# Úradný vestník C 56E/2013

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.CE2013.056.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 56E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5626. februára 2013 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.CE2013.056.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 56E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5626. februára 2013

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlamentZASADANIE 2011 – 2012Schôdza 27. až 29. septembra 2011Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 22 E, 27.1.2012.PRIJATÉ TEXTY |
| | Utorok 27. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/01 | Financovanie výskumu a inovácií EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o zelenej knihe: Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ (2011/2107(INI)) | 1 |
| 2013/C 056E/02 | Systém európskych škôlUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o systéme európskych škôl (2011/2036(INI)) | 14 |
| 2013/C 056E/03 | Budúca politika súdržnosti EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o čerpaní finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu: poučenie pre budúcu politiku súdržnosti EÚ (2010/2305(INI)) | 22 |
| 2013/C 056E/04 | Európska reakcia na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomociUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o smerovaní k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (2011/2023(INI)) | 31 |
| 2013/C 056E/05 | Európsky cestovný ruchUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o Európe ako poprednej svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (2010/2206(INI)) | 41 |
| 2013/C 056E/06 | Bezpečnosť európskej cestnej premávkyUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o bezpečnosti európskej cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (2010/2235(INI)) | 54 |
| 2013/C 056E/07 | Infraštruktúra priehrad v rozvojových krajináchUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o financovaní spevňovania infraštruktúr priehrad v rozvojových krajinách (2010/2270(INI)) | 67 |
| 2013/C 056E/08 | Pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (2010/2100(INI)) | 75 |
| 2013/C 056E/09 | Jednostranné vyjadrenia v zápisniciach zo schôdzí RadyUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o jednostranných vyjadreniach v zápisniciach zo schôdzí Rady (2011/2090(INI)) | 86 |
| 2013/C 056E/10 | Nová obchodná politika pre Európu v rámci stratégie Európa 2020Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o novej obchodnej politike pre Európu v rámci stratégie Európa 2020 (2010/2152(INI)) | 87 |
| 2013/C 056E/11 | Vytvorenie euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da VinciVyhlásenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o vytvorení euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da Vinci | 99 |
| | Streda 28. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/12 | Sexuálna orientácia a rodová identita v rámci Rady OSN pre ľudské právaUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite v Organizácii Spojených národov | 100 |
| | Štvrtok 29. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/13 | Situácia v PalestíneUznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o situácii v Palestíne | 104 |
| 2013/C 056E/14 | Samit Zeme Rio+20Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vypracovaní spoločnej pozície EÚ pred konferenciou Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20) | 106 |
| 2013/C 056E/15 | Budúcnosť Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizáciiUznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o budúcnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii | 119 |
| 2013/C 056E/16 | Vytvorenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomocVyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vytvorení Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc | 122 |
| 2013/C 056E/17 | Vojnoví invalidi z radov civilistovVyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vojnových invalidoch z radov civilistov | 123 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlamentZASADANIE 2011 – 2012Schôdza 27. až 29. septembra 2011Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 22 E, 27.1.2012.PRIJATÉ TEXTY

Utorok 27. septembra 2011

2013/C 056E/01

Financovanie výskumu a inovácií EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o zelenej knihe: Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ (2011/2107(INI))

1

2013/C 056E/02

Systém európskych škôlUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o systéme európskych škôl (2011/2036(INI))

14

2013/C 056E/03

Budúca politika súdržnosti EÚUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o čerpaní finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu: poučenie pre budúcu politiku súdržnosti EÚ (2010/2305(INI))

22

2013/C 056E/04

Európska reakcia na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomociUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o smerovaní k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (2011/2023(INI))

31

2013/C 056E/05

Európsky cestovný ruchUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o Európe ako poprednej svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (2010/2206(INI))

41

2013/C 056E/06

Bezpečnosť európskej cestnej premávkyUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o bezpečnosti európskej cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (2010/2235(INI))

54

2013/C 056E/07

Infraštruktúra priehrad v rozvojových krajináchUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o financovaní spevňovania infraštruktúr priehrad v rozvojových krajinách (2010/2270(INI))

67

2013/C 056E/08

Pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnostiUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (2010/2100(INI))

75

2013/C 056E/09

Jednostranné vyjadrenia v zápisniciach zo schôdzí RadyUznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o jednostranných vyjadreniach v zápisniciach zo schôdzí Rady (2011/2090(INI))

86

2013/C 056E/10

Nová obchodná politika pre Európu v rámci stratégie Európa 2020Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o novej obchodnej politike pre Európu v rámci stratégie Európa 2020 (2010/2152(INI))

87

2013/C 056E/11

Vytvorenie euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da VinciVyhlásenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o vytvorení euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da Vinci

99

Streda 28. septembra 2011

2013/C 056E/12

Sexuálna orientácia a rodová identita v rámci Rady OSN pre ľudské právaUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite v Organizácii Spojených národov

100

Štvrtok 29. septembra 2011

2013/C 056E/13

Situácia v PalestíneUznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o situácii v Palestíne

104

2013/C 056E/14

Samit Zeme Rio+20Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vypracovaní spoločnej pozície EÚ pred konferenciou Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20)

106

2013/C 056E/15

Budúcnosť Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizáciiUznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o budúcnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii

119

2013/C 056E/16

Vytvorenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomocVyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vytvorení Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc

122

2013/C 056E/17

Vojnoví invalidi z radov civilistovVyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vojnových invalidoch z radov civilistov

123

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | EURÓPSKY PARLAMENT |
| | Utorok 27. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/18 | Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybného hospodárstva medzi EÚ a Palestínou ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou na jednej strane a Palestínskou samosprávou Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej, ktorou sa ustanovuje ďalšia liberalizácia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, rybami a produktmi rybného hospodárstva a ktorou sa mení a dopĺňa Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech Palestínskej samosprávy Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE)) | 124 |
| 2013/C 056E/19 | Dohoda o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi EÚ a Mexikom ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/20 | Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Kapverdmi ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí nového protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE)) | 125 |
| 2013/C 056E/21 | Memorandum o spolupráci medzi EÚ a USA na výskume a vývoji v oblasti civilného letectva ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE)) | 126 |
| 2013/C 056E/22 | Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP)) | 127 |
| 2013/C 056E/23 | Profesionálna cezhranična preprava eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD)) | 127 |
| P7_TC1-COD(2010)0204Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny | 128 |
| 2013/C 056E/24 | Položky a technológie s dvojakým použitím ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1334/2000 stanovujúce režim Spoločenstva na kontrolu exportov položiek a technológie s dvojakým použitím (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD)) | 128 |
| P7_TC1-COD(2008)0249Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 428/2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím | 129 |
| PRÍLOHA | 129 |
| | Streda 28. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/25 | Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011: vlastné zdroje a migračné toky a prílev utečencovUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddiel III – Komisia (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD)) | 130 |
| 2013/C 056E/26 | Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, DánskoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD)) | 131 |
| PRÍLOHA | 133 |
| 2013/C 056E/27 | Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel, NemeckoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť Nemecka EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD)) | 133 |
| PRÍLOHA | 135 |
| 2013/C 056E/28 | Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, PortugalskoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD)) | 135 |
| PRÍLOHA | 137 |
| 2013/C 056E/29 | Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej Únii (dohoda medzi EÚ a Argentínou) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE)) | 137 |
| 2013/C 056E/30 | Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Austráliou) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Austráliou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE)) | 138 |
| 2013/C 056E/31 | Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Novým Zélandom) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE)) | 139 |
| 2013/C 056E/32 | Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD)) | 139 |
| P7_TC1-COD(2010)0280Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii | 140 |
| 2013/C 056E/33 | Rozpočtový dohľad v eurozóne ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD)) | 140 |
| P7_TC1-COD(2010)0278Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne | 141 |
| PRÍLOHA | 141 |
| 2013/C 056E/34 | Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD)) | 142 |
| P7_TC1-COD(2010)0279Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny | 142 |
| 2013/C 056E/35 | Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD)) | 143 |
| P7_TC1-COD(2010)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh | 143 |
| PRÍLOHA | 144 |
| 2013/C 056E/36 | Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS)) | 144 |
| P7_TC1-CNS(2010)0276Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku | 145 |
| 2013/C 056E/37 | Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE)) | 156 |
| PRÍLOHA | 157 |
| | Štvrtok 29. septembra 2011 |
| 2013/C 056E/38 | Zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD)) | 158 |
| P7_TC1-COD(2011)0147Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 29. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii | 158 |

III   Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 27. septembra 2011

2013/C 056E/18

Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybného hospodárstva medzi EÚ a Palestínou ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou na jednej strane a Palestínskou samosprávou Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej, ktorou sa ustanovuje ďalšia liberalizácia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, rybami a produktmi rybného hospodárstva a ktorou sa mení a dopĺňa Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech Palestínskej samosprávy Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

124

2013/C 056E/19

Dohoda o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi EÚ a Mexikom ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

125

2013/C 056E/20

Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Kapverdmi ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí nového protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

125

2013/C 056E/21

Memorandum o spolupráci medzi EÚ a USA na výskume a vývoji v oblasti civilného letectva ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

126

2013/C 056E/22

Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

127

2013/C 056E/23

Profesionálna cezhranična preprava eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

127

P7_TC1-COD(2010)0204Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny

128

2013/C 056E/24

Položky a technológie s dvojakým použitím ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1334/2000 stanovujúce režim Spoločenstva na kontrolu exportov položiek a technológie s dvojakým použitím (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

128

P7_TC1-COD(2008)0249Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 428/2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím

129

PRÍLOHA

129

Streda 28. septembra 2011

2013/C 056E/25

Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011: vlastné zdroje a migračné toky a prílev utečencovUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddiel III – Komisia (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

130

2013/C 056E/26

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, DánskoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

131

PRÍLOHA

133

2013/C 056E/27

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel, NemeckoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť Nemecka EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

133

PRÍLOHA

135

2013/C 056E/28

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, PortugalskoUznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

135

PRÍLOHA

137

2013/C 056E/29

Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej Únii (dohoda medzi EÚ a Argentínou) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

137

2013/C 056E/30

Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Austráliou) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Austráliou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

138

2013/C 056E/31

Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Novým Zélandom) ***Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

139

2013/C 056E/32

Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

139

P7_TC1-COD(2010)0280Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii

140

2013/C 056E/33

Rozpočtový dohľad v eurozóne ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

140

P7_TC1-COD(2010)0278Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne

141

PRÍLOHA

141

2013/C 056E/34

Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

142

P7_TC1-COD(2010)0279Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny

142

2013/C 056E/35

Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

143

P7_TC1-COD(2010)0281Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh

143

PRÍLOHA

144

2013/C 056E/36

Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

144

P7_TC1-CNS(2010)0276Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku

145

2013/C 056E/37

Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

156

PRÍLOHA

157

Štvrtok 29. septembra 2011

2013/C 056E/38

Zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

158

P7_TC1-COD(2011)0147Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 29. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii

158

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| **I | Postup spolupráce: prvé čítanie |
| **II | Postup spolupráce: druhé čítanie |
| *** | Postup so súhlasom |
| ***I | Spolurozhodovací postup: prvé čítanie |
| ***II | Spolurozhodovací postup: druhé čítanie |
| ***III | Spolurozhodovací postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultačný postup

**I

Postup spolupráce: prvé čítanie

**II

Postup spolupráce: druhé čítanie

***

Postup so súhlasom

***I

Spolurozhodovací postup: prvé čítanie

***II

Spolurozhodovací postup: druhé čítanie

***III

Spolurozhodovací postup: tretie čítanie

(Voľba postupu závisí od právneho základu, ktorý navrhla Komisia)

Politické pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo nahradený text je vyznačený hrubou kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ▐.

Korekcie a technické úpravy, ktoré urobili útvary: nový alebo nahradený text je vyznačený kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ║.

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament ZASADANIE 2011 – 2012 Schôdza 27. až 29. septembra 2011 Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Ú. v. EÚ C 22 E, 27.1.2012. PRIJATÉ TEXTY

Utorok 27. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/1

---

Utorok 27. septembra 2011Financovanie výskumu a inovácií EÚ

P7_TA(2011)0401

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o zelenej knihe: Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií v EÚ (2011/2107(INI))

2013/C 56 E/01

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ) a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na články týkajúce sa výskumu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii (ZEÚ) a na Zmluvu o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), najmä na články týkajúce sa výskumu,

| — | so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ (KOM(2011)0048), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na zelenú knihu Komisie s názvom Od výziev k príležitostiam: Vytváranie spoločného strategického rámca financovania výskumu a inovácií EÚ (KOM(2011)0048),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 o priebežnom hodnotení siedmeho programu EÚ pre oblasť výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 o priebežnom hodnotení siedmeho programu EÚ pre oblasť výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 o Únii inovácií: transformácia Európy pre svet po kríze (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. mája 2011 o Únii inovácií: transformácia Európy pre svet po kríze (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2010 o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. novembra 2010 o zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2010 o vykonávaní súčinnosti medzi finančnými prostriedkami vyčlenenými na výskum a inováciu v nariadení (ES) č. 1080/2006, pokiaľ ide o Európsky fond regionálneho rozvoja a siedmy rámcový program pre výskum a vývoj v mestách a regiónoch, ako aj v členských štátoch a v Únii (4),

| — | so zreteľom na správu výboru odborníkov z 23. júla 2009 s názvom Smerom k organizácii realizujúcej špičkový výskum na hraniciach súčasného poznania: preskúmanie štruktúr a mechanizmov Európskej rady pre výskum, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu výboru odborníkov z 23. júla 2009 s názvom Smerom k organizácii realizujúcej špičkový výskum na hraniciach súčasného poznania: preskúmanie štruktúr a mechanizmov Európskej rady pre výskum,

| — | so zreteľom na správu skupiny nezávislých odborníkov z 31. júla 2010 s názvom Hodnotenie finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF) v polovici trvania, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu skupiny nezávislých odborníkov z 31. júla 2010 s názvom Hodnotenie finančného nástroja s rozdelením rizika (RSFF) v polovici trvania,

| — | so zreteľom na záverečnú správu skupiny odborníkov z 12. novembra 2010 s názvom Priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu skupiny odborníkov z 12. novembra 2010 s názvom Priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. februára 2011 s názvom Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o odpovedi na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností a na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení finančného nástroja s rozdelením rizika (KOM(2011)0052), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. februára 2011 s názvom Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o odpovedi na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností a na správu skupiny odborníkov o priebežnom hodnotení finančného nástroja s rozdelením rizika (KOM(2011)0052),

| — | so zreteľom na závery Rady EÚ pre konkurencieschopnosť (vnútorný trh, priemysel, výskum a kozmický priestor) o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumných činností (RP7) vrátane finančného nástroja s rozdelením rizika, ktoré prijala na svojom 3074. zasadnutí konanom 9. marca 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady EÚ pre konkurencieschopnosť (vnútorný trh, priemysel, výskum a kozmický priestor) o priebežnom hodnotení siedmeho rámcového programu v oblasti výskumných činností (RP7) vrátane finančného nástroja s rozdelením rizika, ktoré prijala na svojom 3074. zasadnutí konanom 9. marca 2011,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. apríla 2009 s názvom Nové horizonty pre IKT: stratégia výskumu vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti v Európe (KOM(2009)0184), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. apríla 2009 s názvom Nové horizonty pre IKT: stratégia výskumu vznikajúcich technológií a technológií budúcnosti v Európe (KOM(2009)0184),

| — | so zreteľom na návrh uznesenia z 9. júna 2011 o oslavách stého výročia udelenia Nobelovej ceny Márii Curie-Sklodowskej (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh uznesenia z 9. júna 2011 o oslavách stého výročia udelenia Nobelovej ceny Márii Curie-Sklodowskej (5),

| — | so zreteľom na hlavnú iniciatívu v rámci stratégie Európa 2020 pod názvom Európa efektívne využívajúca zdroje (KOM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hlavnú iniciatívu v rámci stratégie Európa 2020 pod názvom Európa efektívne využívajúca zdroje (KOM(2011)0021),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre rybné hospodárstvo a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0302/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a stanoviská Výboru pre rozpočet, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, Výboru pre rybné hospodárstvo a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0302/2011),

| A. | keďže na základe preskúmania rozpočtu Komisia rozhodla o začatí diskusie s cieľom zlepšiť účinnosť financovania výskumu a inovácie na regionálnej úrovni, na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ a zvládať prideľovanie finančných prostriedkov na výskumné a inovačné programy EÚ ako najvyššiu prioritu EÚ; |
| --- | --- |

