistemos turi turėti, kad prireikus galėtų gauti trumpalaikį finansavimą ir sistemoje dalyvaujančių subjektų įnašų dydžio nustatymo kriterijų.
  Pagal SESV 290 straipsnį
  Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus

  turėtų būti suteikti įgaliojimai
  priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį. Visų pirma, turėtų būti patvirtinti deleguoti teisės aktai dėl metodo, taikomo apskaičiuojant tikslinį lėšų lygį, kurį investuotojų kompensavimo sistemos turėtų nustatyti, ir keičiant šį tikslinį lėšų lygį, nustatymo, nustatant nustatytos

  dėl
  viršutinės lėšų, prieinamų skolinimui tarp valstybių narių investuotojų kompensavimo sistemų, ribos procentą,

  procento,
  dėl investuotojų reikalavimų nagrinėjimo tvarkos ir techninių kriterijų,

  .

  Pagal kuriuos apskaičiuojamas KIPVPS vertės sumažėjimas šioje direktyvoje numatytais atvejais. Komisija


  SESV 290 straipsnį Komisijai
  taip pat turėtų turėti įgaliojimus deleguotais
  būti suteikti įgaliojimai priimti
  teisės aktais iš dalies keisti
  aktus ir dėl
  lėšų, prieinamų skolinimui, procentą, atsižvelgdama

  procento dalinių pakeitimų, atsižvelgiant
  į pokyčius finansų rinkose; [7 ir 12 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

šiuo metu valstybėse narėse sistemos veikia labai skirtingai, ir šia direktyva siekiama toliau tas sistemas derinti, kartu valstybėms narėms paliekant tam tikro lankstumo, susijusio su sistemų organizavimu. Komisija

  Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai
  turėtų turėti įgaliojimus

  būti suteikti įgaliojimai
  priimti deleguotus teisės aktus dėl tam tikrų esminių su sistemų veikimu susijusių dalykų pagal Sutarties 290 straipsnį. Visų pirma turėtų būti priimti deleguotieji aktai dėl potencialių sistemų įsipareigojimų nustatymo metodų, veiksnių, į kuriuos turėtų būti atsižvelgiama vertinant, ar dėl papildomų įnašų negali kilti pavojus valstybių narių finansų sistemos stabilumui, alternatyvių finansavimo susitarimų, kuriuos sistemos turi turėti, kad prireikus galėtų gauti trumpalaikį finansavimą ir sistemoje dalyvaujančių subjektų įnašų dydžio nustatymo kriterijų.
  Pagal SESV 290 straipsnį
  Komisijai reikėtų suteikti įgaliojimus

  turėtų būti suteikti įgaliojimai
  priimti deleguotus teisės aktus pagal Sutarties 290 straipsnį. Visų pirma, turėtų būti patvirtinti deleguoti teisės aktai dėl metodo, taikomo apskaičiuojant tikslinį lėšų lygį, kurį investuotojų kompensavimo sistemos turėtų nustatyti, ir keičiant šį tikslinį lėšų lygį, nustatymo, nustatant nustatytos

  dėl
  viršutinės lėšų, prieinamų skolinimui tarp valstybių narių investuotojų kompensavimo sistemų, ribos procentą,

  procento,
  dėl investuotojų reikalavimų nagrinėjimo tvarkos ir techninių kriterijų,

  .

  Pagal kuriuos apskaičiuojamas KIPVPS vertės sumažėjimas šioje direktyvoje numatytais atvejais. Komisija


  SESV 290 straipsnį Komisijai
  taip pat turėtų turėti įgaliojimus deleguotais
  būti suteikti įgaliojimai priimti
  teisės aktais iš dalies keisti
  aktus ir dėl
  lėšų, prieinamų skolinimui, procentą, atsižvelgdama

  procento dalinių pakeitimų, atsižvelgiant
  į pokyčius finansų rinkose; [7 ir 12 pakeit.]

| (15a) | siekiant užtikrinti vienodas su sistemų finansavimu susijusių nuostatų taikymo sąlygas, EVPRI turėtų parengti techninius standartus

  techninių įgyvendinimo standartų projektus
  , kuriuose būtų nustatyta, kokius duomenis sistemos turi viešai skelbti; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(15a)

siekiant užtikrinti vienodas su sistemų finansavimu susijusių nuostatų taikymo sąlygas, EVPRI turėtų parengti techninius standartus

  techninių įgyvendinimo standartų projektus
  , kuriuose būtų nustatyta, kokius duomenis sistemos turi viešai skelbti; [7 pakeit.]

| (16) | siekiant užtikrinti, kad investuotojai kompensacijas gautų laiku, kaip kraštutinė priemonė tarp investuotojų kompensavimo sistemų Sąjungoje turėtų būti sukurtas skolinimosi mechanizmas. Sistema išimtiniais atvejais, kai laikinai pristinga finansavimo, turėtų įtraukti galimybę investuotojų kompensavimo sistemoms pasiskolinti lėšų iš kitų sistemų. Tuo tikslu kiekvienos sistemos ex ante finansavimo dalis turėtų būti prieinama skolinimui kitoms investuotojų kompensavimo sistemoms; |
| --- | --- |

(16)

siekiant užtikrinti, kad investuotojai kompensacijas gautų laiku, kaip kraštutinė priemonė tarp investuotojų kompensavimo sistemų Sąjungoje turėtų būti sukurtas skolinimosi mechanizmas. Sistema išimtiniais atvejais, kai laikinai pristinga finansavimo, turėtų įtraukti galimybę investuotojų kompensavimo sistemoms pasiskolinti lėšų iš kitų sistemų. Tuo tikslu kiekvienos sistemos ex ante finansavimo dalis turėtų būti prieinama skolinimui kitoms investuotojų kompensavimo sistemoms;

| (16a) | kompetentingos institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su EVPRI, siekdamos nustatyti investicinių įmonių sukčiavimo, netinkamo administravimo atvejus ir veiklos klaidas Sąjungoje bei užkirsti joms kelią; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(16a)

kompetentingos institucijos turėtų glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su EVPRI, siekdamos nustatyti investicinių įmonių sukčiavimo, netinkamo administravimo atvejus ir veiklos klaidas Sąjungoje bei užkirsti joms kelią; [8 pakeit.]

| (16b) | siekdamos išvengti tolesnių bylų dėl kompensavimo, valstybės narės turėtų skatinti vartotojų apsaugos organizacijų ir įstaigų, kompetentingų institucijų ir investuotojų kompensavimo sistemų institucinį dialogą. Valstybės narės turėtų sukurti dialogo sistemą, kad būtų galima anksti nustatyti problemas, pvz., sutrikusią rinkų veiklą, įtartinus teikėjus, produktus ar įmonių struktūrą, ir apie jas pranešti priežiūros ir investuotojų kompensavimo sistemoms; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(16b)

siekdamos išvengti tolesnių bylų dėl kompensavimo, valstybės narės turėtų skatinti vartotojų apsaugos organizacijų ir įstaigų, kompetentingų institucijų ir investuotojų kompensavimo sistemų institucinį dialogą. Valstybės narės turėtų sukurti dialogo sistemą, kad būtų galima anksti nustatyti problemas, pvz., sutrikusią rinkų veiklą, įtartinus teikėjus, produktus ar įmonių struktūrą, ir apie jas pranešti priežiūros ir investuotojų kompensavimo sistemoms; [9 pakeit.]

| (17) | dėl skolinimosi mechanizmo neturėtų sumažėti jokia valstybių narių fiskalinė atsakomybė. Besiskolinančios sistemos turėtų turėti galimybę pasinaudoti skolinimosi galimybe, numatyta šioje direktyvoje, po to, kai sunaudoja lėšas, surinktas, siekiant tikslinio lėšų lygio, ir papildomai pareikalauja, kad jų nariai įmokėtų įnašus. Atsižvelgdama į valstybių narių vykdomą investuotojų kompensavimo sistemų priežiūrą, EVPRI turėtų prisidėti siekiant tikslo – padėti investicinėms įmonėms ir KIPVPSvykdyti jų veiklą tuo pačiu metu užtikrinant veiksmingą investuotojų apsaugą. Tuo tikslu EVPRI turėtų patvirtinti, kad Direktyvoje 97/9/EB nustatytos investuotojų kompensavimo sistemų tarpusavio skolinimosi sąlygos yra tenkinamos, ir, laikydamasi griežtų toje direktyvoje nustatytų ribų, nurodyti kiekvienos sistemos skolintinas sumas, pradinę palūkanų normą bei paskolos trukmę. Dėl to EVPRI taip pat turėtų rinkti informaciją apie investuotojų kompensavimo sistemas, visų pirma apie kiekvienos sistemos kompensuojamas pinigų sumas ir finansines priemones, patvirtintas kompetentingų institucijų. Ji turėtų informuoti kitas investuotojų kompensavimo sistemas apie jų prievolę skolinti; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

dėl skolinimosi mechanizmo neturėtų sumažėti jokia valstybių narių fiskalinė atsakomybė. Besiskolinančios sistemos turėtų turėti galimybę pasinaudoti skolinimosi galimybe, numatyta šioje direktyvoje, po to, kai sunaudoja lėšas, surinktas, siekiant tikslinio lėšų lygio, ir papildomai pareikalauja, kad jų nariai įmokėtų įnašus. Atsižvelgdama į valstybių narių vykdomą investuotojų kompensavimo sistemų priežiūrą, EVPRI turėtų prisidėti siekiant tikslo – padėti investicinėms įmonėms ir KIPVPSvykdyti jų veiklą tuo pačiu metu užtikrinant veiksmingą investuotojų apsaugą. Tuo tikslu EVPRI turėtų patvirtinti, kad Direktyvoje 97/9/EB nustatytos investuotojų kompensavimo sistemų tarpusavio skolinimosi sąlygos yra tenkinamos, ir, laikydamasi griežtų toje direktyvoje nustatytų ribų, nurodyti kiekvienos sistemos skolintinas sumas, pradinę palūkanų normą bei paskolos trukmę. Dėl to EVPRI taip pat turėtų rinkti informaciją apie investuotojų kompensavimo sistemas, visų pirma apie kiekvienos sistemos kompensuojamas pinigų sumas ir finansines priemones, patvirtintas kompetentingų institucijų. Ji turėtų informuoti kitas investuotojų kompensavimo sistemas apie jų prievolę skolinti; [10 pakeit.]

| (18) | siekiant supaprastinti skolinimo procesą, jei valstybėje narėje sukurta daugiau negu viena sistema, valstybė narė turėtų paskirti vieną sistemą, kuri veiktų kaip tos valstybės narės skolinanti sistema, ir apie tai turėtų pranešti EVPRI. Skolinimasis turėtų būti apribotas iki kompensacijos, kuri turėtų būti mokama pagal Direktyvą 97/9/EB, dydžio; |
| --- | --- |

(18)

siekiant supaprastinti skolinimo procesą, jei valstybėje narėje sukurta daugiau negu viena sistema, valstybė narė turėtų paskirti vieną sistemą, kuri veiktų kaip tos valstybės narės skolinanti sistema, ir apie tai turėtų pranešti EVPRI. Skolinimasis turėtų būti apribotas iki kompensacijos, kuri turėtų būti mokama pagal Direktyvą 97/9/EB, dydžio;

| (19) | būtina užtikrinti, kad visos skolinimui prieinamos lėšos galėtų būti panaudotos daugybei besiskolinančių sistemų prašymų patenkinti. Tuo tikslu nė viena paskola neturėtų viršyti iš anksto nustatytos skolinimui prieinamų lėšų sumos; |
| --- | --- |

(19)

būtina užtikrinti, kad visos skolinimui prieinamos lėšos galėtų būti panaudotos daugybei besiskolinančių sistemų prašymų patenkinti. Tuo tikslu nė viena paskola neturėtų viršyti iš anksto nustatytos skolinimui prieinamų lėšų sumos;

| (20) | siekiant paspartinti kompensavimo procesą, kompetentinga institucija turėtų kuo greičiau patvirtinti, kad investicinė įmonė negali įvykdyti savo įsipareigojimų, kylančių iš investuotojų reikalavimų; |
| --- | --- |

(20)

siekiant paspartinti kompensavimo procesą, kompetentinga institucija turėtų kuo greičiau patvirtinti, kad investicinė įmonė negali įvykdyti savo įsipareigojimų, kylančių iš investuotojų reikalavimų;

| (21) | dėl procedūrų, būtinų siekiant nustatyti reikalavimo kompensuoti pagrįstumą ir reikalaujamos kompensacijos dydį, dažnai nustatytų valstybių narių administraciniuose ir nemokumo įstatymuose, mokėjimas investuotojams gali labai užtrukti. Siekiant sutrumpinti išmokėjimo laikotarpį, būtina užtikrinti, kad esant atvejams ar aplinkybėms, kai reikalavimo kompensuoti pagrįstumas ir reikalavimo suma priklauso nuo nemokumo ar teismų procedūrų, susijusių su tuo, kad subjektai nevykdo savo įsipareigojimų, sistemos turėtų turėti galimybę dalyvauti tose procedūrose. Be to, tais atvejais, kai terminas ilgesnis kaip 12 mėnesių, turėtų būti numatyta prievolė laikinai išmokėti dalinę kompensaciją, kad investuotojai galėtų gauti bent dalį reikalaujamos kompensacijos. Reikėtų numatyti mechanizmus, taikytinus tais atvejais, kai pinigai turi būti grąžinami sistemai dėl to, kad reikalavimas nebuvo pagrįstas; |
| --- | --- |

(21)

dėl procedūrų, būtinų siekiant nustatyti reikalavimo kompensuoti pagrįstumą ir reikalaujamos kompensacijos dydį, dažnai nustatytų valstybių narių administraciniuose ir nemokumo įstatymuose, mokėjimas investuotojams gali labai užtrukti. Siekiant sutrumpinti išmokėjimo laikotarpį, būtina užtikrinti, kad esant atvejams ar aplinkybėms, kai reikalavimo kompensuoti pagrįstumas ir reikalavimo suma priklauso nuo nemokumo ar teismų procedūrų, susijusių su tuo, kad subjektai nevykdo savo įsipareigojimų, sistemos turėtų turėti galimybę dalyvauti tose procedūrose. Be to, tais atvejais, kai terminas ilgesnis kaip 12 mėnesių, turėtų būti numatyta prievolė laikinai išmokėti dalinę kompensaciją, kad investuotojai galėtų gauti bent dalį reikalaujamos kompensacijos. Reikėtų numatyti mechanizmus, taikytinus tais atvejais, kai pinigai turi būti grąžinami sistemai dėl to, kad reikalavimas nebuvo pagrįstas;

| (22) | Direktyvoje 97/9/EB valstybėms narėms leidžiama kompensacijos netaikyti profesionaliems ir instituciniams investuotojams, tačiau atitinkamas sąrašas nesuderintas su investicinių įmonių klientų klasifikacija Direktyvoje 2004/39/EB. Siekiant užtikrinti direktyvų 97/9/EB ir 2004/39/EB nuoseklumą, supaprastinti kompensavimo sistemų vertinimą ir įmonių atveju leisti kompensavimo netaikyti galbūt didelėms įmonėms, Direktyvoje 97/9/EB turėtų būti nurodyti investuotojai, kurie pagal Direktyvą 2004/39/EB laikomi profesionaliais klientais.
  Siekdamos užtikrinti tinkamą visų susijusių investuotojų apsaugos lygį, valstybės narės turėtų galėti įtraukti mikroįmones, ne pelno organizacijas ir vietos valdžios institucijas į Direktyvos 97/9/EB taikymo sritį; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(22)

Direktyvoje 97/9/EB valstybėms narėms leidžiama kompensacijos netaikyti profesionaliems ir instituciniams investuotojams, tačiau atitinkamas sąrašas nesuderintas su investicinių įmonių klientų klasifikacija Direktyvoje 2004/39/EB. Siekiant užtikrinti direktyvų 97/9/EB ir 2004/39/EB nuoseklumą, supaprastinti kompensavimo sistemų vertinimą ir įmonių atveju leisti kompensavimo netaikyti galbūt didelėms įmonėms, Direktyvoje 97/9/EB turėtų būti nurodyti investuotojai, kurie pagal Direktyvą 2004/39/EB laikomi profesionaliais klientais.
  Siekdamos užtikrinti tinkamą visų susijusių investuotojų apsaugos lygį, valstybės narės turėtų galėti įtraukti mikroįmones, ne pelno organizacijas ir vietos valdžios institucijas į Direktyvos 97/9/EB taikymo sritį; [11 pakeit.]

| (23) | [23 konstatuojamosios dalies tekstas perkeltas į 15 konstatuojamąją dalį] |
| --- | --- |

(23)

[23 konstatuojamosios dalies tekstas perkeltas į 15 konstatuojamąją dalį]

| (24) | todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista Direktyva 97/9/EB, |
| --- | --- |

(24)

todėl atitinkamai turėtų būti iš dalies pakeista Direktyva 97/9/EB,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 97/9/EB pakeitimai

Direktyva 97/9/EB iš dalies keičiama taip:

| (1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2, 3 ir 4 punktai pakeičiami taip:
  „2.   investicinė veikla– investicinės paslaugos ir veikla, apibrėžtos 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (12) 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte, ir papildomos paslaugos, nurodytos tos direktyvos I priedo B skirsnio 1 punkte;


  3.
     priemonės–

  Direktyvos 2004/39/EB I priedo C skirsnyje išvardytos priemonės;

  [13 pakeit.]
  4.   investuotojas, kalbant apie investicinę veiklą,– bet kuris
  fizinis ar juridinis
  asmuo,
  įskaitant mikroįmones, ne pelno organizacijas ir vietos valdžios institucijas,
  patikėjęs pinigus ar finansines priemones investicinei įmonei, o kalbant apie KIPVPS – KIPVPS investicinių vienetų savininkas arba akcininkas (toliau – investicinių vienetų savininkas); [14 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

(1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

2, 3 ir 4 punktai pakeičiami taip:

„2.   investicinė veikla– investicinės paslaugos ir veikla, apibrėžtos 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų (12) 4 straipsnio 1 dalies 2 punkte, ir papildomos paslaugos, nurodytos tos direktyvos I priedo B skirsnio 1 punkte;

3.
     priemonės–

4.   investuotojas, kalbant apie investicinę veiklą,– bet kuris
  fizinis ar juridinis
  asmuo,
  įskaitant mikroįmones, ne pelno organizacijas ir vietos valdžios institucijas,
  patikėjęs pinigus ar finansines priemones investicinei įmonei, o kalbant apie KIPVPS – KIPVPS investicinių vienetų savininkas arba akcininkas (toliau – investicinių vienetų savininkas); [14 pakeit.]

| b) | [b punkto tekstas perkeltas į a punktą] |
| --- | --- |

b)

[b punkto tekstas perkeltas į a punktą]

| c) | 7 punktas pakeičiamas taip:
  „7.   kompetentingos institucijos– tai kompetentingos institucijos, apibrėžtos Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (13) 2 straipsnio 1 dalies h punkte
  [15 pakeit.].

  Kai šioje direktyvoje daroma nuoroda į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (14) (EVPRI), investuotojų kompensavimo sistemos to reglamento tikslais laikomos kompetentingomis institucijomis pagal to reglamento 4 straipsnio 3 dalies iii punktą; |
| --- | --- |

c)

7 punktas pakeičiamas taip:

„7.   kompetentingos institucijos– tai kompetentingos institucijos, apibrėžtos Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 22 punkte ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/65/EB (13) 2 straipsnio 1 dalies h punkte
  [15 pakeit.].