A.

keďže na základe preskúmania rozpočtu Komisia rozhodla o začatí diskusie s cieľom zlepšiť účinnosť financovania výskumu a inovácie na regionálnej úrovni, na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ a zvládať prideľovanie finančných prostriedkov na výskumné a inovačné programy EÚ ako najvyššiu prioritu EÚ;

| B. | keďže EÚ stanovila za cieľ zvýšiť výdavky na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP EÚ do roku 2020 a keďže zvýšenie verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja je mimoriadne dôležité, pretože mnohé krajiny stále zďaleka nedosiahli tento cieľ; |
| --- | --- |

B.

keďže EÚ stanovila za cieľ zvýšiť výdavky na výskum a vývoj na úroveň 3 % HDP EÚ do roku 2020 a keďže zvýšenie verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja je mimoriadne dôležité, pretože mnohé krajiny stále zďaleka nedosiahli tento cieľ;

| C. | keďže súčasné trendy ukazujú silný tlak na zmrazenie alebo dokonca zníženie európskeho rozpočtu v čase vážnych obmedzení vnútroštátnych verejných rozpočtov a keďže oblasť výskumu, vývoja a inovácie je jednou z oblastí, kde európska spolupráca na rozdiel od niektorých iných rozpočtových oblastí ukázala skutočnú pridanú hodnotu, čo poukazuje na potrebu prerozdeliť dostupné zdroje EÚ; |
| --- | --- |

C.

keďže súčasné trendy ukazujú silný tlak na zmrazenie alebo dokonca zníženie európskeho rozpočtu v čase vážnych obmedzení vnútroštátnych verejných rozpočtov a keďže oblasť výskumu, vývoja a inovácie je jednou z oblastí, kde európska spolupráca na rozdiel od niektorých iných rozpočtových oblastí ukázala skutočnú pridanú hodnotu, čo poukazuje na potrebu prerozdeliť dostupné zdroje EÚ;

| D. | keďže v súčasnosti prechádzame hospodárskou spoločenskou a environmentálnou krízou (ktorá veľmi rôznorodým spôsobom vplýva na členské štáty EÚ), a keďže výskum (vo svojom základnom a aplikovanom rozmere), vzdelávanie a inovácia predstavujú rozhodujúce nástroje hospodárskej obnovy a tvorby pracovných miest prostredníctvom dosahovania hlavných iniciatív v rámci stratégie EÚ 2020, ako aj z hľadiska stanovenia modelu udržateľného rastu pre všetkých; |
| --- | --- |

D.

keďže v súčasnosti prechádzame hospodárskou spoločenskou a environmentálnou krízou (ktorá veľmi rôznorodým spôsobom vplýva na členské štáty EÚ), a keďže výskum (vo svojom základnom a aplikovanom rozmere), vzdelávanie a inovácia predstavujú rozhodujúce nástroje hospodárskej obnovy a tvorby pracovných miest prostredníctvom dosahovania hlavných iniciatív v rámci stratégie EÚ 2020, ako aj z hľadiska stanovenia modelu udržateľného rastu pre všetkých;

| E. | keďže EÚ a jej členské štáty si musia zabezpečiť prostriedky na to, aby mohli kolektívne reagovať na významné sociálne, hospodárske, environmentálne, demografické a etické výzvy, ktorým čelia národy Európy, napríklad v oblasti starnutia obyvateľstva, zdravotníctva, dodávok potravín, trvalo udržateľného rozvoja, významných ekologických problémov atď., a keďže riešenia týchto problémov by mali byť stimulom pre jednotlivcov, aby prevzali väčšiu zodpovednosť za svoje kroky; |
| --- | --- |

E.

keďže EÚ a jej členské štáty si musia zabezpečiť prostriedky na to, aby mohli kolektívne reagovať na významné sociálne, hospodárske, environmentálne, demografické a etické výzvy, ktorým čelia národy Európy, napríklad v oblasti starnutia obyvateľstva, zdravotníctva, dodávok potravín, trvalo udržateľného rozvoja, významných ekologických problémov atď., a keďže riešenia týchto problémov by mali byť stimulom pre jednotlivcov, aby prevzali väčšiu zodpovednosť za svoje kroky;

| F. | keďže iné regióny a krajiny sveta postupne zvyšujú investície do oblasti výskumu, vývoja a inovácie a keďže investície EÚ v tejto oblasti by sa preto mali orientovať na posilnenie vedeckej kapacity, podporu investícií zo strany priemyslu a zlepšenie celkovej konkurencieschopnosti EÚ; keďže je potrené vytvorenie jednotného súboru podporných nástrojov pre celý inovačný reťazec, čo zabezpečí náležitú rovnováhu medzi akademicky orientovaným výskumom, aplikovaným vedeckým výskumom a inováciou; |
| --- | --- |

F.

keďže iné regióny a krajiny sveta postupne zvyšujú investície do oblasti výskumu, vývoja a inovácie a keďže investície EÚ v tejto oblasti by sa preto mali orientovať na posilnenie vedeckej kapacity, podporu investícií zo strany priemyslu a zlepšenie celkovej konkurencieschopnosti EÚ; keďže je potrené vytvorenie jednotného súboru podporných nástrojov pre celý inovačný reťazec, čo zabezpečí náležitú rovnováhu medzi akademicky orientovaným výskumom, aplikovaným vedeckým výskumom a inováciou;

| G. | keďže napriek tomu, že EÚ zvýšila financovanie oblasti vývoja, výskumu a inovácie, z vedeckého a technologického hľadiska rozvinutejšie členské štáty EÚ naďalej dokážu spotrebovať najväčšiu časť finančných prostriedkov dostupných v rámci rôznych rámcových systémov a programov financovania (vrátane projektov veľkého rozsahu), čím sa zachováva nedostatočné zastúpenie niektorých členských štátov a ich regiónov z hľadiska prístupu k financovaniu aj účasti na ňom; keďže v záujme dokončenia Európskeho výskumného priestoru (ERA) je potrebné zamerať sa na vytváranie excelentnosti vo všetkých častiach Únie, a keďže štrukturálne fondy a Kohézny fond predstavujú kľúčový nástroj na dosiahnutie tohto cieľa; |
| --- | --- |

G.

keďže napriek tomu, že EÚ zvýšila financovanie oblasti vývoja, výskumu a inovácie, z vedeckého a technologického hľadiska rozvinutejšie členské štáty EÚ naďalej dokážu spotrebovať najväčšiu časť finančných prostriedkov dostupných v rámci rôznych rámcových systémov a programov financovania (vrátane projektov veľkého rozsahu), čím sa zachováva nedostatočné zastúpenie niektorých členských štátov a ich regiónov z hľadiska prístupu k financovaniu aj účasti na ňom; keďže v záujme dokončenia Európskeho výskumného priestoru (ERA) je potrebné zamerať sa na vytváranie excelentnosti vo všetkých častiach Únie, a keďže štrukturálne fondy a Kohézny fond predstavujú kľúčový nástroj na dosiahnutie tohto cieľa;

| H. | keďže v EÚ naďalej existujú významné a narastajúce rozdiely, pokiaľ ide o kapacity financovania výskumu a vývoja, priemyselné štruktúry a systémy vyššieho vzdelávania na úrovni členských štátov, a keďže tieto rozdiely sa čiastočne odrážajú v celkovej účasti v 7. rámcovom programe; keďže by sa mali zaviesť vyvažujúce mechanizmy s cieľom posilniť výskumné a inovačné kapacity všetkých členských štátov a európskych regiónov; |
| --- | --- |

H.

keďže v EÚ naďalej existujú významné a narastajúce rozdiely, pokiaľ ide o kapacity financovania výskumu a vývoja, priemyselné štruktúry a systémy vyššieho vzdelávania na úrovni členských štátov, a keďže tieto rozdiely sa čiastočne odrážajú v celkovej účasti v 7. rámcovom programe; keďže by sa mali zaviesť vyvažujúce mechanizmy s cieľom posilniť výskumné a inovačné kapacity všetkých členských štátov a európskych regiónov;

| I. | keďže strategický rámec pre financovanie by sa mal tvoriť podľa rovnakých všeobecných zásad ako Európsky výskumný priestor a mal by zužitkovať rozsiahly nevyužitý potenciál pre koordináciu 27 národných výskumných stratégií a programov a znižovať nepotrebnú administratívu; |
| --- | --- |

I.

keďže strategický rámec pre financovanie by sa mal tvoriť podľa rovnakých všeobecných zásad ako Európsky výskumný priestor a mal by zužitkovať rozsiahly nevyužitý potenciál pre koordináciu 27 národných výskumných stratégií a programov a znižovať nepotrebnú administratívu;

| J. | keďže veľký význam MSP pre hospodárstvo EÚ a zamestnanosť sa neodráža v ich úrovni zapojenia, pokiaľ ide o finančné prostriedky EÚ pre výskum, vývoj a inováciu; keďže zapojenie MSP do projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácie by malo dosiahnuť úroveň 15 % a keďže – uznávajúc, že spolupráca s priemyslom podnietila významné investície priemyslu do výskumu, vývoja a inovácie – zjednodušenie a obmedzenie byrokracie sú nevyhnutnými podmienkami dosiahnutia tohto cieľa a zvýšenia zapojenia priemyslu ako celku; |
| --- | --- |

J.

keďže veľký význam MSP pre hospodárstvo EÚ a zamestnanosť sa neodráža v ich úrovni zapojenia, pokiaľ ide o finančné prostriedky EÚ pre výskum, vývoj a inováciu; keďže zapojenie MSP do projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácie by malo dosiahnuť úroveň 15 % a keďže – uznávajúc, že spolupráca s priemyslom podnietila významné investície priemyslu do výskumu, vývoja a inovácie – zjednodušenie a obmedzenie byrokracie sú nevyhnutnými podmienkami dosiahnutia tohto cieľa a zvýšenia zapojenia priemyslu ako celku;

| K. | keďže choroby spojené s chudobou a zanedbávané choroby brzdia hospodársky rozvoj, a to najmä v rozvojových krajinách; keďže tieto choroby sa týkajú viac než miliardy ľudí a spôsobujú každoročne milióny úmrtí; |
| --- | --- |

K.

keďže choroby spojené s chudobou a zanedbávané choroby brzdia hospodársky rozvoj, a to najmä v rozvojových krajinách; keďže tieto choroby sa týkajú viac než miliardy ľudí a spôsobujú každoročne milióny úmrtí;

| L. | keďže napriek tomu, že viac než 60 % absolventov vysokých škôl tvoria ženy, väčšinu vyšších postov na univerzitách (napríklad posty pre absolventov doktorandského štúdia a posty profesorov) však naďalej zastávajú muži; |
| --- | --- |

L.

keďže napriek tomu, že viac než 60 % absolventov vysokých škôl tvoria ženy, väčšinu vyšších postov na univerzitách (napríklad posty pre absolventov doktorandského štúdia a posty profesorov) však naďalej zastávajú muži;

| M. | keďže od vzniku Európskej rady pre výskum v roku 2007 bolo vybraných 1 700 projektov, ktorým rada poskytne financie, čo predstavuje približne 2,5 mld. EUR na granty, a takmer 90 % uvedených grantov získali mužskí uchádzači; |
| --- | --- |

M.

keďže od vzniku Európskej rady pre výskum v roku 2007 bolo vybraných 1 700 projektov, ktorým rada poskytne financie, čo predstavuje približne 2,5 mld. EUR na granty, a takmer 90 % uvedených grantov získali mužskí uchádzači;

| N. | keďže výskumné pracovníčky očividne narážajú na veľmi problematický „sklený strop“, čo znamená, že ich podiel klesá so zvyšujúcou sa funkciou; |
| --- | --- |

N.

keďže výskumné pracovníčky očividne narážajú na veľmi problematický „sklený strop“, čo znamená, že ich podiel klesá so zvyšujúcou sa funkciou;

| O. | keďže vo vzdelávacom systéme mnohých členských štátov stále prevažujú rodové stereotypy v oblastiach výskumu, ako sú napríklad prírodné vedy (6); |
| --- | --- |

O.

keďže vo vzdelávacom systéme mnohých členských štátov stále prevažujú rodové stereotypy v oblastiach výskumu, ako sú napríklad prírodné vedy (6);

| 1. | víta zelenú knihu Európskej komisie vymedzujúcu spoločný strategický rámec pre financovanie výskumu a inovácie a domnieva sa, že jadrom tohto nového spoločného strategického rámca by malo byť prepojenie výskumných programov a systémov financovania EÚ, založené na politikách Spoločenstva v oblasti výskumu a inovácie a výskumných programoch členských štátov; je presvedčený, že spoločný strategický rámec by mal dodržiavať integrovaný prístup, vďaka ktorému sa zvýši jeho príťažlivosť a dostupnosť pre všetkých účastníkov; |
| --- | --- |

1.

víta zelenú knihu Európskej komisie vymedzujúcu spoločný strategický rámec pre financovanie výskumu a inovácie a domnieva sa, že jadrom tohto nového spoločného strategického rámca by malo byť prepojenie výskumných programov a systémov financovania EÚ, založené na politikách Spoločenstva v oblasti výskumu a inovácie a výskumných programoch členských štátov; je presvedčený, že spoločný strategický rámec by mal dodržiavať integrovaný prístup, vďaka ktorému sa zvýši jeho príťažlivosť a dostupnosť pre všetkých účastníkov;

| 2. | domnieva sa, že finančné prostriedky a programy EÚ zamerané na výskum a finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu sledujú rozličné ciele a mali by zostať oddelené; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že finančné prostriedky a programy EÚ zamerané na výskum a finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu sledujú rozličné ciele a mali by zostať oddelené;

| 3. | berie na vedomie pomerne nízke zapojenie niektorých členských štátov do 7. rámcového programu, ako i pretrvávajúce rozdiely medzi európskymi regiónmi vo výkonnosti v oblasti výskumu a inovácie, a to napriek úsiliu, ktoré bolo vykonané vďaka štrukturálnym fondom s cieľom posilniť ich kapacity výskumu a vývoja; je presvedčený, že je potrebné využiť potenciál excelentnosti všetkých regiónov; domnieva sa preto, že sú potrebné nové prístupy pri pomoci regiónom a členským štátom s nižšou výkonnosťou dosiahnuť excelentnosť a inteligentnú regionálnu špecializáciu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie pomerne nízke zapojenie niektorých členských štátov do 7. rámcového programu, ako i pretrvávajúce rozdiely medzi európskymi regiónmi vo výkonnosti v oblasti výskumu a inovácie, a to napriek úsiliu, ktoré bolo vykonané vďaka štrukturálnym fondom s cieľom posilniť ich kapacity výskumu a vývoja; je presvedčený, že je potrebné využiť potenciál excelentnosti všetkých regiónov; domnieva sa preto, že sú potrebné nové prístupy pri pomoci regiónom a členským štátom s nižšou výkonnosťou dosiahnuť excelentnosť a inteligentnú regionálnu špecializáciu;

| 4. | vyzýva Komisiu, aby maximalizovala všetky príslušné synergie medzi spoločným strategickým rámcom, štrukturálnymi fondami, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo a vyvinula prístup využívajúci viaceré fondy, a pritom aby rešpektovala ich rôzne ciele; je presvedčený, že nástroje súdržnosti by mohli posilňovať rozvoj excelentnosti a budovanie kapacít, a to lepšou kompatibilitou s politikami v oblasti výskumu a inovácie na regionálnej úrovni; domnieva sa, že to umožní vytvorenie cesty k excelentnosti, ktorá tieto regióny povedie k plnohodnotnej účasti na spoločnom strategickom rámci, a to na základe kvality a excelentnosti; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Komisiu, aby maximalizovala všetky príslušné synergie medzi spoločným strategickým rámcom, štrukturálnymi fondami, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo a vyvinula prístup využívajúci viaceré fondy, a pritom aby rešpektovala ich rôzne ciele; je presvedčený, že nástroje súdržnosti by mohli posilňovať rozvoj excelentnosti a budovanie kapacít, a to lepšou kompatibilitou s politikami v oblasti výskumu a inovácie na regionálnej úrovni; domnieva sa, že to umožní vytvorenie cesty k excelentnosti, ktorá tieto regióny povedie k plnohodnotnej účasti na spoločnom strategickom rámci, a to na základe kvality a excelentnosti;

| 5. | navrhuje, že tento nový prístup by mohol zahŕňať financovanie činností zameraných na: modernizáciu univerzít, nákup vedeckého vybavenia, miestny prenos technológií, podporu začínajúcich podnikov a podnikových inkubátorov, šírenie výsledkov projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, zvýšenie programovej kapacity pre nadnárodnú odbornú prípravu výskumníkov, zakladanie najmodernejších výskumných centier, budovanie sietí excelentnosti a zoskupení, alebo na partnersky preskúmané nadregionálne činnosti v oblasti spolupráce týkajúcej sa výskumu a vývoja a inovácie; domnieva sa, že niektoré podporné činnosti siedmeho rámcového programu sa úspešne osvedčili ako premosťovacie činnosti a mali by byť zachované v spoločnom strategickom rámci; |
| --- | --- |