Kai šioje direktyvoje daroma nuoroda į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) (14) (EVPRI), investuotojų kompensavimo sistemos to reglamento tikslais laikomos kompetentingomis institucijomis pagal to reglamento 4 straipsnio 3 dalies iii punktą;

| d) | įterpiami šie punktai:






  „8. | „KIPVPS“ – įmonė, apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse;
  [15 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

d)

įterpiami šie punktai:

„8.

„KIPVPS“ – įmonė, apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse;
  [15 pakeit.]

| 9. | „depozitoriumas“, kalbant apie KIPVPS veiklą, yra institucija, apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalies a punkte;
  [16 pakeit.] |
| --- | --- |

9.

„depozitoriumas“, kalbant apie KIPVPS veiklą, yra institucija, apibrėžta Direktyvos 2009/65/EB 2 straipsnio 1 dalies a punkte;
  [16 pakeit.]

| 10. | trečioji šalis, kalbant apie investicinę veiklą, – institucija, kurioje investicinė įmonė deponuoja finansines priemones, laikomas savo klientų vardu, kaip nurodyta 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvos 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai (15), 17 straipsnyje, arba kurioje tokia institucija perdeponuoja finansines priemones; kalbant apie KIPVPS veiklą, tai institucija, kuriai KIPVPS depozitoriumas KIPVPS vardu patikėjo turtą;
  [17 pakeit.] |
| --- | --- |

10.

trečioji šalis, kalbant apie investicinę veiklą, – institucija, kurioje investicinė įmonė deponuoja finansines priemones, laikomas savo klientų vardu, kaip nurodyta 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvos 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai (15), 17 straipsnyje, arba kurioje tokia institucija perdeponuoja finansines priemones; kalbant apie KIPVPS veiklą, tai institucija, kuriai KIPVPS depozitoriumas KIPVPS vardu patikėjo turtą;
  [17 pakeit.]

| 11. | mažos rizikos turtas – turto straipsniai, patenkantys į vieną iš kategorijų, nustatytų 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (16) I priedo 14 punkto 1 lentelės pirmojoje ir antrojoje kategorijose, bet išskyrus turto straipsnius, kurie minėto priedo 15 punkte apibrėžiami kaip pripažįstamos pozicijos. |
| --- | --- |

11.

mažos rizikos turtas – turto straipsniai, patenkantys į vieną iš kategorijų, nustatytų 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (16) I priedo 14 punkto 1 lentelės pirmojoje ir antrojoje kategorijose, bet išskyrus turto straipsnius, kurie minėto priedo 15 punkte apibrėžiami kaip pripažįstamos pozicijos.

| e) | papildoma šia dalimi:








  „2. | Šios direktyvos nuostatos, taikomos investicinėms įmonėms, taikomos valdymo įmonėms, kurioms veiklos leidimas išduotas pagal Direktyvą 2009/65/EB, jei į veiklos leidimą taip pat įtrauktos visos paslaugos, išvardytos tos direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje.“.
  [15 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

e)

papildoma šia dalimi:

„2.

Šios direktyvos nuostatos, taikomos investicinėms įmonėms, taikomos valdymo įmonėms, kurioms veiklos leidimas išduotas pagal Direktyvą 2009/65/EB, jei į veiklos leidimą taip pat įtrauktos visos paslaugos, išvardytos tos direktyvos 6 straipsnio 3 dalyje.“.
  [15 pakeit.]

| (2) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:
  „1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos teritorijoje būtų įdiegta ir oficialiai pripažinta viena ar kelios investuotojų kompensavimo sistemos. Nė viena investicinė įmonė, kuriai valstybėje narėje išduotas veiklos leidimas, arba KIPVPS, kuriam valstybėje narėje išduotas veiklos leidimas,nevykdo investicinės veiklos ar KIPVPS veiklos, jei ji nepriklauso tokiai sistemai, išskyrus atvejus, numatytus šio straipsnio antroje pastraipoje ir 5 straipsnio 3 dalyje.“; [18 pakeit.] |
| --- | --- | --- |

(2)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad jos teritorijoje būtų įdiegta ir oficialiai pripažinta viena ar kelios investuotojų kompensavimo sistemos. Nė viena investicinė įmonė, kuriai valstybėje narėje išduotas veiklos leidimas, arba KIPVPS, kuriam valstybėje narėje išduotas veiklos leidimas,nevykdo investicinės veiklos ar KIPVPS veiklos, jei ji nepriklauso tokiai sistemai, išskyrus atvejus, numatytus šio straipsnio antroje pastraipoje ir 5 straipsnio 3 dalyje.“; [18 pakeit.]

| b) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Investuotojų kompensavimo sistema suteikia investicinę veiklą vykdantiems investuotojams kompensaciją pagal 4 straipsnį, jeigu įvykdoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:






  a) | kompetentingos institucijos nustatė, kad investicinė įmonė dėl tiesiogiai su jos finansine padėtimi susijusių priežasčių ar su bet kurios trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė deponavo finansines priemones
  ar pinigus
  ,
  kurie nepriklauso Direktyvos 94/19/EB taikymo sričiai
  , finansine padėtimi susijusių priežasčių nepajėgi įvykdyti savo įsipareigojimų, kylančių iš investuotojų reikalavimų, ir nepanašu, kad būtų pajėgi juos vykdyti artimiausiu metu; arba |
| --- | --- | --- |

b)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Investuotojų kompensavimo sistema suteikia investicinę veiklą vykdantiems investuotojams kompensaciją pagal 4 straipsnį, jeigu įvykdoma viena iš toliau nurodytų sąlygų:

a)

kompetentingos institucijos nustatė, kad investicinė įmonė dėl tiesiogiai su jos finansine padėtimi susijusių priežasčių ar su bet kurios trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė deponavo finansines priemones
  ar pinigus
  ,
  kurie nepriklauso Direktyvos 94/19/EB taikymo sričiai
  , finansine padėtimi susijusių priežasčių nepajėgi įvykdyti savo įsipareigojimų, kylančių iš investuotojų reikalavimų, ir nepanašu, kad būtų pajėgi juos vykdyti artimiausiu metu; arba

| b) | dėl tiesiogiai su investicinės įmonės finansine padėtimi susijusių priežasčių ar bet kurios trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė deponavo finansines priemones
  ar pinigus
  ,
  kurie nepriklauso Direktyvos 94/19/EB taikymo sričiai
  , finansine padėtimi susijusių priežasčių teisminė institucija priėmė sprendimą, kuriuo stabdoma investuotojų galimybė kelti reikalavimus įmonei arba įmonės galimybė kelti reikalavimus trečiajai šaliai. [19 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

dėl tiesiogiai su investicinės įmonės finansine padėtimi susijusių priežasčių ar bet kurios trečiosios šalies, kurioje investicinė įmonė deponavo finansines priemones
  ar pinigus
  ,
  kurie nepriklauso Direktyvos 94/19/EB taikymo sričiai
  , finansine padėtimi susijusių priežasčių teisminė institucija priėmė sprendimą, kuriuo stabdoma investuotojų galimybė kelti reikalavimus įmonei arba įmonės galimybė kelti reikalavimus trečiajai šaliai. [19 pakeit.]

Valstybės narės užtikrina, kad pirmos pastraipos a punkte nurodytą sprendimą kompetentingos institucijos priimtų kuo skubiau ir bet kokiu atveju per tris mėnesius nuo tada, kai pirmą kartą sužino, kad investicinė įmonė nevykdo savo įsipareigojimų, kylančių iš investuotojų reikalavimų.

2a.   2 dalyje nurodyta kompensacija mokama pagal taikytinas teisines ir sutartines sąlygas, taikomas reikalavimams, kylantiems dėl investicinės įmonės negebėjimo atlikti vieno iš šių veiksmų:

| a) | grąžinti pinigus, kuriuos ji skolinga arba kurie priklauso investuotojams ir laikomi jų vardu vykdant investicinę veiklą; |
| --- | --- |

a)

grąžinti pinigus, kuriuos ji skolinga arba kurie priklauso investuotojams ir laikomi jų vardu vykdant investicinę veiklą;

| b) | grąžinti investuotojams jiems priklausančias finansines priemones, kurios laikomos, tvarkomos ar valdomos investuotojų vardu vykdant investicinę veiklą
  , jei investicinė įmonė ar trečioji šalis tapo nemoki dėl sukčiavimo, netinkamo administravimo, veiklos klaidos ar netinkamos konsultacijos, susijusios su verslo įsipareigojimų vykdymu teikiant investicines paslaugas klientams
  . [20 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

grąžinti investuotojams jiems priklausančias finansines priemones, kurios laikomos, tvarkomos ar valdomos investuotojų vardu vykdant investicinę veiklą
  , jei investicinė įmonė ar trečioji šalis tapo nemoki dėl sukčiavimo, netinkamo administravimo, veiklos klaidos ar netinkamos konsultacijos, susijusios su verslo įsipareigojimų vykdymu teikiant investicines paslaugas klientams
  . [20 pakeit.]

Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos teiktų kompensacijas tais atvejais, kai finansinės priemonės ar pinigai laikomi, tvarkomi ar valdomi už investuotoją ar jo vardu, neatsižvelgiant į tai, kokios rūšies investicine veikla įmonė verčiasi, taip pat neatsižvelgiant į tai, ar įmonė veikia laikydamasi jos veiklos leidime nustatytų apribojimų, ar ne.

2b.   Sistema taip pat teikia kompensacijas KIPVPS investicinių vienetų savininkams pagal 4 straipsnį, kai pirmiausia įvykdoma kuri nors iš šių sąlygų:

| a) | kompetentinga institucija nustatė, kad depozitoriumas ar trečioji šalis, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, dėl tiesiogiai su depozitoriumo ar trečiosios šalies finansine padėtimi susijusių priežasčių šiuo metu nepajėgūs įvykdyti savo įsipareigojimų KIPVPS ir nepanašu, būtų pajėgūs juos vykdyti artimiausiu metu; |
| --- | --- |

a)

kompetentinga institucija nustatė, kad depozitoriumas ar trečioji šalis, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, dėl tiesiogiai su depozitoriumo ar trečiosios šalies finansine padėtimi susijusių priežasčių šiuo metu nepajėgūs įvykdyti savo įsipareigojimų KIPVPS ir nepanašu, būtų pajėgūs juos vykdyti artimiausiu metu;

| b) | dėl tiesiogiai su depozitoriumo ar trečiosios šalies, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, finansine padėtimi susijusių priežasčių teisminė institucija priėmė sprendimą, kuriuo stabdoma KIPVPS galimybė kelti reikalavimus depozitoriumui ar trečiajai šaliai. |
| --- | --- |

b)

dėl tiesiogiai su depozitoriumo ar trečiosios šalies, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, finansine padėtimi susijusių priežasčių teisminė institucija priėmė sprendimą, kuriuo stabdoma KIPVPS galimybė kelti reikalavimus depozitoriumui ar trečiajai šaliai.

Valstybės narės užtikrina, kad šios pirmosios pastraipos a punkte minimą sprendimą kompetentingos institucijos priimtų kuo skubiau ir bet kokiu atveju per tris mėnesius nuo tada, kai pirmą kartą sužino, kad depozitoriumas ar trečioji šalis, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, nevykdo savo įsipareigojimų, kylančių iš KIPVPS reikalavimų.
  [21 pakeit.]

2c.   2b dalyje minima kompensacija mokama remiantis teisiniais reikalavimais ir sutarčių sąlygomis, taikytinais KIPVPS investicinių vienetų savininkų reikalavimams, kylantiems dėl KIPVPS investicinių vienetų nuvertėjimo dėl depozitoriumo ar trečiosios šalies, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, negebėjimo atlikti vieno iš šių veiksmų:

| a) | grąžinti pinigus, priklausančius KIPVPS ir laikomus jų vardu dėl KIPVPS veiklos; |
| --- | --- |

a)

grąžinti pinigus, priklausančius KIPVPS ir laikomus jų vardu dėl KIPVPS veiklos;

| b) | grąžinti KIPVPS priklausančias finansines priemones, kurios laikomos ar tvarkomos KIPVPS vardu dėl KIPVPS veiklos.“; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

grąžinti KIPVPS priklausančias finansines priemones, kurios laikomos ar tvarkomos KIPVPS vardu dėl KIPVPS veiklos.“; [22 pakeit.]

| c) | [iš dalies pakeistas c punkto tekstas perkeltas į b punktą] |
| --- | --- |

c)

[iš dalies pakeistas c punkto tekstas perkeltas į b punktą]

| d) | 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Bet koks reikalavimas pagal šio straipsnio 2a dalį kredito įstaigai, kuri valstybėje narėje atitinka reikalavimus ir pagal šią direktyvą, ir pagal Direktyvą 94/19/EB, nagrinėjamas tik pagal Direktyvą 94/19/EB. Joks reikalavimas pagal šias abi direktyvas negali būti tenkinamas daugiau nei vieną kartą.“. |
| --- | --- |

d)

3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Bet koks reikalavimas pagal šio straipsnio 2a dalį kredito įstaigai, kuri valstybėje narėje atitinka reikalavimus ir pagal šią direktyvą, ir pagal Direktyvą 94/19/EB, nagrinėjamas tik pagal Direktyvą 94/19/EB. Joks reikalavimas pagal šias abi direktyvas negali būti tenkinamas daugiau nei vieną kartą.“.

| (3) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:

  „3 straipsnis



  Jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos šiems
  reikalavimams,

  :










  a) | kylantiems iš sandorių, dėl kurių priimtas nuosprendis dėl nusikalstamos veiklos, susijusios su pinigų plovimu, kaip apibrėžta 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (17) 1 straipsnio 2 dalyje, ar; |
| --- | --- | --- |

(3)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos šiems
  reikalavimams,

  :

a)

kylantiems iš sandorių, dėl kurių priimtas nuosprendis dėl nusikalstamos veiklos, susijusios su pinigų plovimu, kaip apibrėžta 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (17) 1 straipsnio 2 dalyje, ar;

| b) | kylantiems
  dėl veiksmų, kurie draudžiami pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (18), jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos.

  ir |
| --- | --- |

b)

kylantiems
  dėl veiksmų, kurie draudžiami pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (18), jokios kompensacijos pagal investuotojų kompensavimo sistemas netaikomos.

  ir

| c) | susijusiems su tiesioginiu ar netiesioginiu teroristinių grupių finansavimu, kuris yra apibrėžtas 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl bendradarbiavimo kovojant su teroristinių grupių finansavimu (19)

  . |
| --- | --- |

c)

susijusiems su tiesioginiu ar netiesioginiu teroristinių grupių finansavimu, kuris yra apibrėžtas 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacijoje dėl bendradarbiavimo kovojant su teroristinių grupių finansavimu (19)

  .

| (4) | 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos numatytų ne mažesnę kaip 50 000 EUR

  100 000 EUR
  kompensaciją kiekvienam investuotojui pagal reikalavimus, nurodytus 2 straipsnio 2a ar 2c dalyje.
  Valstybės narės, kuriose ... (20) kompensacija yra didesnė kaip 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , gali toliau taikyti tokį kompensacijos lygį ne ilgiau kaip trejus metus nuo tos datos. Po tos dienos tos valstybės narės turi užtikrinti, kad kompensacijos lygis būtų 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .
  Valstybės narės, kurios konvertuoja eurais išreikštas sumas į savo nacionalinę valiutą, atlikdamos konvertavimą pirmiausia taiko valiutų kursą, vyraujantį ... (20).
  Valstybės narės gali suapvalinti po konvertavimo gaunamas sumas, jei tik toks suapvalinimas neviršija 2 500 EUR.
  Nedarydamos poveikio ketvirtai pastraipai, valstybės narės koreguoja kompensacijų lygius, konvertuojamus į kitą valiutą, pagal šioje dalyje nurodytą sumą kas penkerius metus

  dvejus metus
  . Valstybės narės, pasitarusios su Komisija, gali atlikti tokį koregavimą anksčiau, kai įvyksta tokie nenumatyti įvykiai kaip valiutų kursų svyravimai.“; [22, 25 ir 26 pakeit. bei klaidų ištaisymo 1 punktas (21)] |
| --- | --- | --- |

(4)

4 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos numatytų ne mažesnę kaip 50 000 EUR

  100 000 EUR
  kompensaciją kiekvienam investuotojui pagal reikalavimus, nurodytus 2 straipsnio 2a ar 2c dalyje.

Valstybės narės, kuriose ... (20) kompensacija yra didesnė kaip 50 000 EUR

  100 000 EUR
  , gali toliau taikyti tokį kompensacijos lygį ne ilgiau kaip trejus metus nuo tos datos. Po tos dienos tos valstybės narės turi užtikrinti, kad kompensacijos lygis būtų 50 000 EUR

  100 000 EUR
  .

Valstybės narės, kurios konvertuoja eurais išreikštas sumas į savo nacionalinę valiutą, atlikdamos konvertavimą pirmiausia taiko valiutų kursą, vyraujantį ... (20).

Valstybės narės gali suapvalinti po konvertavimo gaunamas sumas, jei tik toks suapvalinimas neviršija 2 500 EUR.

Nedarydamos poveikio ketvirtai pastraipai, valstybės narės koreguoja kompensacijų lygius, konvertuojamus į kitą valiutą, pagal šioje dalyje nurodytą sumą kas penkerius metus

  dvejus metus
  . Valstybės narės, pasitarusios su Komisija, gali atlikti tokį koregavimą anksčiau, kai įvyksta tokie nenumatyti įvykiai kaip valiutų kursų svyravimai.“; [22, 25 ir 26 pakeit. bei klaidų ištaisymo 1 punktas (21)]

| b) | įterpiamas šis punktas:
  „1a.   Komisija deleguotais teisės aktais gali pakoreguoti

  Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl
  1 dalyje nurodytą sumą, atsižvelgdama

  nurodytos kompensacijos koregavimo, atsižvelgiant
  į šiuos parametrus: [27 pakeit.]







  a) | infliaciją Europos Sąjungoje remdamasi pakeitimais suderintame vartotojų kainų indekse, kurį skelbia Komisija; |
| --- | --- | --- |

b)

įterpiamas šis punktas:

„1a.   Komisija deleguotais teisės aktais gali pakoreguoti

  Komisijai pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl
  1 dalyje nurodytą sumą, atsižvelgdama

  nurodytos kompensacijos koregavimo, atsižvelgiant
  į šiuos parametrus: [27 pakeit.]

a)

infliaciją Europos Sąjungoje remdamasi pakeitimais suderintame vartotojų kainų indekse, kurį skelbia Komisija;

| b) | vidutinę lėšų ir finansinių priemonių, kurias mažmeninių investuotojų vardu laiko investicinės įmonės, sumą.“; |
| --- | --- |

b)

vidutinę lėšų ir finansinių priemonių, kurias mažmeninių investuotojų vardu laiko investicinės įmonės, sumą.“;

| c) | 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Valstybė narė gali nustatyti, kad tam tikriems investuotojams nebūtų mokama kompensacija pagal investuotojų kompensavimo sistemą, remiantis reikalavimais, nurodytais 2 straipsnio 2a arba 2c dalyje arba jiems būtų nustatytas mažesnis kompensacijos lygis. Šios išimtys išvardijamos I priede.“; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Valstybė narė gali nustatyti, kad tam tikriems investuotojams nebūtų mokama kompensacija pagal investuotojų kompensavimo sistemą, remiantis reikalavimais, nurodytais 2 straipsnio 2a arba 2c dalyje arba jiems būtų nustatytas mažesnis kompensacijos lygis. Šios išimtys išvardijamos I priede.“; [22 pakeit.]

| d) | 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

d)

4 dalis išbraukiama.

| (5) | Įterpiami šie straipsniai:

  „4a straipsnis

  1.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemose būtų įdiegtos tinkamos priemonės jų potencialiems įsipareigojimams nustatyti. Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos būtų tinkamai finansuojamos proporcingai jų įsipareigojimams.
  Valstybės narės reguliariai teikia EVPRI atitinkamą informaciją apie potencialius įsipareigojimus ir susijusį proporcingą finansavimą. [28 pakeit.]