5.

navrhuje, že tento nový prístup by mohol zahŕňať financovanie činností zameraných na: modernizáciu univerzít, nákup vedeckého vybavenia, miestny prenos technológií, podporu začínajúcich podnikov a podnikových inkubátorov, šírenie výsledkov projektov v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, zvýšenie programovej kapacity pre nadnárodnú odbornú prípravu výskumníkov, zakladanie najmodernejších výskumných centier, budovanie sietí excelentnosti a zoskupení, alebo na partnersky preskúmané nadregionálne činnosti v oblasti spolupráce týkajúcej sa výskumu a vývoja a inovácie; domnieva sa, že niektoré podporné činnosti siedmeho rámcového programu sa úspešne osvedčili ako premosťovacie činnosti a mali by byť zachované v spoločnom strategickom rámci;

| 6. | vyzýva členské štáty, aby zvážili financovanie Európskej rady pre výskum, projektu Marie Curie alebo projektov spolupráce, ktoré splnili kritériá excelentnosti, ale ktoré nemožno financovať pre nedostatok európskych prostriedkov; |
| --- | --- |

6.

vyzýva členské štáty, aby zvážili financovanie Európskej rady pre výskum, projektu Marie Curie alebo projektov spolupráce, ktoré splnili kritériá excelentnosti, ale ktoré nemožno financovať pre nedostatok európskych prostriedkov;

| 7. | zdôrazňuje význam zachovania vhodných nástrojov na podporu rozvoja inštitucionálnej kapacity regiónov v oblasti výskumnej a inovačnej politiky, keďže regionálna úroveň je strategickou väzbou pre účinnú integráciu financovania z prostriedkov rámcového programu a financovania z prostriedkov štrukturálnych fondov, a to aj z hľadiska ich pevných väzieb na miestne podniky, služby a výskumné a školiace centrá; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje význam zachovania vhodných nástrojov na podporu rozvoja inštitucionálnej kapacity regiónov v oblasti výskumnej a inovačnej politiky, keďže regionálna úroveň je strategickou väzbou pre účinnú integráciu financovania z prostriedkov rámcového programu a financovania z prostriedkov štrukturálnych fondov, a to aj z hľadiska ich pevných väzieb na miestne podniky, služby a výskumné a školiace centrá;

| 8. | žiada, aby vzhľadom na to, že politika súdržnosti sa má v budúcnosti zamerať na stratégiu Európa 2020, bola priorita inovácie pre regióny cieľa 1 aj regióny cieľa 2 záväzná a aby sa táto priorita prejavila aj na pridelených rozpočtových prostriedkoch na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

8.

žiada, aby vzhľadom na to, že politika súdržnosti sa má v budúcnosti zamerať na stratégiu Európa 2020, bola priorita inovácie pre regióny cieľa 1 aj regióny cieľa 2 záväzná a aby sa táto priorita prejavila aj na pridelených rozpočtových prostriedkoch na všetkých úrovniach;

| 9. | domnieva sa, že miestne a regionálne orgány treba podnecovať k inováciám, a to najmä pokračovaním a posilňovaním iniciatív, ako sú Regióny znalostí, Živé laboratóriá a Inteligentné mestá, v ktorých sa posilňuje územný rozmer výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že miestne a regionálne orgány treba podnecovať k inováciám, a to najmä pokračovaním a posilňovaním iniciatív, ako sú Regióny znalostí, Živé laboratóriá a Inteligentné mestá, v ktorých sa posilňuje územný rozmer výskumu a vývoja;

| 10. | upozorňuje, že je dôležité zachovať konvergentné politiky, a žiada Komisiu, aby vybudovala cestu k dosiahnutiu excelentnosti pre tie členské štáty a regióny, ktoré sú zraniteľnejšie a sú nedostatočne zastúpené v rámcovom programe, a to na základe ich príslušných silných stránok a podľa účinných a jasných kritérií, s cieľom výrazne zvýšiť ich ľudský kapitál a výskumné kapacity; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje, že je dôležité zachovať konvergentné politiky, a žiada Komisiu, aby vybudovala cestu k dosiahnutiu excelentnosti pre tie členské štáty a regióny, ktoré sú zraniteľnejšie a sú nedostatočne zastúpené v rámcovom programe, a to na základe ich príslušných silných stránok a podľa účinných a jasných kritérií, s cieľom výrazne zvýšiť ich ľudský kapitál a výskumné kapacity;

| 11. | zastáva názor, že ohlásenie súťaže o založenie najmodernejších výskumných centier v znevýhodnených regiónoch je vhodným nástrojom pre rozvoj Európskeho výskumného priestoru; domnieva sa, že pridelenie pomoci vo forme súťaže výrazne zvyšuje dynamiku a kreativitu, čo môže aj v štrukturálne slabých regiónoch viesť k úspešnému vytvoreniu výskumných a technologických lokalít poskytujúcich pracovné miesta orientované na budúcnosť; domnieva sa, že kandidátmi v tejto súťaži by mali byť tímy, z ktorých každý by mal zahŕňať jeden medzinárodne uznávaný výskumný inštitút a jeden znevýhodnený región, a že vedecké prístupy, z ktorých budú vychádzať návrhy na založenie centier, by sa mali posudzovať podľa zásady excelentnosti; domnieva sa, že daný región by mal mať súčasne povinnosť predložiť životaschopný celkový prístup, ktorý by napríklad s pomocou štrukturálnych fondov a vytvorenia vhodného rámca vybudoval výskumnú a inovačnú infraštruktúru; |
| --- | --- |

11.

zastáva názor, že ohlásenie súťaže o založenie najmodernejších výskumných centier v znevýhodnených regiónoch je vhodným nástrojom pre rozvoj Európskeho výskumného priestoru; domnieva sa, že pridelenie pomoci vo forme súťaže výrazne zvyšuje dynamiku a kreativitu, čo môže aj v štrukturálne slabých regiónoch viesť k úspešnému vytvoreniu výskumných a technologických lokalít poskytujúcich pracovné miesta orientované na budúcnosť; domnieva sa, že kandidátmi v tejto súťaži by mali byť tímy, z ktorých každý by mal zahŕňať jeden medzinárodne uznávaný výskumný inštitút a jeden znevýhodnený región, a že vedecké prístupy, z ktorých budú vychádzať návrhy na založenie centier, by sa mali posudzovať podľa zásady excelentnosti; domnieva sa, že daný región by mal mať súčasne povinnosť predložiť životaschopný celkový prístup, ktorý by napríklad s pomocou štrukturálnych fondov a vytvorenia vhodného rámca vybudoval výskumnú a inovačnú infraštruktúru;

| 12. | odporúča, aby Komisia zanalyzovala možnosť vytvoriť celoeurópsky spoločný fond financovaný zo štrukturálnych fondov na podporu spolupráce v rámci európskeho výskumu; |
| --- | --- |

12.

odporúča, aby Komisia zanalyzovala možnosť vytvoriť celoeurópsky spoločný fond financovaný zo štrukturálnych fondov na podporu spolupráce v rámci európskeho výskumu;

| 13. | je presvedčený, že dôveryhodnosť rámcového programu vychádza z vedeckej kvality, a preto považuje excelentnosť za hlavné kritérium financovania; pripomína, že povaha excelentnosti sa líši v závislosti od druhu účastníka alebo skutočnej povahy výskumného a inovatívneho projektu (kritérium pre excelentnosť v prípade výskumnej inštitúcie nie je rovnaké ako v prípade individuálneho výskumného pracovníka alebo MSP, čo platí aj pre projekty základného a aplikovaného výskumu); zdôrazňuje, že technické zlepšenie, inovácia, pilotné projekty a tvorba trhu by tam, kde je to vhodné mali byť považované za dôležité kritériá pre priemyselný a aplikovaný výskum; |
| --- | --- |

13.

je presvedčený, že dôveryhodnosť rámcového programu vychádza z vedeckej kvality, a preto považuje excelentnosť za hlavné kritérium financovania; pripomína, že povaha excelentnosti sa líši v závislosti od druhu účastníka alebo skutočnej povahy výskumného a inovatívneho projektu (kritérium pre excelentnosť v prípade výskumnej inštitúcie nie je rovnaké ako v prípade individuálneho výskumného pracovníka alebo MSP, čo platí aj pre projekty základného a aplikovaného výskumu); zdôrazňuje, že technické zlepšenie, inovácia, pilotné projekty a tvorba trhu by tam, kde je to vhodné mali byť považované za dôležité kritériá pre priemyselný a aplikovaný výskum;

| 14. | požaduje lepšiu koordináciu a synergiu výskumných a inovačných stratégii na miestnej, regionálnej, národnej a európskej cezhraničnej úrovni, pričom treba rešpektovať špecifiká rôznych prostredí a súčasne posilniť možnosti ich vzájomného dopĺňania sa a spolupráce medzi nimi; je presvedčený, že výmena informácií a najlepších postupov a prístup k nim, lepšie spoločné programové úsilie, jednoduché, pružné pravidlá a nástroje a prípadne ich konvergencia majú kľúčový význam pre zvýšenie účinnosti financovania a prípadného spolufinancovania; |
| --- | --- |

14.

požaduje lepšiu koordináciu a synergiu výskumných a inovačných stratégii na miestnej, regionálnej, národnej a európskej cezhraničnej úrovni, pričom treba rešpektovať špecifiká rôznych prostredí a súčasne posilniť možnosti ich vzájomného dopĺňania sa a spolupráce medzi nimi; je presvedčený, že výmena informácií a najlepších postupov a prístup k nim, lepšie spoločné programové úsilie, jednoduché, pružné pravidlá a nástroje a prípadne ich konvergencia majú kľúčový význam pre zvýšenie účinnosti financovania a prípadného spolufinancovania;

| 15. | je presvedčený, že Európa má povinnosť využívať svoj obrovský potenciál v oblasti výskumu, technológií a inovácie a prispievať k riešeniu celosvetových spoločenských výziev, konkrétne:






  — | demografických zmien, ako je starnutie spoločnosti v Európe, vrátane chorôb spojených s vekom a politík v oblasti rodiny, rastúceho počtu obyvateľov sveta, zanedbávaných chorôb, výživovej a potravinovej bezpečnosti, urbanizácie, smobility, sociálnej súdržnosti a migrácie, |
| --- | --- | --- |

15.

je presvedčený, že Európa má povinnosť využívať svoj obrovský potenciál v oblasti výskumu, technológií a inovácie a prispievať k riešeniu celosvetových spoločenských výziev, konkrétne:

—

demografických zmien, ako je starnutie spoločnosti v Európe, vrátane chorôb spojených s vekom a politík v oblasti rodiny, rastúceho počtu obyvateľov sveta, zanedbávaných chorôb, výživovej a potravinovej bezpečnosti, urbanizácie, smobility, sociálnej súdržnosti a migrácie,

| — | prechodu na udržateľné riadenie obmedzených zdrojov, vrátane vody, využívania pôdy a hospodárenia s pôdou, zmierňovania vplyvu zmeny klímy, zachovania biodiverzity, morských ekosystémov a lesného hospodárstva, obnoviteľných zdrojov energie, energetickej účinnosti a energetickej bezpečnosti, kritických surovín a ďalších biologických a fyzických prírodných zdrojov, |
| --- | --- |

—

prechodu na udržateľné riadenie obmedzených zdrojov, vrátane vody, využívania pôdy a hospodárenia s pôdou, zmierňovania vplyvu zmeny klímy, zachovania biodiverzity, morských ekosystémov a lesného hospodárstva, obnoviteľných zdrojov energie, energetickej účinnosti a energetickej bezpečnosti, kritických surovín a ďalších biologických a fyzických prírodných zdrojov,

| — | pevnej, stabilnej a spravodlivej hospodárskej základne vrátane hospodárskeho oživenia, zlepšovania vzdelávania, odbornej prípravy a základných a aplikovaných znalostí vo všetkých odboroch, od spoločenských a humanitných vied, cez ďalšie oblasti akými sú biologické a lekárske vedy, výskum v oblasti civilnej bezpečnosti občanov a infraštruktúr, po kľúčové technológie, a to v záujme oživenia hospodárstva a zamestnanosti v EÚ; |
| --- | --- |

—

pevnej, stabilnej a spravodlivej hospodárskej základne vrátane hospodárskeho oživenia, zlepšovania vzdelávania, odbornej prípravy a základných a aplikovaných znalostí vo všetkých odboroch, od spoločenských a humanitných vied, cez ďalšie oblasti akými sú biologické a lekárske vedy, výskum v oblasti civilnej bezpečnosti občanov a infraštruktúr, po kľúčové technológie, a to v záujme oživenia hospodárstva a zamestnanosti v EÚ;

domnieva sa, že spoločný strategický rámec by sa mal zameriavať na komplexné riešenie týchto spoločenských výziev prostredníctvom vyváženého súboru nástrojov, ktoré pokrývajú celé spektrum činností v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, výskumu a inovácie;

| 16. | pripomína význam zabezpečenia kontinuity úspešných nástrojov medzi rámcovým programom a spoločným strategickým rámcom, a to najmä v prípade programov spolupráce; vyzýva Komisiu, aby vo vhodnú dobu posúdila účinnosť súčasných nástrojov, pokiaľ ide o dosiahnutie osobitných politických cieľov a aby prispôsobila tie z nich, v prípade ktorých sa jasným spôsobom nepreukázala účinnosť alebo zreteľný prínos; |
| --- | --- |

16.

pripomína význam zabezpečenia kontinuity úspešných nástrojov medzi rámcovým programom a spoločným strategickým rámcom, a to najmä v prípade programov spolupráce; vyzýva Komisiu, aby vo vhodnú dobu posúdila účinnosť súčasných nástrojov, pokiaľ ide o dosiahnutie osobitných politických cieľov a aby prispôsobila tie z nich, v prípade ktorých sa jasným spôsobom nepreukázala účinnosť alebo zreteľný prínos;

| 17. | požaduje, aby sa uskutočnil nezávislý audit, napríklad zo strany Dvora audítorov a národných dvorov audítorov, o účinnosti verejných výdavkov na výskum uskutočnený členskými štátmi, EÚ a miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

17.

požaduje, aby sa uskutočnil nezávislý audit, napríklad zo strany Dvora audítorov a národných dvorov audítorov, o účinnosti verejných výdavkov na výskum uskutočnený členskými štátmi, EÚ a miestnymi orgánmi;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby posilnila viditeľnosť pridanej hodnoty EÚ v oblasti výskumu a inovácie; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby posilnila viditeľnosť pridanej hodnoty EÚ v oblasti výskumu a inovácie;

| 19. | vyzýva na spoločné verejné a súkromné úsilie na európskej a vnútroštátnej úrovni o dosiahnutie európskeho cieľa 3 % HDP vydaných na výskum a vývoj; vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby sa bez ďalšieho odkladu dohodli na osobitnom pláne dosiahnutia tohto cieľa; |
| --- | --- |

19.

vyzýva na spoločné verejné a súkromné úsilie na európskej a vnútroštátnej úrovni o dosiahnutie európskeho cieľa 3 % HDP vydaných na výskum a vývoj; vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby sa bez ďalšieho odkladu dohodli na osobitnom pláne dosiahnutia tohto cieľa;

| 20. | zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom čo najviac zladiť výdavky v rámci spoločného strategického rámca s celkovými politickými cieľmi v rámci stratégie Európa 2020; požaduje jasnú koordináciu s novými iniciatívami, ako sú Inovácia v Únii a iné relevantné hlavné projekty; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť úsilie s cieľom čo najviac zladiť výdavky v rámci spoločného strategického rámca s celkovými politickými cieľmi v rámci stratégie Európa 2020; požaduje jasnú koordináciu s novými iniciatívami, ako sú Inovácia v Únii a iné relevantné hlavné projekty;

| 21. | pripomína, že budúce financovanie výskumu a inovácie by malo slúžiť cieľu dokončiť Európsky výskumný priestor prostredníctvom vytvorenia väčšieho množstva synergií a lepšej spolupráce medzi rozličnými politikami v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a programami financovania medzi EÚ, členskými štátmi a miestnymi orgánmi; |
| --- | --- |

21.

pripomína, že budúce financovanie výskumu a inovácie by malo slúžiť cieľu dokončiť Európsky výskumný priestor prostredníctvom vytvorenia väčšieho množstva synergií a lepšej spolupráce medzi rozličnými politikami v oblasti výskumu, vývoja a inovácie a programami financovania medzi EÚ, členskými štátmi a miestnymi orgánmi;

Vytváranie nového spoločného strategického rámca

| 22. | zdôrazňuje skutočnosť, že spoločný strategický rámec by mal vychádzať z myšlienky, že rozdiely medzi projektmi v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, pokiaľ ide o ich povahu a rozsah, popri veľkom počte systémov financovania, sa musia usporiadať tak, aby bola zabezpečená súdržnosť, široká reprezentatívnosť, vzájomné prepojenie, zjednodušenie a komplementárnosť, budujúc cestu k dosiahnutiu excelentnosti; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje skutočnosť, že spoločný strategický rámec by mal vychádzať z myšlienky, že rozdiely medzi projektmi v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, pokiaľ ide o ich povahu a rozsah, popri veľkom počte systémov financovania, sa musia usporiadať tak, aby bola zabezpečená súdržnosť, široká reprezentatívnosť, vzájomné prepojenie, zjednodušenie a komplementárnosť, budujúc cestu k dosiahnutiu excelentnosti;

| 23. | konštatuje, že s cieľom umožniť všetkým výskumným pracovníkom účasť na projektoch spoločného strategického rámca by mali administratívne pravidlá spoločného strategického rámca, ktoré sa týkajú zmluvných postupov, zohľadňovať rôzne vnútroštátne pravidlá týkajúce sa univerzít a výskumných centier; zdôrazňuje najmä, že mechanizmus spolufinancovania by nemal pôsobiť na úkor univerzít a výskumných inštitúcií a že za žiadnych okolností by univerzity nemali byť znevýhodnené oproti iným aktérom; |
| --- | --- |

23.

konštatuje, že s cieľom umožniť všetkým výskumným pracovníkom účasť na projektoch spoločného strategického rámca by mali administratívne pravidlá spoločného strategického rámca, ktoré sa týkajú zmluvných postupov, zohľadňovať rôzne vnútroštátne pravidlá týkajúce sa univerzít a výskumných centier; zdôrazňuje najmä, že mechanizmus spolufinancovania by nemal pôsobiť na úkor univerzít a výskumných inštitúcií a že za žiadnych okolností by univerzity nemali byť znevýhodnené oproti iným aktérom;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoduchý a prístupný systém na urýchlenie inovácie, investovala do projektov výskumu, vývoja a inovácie v oblasti boja proti veľkým spoločenským výzvam a aby zaujala skutočne holistický prístup, zameriavajúc sa pritom na rozličné kľúčové etapy inovačného a hodnotového reťazca (od poskytovateľa materiálu po výrobok pre koncového spotrebiteľa); |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby vytvorila jednoduchý a prístupný systém na urýchlenie inovácie, investovala do projektov výskumu, vývoja a inovácie v oblasti boja proti veľkým spoločenským výzvam a aby zaujala skutočne holistický prístup, zameriavajúc sa pritom na rozličné kľúčové etapy inovačného a hodnotového reťazca (od poskytovateľa materiálu po výrobok pre koncového spotrebiteľa);

| 25. | je presvedčený, že rôzne úlohy v rámci spoločného strategického rámca by sa mali riešiť oddelene, ale vo vzájomnom úzkom prepojení a partnerstve: Európsky technologický inštitút (EIT) by mal pôsobiť hlavne ako sieť znalostných a inovačných spoločenstiev; inovačné časti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) by sa mali zamerať na svoje prednosti pri podporovaní inovatívnych MSP; budúci rámcový program by mal zahŕňať výskum ako celok a štrukturálne fondy/Kohézny fond by sa síce mali využívať v úzkej spolupráci a cielenejšie, ale mali by existovať samostatne; zastáva názor, že projekty spolupráce by mali zostať základom spoločného strategického rámca; |
| --- | --- |

25.

je presvedčený, že rôzne úlohy v rámci spoločného strategického rámca by sa mali riešiť oddelene, ale vo vzájomnom úzkom prepojení a partnerstve: Európsky technologický inštitút (EIT) by mal pôsobiť hlavne ako sieť znalostných a inovačných spoločenstiev; inovačné časti rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP) by sa mali zamerať na svoje prednosti pri podporovaní inovatívnych MSP; budúci rámcový program by mal zahŕňať výskum ako celok a štrukturálne fondy/Kohézny fond by sa síce mali využívať v úzkej spolupráci a cielenejšie, ale mali by existovať samostatne; zastáva názor, že projekty spolupráce by mali zostať základom spoločného strategického rámca;

| 26. | zdôrazňuje potrebu zlepšiť pružnosť spoločného strategického rámca, a to nielen preto, aby sa rozpočtové prostriedky mohli presúvať medzi jednotlivými kapitolami a výzvami, ale aj preto, aby bol spoločný strategický rámec dostatočne pružný na to, aby umožnil pridelenie rozpočtových prostriedkov tak, aby zodpovedali významným spoločenským výzvam, ktoré sa objavia počas rozpočtového obdobia; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje potrebu zlepšiť pružnosť spoločného strategického rámca, a to nielen preto, aby sa rozpočtové prostriedky mohli presúvať medzi jednotlivými kapitolami a výzvami, ale aj preto, aby bol spoločný strategický rámec dostatočne pružný na to, aby umožnil pridelenie rozpočtových prostriedkov tak, aby zodpovedali významným spoločenským výzvam, ktoré sa objavia počas rozpočtového obdobia;

| 27. | požaduje jasné vymedzenie celkového systému financovania a užšiu integráciu výskumu, vzdelávania a inovácie; keďže európska politika v oblasti výskumu, vývoja a inovácie vytvára vysokú európsku pridanú hodnotu a v záujme toho, aby sa dosiahli ciele Európa 2020, požaduje, aby sa v ďalšom finančnom období od roku 2014 zdvojnásobil rozpočet pre výskumné a inovačné programy EÚ (okrem rozpočtu vyčleneného na výskum, vývoj a inováciu v rámci štrukturálnych fondov a EIB), čo by bola primeraná reakcia na súčasnú hospodársku krízu a veľké spoločné výzvy; domnieva sa, že cieľom zvýšeného objemu verejného rozpočtu na výskum by mali byť rozsiahlejšie spoločenské prínosy a zlepšená konkurencieschopnosť; opakuje, že je potrebné posilniť a zlepšiť úlohu všetkých nástrojov EÚ podporujúcu výskum, vývoj a inováciu, a to aj prostredníctvom užšej spolupráce s EIB a zjednodušenia postupov umožňujúcich prístup k financovaniu; navrhuje preto nový organizačný model založený na troch rozličných úrovniach financovania a zameraný na stabilitu a konvergenciu: |
| --- | --- |

27.

požaduje jasné vymedzenie celkového systému financovania a užšiu integráciu výskumu, vzdelávania a inovácie; keďže európska politika v oblasti výskumu, vývoja a inovácie vytvára vysokú európsku pridanú hodnotu a v záujme toho, aby sa dosiahli ciele Európa 2020, požaduje, aby sa v ďalšom finančnom období od roku 2014 zdvojnásobil rozpočet pre výskumné a inovačné programy EÚ (okrem rozpočtu vyčleneného na výskum, vývoj a inováciu v rámci štrukturálnych fondov a EIB), čo by bola primeraná reakcia na súčasnú hospodársku krízu a veľké spoločné výzvy; domnieva sa, že cieľom zvýšeného objemu verejného rozpočtu na výskum by mali byť rozsiahlejšie spoločenské prínosy a zlepšená konkurencieschopnosť; opakuje, že je potrebné posilniť a zlepšiť úlohu všetkých nástrojov EÚ podporujúcu výskum, vývoj a inováciu, a to aj prostredníctvom užšej spolupráce s EIB a zjednodušenia postupov umožňujúcich prístup k financovaniu; navrhuje preto nový organizačný model založený na troch rozličných úrovniach financovania a zameraný na stabilitu a konvergenciu:

Prvá úroveň:   Budovanie kapacít a infraštruktúra

| 28. | Táto úroveň by sa mala vzťahovať na fondy EÚ, ktoré sa spájajú s infraštruktúrou (v širšom slova zmysle aj s inštitucionálnou infraštruktúrou) a s budovaním kapacít; |
| --- | --- |

28.

Táto úroveň by sa mala vzťahovať na fondy EÚ, ktoré sa spájajú s infraštruktúrou (v širšom slova zmysle aj s inštitucionálnou infraštruktúrou) a s budovaním kapacít;

| 29. | systém financovania na tejto úrovni zahŕňa časť rámcového programu, ktorý sa týka programu Kapacity a iniciatív programu Marie Curie, súčasti európskeho financovania výskumných infraštruktúr a projektov, prístup k pôžičkám EIB (na projekty presahujúce 50 miliónov EUR a RSFF), granty, ktoré sa spájajú s uvedenými súčasťami rámcového programu, a spoluprácu so štrukturálnymi fondmi, ktoré sa týkajú infraštruktúry; |
| --- | --- |

29.

systém financovania na tejto úrovni zahŕňa časť rámcového programu, ktorý sa týka programu Kapacity a iniciatív programu Marie Curie, súčasti európskeho financovania výskumných infraštruktúr a projektov, prístup k pôžičkám EIB (na projekty presahujúce 50 miliónov EUR a RSFF), granty, ktoré sa spájajú s uvedenými súčasťami rámcového programu, a spoluprácu so štrukturálnymi fondmi, ktoré sa týkajú infraštruktúry;

| 30. | žiada posilniť úlohu spoločného výskumného centra ako vnútorného dodávateľa vedeckých a ekonomických analýz rozvojovej politiky v súlade so stratégiou Európa 2020; |
| --- | --- |

30.

žiada posilniť úlohu spoločného výskumného centra ako vnútorného dodávateľa vedeckých a ekonomických analýz rozvojovej politiky v súlade so stratégiou Európa 2020;

| 31. | zdôrazňuje, že budúce veľké európske investičné projekty (ITER, Galileo a Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES)), by sa mali financovať mimo rámcového programu a mali by sa pre ne vytvoriť samostatné rozpočtové riadky, aby sa zaručila transparentná a spoľahlivá štruktúra financovania, a pritom sa kontroloval a obmedzoval ich potenciál v oblasti prekračovania nákladov; navrhuje, aby sa čiastočne financovali vydaním dlhopisov na projekty Európskou investičnou bankou; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že budúce veľké európske investičné projekty (ITER, Galileo a Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES)), by sa mali financovať mimo rámcového programu a mali by sa pre ne vytvoriť samostatné rozpočtové riadky, aby sa zaručila transparentná a spoľahlivá štruktúra financovania, a pritom sa kontroloval a obmedzoval ich potenciál v oblasti prekračovania nákladov; navrhuje, aby sa čiastočne financovali vydaním dlhopisov na projekty Európskou investičnou bankou;

| 32. | zdôrazňuje kľúčovú úlohu rozsiahlych výskumných infraštruktúr pre Európsky výskumný priestor a požaduje, aby bolo zvýšené celkové financovanie EÚ, ktoré bude k dispozícii pre výskumné infraštruktúry, a to najmä tam, kde kde je najväčší priestor pre pridanú hodnotu na európskej úrovni, požaduje, aby sa financovanie po prípravnej fáze rozšírilo a aby sa zabezpečil otvorený a na excelentnosti založený prístup k financovaniu; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje kľúčovú úlohu rozsiahlych výskumných infraštruktúr pre Európsky výskumný priestor a požaduje, aby bolo zvýšené celkové financovanie EÚ, ktoré bude k dispozícii pre výskumné infraštruktúry, a to najmä tam, kde kde je najväčší priestor pre pridanú hodnotu na európskej úrovni, požaduje, aby sa financovanie po prípravnej fáze rozšírilo a aby sa zabezpečil otvorený a na excelentnosti založený prístup k financovaniu;

Druhá úroveň:   Výskum, potenciál, spolupráca a konsolidácia

| 33. | Táto úroveň by mala byť priestorom pre celkový výskum, základný a aplikovaný, vrátane spoločenských a humanitných vied; koordinujúcimi účastníkmi sú hlavne univerzity a výskumné centrá/inštitúty; odvetvie priemyslu, najmä MSP, ako i inovatívne neziskové organizácie by sa mali nabádať, aby sa zúčastňovali a spolupracovali s univerzitami a verejnými výskumnými centrami a aby boli podľa potreby koordinátormi projektov; táto úroveň predstavuje najväčšiu časť rámcového programu a mala by sa zameriavať na rozvoj pevného vedeckého základu v oblasti základného aj aplikovaného výskumu, ktorý je potrebný na podnecovanie inovácie; |
| --- | --- |

33.