  2.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienoje investuotojų kompensavimo sistemoje būtų nustatytas tikslinis lėšų lygis, sudarantis bent 0,5 %

  0,3 %
  pinigų ir finansinių priemonių, kurias laiko, tvarko ar valdo investicinės įmonės ar KIPVPS, kuriems

  , kurioms
  taikoma investuotojų kompensavimo sistemos apsauga, vertės. Kompensuojamų pinigų ir finansinių priemonių vertė apskaičiuojama kasmet sausio 1 d

  gruodžio 31 d
  . [29 pakeit.]


  Komisijai pagal 13a straipsnį ir laikydamasi 13b ir 13c straipsnių nuostatų
  patvirtina

  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus
  dėl
  priemonių, kuriomis nustatomas metodas, taikomas apskaičiuojant pinigų ir finansinių priemonių, kurioms taikoma investuotojų kompensavimo sistemų apsauga, vertę, kad būtų galima nustatyti ir atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius pakeisti tikslinį lėšų lygį, kuris turi būti nustatytas sistemose.


  Remiantis kompensuojamų pinigų verte, apskaičiuojama kiekvienais metais, kaip nustatyta pirmoje pastraipoje, ir atsižvelgiant į finansinių rinkų raidą bei į poreikį užtikrinti veiksmingas kompensacijas investuotojams, Komisijai taip pat pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl mažiausio tikslinio lėšų lygio pakeitimo. Ne vėliau kaip ... (22) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl poreikio koreguoti tikslinį lėšų lygį, nustatytą pagal šią dalį.




  Siekiant, kad Komisija galėtų pagal trečią pastraipą apskaičiuoti tinkamą tikslinį lėšų lygį, kiekviena valstybė narė kartą per metus pateikia Komisijai ir EVPRI reikalingus gruodžio 31 d. duomenis, susijusius su investuotojų kompensavimo sistemų jos teritorijoje finansavimu. Valstybės narės pateikia tuos duomenis Komisijai ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d.




  Valstybės narės taip pat pateikia Komisijai ir EVPRI duomenis apie:










  a) | vertybinių popierių ir pinigų, kuriems taikomos kompensacijos ir kuriuos investicinės įmonės valdo už investuotojus, sumą; |
| --- | --- | --- |

(5)

Įterpiami šie straipsniai:

„4a straipsnis

1.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemose būtų įdiegtos tinkamos priemonės jų potencialiems įsipareigojimams nustatyti. Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos būtų tinkamai finansuojamos proporcingai jų įsipareigojimams.
  Valstybės narės reguliariai teikia EVPRI atitinkamą informaciją apie potencialius įsipareigojimus ir susijusį proporcingą finansavimą. [28 pakeit.]

2.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienoje investuotojų kompensavimo sistemoje būtų nustatytas tikslinis lėšų lygis, sudarantis bent 0,5 %

  0,3 %
  pinigų ir finansinių priemonių, kurias laiko, tvarko ar valdo investicinės įmonės ar KIPVPS, kuriems

  , kurioms
  taikoma investuotojų kompensavimo sistemos apsauga, vertės. Kompensuojamų pinigų ir finansinių priemonių vertė apskaičiuojama kasmet sausio 1 d

  gruodžio 31 d
  . [29 pakeit.]

Komisijai pagal 13a straipsnį ir laikydamasi 13b ir 13c straipsnių nuostatų
  patvirtina

  suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus
  dėl
  priemonių, kuriomis nustatomas metodas, taikomas apskaičiuojant pinigų ir finansinių priemonių, kurioms taikoma investuotojų kompensavimo sistemų apsauga, vertę, kad būtų galima nustatyti ir atsižvelgiant į finansų rinkų pokyčius pakeisti tikslinį lėšų lygį, kuris turi būti nustatytas sistemose.

Remiantis kompensuojamų pinigų verte, apskaičiuojama kiekvienais metais, kaip nustatyta pirmoje pastraipoje, ir atsižvelgiant į finansinių rinkų raidą bei į poreikį užtikrinti veiksmingas kompensacijas investuotojams, Komisijai taip pat pagal 13a straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl mažiausio tikslinio lėšų lygio pakeitimo. Ne vėliau kaip ... (22) Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl poreikio koreguoti tikslinį lėšų lygį, nustatytą pagal šią dalį.

Siekiant, kad Komisija galėtų pagal trečią pastraipą apskaičiuoti tinkamą tikslinį lėšų lygį, kiekviena valstybė narė kartą per metus pateikia Komisijai ir EVPRI reikalingus gruodžio 31 d. duomenis, susijusius su investuotojų kompensavimo sistemų jos teritorijoje finansavimu. Valstybės narės pateikia tuos duomenis Komisijai ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d.

Valstybės narės taip pat pateikia Komisijai ir EVPRI duomenis apie:

a)

vertybinių popierių ir pinigų, kuriems taikomos kompensacijos ir kuriuos investicinės įmonės valdo už investuotojus, sumą;

| b) | laikomų ar valdomų pinigų ir finansinių priemonių, kurioms taikomos kompensacijos, vertę; |
| --- | --- |

b)

laikomų ar valdomų pinigų ir finansinių priemonių, kurioms taikomos kompensacijos, vertę;

| c) | klientų skaičių; |
| --- | --- |

c)

klientų skaičių;

| d) | investicinio verslo uždirbtas įplaukas ar pajamas; |
| --- | --- |

d)

investicinio verslo uždirbtas įplaukas ar pajamas;

| e) | kiekvienos investicinės įmonės kapitalo lygį; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos investicinės įmonės kapitalo lygį;

| f) | didžiausią kompensacijos sumą vienam klientui; |
| --- | --- |

f)

didžiausią kompensacijos sumą vienam klientui;

| g) | vidutinę vertybinių popierių pardavimo ir pirkimo sandorių apyvartą; |
| --- | --- |

g)

vidutinę vertybinių popierių pardavimo ir pirkimo sandorių apyvartą;

| h) | patvirtintų asmenų ar maklerių skaičių. [30 pakeit.] |
| --- | --- |

h)

patvirtintų asmenų ar maklerių skaičių. [30 pakeit.]

3.   Tikslinis lėšų lygis turi būti finansuojamas iš anksto ir nepriklausomai nuo to, ar 2 straipsnio 2 ar 2b dalyse

  dalyje
  numatyti įvykiai įvyksta, ar ne. Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienos investuotojų kompensavimo sistemos tikslinis finansavimo lygis būtų pasiektas per dešimties metų laikotarpį nuo šios direktyvos įsigaliojimo

  ne vėliau kaip ... (23)

  ir kad kiekvienoje investuotojų kompensavimo sistemoje būtų patvirtintas tinkamas planas, leidžiantis pasiekti šį tikslą, ir kad to plano būtų laikomasi. [21 ir 31 pakeit.]

Įnašai, renkami tiksliniam lėšų lygiui pasiekti, investuojami tik į grynųjų pinigų indėlius ir mažos rizikos turtą, kurių likutinis terminas yra 24 mėnesiai ar mažiau ir kurie gali būti likviduojami per ne ilgesnį kaip vieno mėnesio laikotarpį.

3a.
     
  Kiekvieno nario įnašas į investuotojų kompensavimo sistemą nustatomas remiantis patirtos rizikos laipsniu. Siekiant tam tikro šios dalies taikymo suderinimo lygio visose valstybėse narėse, Komisija pagal 13a straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais paaiškinama, kaip nustatomas kiekvieno nario įnašas į investuotojų kompensavimo sistemą. [32 pakeit.]

3b.
     
  Kompetentingos institucijos gali sumažinti investuotojų kompensavimo sistemos narių įnašus, jei tie nariai savanoriškai taiko papildomas priemones veiklos rizikai mažinti.

Kompetentingos institucijos taip pat gali sumažinti investuotojų kompensavimo sistemos narių įnašus, jei nariai įrodo, kad jų naudojami subdepozitoriumai atitinka tokius pačius veiklos rizikos mažinimo standartus.

Bet koks sumažinimas neturi turėti jokio poveikio investuotojų kompensavimo sistemos tiksliniam lėšų lygiui. [33 pakeit.]

3c.
     
  Siekiant užtikrinti vienodas 3b dalies taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, siekiant nustatyti įnašų į investuotojų kompensavimo sistemą sumažinimo sąlygas.

Tuos techninių įgyvendinimo standartų projektus EVPRI kartą per metus pateikia Komisijai.

Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninius įgyvendinimo standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 15 straipsnį.

Atliekant rizika grindžiamo sumažinimo sąlygų įvertinimą atsižvelgiama į tokius kriterijus kaip pinigų ir finansinių priemonių kiekis, kapitalo pakankamumas ir kiekvieno nario stabilumas, atsižvelgiant į jo teisinį statusą ir jo buveinei taikomą teisinę sistemą. [34 pakeit.]

4.   Valstybės narės leidžia investuotojų kompensavimo sistemoms pareikalauti, kad tuo atveju, jei tikslinis lėšų lygis būtų nepakankamas kompensavimo reikalavimams įvykdyti, kaip nustatyta 9 straipsnio 2 dalyje, sistemos nariai įmokėtų papildomus įnašus. Tokie papildomi įnašai neturi viršyti 0,5 %

  0,3 %
  kompensuojamų pinigų ir finansinių priemonių, kaip nustatyta 2 dalyje. Dėl tokių papildomų įnašų neturi kilti pavojus susijusios valstybės narės finansų sistemos stabilumui ir jie turi būti pagrįsti finansinių galimybių kriterijais.
  Valstybės narės po konsultacijų su EVPRI ir Europos sisteminės rizikos valdyba, įsteigta pagal 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (24), gali pareikalauti papildomų įnašų. [35 pakeit.]

5.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos turėtų tinkamas alternatyvias finansavimo priemones, kuriomis jos galėtų gauti trumpalaikį finansavimą sistemai pateiktiems reikalavimams dėl kompensacijos patenkinti, kai iš anksto finansuojama suma yra sunaudota. Tokios priemonės gali būti ir paskolos iš

  komerciniai skolinimosi susitarimai bei
  komercinių bankų, taip pat paskolos iš

  ir
  viešųjų institucijų,
  įskaitant valstybes nares, paskolos,
  jei tik jos teikiamos komerciniais pagrindais. [36 pakeit.]

6.   Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemų finansavimo išlaidas galiausiai padengtų
  tik
  investicinės įmonėsar trečiųjų šalių saugotojai, kuriems taikomos garantijos pagal sistemą,tais atvejais, kai tai susiję su investicine veikla,ir KIPVPS ar jų depozitoriumai arba trečiosios šalys,kurioms taikomos garantijos pagal sistemą,kai tai susiję su KIPVPS veikla. Eiliniai narių įnašai mokami kasmet. [37 pakeit.]

Siekiant tvirtesnės paramos investuotojų kompensavimo sistemų veiklai, valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | sistemos galėtų apmokestinti savo narius, kad būtų galima atlikti mokėjimus per 9 straipsnio 2 dalyje nustatytą laikotarpį, atitinkamais atvejais apmokestindamos numačius mokėjimus arba atlikus mokėjimus; |
| --- | --- |

a)

sistemos galėtų apmokestinti savo narius, kad būtų galima atlikti mokėjimus per 9 straipsnio 2 dalyje nustatytą laikotarpį, atitinkamais atvejais apmokestindamos numačius mokėjimus arba atlikus mokėjimus;

| b) | kompetentingos institucijos būtų įgaliotos imtis veiksmų prieš bet kurią įmonę, kuri, pareikalavus, nesumoka mokesčio. [38 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

kompetentingos institucijos būtų įgaliotos imtis veiksmų prieš bet kurią įmonę, kuri, pareikalavus, nesumoka mokesčio. [38 pakeit.]

7.   Valstybės narės kasmet informuoja EVPRI apie investuotojų kompensavimo sistemų tikslinį lėšų lygį, kaip nurodyta 2 dalyje, ir finansavimo lygį, kaip nurodyta 3 dalyje, jų teritorijoje. Šią informaciją patvirtina kompetentingos institucijos ir kartu su šiuo patvirtinimu kasmet ne vėliau kaip iki sausio 31 d. ji perduodama EVPRI.

Valstybės narės užtikrina, kad pirmoje pastraipoje nurodyta informacija bent kartą per metus būtų skelbiama investuotojų kompensavimo sistemų svetainėse.

7a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos bet kuriuo metu ir bet kuriuo atveju paprašiusios gautų iš savo narių visą informaciją, kurios reikia, kad galėtų pasirengti grąžinti lėšas investuotojams. [39 pakeit.]

8.   Valstybės narės užtikrina, kad 10 %

  5 %
  investuotojų kompensavimo sistemos ex ante lėšų sumos, nurodytos 2 dalyje, būtų prieinama skolinimui kitoms investuotojų kompensavimo sistemoms 4c straipsnyje

  4b straipsnyje
  nustatytomis sąlygomis.
  Toks finansavimo būdas naudojamas tik tada, kai neprieinamos įprastos finansavimo priemonės.

Komisija deleguotais teisės aktais pagal 13a straipsnį ir vadovaudamasi 13b ir 13c straipsnių nuostatomis gali iš dalies keisti ex ante lėšų sumą, kuri prieinama skolinimui kitoms sistemoms, atsižvelgiant į pokyčius finansų rinkose.
  [40 pakeit.]

9.   Komisija priima deleguotuosius aktus pagal 13a straipsnį ir laikydamasi 13b ir 13c straipsnių sąlygų, siekdama nustatyti:

| a) | metodą, taikomą potencialiems investuotojų kompensavimo sistemų įsipareigojimams, kaip nurodyta 1 dalyje,
  ir rizika grindžiamiems įnašams
  nustatyti; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

metodą, taikomą potencialiems investuotojų kompensavimo sistemų įsipareigojimams, kaip nurodyta 1 dalyje,
  ir rizika grindžiamiems įnašams
  nustatyti; [41 pakeit.]

| b) | veiksnius, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant papildomų įnašų galimybę, kaip nurodyta 4 dalyje, kad nekiltų pavojus valstybės narės finansų sistemos stabilumui; |
| --- | --- |

b)

veiksnius, į kuriuos reikia atsižvelgti vertinant papildomų įnašų galimybę, kaip nurodyta 4 dalyje, kad nekiltų pavojus valstybės narės finansų sistemos stabilumui;

| c) | alternatyvias finansavimo priemones, kaip nurodyta 5 dalyje, kurias turi turėti investuotojų kompensavimo sistemos, kad prireikus galėtų gauti trumpalaikį finansavimą; |
| --- | --- |

c)

alternatyvias finansavimo priemones, kaip nurodyta 5 dalyje, kurias turi turėti investuotojų kompensavimo sistemos, kad prireikus galėtų gauti trumpalaikį finansavimą;

| d) | kriterijus, kuriais remiantis nustatomi 6 dalyje nurodytų subjektų įnašai. |
| --- | --- |

d)

kriterijus, kuriais remiantis nustatomi 6 dalyje nurodytų subjektų įnašai.

10.   Siekdama užtikrinti vienodas 7 dalies antros pastraipos nuostatų taikymo sąlygas, EVPRI parengia techninių
  įgyvendinimo
  standartų, kuriais nustatomi duomenys apie informaciją, kurią turi skelbti sistemos, projektus.

Tuos techninių
  įgyvendinimo
  standartų projektus EVPRI Komisijai pateikia iki 2012 m. gruodžio 31 d.

Komisija gali

  Komisijai suteikiami įgaliojimai
  priimti pirmoje pastraipoje nurodytus
  įgyvendinimo
  standartus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 7e straipsnyje

  15 straipsnį
  . [42 pakeit.]

4b straipsnis

1.   
  Po ... (25)

  investuotojų kompensavimo sistema turi teisę

  gali
  skolintis iš visų kitų 2 straipsnyje nurodytų Europos Sąjungos investuotojų kompensavimo sistemų, jei tenkinamos šios sąlygos: [43 pakeit.]

| a) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema negali įvykdyti savo įsipareigojimų pagal 2 straipsnio 2a ar 2c dalį dėl ankstesnių išmokų, atliktų siekiant įvykdyti tuos įsipareigojimus; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema negali įvykdyti savo įsipareigojimų pagal 2 straipsnio 2a ar 2c dalį dėl ankstesnių išmokų, atliktų siekiant įvykdyti tuos įsipareigojimus; [22 pakeit.]

| b) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema, kuri atsidūrė


  šios dalies a papunktyje minima padėtis susidarė dėl
  minimoje padėtyje,



  prieš tai buvo pasiekusi tikslinį
  lėšų stokos, kaip nurodyta

  lygį, nurodytą
  4a straipsnio 3 dalyje

  2 dalyje
  ; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema, kuri atsidūrė


  šios dalies a papunktyje minima padėtis susidarė dėl
  minimoje padėtyje,



  prieš tai buvo pasiekusi tikslinį
  lėšų stokos, kaip nurodyta

  lygį, nurodytą
  4a straipsnio 3 dalyje

  2 dalyje
  ; [44 pakeit.]

| c) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema pasinaudojo 4a straipsnio 4 dalyje nurodytais papildomais įnašais; |
| --- | --- |

c)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema pasinaudojo 4a straipsnio 4 dalyje nurodytais papildomais įnašais;

| d) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema prisiima teisinį įsipareigojimą, kad pasiskolintos lėšos bus naudojamos reikalavimams patenkinti pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  dalį
  ; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema prisiima teisinį įsipareigojimą, kad pasiskolintos lėšos bus naudojamos reikalavimams patenkinti pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  dalį
  ; [22 pakeit.]

| e) | [punktas nukeltas toliau kaip nauja trečia pastraipa] |
| --- | --- |

e)

[punktas nukeltas toliau kaip nauja trečia pastraipa]

| f) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema nustato prašomą pinigų sumą; |
| --- | --- |

f)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema nustato prašomą pinigų sumą;

| g) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema nedelsdama praneša EVPRI, kad ketina skolintis iš kitos investuotojų kompensavimo sistemos ir nurodo, kaip yra tenkinamos a–f punktuose nustatytos sąlygos, taip pat nurodo planuojamą skolintis pinigų sumą. |
| --- | --- |

g)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema nedelsdama praneša EVPRI, kad ketina skolintis iš kitos investuotojų kompensavimo sistemos ir nurodo, kaip yra tenkinamos a–f punktuose nustatytos sąlygos, taip pat nurodo planuojamą skolintis pinigų sumą.

1 dalies f punkte nurodyta suma nustatoma taip:

[reikalavimų, kuriuos reikia padengti pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  dalį
  , suma] – [finansavimo lygis, kaip nurodyta 4a straipsnio 7 dalyje] + [didžiausia papildomų įnašų, nurodytų 4a straipsnio 4 dalyje, suma] [22 pakeit.]

Paskolos kitoms sistemoms pagal šį straipsnį negrąžinusi investuotojų kompensavimo sistema nesiskolina iš kitų investuotojų kompensavimo sistemų ir neskolina kitoms investuotojų kompensavimo sistemoms.

Kitos investuotojų kompensavimo sistemos veikia kaip skolinančios sistemos. Šiuo tikslu valstybės narės, kuriose sukurta daugiau negu viena sistema, paskiria vieną sistemą, kuri veikia kaip tos valstybės narės skolinanti sistema, ir apie tai praneša EVPRI.
  Valstybės narės imasi visų būtinų veiksmų siekdamos užtikrinti, kad visi suinteresuoti subjektai būtų informuoti apie tai, kuri sistema yra skolinančioji ir kaip ji veikia.
  Valstybės narės gali nuspręsti, ar kitos toje pat valstybėje narėje įsteigtos investuotojų kompensavimo sistemos turėtų atlyginti skolinančiai sistemai ir kaip tai turėtų padaryti. [45 pakeit.]

2.   Paskolai taikomos šios sąlygos:

| a) | laikydamasi antroje pastraipoje nustatytos ribos, kiekviena investuotojų kompensavimo sistema skolina sumą, proporcingą kiekvienos sistemos kompensuojamų pinigų ir finansinių priemonių, sumai, neatsižvelgiant į besiskolinančią investuotojų kompensavimo sistemą. Sumos apskaičiuojamos remiantis naujausia informacija, nurodyta 4a straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

a)

laikydamasi antroje pastraipoje nustatytos ribos, kiekviena investuotojų kompensavimo sistema skolina sumą, proporcingą kiekvienos sistemos kompensuojamų pinigų ir finansinių priemonių, sumai, neatsižvelgiant į besiskolinančią investuotojų kompensavimo sistemą. Sumos apskaičiuojamos remiantis naujausia informacija, nurodyta 4a straipsnio 2 dalyje;

| b) | besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema paskolą grąžina per penkerius metus; [antras sakinys paverčiamas trečia pastraipa] |
| --- | --- |

b)

besiskolinanti investuotojų kompensavimo sistema paskolą grąžina per penkerius metus; [antras sakinys paverčiamas trečia pastraipa]

| c) | palūkanų norma
  kredito laikotarpiu
  yra lygi Europos centrinio banko
  , vykdančio valiutos, kuria išduota paskola, emisiją, ribinio skolinimo priemonės normaikredito laikotarpiu. [46 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

palūkanų norma
  kredito laikotarpiu
  yra lygi Europos centrinio banko
  , vykdančio valiutos, kuria išduota paskola, emisiją, ribinio skolinimo priemonės normaikredito laikotarpiu. [46 pakeit.]

Kiekvienai besiskolinančiai investuotojų kompensavimo sistemai skolinama bendra suma negali viršyti 20 % visos lėšų, Sąjungos lygmeniu prieinamų skolinimui, kaip nurodyta 4a straipsnio 8 dalyje, sumos.

Remiantis pirmos pastraipos b punktu, paskola gali būti grąžinama metinėmis įmokomis, o palūkanos mokamos tik grąžinimo metu.

3.   EVPRI patvirtina, kad įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos, nurodo pagal 2 dalies a punktą apskaičiuotas sumas, kurias turėtų skolinti kiekviena investuotojų kompensavimo sistema, ir pradinę palūkanų normą pagal 2 dalies c punktą, taip pat paskolos trukmę.

EVPRI savo patvirtinimą kartu su 1 dalies g punkte nurodyta informacija perduoda skolinančioms sistemoms per 15 darbo dienų nuo tos informacijos gavimo iš besiskolinančių sistemų dienos. Skolinančios sistemos nedelsdamos, tačiau bet kuriuo atveju per 15 darbo dienų nuo patvirtinimo ir informacijos iš EVPRI gavimo išmoka paskolą besiskolinančiai investuotojų kompensavimo sistemai.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad besiskolinančios investuotojų kompensavimo sistemos renkamų įnašų pakaktų pasiskolintai sumai grąžinti ir kaip galima greičiau, tačiau bet kuriuo atveju per 10 metų

  penkerius metus
  po paskolos gavimo tiksliniam lėšų lygiui iš naujo pasiekti. [47 pakeit.]

Investuotojų kompensavimo sistemos, kuri suteikė paskolą, reikalavimai tenkinami pirmiau už bet kokius kitus reikalavimus. Tokia investuotojų kompensavimo sistema laikoma privilegijuotu kreditoriumi ir jai tarp kreditorių suteikiamas pirmasis pirmenybinis laipsnis. [48 pakeit.]

Nedarant poveikio antrosios pastraipos nuostatoms, valstybės narės gali nustatyti kitus prioritetus įvairių kategorijų kreditorių pirmumo atžvilgiu. [49 pakeit.]

5.   Siekiant palengvinti veiksmingą investuotojų kompensavimo sistemų bendradarbiavimą, sistemos arba tam tikrais atvejais kompetentingos institucijos turi būti pasirašiusios

  raštu sudaro
  bendradarbiavimo susitarimus. Tokiuose susitarimuose atsižvelgiama į
  1995 m. spalio 24 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 95/46/EB
  dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (26)

  nustatytus reikalavimus. [50 pakeit.]

Kompetentingos institucijos praneša EVPRI apie pirmoje pastraipoje nurodytų susitarimų egzistavimą ir turinį. EVPRI gali pateikti nuomones dėl tokių susitarimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 8 straipsnio 2 dalies g punktą ir 34 straipsnį. Jei kompetentingos institucijos ar investuotojų kompensavimo sistemos negali susitarti arba jei kyla ginčų dėl tokio susitarimo aiškinimo, EVPRI sprendžia nesutarimus pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 19 straipsnį.

Tai, kad pirmoje pastraipoje nurodytų susitarimų nėra, neturi poveikio investuotojų reikalavimams pagal 2 straipsnio 2a ar 2c

  dalį
  . [22 pakeit.]

| (6) | 5 ir 6 straipsniai pakeičiami taip:

  „5 straipsnis

  1.   Jei investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis, pagal 2 straipsnio 1 dalį turinti priklausyti investuotojų kompensavimo sistemai, nevykdo savo įsipareigojimų, taikomų kompensavimo sistemos nariams, apie tai informuojamos kompetentingos institucijos, išdavusios leidimą investicinės įmonės ar KIPVPS veiklai, kurios, veikdamos kartu su investuotojų kompensavimo sistema, imasi visų būtinų priemonių, įskaitant ir sankcijų taikymą, kad užtikrintų, kad investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis vykdytų savo įsipareigojimus.
  2.   Jei nepaisant 1 dalyje nurodytų priemonių investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis nesilaiko savo įsipareigojimų, sistema gali, kompetentingoms institucijoms sutinkant, ne mažiau kaip prieš 12 mėnesių

  šešis mėnesius
  pranešti apie ketinimą pašalinti investicinę įmonę, KIPVPS, depozitoriumą ar trečiąją šalį iš sistemos narių. Investuotojų kompensavimo sistema ir toliau pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  2 straipsnio 2 dalį
  garantuoja kompensavimą, susijusį su tuo laikotarpiu vykdoma investicine veikla ar KIPVPS veikla. Jeigu pasibaigus tam laikotarpiui investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, investuotojų kompensavimo sistema, gavusi aiškų kompetentingų institucijų sutikimą, gali pašalinti tą investicinę įmonę iš sistemos narių.
  3.   Iš investuotojų kompensavimo sistemos pašalinta investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis gali ir toliau teikti investicines paslaugas, vykdyti KIPVPS veiklą arba
  jai
  ir toliau gali būti patikėtos investuotojų ir KIPVPS finansinės priemonės esant tokioms sąlygoms:






  a) | prieš pašalinant investicinė įmonė ar trečioji šalis ėmėsi alternatyvių kompensavimo priemonių, užtikrinančių, kad investuotojams ir KIPVPS būtų suteikiamos garantijos, kurios bent jau lygiavertės oficialiai pripažintos sistemos teikiamoms kompensacijoms ir kad tokių alternatyvių kompensavimo priemonių ypatybės būtų lygiavertės oficialiai pripažintos sistemos ypatybėms; |
| --- | --- | --- |

(6)

5 ir 6 straipsniai pakeičiami taip:

„5 straipsnis

1.   Jei investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis, pagal 2 straipsnio 1 dalį turinti priklausyti investuotojų kompensavimo sistemai, nevykdo savo įsipareigojimų, taikomų kompensavimo sistemos nariams, apie tai informuojamos kompetentingos institucijos, išdavusios leidimą investicinės įmonės ar KIPVPS veiklai, kurios, veikdamos kartu su investuotojų kompensavimo sistema, imasi visų būtinų priemonių, įskaitant ir sankcijų taikymą, kad užtikrintų, kad investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis vykdytų savo įsipareigojimus.

2.   Jei nepaisant 1 dalyje nurodytų priemonių investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis nesilaiko savo įsipareigojimų, sistema gali, kompetentingoms institucijoms sutinkant, ne mažiau kaip prieš 12 mėnesių

  šešis mėnesius
  pranešti apie ketinimą pašalinti investicinę įmonę, KIPVPS, depozitoriumą ar trečiąją šalį iš sistemos narių. Investuotojų kompensavimo sistema ir toliau pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  2 straipsnio 2 dalį
  garantuoja kompensavimą, susijusį su tuo laikotarpiu vykdoma investicine veikla ar KIPVPS veikla. Jeigu pasibaigus tam laikotarpiui investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis vis dar neįvykdo savo įsipareigojimų, investuotojų kompensavimo sistema, gavusi aiškų kompetentingų institucijų sutikimą, gali pašalinti tą investicinę įmonę iš sistemos narių.

3.   Iš investuotojų kompensavimo sistemos pašalinta investicinė įmonė, KIPVPS, depozitoriumas ar trečioji šalis gali ir toliau teikti investicines paslaugas, vykdyti KIPVPS veiklą arba
  jai
  ir toliau gali būti patikėtos investuotojų ir KIPVPS finansinės priemonės esant tokioms sąlygoms:

a)

prieš pašalinant investicinė įmonė ar trečioji šalis ėmėsi alternatyvių kompensavimo priemonių, užtikrinančių, kad investuotojams ir KIPVPS būtų suteikiamos garantijos, kurios bent jau lygiavertės oficialiai pripažintos sistemos teikiamoms kompensacijoms ir kad tokių alternatyvių kompensavimo priemonių ypatybės būtų lygiavertės oficialiai pripažintos sistemos ypatybėms;

| b) | kompetentinga institucija, atsakinga už veiklos leidimo investicinei įmonei arba KIPVPS suteikimą, patvirtino, kad a punkte nurodytos sąlygos yra įvykdytos. |
| --- | --- |

b)

kompetentinga institucija, atsakinga už veiklos leidimo investicinei įmonei arba KIPVPS suteikimą, patvirtino, kad a punkte nurodytos sąlygos yra įvykdytos.

4.   Jei investicinė įmonė ar KIPVPS, kurių

  ,
  kurią siūloma pašalinti pagal 2 dalį, negali imtis alternatyvių priemonių, kurios atitiktų 3 dalyje nustatytus reikalavimus, kompetentingos institucijos, išdavusios tai įmonei veiklos leidimą:

  ,

| a) | nedelsdamos atšaukia investicinės įmonės, kurios veiklai išdavė leidimą, leidimą; |
| --- | --- |

a)

nedelsdamos atšaukia investicinės įmonės, kurios veiklai išdavė leidimą, leidimą;

| b) | nedelsdamos panaikina
  tą leidimą

  KIPVPS, kurį patvirtino, leidimą. |
| --- | --- |

b)

nedelsdamos panaikina
  tą leidimą

  KIPVPS, kurį patvirtino, leidimą.

5.   Jei depozitoriumas ar trečioji šalis, kurią siūloma pašalinti pagal 2 dalį, negali imtis alternatyvių priemonių, kurios atitiktų 3 dalyje nustatytas sąlygas, tokiam depozitoriumui ar

  tokiai
  trečiajai šaliai neleidžiama patikėti investuotojų ar KIPVPS turto. [51 pakeit.]

6 straipsnis

Panaikinus investicinės įmonės ar KIPVPS veiklos leidimą, garantijos pagal 2 straipsnio 2a ir 2c dalis

  2 straipsnio 2 dalį
  toliau taikomos investicinės veiklos sandoriams, sudarytiems iki veiklos leidimo panaikinimo.“. [52 pakeit.]

| (7). | 8 ir 9 straipsniai pakeičiami taip:

  „8 straipsnis

  1.   Kompensacijos, numatytos 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse, taikomos bendrai investuotojo reikalavimų sumai tai pačiai investicinei įmonei ar tam pačiam KIPVPS pagal šią direktyvą, nepriklausomai nuo sąskaitų skaičiaus, valiutos ir geografinės padėties Sąjungoje. [53 pakeit.]

  2.   Apskaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytą kompensaciją, atsižvelgiama į kiekvieno investuotojo dalį bendroje investicijoje.

  Nesant specialių nuostatų, reikalavimai investuotojams padalijami po lygiai.
  [54 pakeit.]



  Jei visa investuotojo reikalavimų suma negali būti kompensuota, bendrai jo reikalavimų sumai taikomas toks pat kompensacijos procentinis dydis. [55 pakeit.]

  Valstybės narės gali numatyti, kad reikalavimai, susiję su bendra investicija, kuria gali disponuoti du ar daugiau asmenų, kaip bendrijos, asociacijos ar panašaus juridinio asmens teisių neturinčio susivienijimo nariai, apskaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytas kompensacijas, gali būti sujungti ir traktuojami kaip kylantys iš vieno investuotojo investicijos.
  3.   Jeigu investuotojas negali disponuoti turima suma ar vertybiniais popieriais

  priemonėmis
  , kompensaciją gauna asmuo, turintis disponavimo teisę, su sąlyga, kad tas asmuo žinomas arba gali būti identifikuotas iki sprendimo ar nutarimo, numatyto 2 straipsnio 2 ir 2b dalyse

  2 straipsnio 2 dalyje
  , priėmimo dienos.
  Jeigu du ar daugiau asmenų turi disponavimo teisę, skaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytą kompensaciją reikia atsižvelgti į kiekvieno asmens galiojančią dalį pagal nuostatas, kurių pagrindu tos sumos ar vertybiniai popieriai

  priemonės
  valdomi. [56 pakeit.]


  9 straipsnis

  1.   Investuotojų kompensavimo sistema turi imtis tinkamų priemonių informuoti investuotojus apie sprendimus ar nutarimus, priimtus pagal 2 straipsnio 2 ir 2b dalis

  dalį
  ir, jei jiems priklauso kompensacija, kuo greičiau ją išmokėti. Sistema gali nustatyti laikotarpį, per kurį investuotojai privalo pateikti savo reikalavimus. Tas laikotarpis yra ne trumpesnis kaip penki mėnesiai nuo 2 straipsnio 2 ir 2b dalyse

  dalyje
  nurodyto sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos arba nuo to sprendimo ar nutarimo viešo paskelbimo dienos. [21 pakeit.]

  Tačiau investuotojų kompensavimo sistema neatsisako suteikti
  visą
  kompensaciją investuotojui, kuris negalėjo laiku patvirtinti savo teisių į kompensaciją, remdamasi tuo, kad pirmoje pastraipoje nurodytas laikotarpis pasibaigė. [57 pakeit.]



  Investicinės įmonės savo tinklavietėse atskleidžia visą informaciją apie bendras ir specifines kompensavimo sąlygas ir apie veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų išmokėta suma pagal šią direktyvą. [58 pakeit.]

  2.   Investuotojų kompensavimo sistema turi būti pasirengusi apmokėti investuotojų reikalavimus kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per tris mėnesius nuo teisės į kompensaciją ir reikalavimo dydžio nustatymo momento.
  Išimtinėmis sąlygomis investuotojų kompensavimo sistema gali prašyti kompetentingų institucijų pratęsti šį terminą. Toks pratęsimas neviršija trijų mėnesių. Apie bet kokį kurioms nors investuotojų kompensavimo sistemoms suteiktą pratęsimą ir tokį pratęsimą pateisinančias aplinkybes, kompetentingos institucijos nedelsdamos informuoja EVPRI.
  Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos galėtų dalyvauti nemokumo ar teismų procedūrose, kurios gali būti svarbios nustatant teisę į kompensaciją ir reikalavimo sumą.
  Trečia pastraipa nedaro poveikio investuotojų kompensavimo sistemoms taikyti kitus metodus teisei į kompensaciją ar reikalavimo sumai nustatyti.
  Jei galutinis mokėjimas neatliekamas per devynis mėnesius nuo 2 straipsnio 2 ar 2 bdalyje nurodyto sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos, valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistema per tris mėnesius nuo tokio sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos numatytų laikinas kompensacijos dalies, kuri turi būti ne mažesnė kaip trečdalis reikalavimo sumos, remiantis pirminiu reikalavimo vertinimu, išmokėjimą. Likutis išmokamas per tris mėnesius po to, kai nustatomas reikalavimo pagrįstumas ir reikalavimo suma. Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistema turėtų būdų laikinai išmokėtoms sumoms susigrąžinti, jei būtų nustatyta, kad reikalavimas buvo netinkamas kompensuoti. [21 pakeit.]

  Komisija pagal 13a straipsnį ir laikydamasi 13b ir 13c straipsnių sąlygų priima priemones, kuriomis deleguotuosius aktus dėl procedūros, taikomos nagrinėjant investuotojų reikalavimus, elementai ir techniniai kriterijai, taikomi apskaičiuojant KIPVPS nuvertėjimą dėl 2 straipsnio 2b ir 2c dalyse nurodytų įvykiųnustatymo. [59 pakeit.]

  3.   Nepaisant 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodyto laiko apribojimo, jeigu investuotojas ar bet kuris kitas asmuo, turintis reikalavimą į investiciją arba joje dalyvaujantis, kaltinamas nusižengimu, susijusiu su pinigų plovimu, kaip apibrėžta Direktyvos 2005/60/EB 1 straipsnio 2 dalyje,
  dėl pinigų, kuriems taikoma ši Direktyva,
  taip pat susijusiu su veiksmais, kurie draudžiami pagal Direktyvą 2003/6/EB,
  arba susijusiu su tiesioginiu
  ar
  netiesioginiu teroristinių grupių finansavimu, remiantis 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacija dėl bendradarbiavimo kovojant su teroristinių grupių finansavimu,
  investuotojų kompensavimo sistema gali sustabdyti bet kokį išmokėjimą ir laukti teismo sprendimo ar kompetentingos institucijos sprendimo.“. [60 pakeit.] |
| --- | --- |

(7).

8 ir 9 straipsniai pakeičiami taip:

„8 straipsnis

1.   Kompensacijos, numatytos 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse, taikomos bendrai investuotojo reikalavimų sumai tai pačiai investicinei įmonei ar tam pačiam KIPVPS pagal šią direktyvą, nepriklausomai nuo sąskaitų skaičiaus, valiutos ir geografinės padėties Sąjungoje. [53 pakeit.]

2.   Apskaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytą kompensaciją, atsižvelgiama į kiekvieno investuotojo dalį bendroje investicijoje.

Nesant specialių nuostatų, reikalavimai investuotojams padalijami po lygiai.
  [54 pakeit.]

Jei visa investuotojo reikalavimų suma negali būti kompensuota, bendrai jo reikalavimų sumai taikomas toks pat kompensacijos procentinis dydis. [55 pakeit.]

Valstybės narės gali numatyti, kad reikalavimai, susiję su bendra investicija, kuria gali disponuoti du ar daugiau asmenų, kaip bendrijos, asociacijos ar panašaus juridinio asmens teisių neturinčio susivienijimo nariai, apskaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytas kompensacijas, gali būti sujungti ir traktuojami kaip kylantys iš vieno investuotojo investicijos.