Táto úroveň by mala byť priestorom pre celkový výskum, základný a aplikovaný, vrátane spoločenských a humanitných vied; koordinujúcimi účastníkmi sú hlavne univerzity a výskumné centrá/inštitúty; odvetvie priemyslu, najmä MSP, ako i inovatívne neziskové organizácie by sa mali nabádať, aby sa zúčastňovali a spolupracovali s univerzitami a verejnými výskumnými centrami a aby boli podľa potreby koordinátormi projektov; táto úroveň predstavuje najväčšiu časť rámcového programu a mala by sa zameriavať na rozvoj pevného vedeckého základu v oblasti základného aj aplikovaného výskumu, ktorý je potrebný na podnecovanie inovácie;

| 34. | kľúčovými slovami sú tu originálnosť a dôležitosť myšlienky, kvalita a potenciál vedeckej excelentnosti a pridanej hodnoty projektov vrátane vysoko rizikového výskumu a projekty v oblasti tzv. netechnologickej inovácie a sociálnej inovácie; podnikateľský plán a trhový potenciál sú pozitívnymi faktormi, ktoré sa majú zvážiť, nie sú však nevyhnutnými podmienkami pre schválenie; |
| --- | --- |

34.

kľúčovými slovami sú tu originálnosť a dôležitosť myšlienky, kvalita a potenciál vedeckej excelentnosti a pridanej hodnoty projektov vrátane vysoko rizikového výskumu a projekty v oblasti tzv. netechnologickej inovácie a sociálnej inovácie; podnikateľský plán a trhový potenciál sú pozitívnymi faktormi, ktoré sa majú zvážiť, nie sú však nevyhnutnými podmienkami pre schválenie;

| 35. | na systém financovania v rámci tejto úrovne sa vzťahuje grantový systém rámcového programu EÚ a spolupráca so štrukturálnymi fondmi, ktoré sa týkajú výskumu, vývoja a inovácií; synergia týchto dvoch zdrojov financovania a zjednodušenie interakcie medzi projektmi financovanými z prostriedkov EÚ a z prostriedkov externých orgánov financovania by bolo prínosom; granty by sa mali primárne zameriavať na verejné a súkromné výskumné inštitúty a na inovatívne MSP; |
| --- | --- |

35.

na systém financovania v rámci tejto úrovne sa vzťahuje grantový systém rámcového programu EÚ a spolupráca so štrukturálnymi fondmi, ktoré sa týkajú výskumu, vývoja a inovácií; synergia týchto dvoch zdrojov financovania a zjednodušenie interakcie medzi projektmi financovanými z prostriedkov EÚ a z prostriedkov externých orgánov financovania by bolo prínosom; granty by sa mali primárne zameriavať na verejné a súkromné výskumné inštitúty a na inovatívne MSP;

| 36. | požaduje pružnejší systém financovania, aby sa zvýšila príťažlivosť témy spolupráce pre MSP, takže by sa MSP mohli tam, kde je to možné, pripojiť k projektom spolupráce počas ich realizácie, a domnieva sa, že by na to mal byť pre daný projekt k dispozícii otvorený rozpočtový riadok; domnieva sa, že takto si MSP budú môcť jasnejšie všimnúť príležitosti, keďže sa skráti časový rámec medzi vstupom do projektu a trhovými výsledkami; |
| --- | --- |

36.

požaduje pružnejší systém financovania, aby sa zvýšila príťažlivosť témy spolupráce pre MSP, takže by sa MSP mohli tam, kde je to možné, pripojiť k projektom spolupráce počas ich realizácie, a domnieva sa, že by na to mal byť pre daný projekt k dispozícii otvorený rozpočtový riadok; domnieva sa, že takto si MSP budú môcť jasnejšie všimnúť príležitosti, keďže sa skráti časový rámec medzi vstupom do projektu a trhovými výsledkami;

| 37. | pripomína, že Európska rada pre výskum (ERC) sa osvedčila ako úspešná pri podpore vedeckej excelentnosti a ako posilňujúca súčasť Európskeho výskumného priestoru (ERA); požaduje ďalšie zlepšenie štruktúr a mechanizmov Európskeho výskumného priestoru a podporenie jeho nástrojov; zdôrazňuje, že je potrebné podstatne zvýšiť podiel rozpočtových prostriedkov venovaných grantom pre mladých výskumných pracovníkov, pre výskumné pracovníčky a pre výskumných pracovníkov z inovatívnych MSP (pre výskumné skupiny i jednotlivcov), posilniť akcie a iniciatívy programu Marie Curie, čím sa podporí mobilita (zavedením tzv. piatej slobody, slobody vedomostí), kariérny postup a spolupráca medzi univerzitami, verejnými výskumnými inštitútmi a priemyslom, ako i prístup k hlavným výskumným infraštruktúram; vyzýva priemysel, aby sa vo väčšej miere zapojil do doktorandských a postdoktorandských výskumných programov; žiada zaviesť potrebné opatrenia na zabezpečenie slušných pracovných podmienok pre vedeckých pracovníkov v EÚ, čím by sa Európa stala na medzinárodnej scéne príťažlivejšou pre výskumných pracovníkov, zabránilo by sa odchodu odborníkov a dosiahla by sa excelentnosť v Európe; |
| --- | --- |

37.

pripomína, že Európska rada pre výskum (ERC) sa osvedčila ako úspešná pri podpore vedeckej excelentnosti a ako posilňujúca súčasť Európskeho výskumného priestoru (ERA); požaduje ďalšie zlepšenie štruktúr a mechanizmov Európskeho výskumného priestoru a podporenie jeho nástrojov; zdôrazňuje, že je potrebné podstatne zvýšiť podiel rozpočtových prostriedkov venovaných grantom pre mladých výskumných pracovníkov, pre výskumné pracovníčky a pre výskumných pracovníkov z inovatívnych MSP (pre výskumné skupiny i jednotlivcov), posilniť akcie a iniciatívy programu Marie Curie, čím sa podporí mobilita (zavedením tzv. piatej slobody, slobody vedomostí), kariérny postup a spolupráca medzi univerzitami, verejnými výskumnými inštitútmi a priemyslom, ako i prístup k hlavným výskumným infraštruktúram; vyzýva priemysel, aby sa vo väčšej miere zapojil do doktorandských a postdoktorandských výskumných programov; žiada zaviesť potrebné opatrenia na zabezpečenie slušných pracovných podmienok pre vedeckých pracovníkov v EÚ, čím by sa Európa stala na medzinárodnej scéne príťažlivejšou pre výskumných pracovníkov, zabránilo by sa odchodu odborníkov a dosiahla by sa excelentnosť v Európe;

| 38. | zdôrazňuje, že mobilita výskumníkov v Európe by mala byť prioritou a požaduje posilnenie opatrení (napr. prenosnosť dôchodkov a ustanovenia o sociálnom zabezpečení, vzájomné uznávanie odbornej kvalifikácie, opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života a poukazy viazané na výskumných pracovníkov, ktorí sa sťahujú do iného členského štátu), ktoré prispejú k mobilite európskych výskumných pracovníkov, pomôžu zastaviť únik mozgov a zatraktívnia vyhliadky vedeckej kariéry v EÚ; požaduje zavedenie prvku mobility do grantov Európskej rady pre výskum tam, kde je to vhodné; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o uľahčenie rýchleho vzájomného uznávania akademických študijných osnov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že mobilita výskumníkov v Európe by mala byť prioritou a požaduje posilnenie opatrení (napr. prenosnosť dôchodkov a ustanovenia o sociálnom zabezpečení, vzájomné uznávanie odbornej kvalifikácie, opatrenia na zosúladenie pracovného a rodinného života a poukazy viazané na výskumných pracovníkov, ktorí sa sťahujú do iného členského štátu), ktoré prispejú k mobilite európskych výskumných pracovníkov, pomôžu zastaviť únik mozgov a zatraktívnia vyhliadky vedeckej kariéry v EÚ; požaduje zavedenie prvku mobility do grantov Európskej rady pre výskum tam, kde je to vhodné; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie o uľahčenie rýchleho vzájomného uznávania akademických študijných osnov;

| 39. | domnieva sa, že existuje dostatočný priestor na rozšírenie rozsahu koncepcie Európskej rady pre výskum na výskumné projekty vykonávané v rámci spolupráce a multidisciplinárne výskumné projekty za predpokladu, že budú dodržiavať prístup zdola nahor a že hlavným kritériom výberu bude aj naďalej vedecká excelentnosť; |
| --- | --- |

39.

domnieva sa, že existuje dostatočný priestor na rozšírenie rozsahu koncepcie Európskej rady pre výskum na výskumné projekty vykonávané v rámci spolupráce a multidisciplinárne výskumné projekty za predpokladu, že budú dodržiavať prístup zdola nahor a že hlavným kritériom výberu bude aj naďalej vedecká excelentnosť;

| 40. | víta stabilný postup zameraný na dosiahnutie vyváženej účasti mužov a žien v rámcovom programe; súhlasí, že opatrenia na podporu účasti žien by mali byť posilnené v priebehu celého projektu a že Komisia by mala oživiť svoj prístup k podpore vedkýň a mala by sa zamerať na podnecovanie členských štátov k riešeniu rozdielov v prístupe k ženám a mužom, s osobitnou pozornosťou venovanou prekonávaniu prekážok v súvislosti s rodovou rovnosťou; zdôrazňuje, že je potrebné realizovať cieľ zabezpečenia účasti žien v programe a poradných výboroch v miere 40 %; vyzýva komisiu, aby spolu s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť vytvorila akčný plán pre rodovú rovnosť obsahujúci ukazovatele a ciele týkajúce sa rodovej rovnosti a aby monitorovala jeho vykonávanie; |
| --- | --- |

40.

víta stabilný postup zameraný na dosiahnutie vyváženej účasti mužov a žien v rámcovom programe; súhlasí, že opatrenia na podporu účasti žien by mali byť posilnené v priebehu celého projektu a že Komisia by mala oživiť svoj prístup k podpore vedkýň a mala by sa zamerať na podnecovanie členských štátov k riešeniu rozdielov v prístupe k ženám a mužom, s osobitnou pozornosťou venovanou prekonávaniu prekážok v súvislosti s rodovou rovnosťou; zdôrazňuje, že je potrebné realizovať cieľ zabezpečenia účasti žien v programe a poradných výboroch v miere 40 %; vyzýva komisiu, aby spolu s Európskym inštitútom pre rodovú rovnosť vytvorila akčný plán pre rodovú rovnosť obsahujúci ukazovatele a ciele týkajúce sa rodovej rovnosti a aby monitorovala jeho vykonávanie;

| 41. | v súlade s poskytovaním rovnakých príležitostí pre mužov a ženy zdôrazňuje nutnosť, aby sa vedeckým pracovníkom na všetkých úrovniach umožnilo posunúť začiatok grantu alebo prerušiť jeho riešenia z dôvodu materskej, otcovskej či rodičovskej dovolenky pri projektoch, v ktorých je to možné, a aby vedeckí pracovníci mali možnosť predĺžiť platnosť grantovej zmluvy z uvedených dôvodov pri projektoch, ktorých sa netýka strata aktuálnosti; vyzýva členské štáty, aby tieto možnosti vedeckým pracovníkom poskytli; |
| --- | --- |

41.

v súlade s poskytovaním rovnakých príležitostí pre mužov a ženy zdôrazňuje nutnosť, aby sa vedeckým pracovníkom na všetkých úrovniach umožnilo posunúť začiatok grantu alebo prerušiť jeho riešenia z dôvodu materskej, otcovskej či rodičovskej dovolenky pri projektoch, v ktorých je to možné, a aby vedeckí pracovníci mali možnosť predĺžiť platnosť grantovej zmluvy z uvedených dôvodov pri projektoch, ktorých sa netýka strata aktuálnosti; vyzýva členské štáty, aby tieto možnosti vedeckým pracovníkom poskytli;

| 42. | zdôrazňuje, že úplná realizácia Európskeho výskumného priestoru potrebuje legislatívne opatrenia, ktoré umožnia všetkým subjektom z EÚ zúčastniť sa na národných programoch, pričom výzvy jednotlivých štátov na predloženie ponúk budú otvorené pre všetkých a podniknú sa kroky na harmonizáciu pravidiel, postupov, zmlúv a kritérií hodnotenia; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že úplná realizácia Európskeho výskumného priestoru potrebuje legislatívne opatrenia, ktoré umožnia všetkým subjektom z EÚ zúčastniť sa na národných programoch, pričom výzvy jednotlivých štátov na predloženie ponúk budú otvorené pre všetkých a podniknú sa kroky na harmonizáciu pravidiel, postupov, zmlúv a kritérií hodnotenia;

Tretia úroveň:   Trh a inovácie pri dosahovaní spoločných cieľov

| 43. | Táto úroveň by mala byť priestorom pre rozvoj a podporu uplatňovania inovačných výrobkov a služieb na trhu a vytváranie verejných prínosov; priemysel, a najmä inovatívne MSP tu zohrávajú kľúčovú úlohu pri vývoji novátorských výrobkov, služieb a postupov; |
| --- | --- |

43.

Táto úroveň by mala byť priestorom pre rozvoj a podporu uplatňovania inovačných výrobkov a služieb na trhu a vytváranie verejných prínosov; priemysel, a najmä inovatívne MSP tu zohrávajú kľúčovú úlohu pri vývoji novátorských výrobkov, služieb a postupov;

| 44. | so zreteľom na potrebu podporiť mladých ľudí v účasti na výskume a inováciách a podporovať mladých podnikateľov, ktorí prispievajú k činnostiam v rámci výskumu, vývoja a inovácií a využívajú výsledky na hospodársky a sociálny rozvoj svojich miestnych alebo regionálnych komunít, vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v programe Erasmus pre mladých podnikateľov aj v rámci budúceho viacročného finančného rámca a aby zvýšili objem finančných prostriedkov určených na tento program; |
| --- | --- |

44.

so zreteľom na potrebu podporiť mladých ľudí v účasti na výskume a inováciách a podporovať mladých podnikateľov, ktorí prispievajú k činnostiam v rámci výskumu, vývoja a inovácií a využívajú výsledky na hospodársky a sociálny rozvoj svojich miestnych alebo regionálnych komunít, vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v programe Erasmus pre mladých podnikateľov aj v rámci budúceho viacročného finančného rámca a aby zvýšili objem finančných prostriedkov určených na tento program;

| 45. | uznáva, že zapojeniu malých a stredných podnikov by sa mala venovať osobitná pozornosť, aby sa umožnilo využívanie nových myšlienok a príležitostí pružným a účinným spôsobom hneď, keď sa objavia, čím sa otvárajú nové možnosti pre inovácie; zdôrazňuje, že odvetvové vymedzenie MSP je nevyhnutným predpokladom ich úspešnej účasti v spoločnom strategickom rámci; poznamenáva, že úspech inovačných činností tiež závisí od zručností a skúseností zamestnancov v manažmente; |
| --- | --- |

45.

uznáva, že zapojeniu malých a stredných podnikov by sa mala venovať osobitná pozornosť, aby sa umožnilo využívanie nových myšlienok a príležitostí pružným a účinným spôsobom hneď, keď sa objavia, čím sa otvárajú nové možnosti pre inovácie; zdôrazňuje, že odvetvové vymedzenie MSP je nevyhnutným predpokladom ich úspešnej účasti v spoločnom strategickom rámci; poznamenáva, že úspech inovačných činností tiež závisí od zručností a skúseností zamestnancov v manažmente;

| 46. | zdôrazňuje potrebu zlepšiť na miestnej a európskej úrovni prístup MSP k službám v oblasti výskumu a inovácie; zastáva názor, že úspešné programy, napríklad Eurostars, získali dôležité skúsenosti v súvislosti s reagovaním na potreby inovatívnych spoločností, a preto je potrebné ich podporiť; vyzýva na to, aby sa na všetkých úrovniach vyvinulo úsilie zamerané na inovačné riešenia konkrétnych potrieb verejného sektora prostredníctvom zapojenia malých podnikov do súťaží o nápady, ktorých výsledkom budú krátkodobé zákazky v oblasti vývoja; |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje potrebu zlepšiť na miestnej a európskej úrovni prístup MSP k službám v oblasti výskumu a inovácie; zastáva názor, že úspešné programy, napríklad Eurostars, získali dôležité skúsenosti v súvislosti s reagovaním na potreby inovatívnych spoločností, a preto je potrebné ich podporiť; vyzýva na to, aby sa na všetkých úrovniach vyvinulo úsilie zamerané na inovačné riešenia konkrétnych potrieb verejného sektora prostredníctvom zapojenia malých podnikov do súťaží o nápady, ktorých výsledkom budú krátkodobé zákazky v oblasti vývoja;

| 47. | systém financovania na tejto úrovni je pokrytý z finančných prostriedkov EÚ poskytnutých prostredníctvom EIT, finančných prostriedkov súvisiacich s CIP, prístupom k zníženiu kreditného rizika EIF, špeciálnymi úvermi od EIB (hlavne pre projekty do 50 miliónov EUR), ako aj prostredníctvom spolupráce so štrukturálnymi fondmi spojenými s podnikaním; vo financovaní inovačnej politiky EÚ je však chýbajúci článok: primerané nástroje financovania reagujúce na špecifiká MSP; domnieva sa, že Európsky výskumný priestor by po náležitom zvážení posúdenia vplyvu mal značný prospech z programu EÚ pre MSP, vytvoreného ako špecializovanú pobočku EIB určenú výhradne na inovačné projekty MSP; |
| --- | --- |