3.   Jeigu investuotojas negali disponuoti turima suma ar vertybiniais popieriais

  priemonėmis
  , kompensaciją gauna asmuo, turintis disponavimo teisę, su sąlyga, kad tas asmuo žinomas arba gali būti identifikuotas iki sprendimo ar nutarimo, numatyto 2 straipsnio 2 ir 2b dalyse

  2 straipsnio 2 dalyje
  , priėmimo dienos.

Jeigu du ar daugiau asmenų turi disponavimo teisę, skaičiuojant 4 straipsnio 1 ir 3 dalyse numatytą kompensaciją reikia atsižvelgti į kiekvieno asmens galiojančią dalį pagal nuostatas, kurių pagrindu tos sumos ar vertybiniai popieriai

  priemonės
  valdomi. [56 pakeit.]

9 straipsnis

1.   Investuotojų kompensavimo sistema turi imtis tinkamų priemonių informuoti investuotojus apie sprendimus ar nutarimus, priimtus pagal 2 straipsnio 2 ir 2b dalis

  dalį
  ir, jei jiems priklauso kompensacija, kuo greičiau ją išmokėti. Sistema gali nustatyti laikotarpį, per kurį investuotojai privalo pateikti savo reikalavimus. Tas laikotarpis yra ne trumpesnis kaip penki mėnesiai nuo 2 straipsnio 2 ir 2b dalyse

  dalyje
  nurodyto sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos arba nuo to sprendimo ar nutarimo viešo paskelbimo dienos. [21 pakeit.]

Tačiau investuotojų kompensavimo sistema neatsisako suteikti
  visą
  kompensaciją investuotojui, kuris negalėjo laiku patvirtinti savo teisių į kompensaciją, remdamasi tuo, kad pirmoje pastraipoje nurodytas laikotarpis pasibaigė. [57 pakeit.]

Investicinės įmonės savo tinklavietėse atskleidžia visą informaciją apie bendras ir specifines kompensavimo sąlygas ir apie veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų išmokėta suma pagal šią direktyvą. [58 pakeit.]

2.   Investuotojų kompensavimo sistema turi būti pasirengusi apmokėti investuotojų reikalavimus kuo greičiau ir bet kuriuo atveju per tris mėnesius nuo teisės į kompensaciją ir reikalavimo dydžio nustatymo momento.

Išimtinėmis sąlygomis investuotojų kompensavimo sistema gali prašyti kompetentingų institucijų pratęsti šį terminą. Toks pratęsimas neviršija trijų mėnesių. Apie bet kokį kurioms nors investuotojų kompensavimo sistemoms suteiktą pratęsimą ir tokį pratęsimą pateisinančias aplinkybes, kompetentingos institucijos nedelsdamos informuoja EVPRI.

Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistemos galėtų dalyvauti nemokumo ar teismų procedūrose, kurios gali būti svarbios nustatant teisę į kompensaciją ir reikalavimo sumą.

Trečia pastraipa nedaro poveikio investuotojų kompensavimo sistemoms taikyti kitus metodus teisei į kompensaciją ar reikalavimo sumai nustatyti.

Jei galutinis mokėjimas neatliekamas per devynis mėnesius nuo 2 straipsnio 2 ar 2 bdalyje nurodyto sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos, valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistema per tris mėnesius nuo tokio sprendimo ar nutarimo priėmimo dienos numatytų laikinas kompensacijos dalies, kuri turi būti ne mažesnė kaip trečdalis reikalavimo sumos, remiantis pirminiu reikalavimo vertinimu, išmokėjimą. Likutis išmokamas per tris mėnesius po to, kai nustatomas reikalavimo pagrįstumas ir reikalavimo suma. Valstybės narės užtikrina, kad investuotojų kompensavimo sistema turėtų būdų laikinai išmokėtoms sumoms susigrąžinti, jei būtų nustatyta, kad reikalavimas buvo netinkamas kompensuoti. [21 pakeit.]

Komisija pagal 13a straipsnį ir laikydamasi 13b ir 13c straipsnių sąlygų priima priemones, kuriomis deleguotuosius aktus dėl procedūros, taikomos nagrinėjant investuotojų reikalavimus, elementai ir techniniai kriterijai, taikomi apskaičiuojant KIPVPS nuvertėjimą dėl 2 straipsnio 2b ir 2c dalyse nurodytų įvykiųnustatymo. [59 pakeit.]

3.   Nepaisant 2 dalies pirmojoje pastraipoje nurodyto laiko apribojimo, jeigu investuotojas ar bet kuris kitas asmuo, turintis reikalavimą į investiciją arba joje dalyvaujantis, kaltinamas nusižengimu, susijusiu su pinigų plovimu, kaip apibrėžta Direktyvos 2005/60/EB 1 straipsnio 2 dalyje,
  dėl pinigų, kuriems taikoma ši Direktyva,
  taip pat susijusiu su veiksmais, kurie draudžiami pagal Direktyvą 2003/6/EB,
  arba susijusiu su tiesioginiu
  ar
  netiesioginiu teroristinių grupių finansavimu, remiantis 1999 m. gruodžio 9 d. Tarybos rekomendacija dėl bendradarbiavimo kovojant su teroristinių grupių finansavimu,
  investuotojų kompensavimo sistema gali sustabdyti bet kokį išmokėjimą ir laukti teismo sprendimo ar kompetentingos institucijos sprendimo.“. [60 pakeit.]

| (8) | 10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena investicinė įmonė ar KIPVPS imtųsi tinkamų priemonių, kad esami ir potencialūs investuotojai gautų reikalingą informaciją apie investuotojų kompensavimo sistemas, kurių narės yra investicinė įmonė ar KIPVPS ir jų filialai Sąjungoje, arba apie alternatyvias priemones, nustatytas 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje arba 5 straipsnio 3 dalyje. Investuotojai turi būti informuojami apie investuotojų kompensavimo sistemų nuostatas arba kitas taikomas alternatyvias priemones, įskaitant garantijų dydį ir aprėptį, kurią suteikia ta investuotojų kompensavimo sistema, taip pat apie kitas šiuo tikslu valstybių narių nustatytas taisykles. Ši informacija turi būti pateikiama lengvai suprantama forma. [61 pakeit.]

  Be to, investuotojui pageidaujant, turi būti teikiama informacija apie kompensavimo sąlygas ir formalumus, kuriuos reikia atlikti norint gauti kompensaciją.
  Teikiama informacija turi būti teisinga, aiški ir neklaidinanti, visų pirma turi būti paaiškinta, kokiomis aplinkybėmis ir kokiems reikalavimams taikomos atitinkamos investuotojų kompensavimo sistemos ir kaip jos taikomos tarpvalstybiniais atvejais. Pateikiant informaciją reikėtų taip pat nurodyti aplinkybių ir reikalavimų, kuriems sistema netaikoma, pavyzdžių.


  1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų pateikiama aiški ir skaidri informacija apie sumą, kurią investuotojas įmoka į investuotojų kompensavimo sistemą. Suma, kurią kiekvienas pavienis investuotojas turi įmokėti į sistemą, ar tai būtų jo investicijų procentas ar papildoma suma neskaičiuojant investicijų, aiškiai nurodoma sistemos nariu esančiam ar ketinančiam juo tapti investuotojui.
  “. [62 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

10 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena investicinė įmonė ar KIPVPS imtųsi tinkamų priemonių, kad esami ir potencialūs investuotojai gautų reikalingą informaciją apie investuotojų kompensavimo sistemas, kurių narės yra investicinė įmonė ar KIPVPS ir jų filialai Sąjungoje, arba apie alternatyvias priemones, nustatytas 2 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje arba 5 straipsnio 3 dalyje. Investuotojai turi būti informuojami apie investuotojų kompensavimo sistemų nuostatas arba kitas taikomas alternatyvias priemones, įskaitant garantijų dydį ir aprėptį, kurią suteikia ta investuotojų kompensavimo sistema, taip pat apie kitas šiuo tikslu valstybių narių nustatytas taisykles. Ši informacija turi būti pateikiama lengvai suprantama forma. [61 pakeit.]

Be to, investuotojui pageidaujant, turi būti teikiama informacija apie kompensavimo sąlygas ir formalumus, kuriuos reikia atlikti norint gauti kompensaciją.

Teikiama informacija turi būti teisinga, aiški ir neklaidinanti, visų pirma turi būti paaiškinta, kokiomis aplinkybėmis ir kokiems reikalavimams taikomos atitinkamos investuotojų kompensavimo sistemos ir kaip jos taikomos tarpvalstybiniais atvejais. Pateikiant informaciją reikėtų taip pat nurodyti aplinkybių ir reikalavimų, kuriems sistema netaikoma, pavyzdžių.

1a.
     
  Valstybės narės užtikrina, kad būtų pateikiama aiški ir skaidri informacija apie sumą, kurią investuotojas įmoka į investuotojų kompensavimo sistemą. Suma, kurią kiekvienas pavienis investuotojas turi įmokėti į sistemą, ar tai būtų jo investicijų procentas ar papildoma suma neskaičiuojant investicijų, aiškiai nurodoma sistemos nariu esančiam ar ketinančiam juo tapti investuotojui.
  “. [62 pakeit.]

| (9) | 12 straipsnis pakeičiamas taip:

  „12 straipsnis

  1.   Nedarant poveikio kitoms teisėms pagal nacionalinę teisę, investuotojų kompensavimo sistemos, išmokančios kompensacijas investuotojams, gali perimti teises tų investuotojų, kurie dalyvauja likvidavimo procesuose, tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios. [63 pakeit.]

  2.   Tuo atveju, jei nuostolių patiriama dėl trečiosios šalies, kuri laiko investicinę veiklą vykdančiam investuotojui priklausančias finansines priemones, finansinės padėties, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalyje, investuotojams kompensacijas išmokančios investuotojų kompensavimo sistemos gali perimti teises tų investuotojų ar investicinės įmonės reikalavimų atžvilgiu likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios.

  3.   2 straipsnio 2c dalyje numatytu atveju, kai nuostoliai, patiriami dėl depozitoriumo ar trečiosios šalies, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, finansinės padėties, KIPVPS investicinių vienetų savininkams kompensacijas išmokančios sistemos turi turėti perėmimo teisę tų KIPVPS savininkų ar KIPVPS reikalavimų atžvilgiu likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios.
  [64 pakeit.]

  4.   Jeigu trečioji šalis, kuri laiko investicinę veiklą vykdančio investuotojo finansines priemones, arba depozitoriumas ar trečioji šalis, kuriai patikėtas KIPVPS turtas,yra trečiojoje šalyje, kurioje teismų sistema neleidžia investuotojų kompensavimo sistemai perimti investicinės įmonės ar KIPVPS teisių, valstybės narės užtikrina, kad investicinė įmonė ar KIPVPSinvestuotojų kompensavimo sistemai grąžintų jos išmokėtoms sumoms lygias sumas, tuo atveju, jeigu likvidavimo procesuose ji gautų kokią nors sumą.“. [65 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

12 straipsnis pakeičiamas taip:

„12 straipsnis

1.   Nedarant poveikio kitoms teisėms pagal nacionalinę teisę, investuotojų kompensavimo sistemos, išmokančios kompensacijas investuotojams, gali perimti teises tų investuotojų, kurie dalyvauja likvidavimo procesuose, tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios. [63 pakeit.]

2.   Tuo atveju, jei nuostolių patiriama dėl trečiosios šalies, kuri laiko investicinę veiklą vykdančiam investuotojui priklausančias finansines priemones, finansinės padėties, kaip nurodyta 2 straipsnio 2 dalyje, investuotojams kompensacijas išmokančios investuotojų kompensavimo sistemos gali perimti teises tų investuotojų ar investicinės įmonės reikalavimų atžvilgiu likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios.

3.   2 straipsnio 2c dalyje numatytu atveju, kai nuostoliai, patiriami dėl depozitoriumo ar trečiosios šalies, kuriai patikėtas KIPVPS turtas, finansinės padėties, KIPVPS investicinių vienetų savininkams kompensacijas išmokančios sistemos turi turėti perėmimo teisę tų KIPVPS savininkų ar KIPVPS reikalavimų atžvilgiu likvidavimo procesuose tai sumai, kurią jos yra sumokėjusios.
  [64 pakeit.]

4.   Jeigu trečioji šalis, kuri laiko investicinę veiklą vykdančio investuotojo finansines priemones, arba depozitoriumas ar trečioji šalis, kuriai patikėtas KIPVPS turtas,yra trečiojoje šalyje, kurioje teismų sistema neleidžia investuotojų kompensavimo sistemai perimti investicinės įmonės ar KIPVPS teisių, valstybės narės užtikrina, kad investicinė įmonė ar KIPVPSinvestuotojų kompensavimo sistemai grąžintų jos išmokėtoms sumoms lygias sumas, tuo atveju, jeigu likvidavimo procesuose ji gautų kokią nors sumą.“. [65 pakeit.]

| (10) | Įterpiamas šis straipsnis:

  „13a straipsnis

  1.   
  Komisijai suteikiami
  įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus

  laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.




  1a.
     
  4 straipsnio 1a dalyje, 4a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipose, 4a straipsnio 3a dalyje, 4a straipsnio 3c dalies trečioje pastraipoje,
  4a straipsnio 9 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalies šeštoje pastraipoje
  nurodyti įgaliojimai
  Komisijai suteikiamas neribotam

  suteikiami ketverių metų
  laikotarpiui
  nuo ... (27)

  .
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo.




  1b.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4 straipsnio 1a dalyje, 4a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipoje, 4a straipsnio 3a dalyje, 4a straipsnio 3c dalies trečioje pastraipoje, 4a straipsnio 9 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalies šeštoje pastraipoje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.


  2.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.


  2a.
     
  Pagal 4 straipsnio 1a dalį, 4a straipsnio 2 dalies antrą ir trečią pastraipą, 4a straipsnio 3a dalį, 4a straipsnio 3c dalies trečią pastraipą, 4a straipsnio 9 dalį ir 9 straipsnio 2 dalies šeštą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas trims mėnesiams.



  3.   Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 13b ir 13c straipsniuose nustatytų sąlygų.


  13b straipsnis


  1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4a straipsnio 2, 8 ir 9 dalyse ir 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.


  2.   Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad galėtų nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laiko tarpą informuoti kitą instituciją ir Komisiją apie tai, kurie deleguoti įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir apie galimas atšaukimo priežastis.


  3.   Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.


  13c straipsnis


  1.   Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas mėnesiui.


  2.   Jei, pasibaigus šiam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.


  Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimo.


  3.   Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo deleguotam aktui priežastis.“. [66 pakeit.] |
| --- | --- |

(10)

Įterpiamas šis straipsnis:

„13a straipsnis

1.   
  Komisijai suteikiami
  įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus

  laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų.

1a.
     
  4 straipsnio 1a dalyje, 4a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipose, 4a straipsnio 3a dalyje, 4a straipsnio 3c dalies trečioje pastraipoje,
  4a straipsnio 9 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalies šeštoje pastraipoje
  nurodyti įgaliojimai
  Komisijai suteikiamas neribotam

  suteikiami ketverių metų
  laikotarpiui
  nuo ... (27)

  .
  Komisija parengia ataskaitą dėl įgaliojimų suteikimo likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki ketverių metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų suteikimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo.

1b.
     
  Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4 straipsnio 1a dalyje, 4a straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje pastraipoje, 4a straipsnio 3a dalyje, 4a straipsnio 3c dalies trečioje pastraipoje, 4a straipsnio 9 dalyje ir 9 straipsnio 2 dalies šeštoje pastraipoje nurodytų įgaliojimų suteikimą. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.

2.   Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

2a.
     
  Pagal 4 straipsnio 1a dalį, 4a straipsnio 2 dalies antrą ir trečią pastraipą, 4a straipsnio 3a dalį, 4a straipsnio 3c dalies trečią pastraipą, 4a straipsnio 9 dalį ir 9 straipsnio 2 dalies šeštą pastraipą priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per tris mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas trims mėnesiams.

3.   Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 13b ir 13c straipsniuose nustatytų sąlygų.

13b straipsnis

1.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4a straipsnio 2, 8 ir 9 dalyse ir 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.

2.   Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad galėtų nuspręsti, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi prieš priimdama galutinį sprendimą per pagrįstą laiko tarpą informuoti kitą instituciją ir Komisiją apie tai, kurie deleguoti įgaliojimai galėtų būti atšaukti, ir apie galimas atšaukimo priežastis.

3.   Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

13c straipsnis

1.   Europos Parlamentas ir Taryba gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas mėnesiui.

2.   Jei, pasibaigus šiam laikotarpiui, nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jame numatytą dieną.

Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti nepasibaigus šiam laikotarpiui, jeigu prieš tai ir Europos Parlamentas, ir Taryba informavo Komisiją apie savo ketinimą nepareikšti prieštaravimo.

3.   Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo deleguotam aktui priežastis.“. [66 pakeit.]

| (11) | Įterpiamas šis straipsnis:

  „14a straipsnis

  Valstybės narės gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis pagal Direktyvos 2004/39/EB 63 straipsnį ir Direktyvos 2009/65/EB 102 straipsnį.“. |
| --- | --- |

(11)

Įterpiamas šis straipsnis:

„14a straipsnis

Valstybės narės gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis pagal Direktyvos 2004/39/EB 63 straipsnį ir Direktyvos 2009/65/EB 102 straipsnį.“.

| (12) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 punktas pakeičiamas taip:






  „1. | Profesionalūs investuotojai, nurodyti Direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų II priedo I skirsnio 1–4 punktuose.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

1 punktas pakeičiamas taip:

„1.

Profesionalūs investuotojai, nurodyti Direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų II priedo I skirsnio 1–4 punktuose.“;

| b) | 2, 3 ir 8 punktai išbraukiami. |
| --- | --- |

b)

2, 3 ir 8 punktai išbraukiami.

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip ... (28) priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstus ir tų priemonių bei šios direktyvos atitikties lentelę.

Tas priemones jos taiko nuo ... (29), išskyrus priemones, kuriomis perkeliamas 4b straipsnis ir kurios taikomos nuo 2013 m. gruodžio 31 d.

Valstybės narės, priimdamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų tekstus.

2a.
     
  Nukrypstant nuo 1 ir 2 dalies nuostatų, valstybės narės, kurioms pagal stojimo sutartis taikomi pereinamieji laikotarpiai, susiję su Direktyvos 97/9/EB 4 straipsnio nuostatų perkėlimu, laikosi 1 ir 2 dalies nuostatų nuo tos datos, kai pasibaigia jų atitinkami pereinamieji laikotarpiai. [67 pakeit.]

2a straipsnis

Ataskaita ir peržiūra

Iki 2012 m. gruodžio 31 d. EVPRI įvertina personalo ir išteklių poreikius, kurie atsirado dėl pagal šią direktyvą EVPRI prisiimtų įgaliojimų ir pareigų, ir pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai.

Iki 2012 m. liepos 31 d., po viešų konsultacijų su suinteresuotais subjektais, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje išnagrinėja, kokie būtų privalumai ir trūkumai nustačius draudimo sutarčių sistemą, kuri papildytų ar pakeistų galiojančią investuotojų kompensavimo sistemą.

Siekiant užtikrinti vienodo lygio investuotojų apsaugą nepaisant to, ar jie investuoja tiesiogiai per investicines įmones ar netiesiogiai per KIPVPS, ataskaitoje, atsižvelgiant į būsimą Komisijos pasiūlymą dėl KIPVPS depozitoriumų ir po atvirų konsultacijų su suinteresuotais subjektais, nurodomos reguliavimo spragos, be kita ko, susijusios su tolygiu kompensavimu, bei įvertinamos Direktyvos 97/9/EB taikymo srities išplėtimo įtraukiant KIPVPS sąnaudos ir nauda. Jei būtina, toje ataskaitoje pateikiami teisėkūros pasiūlymai dėl praktinės direktyvos taikymo taip pat KIPVPS tvarkos. [68 pakeit. bei klaidų ištaisymo 2 punktas (30)]

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 99, 2011 3 31, p. 1.

1

(2)  2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

3

(4)  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

4

(5)  OL L 141, 1993 6 11, p. 27.

5

(6)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.

6

(7)  OL L 135, 1994 5 31, p. 5.

7

(8)  OL L 241, 2006 9 2, p. 26.

8

(9)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

9

(10)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

10

(11)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

11

(12)  OL L 145, 2004 4 30, p. 1.“;

12

(13)  
  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

13

OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

(14)  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.“;

14

(15)  OL L 241, 2006 9 2, p. 26.

15

(16)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.“;

16

(17)  OL L 309, 2005 11 25, p. 15.

17

(18)  OL L 96, 2003 4 12, p. 16.

18

(19)  

  OL C 373, 1999 12 23, p. 1.
  “. [23 pakeit.]

19

OL C 373, 1999 12 23, p. 1.

[23 pakeit.]

(20)

20

| (+) | Iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data. |
| --- | --- |

(+)

+

Iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data.

(21)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

21

(22)

22

| (+) | Dveji metai nuo iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(+)

+

Dveji metai nuo iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(23)

23

| (++) | Penkeri metai nuo iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(++)

++

Penkeri metai nuo iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(24)  

  OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

24

OL L 331, 2010 12 15, p. 1.

(25)

25

| (+++) | Penkeri metai po iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos. |
| --- | --- |

(+++)

+++

Penkeri metai po iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo dienos.

(26)  
  OL L 84, 1997 3 26, p. 22.


  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“.

26

OL L 84, 1997 3 26, p. 22.

OL L 281, 1995 11 23, p. 31.“.

(27)

27

| (+) | Iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data. |
| --- | --- |

(+)

+

Iš dalies keičiančios direktyvos įsigaliojimo data.

(28)  12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

28

(29)  18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo.

29

(30)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

30

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/350 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/350

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisValstybių narių galimybė savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą ***I

P7_TA(2011)0314

2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

2013/C 33 E/38

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0375), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0375),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0178/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0178/2010),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl siūlomo teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 28 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7–0170/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę (A7–0170/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 51.

(2)  OL C 104, 2011 4 2, p. 62.

---

2011 m. liepos 5 d., antradienisP7_TC1-COD(2010)0208

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 5 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą 2011/.../ES, kuriuo iš dalies keičiamos Direktyvos 2001/18/EB nuostatos dėl valstybių narių galimybės savo teritorijoje riboti ar drausti GMO auginimą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 [...] straipsnį

  192 straipsnio 1 dalį
  , [1 pakeit.]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką (4) ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (5) nustatyta išsami teisinė genetiškai modifikuotų organizmų (toliau - GMO) leidimų išdavimo sistema, kuri visa taikoma sėklų ar kitos augalų dauginamosios medžiagos pavidalo GMO, skirtiems naudoti auginimo tikslais visoje Sąjungoje (toliau – auginimui skirti GMO); |
| --- | --- |

(1)

2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką (4) ir 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (5) nustatyta išsami teisinė genetiškai modifikuotų organizmų (toliau - GMO) leidimų išdavimo sistema, kuri visa taikoma sėklų ar kitos augalų dauginamosios medžiagos pavidalo GMO, skirtiems naudoti auginimo tikslais visoje Sąjungoje (toliau – auginimui skirti GMO);

| (2) | tuose teisės aktuose numatyta, kad prieš išduodant auginimui skirtų GMO leidimą juos pateikti Sąjungos rinkai, atliekamas atskiras pavojaus vertinimas
  , atsižvelgiant į, laikantis Direktyvos 2001/18/EB II priedo, tiesioginį, netiesioginį, greitą ir uždelstą poveikį, taip pat į bendrą ilgalaikį GMO poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai
  . Šios leidimų išdavimo tvarkos tikslas – užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą.
  Visoje Sąjungos teritorijoje turėtų būti pasiektas ir išsaugotas vienodas aukštas sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

tuose teisės aktuose numatyta, kad prieš išduodant auginimui skirtų GMO leidimą juos pateikti Sąjungos rinkai, atliekamas atskiras pavojaus vertinimas
  , atsižvelgiant į, laikantis Direktyvos 2001/18/EB II priedo, tiesioginį, netiesioginį, greitą ir uždelstą poveikį, taip pat į bendrą ilgalaikį GMO poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai
  . Šios leidimų išdavimo tvarkos tikslas – užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį ir veiksmingą vidaus rinkos veikimą.
  Visoje Sąjungos teritorijoje turėtų būti pasiektas ir išsaugotas vienodas aukštas sveikatos ir aplinkos apsaugos lygis; [2 pakeit.]

| (2a) | visų pirma Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos 2008 m. gruodžio 4 d. patvirtintos Aplinkos tarybos išvados, t. y., kad būtų tinkamai įgyvendinami Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatyti GMO pavojaus vertinimo teisiniai reikalavimai. Ypač griežtai reikėtų įvertinti ilgalaikį GMO kultūrų poveikį aplinkai ir galimą jų poveikį netiksliniams organizmams; reikėtų tinkamai atsižvelgti į priimančiųjų aplinkų ir geografinių sričių, kuriose gali būti auginamos GM kultūros, ypatumus; taip pat reikėtų įvertinti galimas pasekmes aplinkai, atsirandančias dėl to, kad dėl herbicidams atsparių GM augalų pasikeis herbicidų naudojimas. Konkrečiai kalbant Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų priimtos atnaujintos GMO pavojaus vertinimo gairės. Tos gairės neturėtų būti grindžiamos tik esminio lygiavertiškumo principu arba lyginamojo saugumo vertinimo idėja, o turėtų sudaryti sąlygas aiškiai nustatyti tiesioginius ir netiesioginius ilgalaikius padarinius ir mokslines abejones. Europos maisto saugos tarnyba (toliau - EMST) ir valstybės narės turėtų siekti kurti platų visų mokslo sričių, įskaitant su ekologiniais klausimais susijusias sritis, mokslinių organizacijų tinklą, ir turėtų bendradarbiauti, kad anksti nustatytų galimus mokslinių nuomonių skirtumus, siekiant išspręsti arba išsiaiškinti ginčytinus mokslinius klausimus. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų užtikrinti ištekliai, būtini nepriklausomiems moksliniams tyrimams dėl galimo tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai keliamo pavojaus, ir kad intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimas nekliudytų nepriklausomiems mokslininkams gauti visos reikiamos medžiagos; [44 pakeit.] |
| --- | --- |

(2a)

visų pirma Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos 2008 m. gruodžio 4 d. patvirtintos Aplinkos tarybos išvados, t. y., kad būtų tinkamai įgyvendinami Direktyvos 2001/18/EB II priede nustatyti GMO pavojaus vertinimo teisiniai reikalavimai. Ypač griežtai reikėtų įvertinti ilgalaikį GMO kultūrų poveikį aplinkai ir galimą jų poveikį netiksliniams organizmams; reikėtų tinkamai atsižvelgti į priimančiųjų aplinkų ir geografinių sričių, kuriose gali būti auginamos GM kultūros, ypatumus; taip pat reikėtų įvertinti galimas pasekmes aplinkai, atsirandančias dėl to, kad dėl herbicidams atsparių GM augalų pasikeis herbicidų naudojimas. Konkrečiai kalbant Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų priimtos atnaujintos GMO pavojaus vertinimo gairės. Tos gairės neturėtų būti grindžiamos tik esminio lygiavertiškumo principu arba lyginamojo saugumo vertinimo idėja, o turėtų sudaryti sąlygas aiškiai nustatyti tiesioginius ir netiesioginius ilgalaikius padarinius ir mokslines abejones. Europos maisto saugos tarnyba (toliau - EMST) ir valstybės narės turėtų siekti kurti platų visų mokslo sričių, įskaitant su ekologiniais klausimais susijusias sritis, mokslinių organizacijų tinklą, ir turėtų bendradarbiauti, kad anksti nustatytų galimus mokslinių nuomonių skirtumus, siekiant išspręsti arba išsiaiškinti ginčytinus mokslinius klausimus. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų užtikrinti ištekliai, būtini nepriklausomiems moksliniams tyrimams dėl galimo tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai keliamo pavojaus, ir kad intelektinės nuosavybės teisių užtikrinimas nekliudytų nepriklausomiems mokslininkams gauti visos reikiamos medžiagos; [44 pakeit.]

| (2b) | pagal šį reglamentą ir jį įgyvendinant turi būti atsižvelgiama į atsargumo principą; [46 pakeit.] |
| --- | --- |

(2b)

pagal šį reglamentą ir jį įgyvendinant turi būti atsižvelgiama į atsargumo principą; [46 pakeit.]

| (3) | be leidimo pateikti rinkai išdavimo genetiškai modifikuotų rūšių augalai taip pat turi atitikti Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus dėl sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos prekybos, nustatytus visų pirma 1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 66/401/EEB dėl prekybos pašarinių augalų sėkla (6), 1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla (7), 1968 m. balandžio 9 d. Tarybos direktyvoje 68/193/EEB dėl prekybos vynmedžių dauginimo medžiaga (8), 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvoje 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja medžiaga (9), 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvoje 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (10), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (11), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/54/EB dėl prekybos runkelių sėkla (12), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (13), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/56/EB dėl prekybos sėklinėmis bulvėmis (14), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/57/EB dėl prekybos aliejinių ir pluoštinių augalų sėkla (15) ir 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvoje 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (16). Direktyvose 2002/53/EB ir 2002/55/EB pateiktos nuostatos, pagal kurias valstybėms narėms tam tikromis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis leidžiama naudoti konkrečios rūšies augalus visoje jų teritorijoje ar jos dalyje arba nustatyti atitinkamas konkrečios rūšies augalų auginimo sąlygas; |
| --- | --- |

(3)

be leidimo pateikti rinkai išdavimo genetiškai modifikuotų rūšių augalai taip pat turi atitikti Sąjungos teisės aktuose nustatytus reikalavimus dėl sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos prekybos, nustatytus visų pirma 1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 66/401/EEB dėl prekybos pašarinių augalų sėkla (6), 1966 m. birželio 14 d. Tarybos direktyvoje 66/402/EEB dėl prekybos javų sėkla (7), 1968 m. balandžio 9 d. Tarybos direktyvoje 68/193/EEB dėl prekybos vynmedžių dauginimo medžiaga (8), 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyvoje 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja medžiaga (9), 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos direktyvoje 1999/105/EB dėl prekybos miško dauginamąja medžiaga (10), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (11), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/54/EB dėl prekybos runkelių sėkla (12), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/55/EB dėl prekybos daržovių sėkla (13), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/56/EB dėl prekybos sėklinėmis bulvėmis (14), 2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvoje 2002/57/EB dėl prekybos aliejinių ir pluoštinių augalų sėkla (15) ir 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyvoje 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais (16). Direktyvose 2002/53/EB ir 2002/55/EB pateiktos nuostatos, pagal kurias valstybėms narėms tam tikromis aiškiai apibrėžtomis sąlygomis leidžiama naudoti konkrečios rūšies augalus visoje jų teritorijoje ar jos dalyje arba nustatyti atitinkamas konkrečios rūšies augalų auginimo sąlygas;

| (4) | kai pagal Sąjungos teisinę sistemą išduodamas leidimas auginimo tikslais naudoti GMO ir konkrečios veislės augalai, kurie bus pateikti rinkai, atitinka Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, reikalavimus, valstybėms narėms neleidžiama drausti, riboti ar varžyti jų laisvą apyvartą savo teritorijoje, išskyrus Sąjungos teisės aktais apibrėžtomis sąlygomis; |
| --- | --- |

(4)

kai pagal Sąjungos teisinę sistemą išduodamas leidimas auginimo tikslais naudoti GMO ir konkrečios veislės augalai, kurie bus pateikti rinkai, atitinka Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, reikalavimus, valstybėms narėms neleidžiama drausti, riboti ar varžyti jų laisvą apyvartą savo teritorijoje, išskyrus Sąjungos teisės aktais apibrėžtomis sąlygomis;

| (4a) | kadangi moksliniai duomenys yra svarbūs priimant sprendimus dėl GMO uždraudimo arba leidimo išdavimo, EMST ir valstybės narės turėtų rinkti ir kasmet skelbti mokslinių tyrimų rezultatus, susijusius su konkrečiais atvejais dėl galimo arba faktinio GMO atsitiktinio paplitimo, užteršimo ar pavojaus aplinkai arba žmogaus sveikatai. Dėl didelių išlaidų konsultacijoms su ekspertais valstybės narės turėtų skatinti mokslinių tyrimų įstaigų ir nacionalinių akademinių institucijų bendradarbiavimą; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

kadangi moksliniai duomenys yra svarbūs priimant sprendimus dėl GMO uždraudimo arba leidimo išdavimo, EMST ir valstybės narės turėtų rinkti ir kasmet skelbti mokslinių tyrimų rezultatus, susijusius su konkrečiais atvejais dėl galimo arba faktinio GMO atsitiktinio paplitimo, užteršimo ar pavojaus aplinkai arba žmogaus sveikatai. Dėl didelių išlaidų konsultacijoms su ekspertais valstybės narės turėtų skatinti mokslinių tyrimų įstaigų ir nacionalinių akademinių institucijų bendradarbiavimą; [4 pakeit.]

| (5) | patirtis parodė, kad GMO auginimo klausimą valstybėms narėms geriau pavyksta spręsti centriniu arba regioniniu ir vietos lygiu. Priešingai nei Klausimai dėl GMO pateikimo rinkai ir importo, kurie ir toliau turėtų būti reguliuojami Sąjungos lygiu, kad būtų išsaugota vidaus rinka, buvo pripažinta, kad GMO

  .
  Auginimo
  atžvilgiu kai kuriais atvejais gali būti reikalinga daugiau lankstumo
  ,
  nes šis
  klausimas yra glaudžiai susijęs vietos ir (arba) regiono lygmeniu

  su vietos, regionų ir (arba) teritoriniais aspektais ir ypač svarbus valstybių narių apsisprendimui
  .
  Toks lankstumas neturėtų neigiamai paveikti Sąjungos leidimų išdavimo procedūros. Vis dėlto atliekant suderintą pavojaus aplinkai ir sveikatai vertinimą gali būti nevisapusiškai įvertintas galimas GMO auginimo skirtinguose regionuose ir ekosistemose poveikis.
  Todėl, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 2 straipsnio 2 dalimi, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti taisykles priimti
  teisiškai privalomus teisės aktus
  dėl GMO auginimo jų teritorijoje po to, kai buvo teisėtai išduotas leidimas GMO pateikti Sąjungos rinkai; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

patirtis parodė, kad GMO auginimo klausimą valstybėms narėms geriau pavyksta spręsti centriniu arba regioniniu ir vietos lygiu. Priešingai nei Klausimai dėl GMO pateikimo rinkai ir importo, kurie ir toliau turėtų būti reguliuojami Sąjungos lygiu, kad būtų išsaugota vidaus rinka, buvo pripažinta, kad GMO

  .
  Auginimo
  atžvilgiu kai kuriais atvejais gali būti reikalinga daugiau lankstumo
  ,
  nes šis
  klausimas yra glaudžiai susijęs vietos ir (arba) regiono lygmeniu

  su vietos, regionų ir (arba) teritoriniais aspektais ir ypač svarbus valstybių narių apsisprendimui
  .
  Toks lankstumas neturėtų neigiamai paveikti Sąjungos leidimų išdavimo procedūros. Vis dėlto atliekant suderintą pavojaus aplinkai ir sveikatai vertinimą gali būti nevisapusiškai įvertintas galimas GMO auginimo skirtinguose regionuose ir ekosistemose poveikis.
  Todėl, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau - SESV) 2 straipsnio 2 dalimi, valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė nustatyti taisykles priimti
  teisiškai privalomus teisės aktus
  dėl GMO auginimo jų teritorijoje po to, kai buvo teisėtai išduotas leidimas GMO pateikti Sąjungos rinkai; [5 pakeit.]

| (6) | tokiomis aplinkybėmis ir vadovaujantis subsidiarumo principu tikslinga valstybėms narėms suteikti daugiau laisvės

  lankstumo
  spręsti, ar jos nori savo teritorijoje auginti GMO kultūras, nekeičiant Sąjungos GMO leidimų išdavimo sistemos ir nepriklausomai nuo priemonių, kurių valstybės narės turi teisę

  privalo
  imtis pagal Direktyvos 2001/18/EB 26a straipsnį, kad išvengtų netyčinio GMO atsiradimo kituose produktuose
  savo teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių pasienio teritorijoje
  ; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

tokiomis aplinkybėmis ir vadovaujantis subsidiarumo principu tikslinga valstybėms narėms suteikti daugiau laisvės

  lankstumo
  spręsti, ar jos nori savo teritorijoje auginti GMO kultūras, nekeičiant Sąjungos GMO leidimų išdavimo sistemos ir nepriklausomai nuo priemonių, kurių valstybės narės turi teisę

  privalo
  imtis pagal Direktyvos 2001/18/EB 26a straipsnį, kad išvengtų netyčinio GMO atsiradimo kituose produktuose
  savo teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių pasienio teritorijoje
  ; [6 pakeit.]

| (7) | todėl valstybėms narėms
  , išnagrinėjus konkretų atvejį,
  turėtų būti leidžiama patvirtinti priemones, kuriomis ribojama arba draudžiama auginti visoje jų teritorijoje arba jos dalyse visus ar konkrečius GMO
  , GMO grupes ar visus GMO
  , ir savo nuožiūra iš dalies pakeisti tas priemones visais susijusių GMO leidimo išdavimo, leidimo atnaujinimo arba pašalinimo iš rinkos etapais. Ši nuostata

  Auginimas yra glaudžiai susijęs su žemėnauda ir su faunos ir floros apsauga, t. y. sritimis, kuriose valstybės narės ir toliau išsaugos didelius įgaliojimus. Galimybė patvirtinti tokias priemones
  taip pat turėtų būti taikoma ir genetiškai modifikuotų rūšių sėkloms ir augalų dauginamajai medžiagai, pateiktoms rinkai pagal atitinkamus teisės aktus, reglamentuojančius sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, visų pirma pagal Direktyvas 2002/53/EB ir 2002/55/EB. Tokios priemonės turėtų būti susijusios tik su GMO auginimu, bet ne su genetiškai modifikuotų sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos bei produktų, kuriuose jų yra, taip pat jų derliaus produktų laisva apyvarta ir importu. Be to, jos neturėtų daryti poveikio genetiškai nemodifikuotų rūšių sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos, kurioje aptikta atsitiktinių ar techniškai neišvengiamų ES leidžiamų naudoti GMO pėdsakų, auginimui.