47.

systém financovania na tejto úrovni je pokrytý z finančných prostriedkov EÚ poskytnutých prostredníctvom EIT, finančných prostriedkov súvisiacich s CIP, prístupom k zníženiu kreditného rizika EIF, špeciálnymi úvermi od EIB (hlavne pre projekty do 50 miliónov EUR), ako aj prostredníctvom spolupráce so štrukturálnymi fondmi spojenými s podnikaním; vo financovaní inovačnej politiky EÚ je však chýbajúci článok: primerané nástroje financovania reagujúce na špecifiká MSP; domnieva sa, že Európsky výskumný priestor by po náležitom zvážení posúdenia vplyvu mal značný prospech z programu EÚ pre MSP, vytvoreného ako špecializovanú pobočku EIB určenú výhradne na inovačné projekty MSP;

| 48. | pripomína, že Európsky inovačný a technologický inštitút sa osvedčil ako úspešná a posilňujúca súčasť Európskeho výskumného priestoru; zdôrazňuje potrebu znalostných a inovačných spoločenstiev s užším zameraním a koncentrovanejšej siete s menším rozpočtom, čo tiež umožní zapojenie väčšieho počtu MSP vďaka nižším ročným nákladom na príspevky; domnieva sa, že tieto menšie znalostné a inovačné spoločenstvá môžu v rámci EÚ vytvoriť jednotné kontaktné miesto ako miesto stretávania pre vedcov z celej EÚ, s cieľom lepšie konkurovať na svetovom trhu; |
| --- | --- |

48.

pripomína, že Európsky inovačný a technologický inštitút sa osvedčil ako úspešná a posilňujúca súčasť Európskeho výskumného priestoru; zdôrazňuje potrebu znalostných a inovačných spoločenstiev s užším zameraním a koncentrovanejšej siete s menším rozpočtom, čo tiež umožní zapojenie väčšieho počtu MSP vďaka nižším ročným nákladom na príspevky; domnieva sa, že tieto menšie znalostné a inovačné spoločenstvá môžu v rámci EÚ vytvoriť jednotné kontaktné miesto ako miesto stretávania pre vedcov z celej EÚ, s cieľom lepšie konkurovať na svetovom trhu;

| 49. | domnieva sa, že v záujme väčšieho zapojenia MSP do programov by sa mali zvážiť niektoré nástroje a činnosti financovania:






  — | zvýhodnené úvery, ktoré sa v prípade úspechu uhradia s výnimkou administratívnych nákladov; |
| --- | --- | --- |

49.

domnieva sa, že v záujme väčšieho zapojenia MSP do programov by sa mali zvážiť niektoré nástroje a činnosti financovania:

—

zvýhodnené úvery, ktoré sa v prípade úspechu uhradia s výnimkou administratívnych nákladov;

| — | úsilie na zabezpečenie komplexného financovania pre MSP (najmä vo fáze založenia spoločnosti), ktoré zastreší celý inovačný cyklus vrátane prístupu k službám a poradenstvu v oblasti výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

—

úsilie na zabezpečenie komplexného financovania pre MSP (najmä vo fáze založenia spoločnosti), ktoré zastreší celý inovačný cyklus vrátane prístupu k službám a poradenstvu v oblasti výskumu a vývoja;

| — | RSFF, ktorý by sa používal takým spôsobom, aby poskytovanie finančných prostriedkov v malom rozsahu bolo možné realizovať prostredníctvom národných sprostredkovateľov; |
| --- | --- |

—

RSFF, ktorý by sa používal takým spôsobom, aby poskytovanie finančných prostriedkov v malom rozsahu bolo možné realizovať prostredníctvom národných sprostredkovateľov;

| — | jednoduchší prístup k rizikovému kapitálu; |
| --- | --- |

—

jednoduchší prístup k rizikovému kapitálu;

| — | väčšie zapojenie MSP pri vytváraní výskumných programov; |
| --- | --- |

—

väčšie zapojenie MSP pri vytváraní výskumných programov;

| 50. | žiada preskúmať nové a inovatívne metódy financovania, ako sú projektové dlhopisy EÚ a kupóny pre inovácie EÚ, ktoré by podnikom umožnili vynaložiť tieto prostriedky priamo v akreditovaných výskumných centrách; na takéto kupóny by sa nemala vzťahovať povinnosť vykazovať náklady, lebo ich využitie by potvrdzovali centrá, v ktorých by sa kupóny minuli; akreditačné centrá by mohli byť zriadené na úrovni jednotlivých štátov alebo regiónov a schvaľoval by ich orgán Európskej únie, napríklad Spoločné výskumné centrum; domnieva sa, že príspevok spoločného výskumného centra na inovácie podľa rámcového programu by mal zahŕňať rozšírenú spoluprácu s priemyslom; |
| --- | --- |

50.

žiada preskúmať nové a inovatívne metódy financovania, ako sú projektové dlhopisy EÚ a kupóny pre inovácie EÚ, ktoré by podnikom umožnili vynaložiť tieto prostriedky priamo v akreditovaných výskumných centrách; na takéto kupóny by sa nemala vzťahovať povinnosť vykazovať náklady, lebo ich využitie by potvrdzovali centrá, v ktorých by sa kupóny minuli; akreditačné centrá by mohli byť zriadené na úrovni jednotlivých štátov alebo regiónov a schvaľoval by ich orgán Európskej únie, napríklad Spoločné výskumné centrum; domnieva sa, že príspevok spoločného výskumného centra na inovácie podľa rámcového programu by mal zahŕňať rozšírenú spoluprácu s priemyslom;

| 51. | víta program pre inovačný výskum v malých podnikoch EÚ (SBIR), ktorého účelom je identifikovanie výziev verejného sektora technickej povahy a financovanie projektov výskumu a vývoja, s cieľom objavovať nové riešenia starých, ako aj nových problémov; |
| --- | --- |

51.

víta program pre inovačný výskum v malých podnikoch EÚ (SBIR), ktorého účelom je identifikovanie výziev verejného sektora technickej povahy a financovanie projektov výskumu a vývoja, s cieľom objavovať nové riešenia starých, ako aj nových problémov;

*

* *

| 52. | zastáva názor, že všetky inovácie sú založené na výskume a nie každý výskum má za cieľ inovácie; domnieva sa preto, že navrhovaná reorganizácia by mala pokrývať celé spektrum činností spojených s inováciou, od návrhu až po trh vrátane netechnologických, ekologických a sociálnych inovácií; domnieva sa, že by to malo zahŕňať podporovanie inovačných postupov (napr. inovačné verejné obstarávanie a verejné obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím, motivačné odmeňovanie, politiky v oblasti práv duševného vlastníctva a iniciatívy vedúcich trhov) a uľahčenie ich rozsiahleho šírenia; pripomína, že pri riešení veľkých výziev a utváraní prioritných oblastí spoločného strategického rámca by sa mala zohľadňovať štandardizácia, nemala by však byť novým oddeleným nástrojom alebo činnosťou; |
| --- | --- |

52.

zastáva názor, že všetky inovácie sú založené na výskume a nie každý výskum má za cieľ inovácie; domnieva sa preto, že navrhovaná reorganizácia by mala pokrývať celé spektrum činností spojených s inováciou, od návrhu až po trh vrátane netechnologických, ekologických a sociálnych inovácií; domnieva sa, že by to malo zahŕňať podporovanie inovačných postupov (napr. inovačné verejné obstarávanie a verejné obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím, motivačné odmeňovanie, politiky v oblasti práv duševného vlastníctva a iniciatívy vedúcich trhov) a uľahčenie ich rozsiahleho šírenia; pripomína, že pri riešení veľkých výziev a utváraní prioritných oblastí spoločného strategického rámca by sa mala zohľadňovať štandardizácia, nemala by však byť novým oddeleným nástrojom alebo činnosťou;

| 53. | berie na vedomie doterajší úspech rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a zdôrazňuje mimoriadnu dôležitosť toho, aby tento program pokračoval a aby sa ďalej rozširoval, a to najmä v záujme posilnenia inovatívnych MSP ako hnacích motorov európskeho hospodárstva; |
| --- | --- |

53.

berie na vedomie doterajší úspech rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a zdôrazňuje mimoriadnu dôležitosť toho, aby tento program pokračoval a aby sa ďalej rozširoval, a to najmä v záujme posilnenia inovatívnych MSP ako hnacích motorov európskeho hospodárstva;

| 54. | zdôrazňuje však, že niektoré nástroje CIP by sa mohli stať prirodzeným rozšírením budúceho rámcového programu, čím by sa zabezpečilo pokračovanie európskych výskumných a inovačných projektov; zastáva názor, že technológie vyvinuté v projektoch rámcového programu by sa mali rozšíriť do inovačných projektov:






  — | čím by sa ich použite rozšírilo do rôznych priemyselných odvetví a sektorov služieb, |
| --- | --- | --- |

54.

zdôrazňuje však, že niektoré nástroje CIP by sa mohli stať prirodzeným rozšírením budúceho rámcového programu, čím by sa zabezpečilo pokračovanie európskych výskumných a inovačných projektov; zastáva názor, že technológie vyvinuté v projektoch rámcového programu by sa mali rozšíriť do inovačných projektov:

—

čím by sa ich použite rozšírilo do rôznych priemyselných odvetví a sektorov služieb,

| — | čím by sa uviedli do chodu ďalšie žiadosti v súvisiacich alebo doplňujúcich oblastiach; |
| --- | --- |

—

čím by sa uviedli do chodu ďalšie žiadosti v súvisiacich alebo doplňujúcich oblastiach;

| 55. | pripomína, že veľmi konkurenčný charakter výskumnej, vedeckej, technologickej a inovačnej práce a zachovanie schopnosti budovať miestnu vedeckú a inovačnú kapacitu závisia do určitej miery od zdvojovania úsilia a roztrieštenosti, bez ktorých by výskum založený na spolupráci mohol byť ohrozený; |
| --- | --- |

55.

pripomína, že veľmi konkurenčný charakter výskumnej, vedeckej, technologickej a inovačnej práce a zachovanie schopnosti budovať miestnu vedeckú a inovačnú kapacitu závisia do určitej miery od zdvojovania úsilia a roztrieštenosti, bez ktorých by výskum založený na spolupráci mohol byť ohrozený;

| 56. | zdôrazňuje, že na účinnejšie prilákanie súkromných investícií a zabezpečenie toho, aby výskum a vývoj čo najúčinnejšie prispievali k rozširovaniu európskej konkurencieschopnosti, by sa mali v rámcovom programe prijať príslušné opatrenia na vytvorenie silného a efektívneho regulačného rámca na ochranu práv duševného vlastníctva na počiatočnom stupni výskumného procesu; |
| --- | --- |

56.

zdôrazňuje, že na účinnejšie prilákanie súkromných investícií a zabezpečenie toho, aby výskum a vývoj čo najúčinnejšie prispievali k rozširovaniu európskej konkurencieschopnosti, by sa mali v rámcovom programe prijať príslušné opatrenia na vytvorenie silného a efektívneho regulačného rámca na ochranu práv duševného vlastníctva na počiatočnom stupni výskumného procesu;

| 57. | dôrazne nabáda na vykonávanie vzdelávacích programov pre všetkých prípadných účastníkov, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel riadenia, a vyzýva Komisiu, aby vypracovala kritéria výberu, hodnotenia a posudzovania projektov odbornej prípravy pri zohľadnení okrem iného dosiahnutie excelentnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaujala proaktívny prístup pri pomoci verejným orgánom, najmä v nedostatočne zastúpených členských štátoch, aby zlepšovala ich systém riadenia prostredníctvom vykonávania hodnotení a vydávala týmto orgánom odporúčania na zlepšenie ich žiadostí o financovanie a riadenia projektov; |
| --- | --- |

57.

dôrazne nabáda na vykonávanie vzdelávacích programov pre všetkých prípadných účastníkov, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel riadenia, a vyzýva Komisiu, aby vypracovala kritéria výberu, hodnotenia a posudzovania projektov odbornej prípravy pri zohľadnení okrem iného dosiahnutie excelentnosti; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaujala proaktívny prístup pri pomoci verejným orgánom, najmä v nedostatočne zastúpených členských štátoch, aby zlepšovala ich systém riadenia prostredníctvom vykonávania hodnotení a vydávala týmto orgánom odporúčania na zlepšenie ich žiadostí o financovanie a riadenia projektov;

| 58. | opätovne zdôrazňuje, že zjednodušenie riadenia financovania európskeho výskumu si vyžaduje veľkú zmenu; domnieva sa, že kľúčovým prvkom zjednodušenia je prejsť od súčasného prístupu založeného na kontrole k prístupu založenému na väčšej dôvere a tolerantnejšemu voči riziku, pričom by tento prístup prospel najmä MSP; požaduje vykonávanie všetkých identifikovaných opatrení na zjednodušenie v novom spoločnom strategickom rámci vrátane zvýšeného rozpätia prípustného rizika chýb, akceptovania v širšom rozsahu bežných účtovných postupov, uplatňovania paušálnych platieb a paušálnych sadzieb (na dorovoľnom základe), zjednodušenia postupov žiadostí a zmluvných postupov a pravidiel predbežného financovania a oprávnenosti nákladov, významného zníženia finančných a vedeckých požiadaviek na podávanie hlásení, skrátenia času na uzavretie zmluvy na najviac 6 mesiacov a významného skrátenia času potrebného na udelenie grantu a času do prevzatia platieb, a väčšej pružnosti v tom, ako účastníci organizujú a riadia svoje projekty a ako si vyberajú partnerov; |
| --- | --- |

58.

opätovne zdôrazňuje, že zjednodušenie riadenia financovania európskeho výskumu si vyžaduje veľkú zmenu; domnieva sa, že kľúčovým prvkom zjednodušenia je prejsť od súčasného prístupu založeného na kontrole k prístupu založenému na väčšej dôvere a tolerantnejšemu voči riziku, pričom by tento prístup prospel najmä MSP; požaduje vykonávanie všetkých identifikovaných opatrení na zjednodušenie v novom spoločnom strategickom rámci vrátane zvýšeného rozpätia prípustného rizika chýb, akceptovania v širšom rozsahu bežných účtovných postupov, uplatňovania paušálnych platieb a paušálnych sadzieb (na dorovoľnom základe), zjednodušenia postupov žiadostí a zmluvných postupov a pravidiel predbežného financovania a oprávnenosti nákladov, významného zníženia finančných a vedeckých požiadaviek na podávanie hlásení, skrátenia času na uzavretie zmluvy na najviac 6 mesiacov a významného skrátenia času potrebného na udelenie grantu a času do prevzatia platieb, a väčšej pružnosti v tom, ako účastníci organizujú a riadia svoje projekty a ako si vyberajú partnerov;

| 59. | je presvedčený, že zjednodušenie by malo viesť k obmedzeniu kombinovania mier financovania a metód výpočtu nepriamych nákladov vo všetkých programoch financovania, avšak nemalo by zrušiť diferenciáciu, ktorá sa uplatňuje na jednotlivé univerzity, vyskúmné organizácie a priemysel; |
| --- | --- |

59.

je presvedčený, že zjednodušenie by malo viesť k obmedzeniu kombinovania mier financovania a metód výpočtu nepriamych nákladov vo všetkých programoch financovania, avšak nemalo by zrušiť diferenciáciu, ktorá sa uplatňuje na jednotlivé univerzity, vyskúmné organizácie a priemysel;

| 60. | odporúča, aby sa definoval obmedzený súbor spoločných (administratívnych, finančných a organizačných) pravidiel a zásad, ktoré možno jednoducho interpretovať a ktoré by platili pre všetky programy a nástroje EÚ v oblasti vývoja, výskumu a inovácie; |
| --- | --- |

60.