  Tomis priemonėmis visiems suinteresuotiems ūkio subjektams, įskaitant augintojus, turėtų būti suteikta pakankamai laiko prisitaikyti; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

todėl valstybėms narėms
  , išnagrinėjus konkretų atvejį,
  turėtų būti leidžiama patvirtinti priemones, kuriomis ribojama arba draudžiama auginti visoje jų teritorijoje arba jos dalyse visus ar konkrečius GMO
  , GMO grupes ar visus GMO
  , ir savo nuožiūra iš dalies pakeisti tas priemones visais susijusių GMO leidimo išdavimo, leidimo atnaujinimo arba pašalinimo iš rinkos etapais. Ši nuostata

  Auginimas yra glaudžiai susijęs su žemėnauda ir su faunos ir floros apsauga, t. y. sritimis, kuriose valstybės narės ir toliau išsaugos didelius įgaliojimus. Galimybė patvirtinti tokias priemones
  taip pat turėtų būti taikoma ir genetiškai modifikuotų rūšių sėkloms ir augalų dauginamajai medžiagai, pateiktoms rinkai pagal atitinkamus teisės aktus, reglamentuojančius sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, visų pirma pagal Direktyvas 2002/53/EB ir 2002/55/EB. Tokios priemonės turėtų būti susijusios tik su GMO auginimu, bet ne su genetiškai modifikuotų sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos bei produktų, kuriuose jų yra, taip pat jų derliaus produktų laisva apyvarta ir importu. Be to, jos neturėtų daryti poveikio genetiškai nemodifikuotų rūšių sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos, kurioje aptikta atsitiktinių ar techniškai neišvengiamų ES leidžiamų naudoti GMO pėdsakų, auginimui.

  Tomis priemonėmis visiems suinteresuotiems ūkio subjektams, įskaitant augintojus, turėtų būti suteikta pakankamai laiko prisitaikyti; [7 pakeit.]

| (8) | pagal GMO leidimų išdavimo teisinę sistemą valstybė narė negali keisti Sąjungos lygiu pasirinkto žmonių ir (arba) gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygio, ir šio principo turi būti ir toliau laikomasi. Vis dėlto valstybės narės gali nustatyti priemones, kuriomis ribojama ar draudžiama auginti visoje jų teritorijoje ar jos dalyjevisus ar konkrečius GMO
  , GMO grupes, arba visus GMO
  , remdamosi su visuomenės interesais susijusiais pagrindais, išskyrus tais, kurie nurodyti suderintose ES taisyklėse, kuriose jau nustatytos procedūros, skirtos atsižvelgti į galimą pavojų sveikatai ir aplinkai dėl GMO auginimo.
  Tos priemonės gali būti grindžiamos pagrindais, kurie susiję su poveikiu aplinkai arba kitais pagrįstais veiksniais, pvz., socialiniu ir ekonominiu poveikiu, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, jei tokie veiksniai nebuvo tiriami vykdant Direktyvos 2001/18/EB C dalyje numatytą suderintą procedūrą arba jei tai vis dar nėra moksliškai aiškiai nustatyta. Tos priemonės turėtų būti tinkamai pagrįstos moksliniais pagrindais arba pagrindais, susijusiais su rizikos valdymu, ar kitais pagrįstais veiksniais, galinčiais atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai.
  Be to, tos priemonės turėtų
  būti proporcingos ir
  atitikti Sutartis, visų pirma vietinių ir importuotų produktų nediskriminavimo principą ir SESV 34 bei 36 straipsnius, ir atitinkamus tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus, ypač susijusius su Pasaulio prekybos organizacija; [8, 40 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

pagal GMO leidimų išdavimo teisinę sistemą valstybė narė negali keisti Sąjungos lygiu pasirinkto žmonių ir (arba) gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos lygio, ir šio principo turi būti ir toliau laikomasi. Vis dėlto valstybės narės gali nustatyti priemones, kuriomis ribojama ar draudžiama auginti visoje jų teritorijoje ar jos dalyjevisus ar konkrečius GMO
  , GMO grupes, arba visus GMO
  , remdamosi su visuomenės interesais susijusiais pagrindais, išskyrus tais, kurie nurodyti suderintose ES taisyklėse, kuriose jau nustatytos procedūros, skirtos atsižvelgti į galimą pavojų sveikatai ir aplinkai dėl GMO auginimo.
  Tos priemonės gali būti grindžiamos pagrindais, kurie susiję su poveikiu aplinkai arba kitais pagrįstais veiksniais, pvz., socialiniu ir ekonominiu poveikiu, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, jei tokie veiksniai nebuvo tiriami vykdant Direktyvos 2001/18/EB C dalyje numatytą suderintą procedūrą arba jei tai vis dar nėra moksliškai aiškiai nustatyta. Tos priemonės turėtų būti tinkamai pagrįstos moksliniais pagrindais arba pagrindais, susijusiais su rizikos valdymu, ar kitais pagrįstais veiksniais, galinčiais atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai.
  Be to, tos priemonės turėtų
  būti proporcingos ir
  atitikti Sutartis, visų pirma vietinių ir importuotų produktų nediskriminavimo principą ir SESV 34 bei 36 straipsnius, ir atitinkamus tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus, ypač susijusius su Pasaulio prekybos organizacija; [8, 40 pakeit.]

| (8a) | valstybės narės nustatytas konkrečių GMO auginimo apribojimas ar draudimas neturėtų kliudyti kitoms valstybėms narėms naudoti GMO, kuriems išduotas leidimas, arba apriboti tokių jų galimybių, su sąlyga, kad imtasi veiksmingų tarpvalstybinio GMO plitimo prevencijos priemonių; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(8a)

valstybės narės nustatytas konkrečių GMO auginimo apribojimas ar draudimas neturėtų kliudyti kitoms valstybėms narėms naudoti GMO, kuriems išduotas leidimas, arba apriboti tokių jų galimybių, su sąlyga, kad imtasi veiksmingų tarpvalstybinio GMO plitimo prevencijos priemonių; [9 pakeit.]

| (8b) | valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti priemones, kuriomis draudžiamas arba ribojamas GMO auginimas, tinkamai pagrįstais pagrindais, susijusiais su vietos ar regioninio lygio poveikiu aplinkai, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, ir kuris papildo poveikį aplinkai, tiriamą pagal Direktyvos 2001/18/EB C dalį atliekant mokslinį poveikio aplinkai vertinimą, arba pagrindais, susijusiais su rizikos valdymu. Tie pagrindai gali būti: piktžolių ir kenkėjų atsparumo pesticidams atsiradimo prevencija; GM augalų savybė plisti ar gajumas arba galimybė kryžmintis su auginamais domestikuotais ar laukiniais augalais; neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia su GMO auginimu susijusių žemės ūkio metodų kaita, prevencija; žemės ūkio metodų, kuriuos taikant gali būti geriau suderinama gamyba ir ekosistemų tvarumas, išsaugojimas ir vystymas; vietos biologinės įvairovės, įskaitant tam tikrų buveinių ir ekosistemų arba tam tikrų tipų gamtinių ir kraštovaizdžio ypatybių, išsaugojimas; tinkamų duomenų apie galimą neigiamą GMO išleidimo į aplinką poveikį valstybės narės vietos arba regioninio lygio aplinkai, įskaitant biologinę įvairovę, nebuvimas arba tokių duomenų nepakankamumas. Valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti tokias priemones pagrindais, susijusiais su socialiniu bei ekonominiu poveikiu. Tie pagrindai gali būti sambūvio užtikrinimo priemonių nepraktiškumas ar didelės sąnaudos arba negalėjimas įgyvendinti sambūvio priemonių dėl specifinių geografinių sąlygų, pvz., mažų salų ar kalnų teritorijų; poreikis apsaugoti žemės ūkio gamybos įvairovę; poreikis užtikrinti sėklos grynumą. Taip pat valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti tokias priemones kitais pagrindais, kurie gali apimti žemėnaudą, miestų ir kaimo vietovių planavimą ar kitus pagrįstus veiksnius; [47 pakeit.] |
| --- | --- |

(8b)

valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti priemones, kuriomis draudžiamas arba ribojamas GMO auginimas, tinkamai pagrįstais pagrindais, susijusiais su vietos ar regioninio lygio poveikiu aplinkai, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, ir kuris papildo poveikį aplinkai, tiriamą pagal Direktyvos 2001/18/EB C dalį atliekant mokslinį poveikio aplinkai vertinimą, arba pagrindais, susijusiais su rizikos valdymu. Tie pagrindai gali būti: piktžolių ir kenkėjų atsparumo pesticidams atsiradimo prevencija; GM augalų savybė plisti ar gajumas arba galimybė kryžmintis su auginamais domestikuotais ar laukiniais augalais; neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia su GMO auginimu susijusių žemės ūkio metodų kaita, prevencija; žemės ūkio metodų, kuriuos taikant gali būti geriau suderinama gamyba ir ekosistemų tvarumas, išsaugojimas ir vystymas; vietos biologinės įvairovės, įskaitant tam tikrų buveinių ir ekosistemų arba tam tikrų tipų gamtinių ir kraštovaizdžio ypatybių, išsaugojimas; tinkamų duomenų apie galimą neigiamą GMO išleidimo į aplinką poveikį valstybės narės vietos arba regioninio lygio aplinkai, įskaitant biologinę įvairovę, nebuvimas arba tokių duomenų nepakankamumas. Valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti tokias priemones pagrindais, susijusiais su socialiniu bei ekonominiu poveikiu. Tie pagrindai gali būti sambūvio užtikrinimo priemonių nepraktiškumas ar didelės sąnaudos arba negalėjimas įgyvendinti sambūvio priemonių dėl specifinių geografinių sąlygų, pvz., mažų salų ar kalnų teritorijų; poreikis apsaugoti žemės ūkio gamybos įvairovę; poreikis užtikrinti sėklos grynumą. Taip pat valstybėms narėms turėtų būti leista pagrįsti tokias priemones kitais pagrindais, kurie gali apimti žemėnaudą, miestų ir kaimo vietovių planavimą ar kitus pagrįstus veiksnius; [47 pakeit.]

| (9) | vadovaujantis subsidiarumo principu, šiuo reglamentu nesiekiama suderinti auginimo sąlygų valstybėse narėse, bet siekiama suteikti valstybėms narėms
  lankstumą

  laisvės pasinaudoti su moksliniu pavojaus sveikatai ir aplinkai tyrimu nesusijusiais argumentais ir

  apriboti GMO auginimą ar
  uždrausti juos auginti GMO savo teritorijoje
  , remiantis pagrindais, kurie susiję su poveikiu aplinkai arba kitais pagrįstais veiksniais, pvz
  .
  , socialiniu ir ekonominiu poveikiu, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, jei tokie veiksniai nebuvo tiriami vykdant Direktyvos 2001/18/EB C dalyje numatytą suderintą procedūrą arba jei tai vis dar nėra moksliškai aiškiai nustatyta
  . Vienas iš 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką bei informacinės visuomenės paslaugų taisykles (17) tikslų, t. y. leisti Komisijai svarstyti galimybę Sąjungos lygiu priimti privalomus teisės aktus, nebūtų pasiektas jeigu būtų sistemingai pranešama apie valstybių narių priemones. Be to, kadangi valstybės narės pagal šį reglamentą negali priimti priemonių, kuriomis draudžiama arba ribojama pateikti GMO rinkai, taigi jos nepakeičia GMO, kuriuos leista naudoti remiantis esančiais teisės aktais, pateikimo rinkai sąlygų, ir Direktyvoje 98/34/EB nustatyta pranešimo tvarka neatrodo esanti tinkamiausias informacijos teikimo Komisijai būdas. Todėl taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, Direktyva 98/34/EB neturėtų būti taikoma. Tinkamesnis būdas informuoti Komisiją apie nacionalines priemones prieš jas priimant galėtų būti paprastesnė pranešimo apie tas priemones sistema. Todėl apie planuojamas patvirtinti priemones ir jų patvirtinimo priežastis valstybės narės turėtų informaciniais tikslais pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ne vėliau kaip likus mėnesiui iki šių priemonių patvirtinimo; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

vadovaujantis subsidiarumo principu, šiuo reglamentu nesiekiama suderinti auginimo sąlygų valstybėse narėse, bet siekiama suteikti valstybėms narėms
  lankstumą

  laisvės pasinaudoti su moksliniu pavojaus sveikatai ir aplinkai tyrimu nesusijusiais argumentais ir

  apriboti GMO auginimą ar
  uždrausti juos auginti GMO savo teritorijoje
  , remiantis pagrindais, kurie susiję su poveikiu aplinkai arba kitais pagrįstais veiksniais, pvz
  .
  , socialiniu ir ekonominiu poveikiu, galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai, jei tokie veiksniai nebuvo tiriami vykdant Direktyvos 2001/18/EB C dalyje numatytą suderintą procedūrą arba jei tai vis dar nėra moksliškai aiškiai nustatyta
  . Vienas iš 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką bei informacinės visuomenės paslaugų taisykles (17) tikslų, t. y. leisti Komisijai svarstyti galimybę Sąjungos lygiu priimti privalomus teisės aktus, nebūtų pasiektas jeigu būtų sistemingai pranešama apie valstybių narių priemones. Be to, kadangi valstybės narės pagal šį reglamentą negali priimti priemonių, kuriomis draudžiama arba ribojama pateikti GMO rinkai, taigi jos nepakeičia GMO, kuriuos leista naudoti remiantis esančiais teisės aktais, pateikimo rinkai sąlygų, ir Direktyvoje 98/34/EB nustatyta pranešimo tvarka neatrodo esanti tinkamiausias informacijos teikimo Komisijai būdas. Todėl taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, Direktyva 98/34/EB neturėtų būti taikoma. Tinkamesnis būdas informuoti Komisiją apie nacionalines priemones prieš jas priimant galėtų būti paprastesnė pranešimo apie tas priemones sistema. Todėl apie planuojamas patvirtinti priemones ir jų patvirtinimo priežastis valstybės narės turėtų informaciniais tikslais pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms ne vėliau kaip likus mėnesiui iki šių priemonių patvirtinimo; [10 pakeit.]

| (9a) | valstybių narių nustatyti GMO auginimo apribojimai ar draudimai neturėtų trukdyti vykdyti biotechnologijų srities mokslinių tyrimų, su sąlyga, kad vykdant tokius tyrimus laikomasi visų būtinų saugumo priemonių; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(9a)

valstybių narių nustatyti GMO auginimo apribojimai ar draudimai neturėtų trukdyti vykdyti biotechnologijų srities mokslinių tyrimų, su sąlyga, kad vykdant tokius tyrimus laikomasi visų būtinų saugumo priemonių; [11 pakeit.]

| (10) | Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 7 straipsnio 8 dalyje ir 19 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad Direktyvos 2001/18/EB A ir D dalių nuorodos į GMO, kurių leidimai išduoti remiantis tos direktyvos C dalimi, yra vienodai taikomos tiems GMO, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. Todėl remiantis šiuo reglamentu valstybių narių nustatytos priemonės turėtų būti taip pat taikomos ir GMO, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

(10)

Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 7 straipsnio 8 dalyje ir 19 straipsnio 8 dalyje nustatyta, kad Direktyvos 2001/18/EB A ir D dalių nuorodos į GMO, kurių leidimai išduoti remiantis tos direktyvos C dalimi, yra vienodai taikomos tiems GMO, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003. Todėl remiantis šiuo reglamentu valstybių narių nustatytos priemonės turėtų būti taip pat taikomos ir GMO, kuriems leidimai išduoti pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003;

| (11) | todėl Direktyva 2001/18/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(11)

todėl Direktyva 2001/18/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2001/18/EB pakeitimai

Direktyva 2001/18/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 22 straipsnis pakeičiamas taip:



  „22 straipsnis


  Laisva apyvarta



  Nepažeisdamos 23 straipsnio arba 26b straipsnio, valstybės narės nedraudžia, neriboja ar netrukdo pateikti rinkai GMO kaip atskirus produktus ar esančius kituose produktuose, jei jie atitinka šios direktyvos reikalavimus.“


  [12 pakeit.] |
| --- | --- |

1)

22 straipsnis pakeičiamas taip:

„22 straipsnis

Laisva apyvarta

Nepažeisdamos 23 straipsnio arba 26b straipsnio, valstybės narės nedraudžia, neriboja ar netrukdo pateikti rinkai GMO kaip atskirus produktus ar esančius kituose produktuose, jei jie atitinka šios direktyvos reikalavimus.“

| 2) | 25 straipsnis papildomas šia dalimi:




  „5a.
     
  Nedarant poveikio intelektinės nuosavybės teisių apsaugai, prieiga prie medžiagos, būtinos nepriklausomiems moksliniams tyrimams dėl galimo tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai keliamo pavojaus, pvz., prie sėklinės medžiagos, neribojama arba nekliudoma.“


  [13 pakeit.] |
| --- | --- |

2)

25 straipsnis papildomas šia dalimi:

„5a.
     
  Nedarant poveikio intelektinės nuosavybės teisių apsaugai, prieiga prie medžiagos, būtinos nepriklausomiems moksliniams tyrimams dėl galimo tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai keliamo pavojaus, pvz., prie sėklinės medžiagos, neribojama arba nekliudoma.“

| 3) | 26a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų išvengti savo teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių pasienio teritorijoje netyčinio GMO atsiradimo kituose produktuose.“


  [14 pakeit.] |
| --- | --- |

3)

26a straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Valstybės narės imasi priemonių, būtinų išvengti savo teritorijoje ir kaimyninių valstybių narių pasienio teritorijoje netyčinio GMO atsiradimo kituose produktuose.“

| 4) | papildoma šiuo straipsniu:

  „26b straipsnis


  Auginimas

  Valstybės narės
  , išnagrinėjusios konkretų atvejį,
  gali patvirtinti priemones, kuriomis ribojama ar draudžiama visoje jų teritorijoje ar jos dalyje auginti
  konkrečius GMO, GMO grupes, nustatytas pagal kultūrą ar savybę, arba
  visus ar konkrečius GMO, kuriems leidimas išduotas pagal šios direktyvos C dalį arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir kurie sudaryti iš genetiškai modifikuotų rūšių augalų, pateiktų rinkai pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus, reglamentuojančius sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, jeigu: [40 pakeit.]







  a) | tos priemonės grindžiamos
  :










  i) | tinkamai pagrįstomis

  argumentais, nesusijusiais su neigiamo poveikio sveikatai ir aplinkai

  priežastimis, susijusiomis su vietos ar regioninio lygio poveikiu aplinkai,
  galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai
  , ir kuris papildo poveikį aplinkai, tiriamą pagal šios direktyvos C dalį atliekant mokslinį poveikio aplinkai vertinimą, arba priežastimis, susijusiomis su rizikos valdymu. Tos priežastys gali būti:








  — | piktžolių ir kenkėjų atsparumo pesticidams atsiradimo prevencija; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

papildoma šiuo straipsniu:

„26b straipsnis

Auginimas

Valstybės narės
  , išnagrinėjusios konkretų atvejį,
  gali patvirtinti priemones, kuriomis ribojama ar draudžiama visoje jų teritorijoje ar jos dalyje auginti
  konkrečius GMO, GMO grupes, nustatytas pagal kultūrą ar savybę, arba
  visus ar konkrečius GMO, kuriems leidimas išduotas pagal šios direktyvos C dalį arba Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir kurie sudaryti iš genetiškai modifikuotų rūšių augalų, pateiktų rinkai pagal atitinkamus Sąjungos teisės aktus, reglamentuojančius sėklų ir augalų dauginamosios medžiagos pateikimą rinkai, jeigu: [40 pakeit.]

a)

tos priemonės grindžiamos
  :

i)

tinkamai pagrįstomis

  argumentais, nesusijusiais su neigiamo poveikio sveikatai ir aplinkai

  priežastimis, susijusiomis su vietos ar regioninio lygio poveikiu aplinkai,
  galinčiu atsirasti dėl tyčinio GMO išleidimo į aplinką ar pateikimo rinkai
  , ir kuris papildo poveikį aplinkai, tiriamą pagal šios direktyvos C dalį atliekant mokslinį poveikio aplinkai vertinimą, arba priežastimis, susijusiomis su rizikos valdymu. Tos priežastys gali būti:

—

piktžolių ir kenkėjų atsparumo pesticidams atsiradimo prevencija;

| — | GM augalų savybė plisti ar gajumas arba galimybė kryžmintis su auginamais domestikuotais ar laukiniais augalais; |
| --- | --- |

—

GM augalų savybė plisti ar gajumas arba galimybė kryžmintis su auginamais domestikuotais ar laukiniais augalais;

| — | neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia su GMO auginimu susijusių žemės ūkio metodų kaita, prevencija; |
| --- | --- |

—

neigiamo poveikio vietos aplinkai, kurį sukelia su GMO auginimu susijusių žemės ūkio metodų kaita, prevencija;

| — | žemės ūkio metodų, kuriuos taikant gali būti geriau suderinama gamyba ir ekosistemų tvarumas, išsaugojimas ir vystymas; |
| --- | --- |

—

žemės ūkio metodų, kuriuos taikant gali būti geriau suderinama gamyba ir ekosistemų tvarumas, išsaugojimas ir vystymas;

| — | vietos biologinės įvairovės, įskaitant, tam tikrų buveinių ir ekosistemų arba tam tikrų tipų gamtinių ir kraštovaizdžio ypatybių, išsaugojimas; |
| --- | --- |

—

vietos biologinės įvairovės, įskaitant, tam tikrų buveinių ir ekosistemų arba tam tikrų tipų gamtinių ir kraštovaizdžio ypatybių, išsaugojimas;

| — | tinkamų duomenų apie galimą neigiamą GMO išleidimo poveikį valstybės narės vietos ar regioninio lygio aplinkai, įskaitant biologinę įvairovę, nebuvimas arba tokių duomenų nepakankamumas; |
| --- | --- |

—

tinkamų duomenų apie galimą neigiamą GMO išleidimo poveikį valstybės narės vietos ar regioninio lygio aplinkai, įskaitant biologinę įvairovę, nebuvimas arba tokių duomenų nepakankamumas;

| ii) | priežastimis, susijusiomis su socialiniu ir ekonominiu poveikiu. Tos priežastys gali būti:








  — | sambūvio užtikrinimo priemonių nepraktiškumas ar didelės sąnaudos arba negalėjimas įgyvendinti sambūvio priemonių dėl specifinių geografinių sąlygų, pvz., mažų salų ar kalnų teritorijų; |
| --- | --- | --- |

ii)

priežastimis, susijusiomis su socialiniu ir ekonominiu poveikiu. Tos priežastys gali būti:

—

sambūvio užtikrinimo priemonių nepraktiškumas ar didelės sąnaudos arba negalėjimas įgyvendinti sambūvio priemonių dėl specifinių geografinių sąlygų, pvz., mažų salų ar kalnų teritorijų;

| — | poreikis apsaugoti žemės ūkio gamybos įvairovę; |
| --- | --- |

—

poreikis apsaugoti žemės ūkio gamybos įvairovę;

| — | poreikis užtikrinti sėklos grynumą; arba |
| --- | --- |

—

poreikis užtikrinti sėklos grynumą; arba

| iii) | kitomis priežastimis, kurios gali apimti žemėnaudą, miestų ir kaimo vietovių planavimą ar kitus pagrįstus veiksnius; [41 pakeit.] |
| --- | --- |

iii)

kitomis priežastimis, kurios gali apimti žemėnaudą, miestų ir kaimo vietovių planavimą ar kitus pagrįstus veiksnius; [41 pakeit.]

| aa) | tais atvejais, kai tos priemonės yra skirtos GM kultūroms, kurioms Sąjungos lygiu jau suteiktas leidimas, valstybės narės užtikrina, kad tokias kultūras auginantys ūkininkai teisėtai turėtų pakankamai laiko einamajam auginimo sezonui užbaigti; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

aa)

tais atvejais, kai tos priemonės yra skirtos GM kultūroms, kurioms Sąjungos lygiu jau suteiktas leidimas, valstybės narės užtikrina, kad tokias kultūras auginantys ūkininkai teisėtai turėtų pakankamai laiko einamajam auginimo sezonui užbaigti; [17 pakeit.]

| ab) | tų priemonių atžvilgiu buvo atlikta nepriklausoma sąnaudų ir naudos analizė, kurioje atsižvelgiama į alternatyvas; [42 pakeit.] |
| --- | --- |

ab)

tų priemonių atžvilgiu buvo atlikta nepriklausoma sąnaudų ir naudos analizė, kurioje atsižvelgiama į alternatyvas; [42 pakeit.]

| ac) | tų priemonių atžvilgiu buvo vykdytos bent 30 dienų viešosios konsultacijos; [19 pakeit.] ir |
| --- | --- |

ac)

tų priemonių atžvilgiu buvo vykdytos bent 30 dienų viešosios konsultacijos; [19 pakeit.] ir

| b) | jos

  tos priemonės
  atitinka Sutartis
  , ypač proporcingumo principą
  . [20 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jos

  tos priemonės
  atitinka Sutartis
  , ypač proporcingumo principą
  . [20 pakeit.]

Tokiomis pačiomis sąlygomis valstybių narių regionai taip pat gali patvirtinti priemones, kuriomis ribojamas arba draudžiamas GMO auginimas jų teritorijoje. [51 pakeit.]

Valstybės narės viešai paskelbia apie tokias priemones visiems atitinkamiems ūkio subjektams, įskaitant augintojus, ne vėliau kaip šeši mėnesiai prieš auginimo sezono pradžią. Jei atitinkamo GMO leidimas buvo išduotas mažiau kaip šeši mėnesiai prieš auginimo sezono pradžią, valstybės narės viešai paskelbia apie tas priemones, kai jos patvirtinamos. [43 pakeit.]

Valstybės narės patvirtina tas priemones ne ilgiau kaip penkeriems metams ir peržiūri jas atnaujinant GMO leidimą. [22 pakeit.]

Nukrypstant nuo Direktyvos 98/34/EB, valstybės narės, pagal šį straipsnį ketinančios nustatyti pagrįstas priemones
  ,
  prieš mėnesį iki šių priemonių priėmimo informaciniais tikslais apie jas praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai.“

| 5) | Įterpiamas šis straipsnis:



  „26c straipsnis


  Atsakomybės reikalavimai



  Valstybės narės nustato bendrą privalomą finansinės atsakomybės ir finansinių garantijų sistemą, pvz., naudojant draudimą, kuris taikomas visiems ūkio subjektams ir kuriuo užtikrinama, jog teršėjas sumokėtų už netyčines pasekmes ar žalą, kuri gali įvykti dėl tyčinio GMO išleidimo arba pateikimo rinkai.“


  [24 pakeit.] |
| --- | --- |

5)

Įterpiamas šis straipsnis:

„26c straipsnis

Atsakomybės reikalavimai

Valstybės narės nustato bendrą privalomą finansinės atsakomybės ir finansinių garantijų sistemą, pvz., naudojant draudimą, kuris taikomas visiems ūkio subjektams ir kuriuo užtikrinama, jog teršėjas sumokėtų už netyčines pasekmes ar žalą, kuri gali įvykti dėl tyčinio GMO išleidimo arba pateikimo rinkai.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja [...] kitą

  dvidešimtą
  dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. [26 pakeit.]

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 54, 2011 2 19, p. 51.

1

(2)  OL C 104, 2011 4 2, p. 62.

2

(3)  2011 m. liepos 5 d. Europos Parlamento pozicija.

3

(4)  OL L 106, 2001 4 17, p. 1.

4

(5)  OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

5

(6)  OL 125, 1966 7 11, p. 2298.

6

(7)  OL 125, 1966 7 11, p. 2309.

7

(8)  OL L 93, 1968 4 17, p. 15.

8

(9)  OL L 226, 1998 8 13, p. 16.

9

(10)  OL L 11, 2000 1 15, p. 17.

10

(11)  OL L 193, 2002 7 20, p. 1.

11

(12)  OL L 193, 2002 7 20, p. 12.

12

(13)  OL L 193, 2002 7 20, p. 33.

13

(14)  OL L 193, 2002 7 20, p. 60.

14

(15)  OL L 193, 2002 7 20, p. 74.

15

(16)  OL L 267, 2008 10 8, p. 8.

16

(17)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

17

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/359 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/359

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisKelionės dokumentai, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza ***I

P7_TA(2011)0321

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

2013/C 33 E/39

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0662), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0662),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0365/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0365/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 29 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0237/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A7–0237/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2010)0325

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl kelionės dokumentų, kurių turėtojui suteikiama teisė kirsti išorės sienas ir į kuriuos gali būti įklijuojama viza, sąrašo ir dėl šio sąrašo sudarymo mechanizmo sukūrimo

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 1105/2011/ES.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/360 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/360

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisVartotojų informavimas apie maisto produktus ***II

P7_TA(2011)0324

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Direktyvos 87/250/EEB, 90/496/EEB, 1999/10/EB, 2000/13/EB, 2002/67/EB, 2008/5/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

2013/C 33 E/40

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0040) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0040) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento per antrąjį svarstymą priimtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento per antrąjį svarstymą priimtai pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0177/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0177/2011),

| 1. | priima per antrąjį svarstymą savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima per antrąjį svarstymą savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 102 E, 2011 4 2, p. 1.

(2)  OL C 77, 2009 3 31, p. 81.

(3)  Priimti tekstai, 2010 6 16, P7_TA(2010)0222.

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2008)0028

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011 dėl informacijos apie maistą teikimo vartotojams, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1924/2006 ir (EB) Nr. 1925/2006 bei kuriuo panaikinami Komisijos direktyva 87/250/EEB, Tarybos direktyva 90/496/EEB, Komisijos direktyva 1999/10/EB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB, Komisijos direktyvos 2002/67/EB ir 2008/5/EB bei Komisijos reglamentas (EB) Nr. 608/2004

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 1169/2011.)

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/361 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/361

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisKeitimasis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus ***II

P7_TA(2011)0325

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygiu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

2013/C 33 E/41

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17506/1/2010 – C7–0074/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (17506/1/2010 – C7–0074/2011),

| — | atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0151) per pirmąjį svarstymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo poziciją (1) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008)0151) per pirmąjį svarstymą,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai antruoju svarstymu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 22 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai antruoju svarstymu pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 8 dalies a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 66 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0208/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto antrajam svarstymui pateiktas rekomendacijas (A7–0208/2011),

| 1. | priima antruoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima antruoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria Parlamento ir Tarybos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgia į Komisijos pareiškimus, pridėtus prie šios rezoliucijos;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 149.

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisP7_TC2-COD(2008)0062

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 6 d. per antrąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/.../ES, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą 2011/82/ES.)

2011 m. liepos 6 d., trečiadienisPRIEDAS

Europos Parlamento ir Tarybos bendras pareiškimas dėl atitikties lentelių

2011 m. birželio 20 d. trišalio dialogo metu pasiektas Europos Parlamento ir Tarybos susitarimas dėl pasiūlymo dėl Direktyvos, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygiu keistis informacija apie su kelių eismo sauga susijusius kelių eismo taisyklių pažeidimus, neturi įtakos tarpinstitucinių diskusijų dėl atitikties lentelių rezultatams.

Komisijos pareiškimas dėl atitikties lentelių

Komisija primena savo įsipareigojimą užtikrinti, kad valstybės narės parengtų atitikties lenteles, kuriose būtų pateiktos jų patvirtintų perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių ir ES direktyvos sąsajos, ir vadovaudamosi nuostatomis dėl ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę pateiktų jas Komisijai, siekiant užtikrinti piliečių interesus, geresnę teisėkūrą bei didesnį teisinį skaidrumą ir padėti atlikti nacionalinių taisyklių ir ES nuostatų atitikties patikrinimą.

Komisija apgailestauja, kad trūko pritarimo į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl sklandesnio tarpvalstybinio kelių eismo saugumo užtikrinimo įtrauktai nuostatai dėl privalomo atitikties lentelių rengimo.

Komisija, siekdama kompromiso ir užtikrinti, kad tas pasiūlymas būtų priimtas nedelsiant, gali pritarti tekste pateiktos nuostatos dėl privalomo atitikties lentelių rengimo pakeitimui atitinkama konstatuojamąja dalimi, kuria valstybės narės būtų skatinamos laikytis šios praktikos.

Tačiau Komisijos pozicija, kurios ji laikosi šio dokumento atveju, neturi būti laikoma precedentu. Komisija toliau dės pastangas, kad kartu su Europos Parlamentu ir Taryba rastų tinkamą šio horizontaliojo institucinio klausimo sprendimą.

Komisijos pareiškimas dėl kelių eismo saugumo gairių

Komisija ištirs, ar reikia ES lygmeniu parengti gaires siekiant užtikrinti kad valstybės narės, taikydamos palyginamus būdus, praktiką, standartus ir vienodais tarpais atlikdamos kontrolę vienodžiau taikytų kelių eismo taisykles, ypač taikytinas leidžiamo greičio viršijimui, vairavimui apsvaigus nuo alkoholio, važiavimui neprisisegus saugos diržu ir važiavimui degant raudonam šviesoforo signalui.

---

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/362 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/362

---

2011 m. liepos 6 d., trečiadienis2007–2013 m. daugiametė finansinė programa ***

P7_TA(2011)0326

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projekto (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

2013/C 33 E/42

(Speciali teisėkūros procedūra: pritarimas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (16973/3/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (16973/3/2010),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnį (C7–0024/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos prašymą pritarti, pateiktą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnį (C7–0024/2011),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, Tarybai (O-0074/2010 – B7-0310/2010) ir Komisijai (O-0075/2010 – B7-0311/2010), kuriuos pateikė Biudžeto komitetas, taip pat į 2010 m. birželio 15 d. diskusiją plenariniame posėdyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 20 d. klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu, Tarybai (O-0074/2010 – B7-0310/2010) ir Komisijai (O-0075/2010 – B7-0311/2010), kuriuos pateikė Biudžeto komitetas, taip pat į 2010 m. birželio 15 d. diskusiją plenariniame posėdyje,

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 81 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją (A7–0253/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto rekomendaciją (A7–0253/2011),

| A. | kadangi galiojančią teisinę priemonę, pagal kurią nustatytos daugiametės finansinės programos poreikiai, reikia iš dalies pakeisti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, |
| --- | --- |

A.

kadangi galiojančią teisinę priemonę, pagal kurią nustatytos daugiametės finansinės programos poreikiai, reikia iš dalies pakeisti įsigaliojus Lisabonos sutarčiai,

| B. | kadangi visos trys institucijos atkreipė dėmesį į šį reikalavimą:






  — | Komisija pateikė vadinamąjį Lisabonos paketą, kuriame yra pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais projektas ir pasiūlymas iš dalies pakeisti finansinį reglamentą, |
| --- | --- | --- |

B.

kadangi visos trys institucijos atkreipė dėmesį į šį reikalavimą:

—

Komisija pateikė vadinamąjį Lisabonos paketą, kuriame yra pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais projektas ir pasiūlymas iš dalies pakeisti finansinį reglamentą,

| — | Taryba parengė Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projektą, |
| --- | --- |

—

Taryba parengė Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projektą,

| — | Parlamentas pateikė žodinius klausimus, priėmė rezoliuciją ir mėgino aptarti Lisabonos paketą su kitomis institucijomis trišaliame dialoge vykdant 2011 m. biudžeto sudarymo procedūrą, |
| --- | --- |

—

Parlamentas pateikė žodinius klausimus, priėmė rezoliuciją ir mėgino aptarti Lisabonos paketą su kitomis institucijomis trišaliame dialoge vykdant 2011 m. biudžeto sudarymo procedūrą,

| C. | kadangi Parlamentas mano, kad dabartinis Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo ir toliau lieka galioti (išskyrus straipsnius, kurie paseno įsigaliojus Lisabonos sutarčiai) iki įsigalios naujas reglamentas, kuriame nustatoma daugiametė finansinė programa, |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas mano, kad dabartinis Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo ir toliau lieka galioti (išskyrus straipsnius, kurie paseno įsigaliojus Lisabonos sutarčiai) iki įsigalios naujas reglamentas, kuriame nustatoma daugiametė finansinė programa,

| D. | kadangi nepaisant pirmininkaujančių Belgijos ir Vengrijos atstovų pastangų Taryba neparodė jokio noro pradėti derybas dėl Lisabonos paketo, kaip numatyta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

D.

kadangi nepaisant pirmininkaujančių Belgijos ir Vengrijos atstovų pastangų Taryba neparodė jokio noro pradėti derybas dėl Lisabonos paketo, kaip numatyta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 312 straipsnio 5 dalį,

| E. | kadangi lankstumo laipsnio sumažinimas daugiametėje finansinėje programoje, kurį pasiūlė Taryba, apribotų Parlamento galias ir prerogatyvas, palyginti su galiomis ir prerogatyvomis, kuriomis jis naudojasi dabar, |
| --- | --- |

E.

kadangi lankstumo laipsnio sumažinimas daugiametėje finansinėje programoje, kurį pasiūlė Taryba, apribotų Parlamento galias ir prerogatyvas, palyginti su galiomis ir prerogatyvomis, kuriomis jis naudojasi dabar,

| F. | kadangi Lisabonos sutartimi nesiekiama sumažinti Parlamento prerogatyvų ir Parlamentas nepasirengęs sutikti su tokiu mažinimu, |
| --- | --- |

F.

kadangi Lisabonos sutartimi nesiekiama sumažinti Parlamento prerogatyvų ir Parlamentas nepasirengęs sutikti su tokiu mažinimu,

| 1. | nepritaria Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projektui; |
| --- | --- |

1.

nepritaria Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2007–2013 m. daugiametė finansinė programa, projektui;

| 2. | paveda Pirmininkui paskelbti, kad teisėkūros procedūra baigta, ir perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui paskelbti, kad teisėkūros procedūra baigta, ir perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0328.

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienis

| 5.2.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 33/364 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 33/364

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisEuropos aktyvaus senėjimo metai (2012) ***I

P7_TA(2011)0332

2011 m. liepos 7 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos aktyvaus senėjimo metų (2012) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

2013/C 33 E/43

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0462),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0253/2010), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 153 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C7–0253/2010),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę dėl pasiūlymo finansinio suderinamumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto nuomonę dėl pasiūlymo finansinio suderinamumo,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 18 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gegužės 18 d. Tarybos atstovo laiške prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 38 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 38 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0061/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Regioninės plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A7–0061/2011),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

| 2. | pritaria bendram Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

pritaria bendram Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 51, 2011 2 17, p. 55.

---

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2010)0242

Europos Parlamento pozicija, priimta 2011 m. liepos 7 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. .../.../ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą 940/2011/ES.)

2011 m. liepos 7 d., ketvirtadienisPRIEDAS

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl biudžeto

Kaip nurodyta 8 straipsnyje, Europos metų veiklos įgyvendinimui skiriamas finansinis paketas yra bent 5 000 000 eurų. 2,3 mln. eurų bus panaudota iš 2011 m. biudžeto, nenaudojant turimų maržų, visų pirma ryšių veiklai ir su Europos metais susijusioms ES konferencijoms finansuoti, o bent 2,7 mln. eurų (jų prioritetus reikia iš naujo nustatyti naudojant turimus šaltinius ir nenaudojant turimų maržų) bus rezervuota ir įrašyta į 2012 m. biudžeto projekto eilutę.

---