odporúča, aby sa definoval obmedzený súbor spoločných (administratívnych, finančných a organizačných) pravidiel a zásad, ktoré možno jednoducho interpretovať a ktoré by platili pre všetky programy a nástroje EÚ v oblasti vývoja, výskumu a inovácie;

| 61. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednodušili prístup k európskym výskumným programom, napríklad zriadením jednotného kontaktného miesta, zavedením zásady „jeden projekt – jeden dokument“ a vytvorením fóra pre výmenu osvedčených postupov; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje potrebu ľahko prístupného jednotného vstupného bodu, pokiaľ ide o poradenstvo a finančnú podporu, ktoré sú určené potenciálnym účastníkom; kritizuje súčasný nedostatok transparentnosti a informácií o pripravovaných výzvach na podávanie návrhov na výskumné projekty, čo spôsobuje, že výskumní pracovníci a inštitúty nie sú schopní riadne sa pripravovať a ich účasť je tak sťažená; |
| --- | --- |

61.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zjednodušili prístup k európskym výskumným programom, napríklad zriadením jednotného kontaktného miesta, zavedením zásady „jeden projekt – jeden dokument“ a vytvorením fóra pre výmenu osvedčených postupov; v tejto súvislosti opätovne zdôrazňuje potrebu ľahko prístupného jednotného vstupného bodu, pokiaľ ide o poradenstvo a finančnú podporu, ktoré sú určené potenciálnym účastníkom; kritizuje súčasný nedostatok transparentnosti a informácií o pripravovaných výzvach na podávanie návrhov na výskumné projekty, čo spôsobuje, že výskumní pracovníci a inštitúty nie sú schopní riadne sa pripravovať a ich účasť je tak sťažená;

| 62. | poukazuje na to, že súdržná politika vytvárania európskej znalostnej spoločnosti znamená posilňovanie väzieb medzi vzdelávaním, výskumom a inováciou; zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by sa mal zaoberať celým znalostným reťazcom a mal by ho integrovať, a to napríklad prostredníctvom rozvoja infraštruktúry, štandardizácie, programov odbornej prípravy a opatrení na podporu kľúčových technológií; nabáda ku každej spolupráci medzi univerzitami, podnikmi a výskumnými inštitútmi a domnieva sa, že prenos zručností a technológií je rozhodujúcou súčasťou; žiada o poskytnutie praktických nástrojov na podporu prenosu technológií z výskumu do priemyselného využitia, a to v odvetviach služieb i výroby; |
| --- | --- |

62.

poukazuje na to, že súdržná politika vytvárania európskej znalostnej spoločnosti znamená posilňovanie väzieb medzi vzdelávaním, výskumom a inováciou; zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by sa mal zaoberať celým znalostným reťazcom a mal by ho integrovať, a to napríklad prostredníctvom rozvoja infraštruktúry, štandardizácie, programov odbornej prípravy a opatrení na podporu kľúčových technológií; nabáda ku každej spolupráci medzi univerzitami, podnikmi a výskumnými inštitútmi a domnieva sa, že prenos zručností a technológií je rozhodujúcou súčasťou; žiada o poskytnutie praktických nástrojov na podporu prenosu technológií z výskumu do priemyselného využitia, a to v odvetviach služieb i výroby;

| 63. | vyzýva na silnejšiu medzivládnu účasť v rámci opatrení spoločného plánovania, ktorá by posilnila spoluprácu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v celej Európe; |
| --- | --- |

63.

vyzýva na silnejšiu medzivládnu účasť v rámci opatrení spoločného plánovania, ktorá by posilnila spoluprácu v oblasti výskumu, vývoja a inovácií v celej Európe;

| 64. | pripomína význam spoločných technologických iniciatív (STI) a európskych technologických platforiem (ETP); odporúča, aby sa všetkým verejno-súkromným partnerstvám ponúkol konkrétny spoločný rámec s jasnými a zjednodušenými spoločnými podmienkami, ktoré by jasne oddeľovali úlohu súkromného sektora od úlohy verejného sektora; zdôrazňuje potrebu prijať účinné opatrenia na zlepšenie transparentnosti a otvoreného prístupu k týmto nástrojom pre MSP a verejný výskumný sektor; vyzýva Komisiu, aby vypracovala hĺbkovú analýzu súčasného stavu, vplyvu a významu existujúcich rôznych foriem verejno-súkromných partnerstiev, a to pred konsolidovaním alebo podporou založenia dodatočných partnerstiev, s cieľom zlepšiť riadenie a zabezpečiť lepšie zapojenie väčšieho množstva rôznych zainteresovaných strán do procesu stanovenia výskumného programu i procesu zabezpečovania prístupu pre nových účastníkov; je tiež presvedčený, že tieto nástroje by mali byť jasne nasmerované na základe verejných prioritných cieľov (oceňujúc spoločenské výsledky a výsledky v oblasti udržateľnosti) a mali by využívať skutočné súkromné investície; |
| --- | --- |

64.

pripomína význam spoločných technologických iniciatív (STI) a európskych technologických platforiem (ETP); odporúča, aby sa všetkým verejno-súkromným partnerstvám ponúkol konkrétny spoločný rámec s jasnými a zjednodušenými spoločnými podmienkami, ktoré by jasne oddeľovali úlohu súkromného sektora od úlohy verejného sektora; zdôrazňuje potrebu prijať účinné opatrenia na zlepšenie transparentnosti a otvoreného prístupu k týmto nástrojom pre MSP a verejný výskumný sektor; vyzýva Komisiu, aby vypracovala hĺbkovú analýzu súčasného stavu, vplyvu a významu existujúcich rôznych foriem verejno-súkromných partnerstiev, a to pred konsolidovaním alebo podporou založenia dodatočných partnerstiev, s cieľom zlepšiť riadenie a zabezpečiť lepšie zapojenie väčšieho množstva rôznych zainteresovaných strán do procesu stanovenia výskumného programu i procesu zabezpečovania prístupu pre nových účastníkov; je tiež presvedčený, že tieto nástroje by mali byť jasne nasmerované na základe verejných prioritných cieľov (oceňujúc spoločenské výsledky a výsledky v oblasti udržateľnosti) a mali by využívať skutočné súkromné investície;

| 65. | zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by mal byť atraktívnym mechanizmom financovania pre subjekty zo súkromného i verejného sektora (vrátane MVO a organizácií občianskej spoločnosti); domnieva sa, že všetci účastníci projektov s vysokým dosahom v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, ako i ETP by mali zohrávať úlohu pri diskusii o stanovení priorít a mali by mať prístup k výskumným infraštruktúram; |
| --- | --- |

65.

zdôrazňuje, že spoločný strategický rámec by mal byť atraktívnym mechanizmom financovania pre subjekty zo súkromného i verejného sektora (vrátane MVO a organizácií občianskej spoločnosti); domnieva sa, že všetci účastníci projektov s vysokým dosahom v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, ako i ETP by mali zohrávať úlohu pri diskusii o stanovení priorít a mali by mať prístup k výskumným infraštruktúram;

Niektoré usmernenia pre nasledujúci rámcový program

| 66. | podporuje posun smerom k prístupu založenému na vedeckých poznatkoch a požaduje postoj k výskumným pracovníkom, ktorý by sa zakladal na dôvere, a prístup k účastníkom, ktorý by toleroval riziko, a to vo všetkých fázach systému financovania vrátane zhodnotenia vedeckých poznatkov a inovácie; v ďalšom rámcovom programe požaduje model primeraného financovania akademického výskumu; |
| --- | --- |

66.

podporuje posun smerom k prístupu založenému na vedeckých poznatkoch a požaduje postoj k výskumným pracovníkom, ktorý by sa zakladal na dôvere, a prístup k účastníkom, ktorý by toleroval riziko, a to vo všetkých fázach systému financovania vrátane zhodnotenia vedeckých poznatkov a inovácie; v ďalšom rámcovom programe požaduje model primeraného financovania akademického výskumu;

| 67. | domnieva sa, že spoločný strategický rámec by sa nemal obmedzovať iba na samotné výskumné alebo technologické inovácie, ale mal by podporovať rôzne zdroje inovácie; poukazuje na to, že mnohé spoločnosti, obzvlášť MSP, využívajú iné zdroje inovácie, ako napríklad klientov, trhy, používateľov a v neposlednom rade aj zamestnancov, a že táto forma inovácií má často praktickejšiu povahu a je zameraná na riešenie konkrétnych problémov týkajúcich sa procesov, služieb alebo výrobkov, keďže navrhované riešenia pochádzajú často od zamestnancov, ktorí sú k výrobnému procesu, trhom a klientom najbližšie; domnieva sa preto, že EÚ by mala posilniť inovácie zamerané na prax, ktoré vytvárajú zamestnanci; |
| --- | --- |

67.

domnieva sa, že spoločný strategický rámec by sa nemal obmedzovať iba na samotné výskumné alebo technologické inovácie, ale mal by podporovať rôzne zdroje inovácie; poukazuje na to, že mnohé spoločnosti, obzvlášť MSP, využívajú iné zdroje inovácie, ako napríklad klientov, trhy, používateľov a v neposlednom rade aj zamestnancov, a že táto forma inovácií má často praktickejšiu povahu a je zameraná na riešenie konkrétnych problémov týkajúcich sa procesov, služieb alebo výrobkov, keďže navrhované riešenia pochádzajú často od zamestnancov, ktorí sú k výrobnému procesu, trhom a klientom najbližšie; domnieva sa preto, že EÚ by mala posilniť inovácie zamerané na prax, ktoré vytvárajú zamestnanci;

| 68. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaistila preskúmanie režijných nákladov v rámci HORIZON 2020; žiada preto Komisiu, aby analyzovala aké percento predstavujú režijné náklady v 7. rámcovom programe a aby predložila návrhy ako ich udržať na čo najnižšej úrovni; |
| --- | --- |

68.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaistila preskúmanie režijných nákladov v rámci HORIZON 2020; žiada preto Komisiu, aby analyzovala aké percento predstavujú režijné náklady v 7. rámcovom programe a aby predložila návrhy ako ich udržať na čo najnižšej úrovni;

| 69. | požaduje, aby výskum založený na spolupráci (súčasný program spolupráce) zostal jadrom rámcového programu, čím sa posilnia synergie s cieľom zvýšiť a urýchliť vplyv a šírenie výskumných projektov uskutočňovaných v spolupráci s partnermi s výbornou pozíciou v svetovom meradle, a to v rámci EÚ i mimo EÚ; domnieva sa, že financovanie výskumu založeného na spolupráci by malo mať väčšiu tematickú flexibilitu (širšie výzvy) a ľahko použiteľné opatrenia týkajúce sa financovania s cieľom prilákať vynikajúcich vedeckých pracovníkov a reagovať na potreby veľkých konzorcií aj menších skupín; domnieva sa, že pokrytý by mal byť celý inovačný reťazec od prieskumu až po rozsiahle pilotné projekty a realizácie, s určenými vymedzenými rozpočtami pre sektory, ktoré vypracovali strategickú predstavu riešenia spoločenských úloh pomocou dlhodobých investičných cyklov, tam, kde je to vhodné; |
| --- | --- |

69.

požaduje, aby výskum založený na spolupráci (súčasný program spolupráce) zostal jadrom rámcového programu, čím sa posilnia synergie s cieľom zvýšiť a urýchliť vplyv a šírenie výskumných projektov uskutočňovaných v spolupráci s partnermi s výbornou pozíciou v svetovom meradle, a to v rámci EÚ i mimo EÚ; domnieva sa, že financovanie výskumu založeného na spolupráci by malo mať väčšiu tematickú flexibilitu (širšie výzvy) a ľahko použiteľné opatrenia týkajúce sa financovania s cieľom prilákať vynikajúcich vedeckých pracovníkov a reagovať na potreby veľkých konzorcií aj menších skupín; domnieva sa, že pokrytý by mal byť celý inovačný reťazec od prieskumu až po rozsiahle pilotné projekty a realizácie, s určenými vymedzenými rozpočtami pre sektory, ktoré vypracovali strategickú predstavu riešenia spoločenských úloh pomocou dlhodobých investičných cyklov, tam, kde je to vhodné;

| 70. | vyjadruje skepticizmus v súvislosti s účinnosťou využívania finančných prostriedkov na vytváranie výskumných sietí excelentnosti a organizovanie konferencií a podujatí a vyzýva na posilnenie elektronických sieťových opatrení v rámci výskumu a inovácií a šírenia výsledkov výskumu prostredníctvom internetu; |
| --- | --- |

70.

vyjadruje skepticizmus v súvislosti s účinnosťou využívania finančných prostriedkov na vytváranie výskumných sietí excelentnosti a organizovanie konferencií a podujatí a vyzýva na posilnenie elektronických sieťových opatrení v rámci výskumu a inovácií a šírenia výsledkov výskumu prostredníctvom internetu;

| 71. | vyjadruje svoj skepticizmus v súvislosti s tým, či je v mnohých prípadoch možné financovať jediný návrh na výzvu, čoho dôsledkom je míňanie zdrojov investovaných do prípravy a hodnotenia a nefinancovanie výnimočných nápadov; vyzýva Komisiu na preskúmanie možnosti financovať výnimočné, nevybrané návrhy prostredníctvom dodatočného rozpočtu na výskum (spájanie finančných prostriedkov na výskum), do ktorého prispejú aj finančné prostriedky členských štátov a tiež regionálne a štrukturálne fondy; |
| --- | --- |

71.

vyjadruje svoj skepticizmus v súvislosti s tým, či je v mnohých prípadoch možné financovať jediný návrh na výzvu, čoho dôsledkom je míňanie zdrojov investovaných do prípravy a hodnotenia a nefinancovanie výnimočných nápadov; vyzýva Komisiu na preskúmanie možnosti financovať výnimočné, nevybrané návrhy prostredníctvom dodatočného rozpočtu na výskum (spájanie finančných prostriedkov na výskum), do ktorého prispejú aj finančné prostriedky členských štátov a tiež regionálne a štrukturálne fondy;

| 72. | požaduje upevnenie multidisciplinárneho a interdisciplinárneho výskumu a uznanie sociálneho rozmeru výskumu; v tejto súvislosti pripomína, že veľké spoločenské výzvy by sa mali riešiť – popri technológii –, aj prostredníctvom európskeho výskumu v spoločenských a humanitných vedách a sociálnej inovácii, ktorý zostáva rozhodujúcim pre ich úspešné vyriešenie; domnieva sa preto, že v spoločnom strategickom rámci by sa mala zaistiť nezávislá tematická oblasť „sociálne, hospodárske a humanitné vedy“ i jej začlenenie ako rozšírenej súčasti vo všetkých opatreniach vyplývajúcich z programu; |
| --- | --- |

72.

požaduje upevnenie multidisciplinárneho a interdisciplinárneho výskumu a uznanie sociálneho rozmeru výskumu; v tejto súvislosti pripomína, že veľké spoločenské výzvy by sa mali riešiť – popri technológii –, aj prostredníctvom európskeho výskumu v spoločenských a humanitných vedách a sociálnej inovácii, ktorý zostáva rozhodujúcim pre ich úspešné vyriešenie; domnieva sa preto, že v spoločnom strategickom rámci by sa mala zaistiť nezávislá tematická oblasť „sociálne, hospodárske a humanitné vedy“ i jej začlenenie ako rozšírenej súčasti vo všetkých opatreniach vyplývajúcich z programu;

| 73. | v záujme ďalšieho pritiahnutia záujmu občanov a občianskej spoločnosti o výskum a v záujme ich zapojenia do výskumu požaduje pokračovanie témy Veda v spoločnosti ako samotnej témy, ako aj jej horizontálne rozšírenie tak, aby pokryla veľké spoločenské výzvy; okrem toho sa domnieva, že Komisia by mala podporovať ďalší rozvoj a väčšie šírenie usmernení týkajúcich sa etiky a ďalšie vypracovanie nástrojov navrhnutých pre organizácie občianskej spoločnosti; |
| --- | --- |

73.

v záujme ďalšieho pritiahnutia záujmu občanov a občianskej spoločnosti o výskum a v záujme ich zapojenia do výskumu požaduje pokračovanie témy Veda v spoločnosti ako samotnej témy, ako aj jej horizontálne rozšírenie tak, aby pokryla veľké spoločenské výzvy; okrem toho sa domnieva, že Komisia by mala podporovať ďalší rozvoj a väčšie šírenie usmernení týkajúcich sa etiky a ďalšie vypracovanie nástrojov navrhnutých pre organizácie občianskej spoločnosti;

| 74. | požaduje, aby boli priority a ciele výskumu stanovené transparentnejšie a s väčšou účasťou prostredníctvom vyváženej angažovanosti subjektov vrátane vedeckej komunity, výskumných pracovníkov (aj z menších výskumných organizácií), verejného sektora, organizácií občianskej spoločnosti a MSP; vyzýva na vytvorenie osobitnej platformy na dialóg medzi organizáciami občianskej spoločnosti a výskumnými pracovníkmi na účely diskusií o prioritných oblastiach výskumu v konkrétnych odvetviach; domnieva sa, že je tiež potrebné podporiť osobitné platformy na užšiu interakciu MSP a výskumných pracovníkov; |
| --- | --- |

74.

požaduje, aby boli priority a ciele výskumu stanovené transparentnejšie a s väčšou účasťou prostredníctvom vyváženej angažovanosti subjektov vrátane vedeckej komunity, výskumných pracovníkov (aj z menších výskumných organizácií), verejného sektora, organizácií občianskej spoločnosti a MSP; vyzýva na vytvorenie osobitnej platformy na dialóg medzi organizáciami občianskej spoločnosti a výskumnými pracovníkmi na účely diskusií o prioritných oblastiach výskumu v konkrétnych odvetviach; domnieva sa, že je tiež potrebné podporiť osobitné platformy na užšiu interakciu MSP a výskumných pracovníkov;

| 75. | domnieva sa, že posudzovanie a hodnotenie konkrétnych výskumných programov nielen z hospodárskeho hľadiska, ale aj z hľadiska spoločnosti, etiky a udržateľnosti je dôležitým procesom, ktorý je potrebné zlepšiť a všeobecne podporiť na európskej úrovni aj na úrovni členských štátov; podporuje iniciatívy Komisie v tejto oblasti, ku ktorým patrí napríklad vypracovanie zásad zodpovedného výskumu a inovácií, a podnecuje k ich ďalšej podpore a rozvíjaniu; |
| --- | --- |

75.

domnieva sa, že posudzovanie a hodnotenie konkrétnych výskumných programov nielen z hospodárskeho hľadiska, ale aj z hľadiska spoločnosti, etiky a udržateľnosti je dôležitým procesom, ktorý je potrebné zlepšiť a všeobecne podporiť na európskej úrovni aj na úrovni členských štátov; podporuje iniciatívy Komisie v tejto oblasti, ku ktorým patrí napríklad vypracovanie zásad zodpovedného výskumu a inovácií, a podnecuje k ich ďalšej podpore a rozvíjaniu;

| 76. | požaduje zachovanie rovnováhy medzi projektmi iniciovanými zdola (ako napríklad súčasný systém otvorený vznikajúcim technológiám a technológiám budúcnosti (FET)), a projektmi iniciovanými zhora (veľké spoločenské výzvy), ako aj uľahčenie menších projektov iniciovaných zdola a výskumu založeného na spolupráci iniciovaného zdola; zastáva názor, že menšie vstupné bariéry projektov spolupráce by viedli k posilneniu vedeckej kapacity; domnieva sa, že strategické priority musia byť kombinované s novovznikajúcimi problémami; žiada Komisiu, aby preštudovala rovnováhu medzi medzi projektmi iniciovanými zdola a projektmi iniciovanými zhora a aby ju zvážila zo sociálneho i finančného hľadiska; poukazuje na potrebu konzultovať a spolupracovať s výskumnými pracovníkmi, priemyslom a subjektmi z občianskej spoločnosti v záujme stanovenia výskumných programov; |
| --- | --- |

76.

požaduje zachovanie rovnováhy medzi projektmi iniciovanými zdola (ako napríklad súčasný systém otvorený vznikajúcim technológiám a technológiám budúcnosti (FET)), a projektmi iniciovanými zhora (veľké spoločenské výzvy), ako aj uľahčenie menších projektov iniciovaných zdola a výskumu založeného na spolupráci iniciovaného zdola; zastáva názor, že menšie vstupné bariéry projektov spolupráce by viedli k posilneniu vedeckej kapacity; domnieva sa, že strategické priority musia byť kombinované s novovznikajúcimi problémami; žiada Komisiu, aby preštudovala rovnováhu medzi medzi projektmi iniciovanými zdola a projektmi iniciovanými zhora a aby ju zvážila zo sociálneho i finančného hľadiska; poukazuje na potrebu konzultovať a spolupracovať s výskumnými pracovníkmi, priemyslom a subjektmi z občianskej spoločnosti v záujme stanovenia výskumných programov;

| 77. | podporuje malé a stredné projekty, ktoré vytvárajú rámec pre budúce financovanie výskumu; domnieva sa, že malé a stredné projekty sú pre univerzity a MSP ľahšie zvládnuteľné a menej nákladné; a že tiež umožnia zvýšiť v súčasnosti neuspokojivý podiel úspešných žiadostí; |
| --- | --- |

77.

podporuje malé a stredné projekty, ktoré vytvárajú rámec pre budúce financovanie výskumu; domnieva sa, že malé a stredné projekty sú pre univerzity a MSP ľahšie zvládnuteľné a menej nákladné; a že tiež umožnia zvýšiť v súčasnosti neuspokojivý podiel úspešných žiadostí;

| 78. | domnieva sa, že ak súčasné inovačné modely nespĺňajú určité potreby spoločnosti, na zameranie výskumu na tieto oblasti a zabezpečenie účinnosti verejných výdavkov je možné uplatniť nové programy verejného udeľovania licencií a motivačného odmeňovania inovácií; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr uviedla do chodu pilotnú iniciatívu motivačného odmeňovania v lekárskom odvetví; |
| --- | --- |

78.

domnieva sa, že ak súčasné inovačné modely nespĺňajú určité potreby spoločnosti, na zameranie výskumu na tieto oblasti a zabezpečenie účinnosti verejných výdavkov je možné uplatniť nové programy verejného udeľovania licencií a motivačného odmeňovania inovácií; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr uviedla do chodu pilotnú iniciatívu motivačného odmeňovania v lekárskom odvetví;

| 79. | požaduje súvislé krytie celého reťazca výskumu, vývoja a inovácií prostredníctvom vykonávania pravidiel transparentnosti a jasnej koordinácie medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie zaoberajúcimi sa financovaním výskumu a inovácií; |
| --- | --- |

79.

požaduje súvislé krytie celého reťazca výskumu, vývoja a inovácií prostredníctvom vykonávania pravidiel transparentnosti a jasnej koordinácie medzi rôznymi generálnymi riaditeľstvami Komisie zaoberajúcimi sa financovaním výskumu a inovácií;

| 80. | požaduje zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce – tam, kde je to vhodné a na recipročnej báze – so strategickými partnermi Európskej únie vrátane rýchlo sa rozvíjajúcich krajín, ako sú krajiny BRIC s cieľom lepšie riešiť celosvetové problémy; pripomína, že účasť výskumných pracovníkov z tretej krajiny by mala byť podporená jednoduchšími postupmi a významne kratšími lehotami na vybavenie žiadostí; zdôrazňuje potrebu budovania väčšej vedeckej kapacity v susedných krajinách založenej na lepšej koordinácii spoločného strategického rámca s nástrojmi susedskej politiky EÚ; domnieva sa, že účinné posilnenie budovania kapacít a vytvorenie spravodlivých a komplexných partnerstiev s rozvojovými krajinami je rozhodujúce pre povzbudenie ich udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

80.

požaduje zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce – tam, kde je to vhodné a na recipročnej báze – so strategickými partnermi Európskej únie vrátane rýchlo sa rozvíjajúcich krajín, ako sú krajiny BRIC s cieľom lepšie riešiť celosvetové problémy; pripomína, že účasť výskumných pracovníkov z tretej krajiny by mala byť podporená jednoduchšími postupmi a významne kratšími lehotami na vybavenie žiadostí; zdôrazňuje potrebu budovania väčšej vedeckej kapacity v susedných krajinách založenej na lepšej koordinácii spoločného strategického rámca s nástrojmi susedskej politiky EÚ; domnieva sa, že účinné posilnenie budovania kapacít a vytvorenie spravodlivých a komplexných partnerstiev s rozvojovými krajinami je rozhodujúce pre povzbudenie ich udržateľného rozvoja;

| 81. | domnieva sa, že v oblasti výskumu s možnosťou dvojakého použitia je potrebné vyhnúť sa spolupráci s tretími krajinami, ktoré nedodržiavajú ľudské práva, rezolúcie OSN a medzinárodné právo; |
| --- | --- |

81.

domnieva sa, že v oblasti výskumu s možnosťou dvojakého použitia je potrebné vyhnúť sa spolupráci s tretími krajinami, ktoré nedodržiavajú ľudské práva, rezolúcie OSN a medzinárodné právo;

*

* *

| 82. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

82.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0256.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0236.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0401.

(4)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(5)  B7-0343/2011.

(6)  Pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 21. mája 2008 o ženách vo vede, odsek 2 (Ú. v. EÚ C 279 E, 19.11.2009, s. 40).

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/14

---

Utorok 27. septembra 2011Systém európskych škôl

P7_TA(2011)0402

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o systéme európskych škôl (2011/2036(INI))

2013/C 56 E/02

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na správu Komisie pre Európsky parlament s názvom Systém Európskych škôl v roku 2009 (KOM(2010)0595), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Komisie pre Európsky parlament s názvom Systém Európskych škôl v roku 2009 (KOM(2010)0595),

| — | so zreteľom na dohovor, ktorým sa vymedzuje štatút Európskych škôl (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovor, ktorým sa vymedzuje štatút Európskych škôl (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 o možnostiach vytvorenia systému Európskych škôl (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 o možnostiach vytvorenia systému Európskych škôl (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa mení a dopĺňa Služobný poriadok zamestnancov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 723/2004 z 22. marca 2004, ktorým sa mení a dopĺňa Služobný poriadok zamestnancov Európskych spoločenstiev a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev (3),

| — | so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý vstúpil do platnosti 3. mája 2008 a ktorý Európska únia ratifikovala 23. decembra 2010, a najmä na jeho článok 24 (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov o právach osôb so zdravotným postihnutím, ktorý vstúpil do platnosti 3. mája 2008 a ktorý Európska únia ratifikovala 23. decembra 2010, a najmä na jeho článok 24 (4),

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka Európskych škôl, ktorá bola predložená Najvyššej rade Európskych škôl (najvyššia rada) na schôdzi 12., 13. a 14. apríla 2011 v Bruseli (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka Európskych škôl, ktorá bola predložená Najvyššej rade Európskych škôl (najvyššia rada) na schôdzi 12., 13. a 14. apríla 2011 v Bruseli (5),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre právne veci (A7-0293/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanoviská Výboru pre rozpočet a Výboru pre právne veci (A7-0293/2011),

| A. | keďže v článku 165 ZFEÚ sa zdôrazňuje, že EÚ prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, |
| --- | --- |

A.

keďže v článku 165 ZFEÚ sa zdôrazňuje, že EÚ prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť,

| B. | keďže preambula Dohovoru o štatúte Európskych škôl z roku 1994 určuje, že systém Európskych škôl je jediný svojho druhu a predstavuje formu spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a európskymi spoločenstvami, pričom plne uznáva zodpovednosť členských štátov za obsah výučby a usporiadanie ich vzdelávacieho systému, ako aj za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť, |
| --- | --- |

B.

keďže preambula Dohovoru o štatúte Európskych škôl z roku 1994 určuje, že systém Európskych škôl je jediný svojho druhu a predstavuje formu spolupráce medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi a európskymi spoločenstvami, pričom plne uznáva zodpovednosť členských štátov za obsah výučby a usporiadanie ich vzdelávacieho systému, ako aj za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť,

| C. | keďže článok 1 dohovoru umožňuje iným deťom navštevovať školy len v rámci obmedzení stanovených najvyššou radou, ktorá podľa bodu II.7 kapitoly XII zbierky rozhodnutí najvyššej rady môže status kategórie I udeliť „zamestnancom akejkoľvek organizácie Spoločenstva zriadenej aktom inštitúcií Spoločenstva a zamestnancom v službách iných organizácií uznaných najvyššou radou“, |
| --- | --- |

C.

keďže článok 1 dohovoru umožňuje iným deťom navštevovať školy len v rámci obmedzení stanovených najvyššou radou, ktorá podľa bodu II.7 kapitoly XII zbierky rozhodnutí najvyššej rady môže status kategórie I udeliť „zamestnancom akejkoľvek organizácie Spoločenstva zriadenej aktom inštitúcií Spoločenstva a zamestnancom v službách iných organizácií uznaných najvyššou radou“,

| D. | keďže Európske školy umožňujú žiakom upevniť svoju kultúrnu identitu a dosiahnuť vysokú úroveň znalosti cudzích jazykov vrátane ich rodného jazyka, k učeniu ktorých sú nabádaní už od veľmi útleho veku, pričom zdôrazňujú význam multikulturalizmu a podpory vzájomného porozumenia a vzájomného rešpektu, |
| --- | --- |

D.

keďže Európske školy umožňujú žiakom upevniť svoju kultúrnu identitu a dosiahnuť vysokú úroveň znalosti cudzích jazykov vrátane ich rodného jazyka, k učeniu ktorých sú nabádaní už od veľmi útleho veku, pričom zdôrazňujú význam multikulturalizmu a podpory vzájomného porozumenia a vzájomného rešpektu,

| E. | keďže Európske školy sa nedajú považovať za medzinárodné školy, pretože ich cieľom nie je ponúknuť rodičom možnosť konkrétneho typu vzdelávacieho systému pre ich deti, ale vzdelávať deti v ich rodnom jazyku a rozvíjať európsky rozmer v oblasti vzdelávania, |
| --- | --- |

E.

keďže Európske školy sa nedajú považovať za medzinárodné školy, pretože ich cieľom nie je ponúknuť rodičom možnosť konkrétneho typu vzdelávacieho systému pre ich deti, ale vzdelávať deti v ich rodnom jazyku a rozvíjať európsky rozmer v oblasti vzdelávania,

| F. | keďže spôsob fungovania Európskych škôl, ktorý je od začiatku založený na medzivládnom dohovore by sa mal zlepšiť a bude rovnako potrebné vytvoriť preň právny základ, ktorý umožní systém zjednodušiť, sprehľadniť a zefektívniť, |
| --- | --- |

F.

keďže spôsob fungovania Európskych škôl, ktorý je od začiatku založený na medzivládnom dohovore by sa mal zlepšiť a bude rovnako potrebné vytvoriť preň právny základ, ktorý umožní systém zjednodušiť, sprehľadniť a zefektívniť,

| G. | keďže správna rada schválila v apríli 2009 reformu systému Európskych škôl, |
| --- | --- |

G.

keďže správna rada schválila v apríli 2009 reformu systému Európskych škôl,

| H. | keďže vyše 50-ročné skúsenosti s fungovaním Európskych škôl poukazujú na jedinečnosť a príťažlivosť tohto systému a jeho vzdelávacieho modelu; keďže jedným z cieľov reformy je otvoriť tento systém a európsku maturitnú skúšku aj pre ostatných žiakov v Únii; keďže ciele reformy nemožno úspešne dosiahnuť bez zásadnej zmeny právneho postavenia, na ktorom je celý systém založený, |
| --- | --- |

H.

keďže vyše 50-ročné skúsenosti s fungovaním Európskych škôl poukazujú na jedinečnosť a príťažlivosť tohto systému a jeho vzdelávacieho modelu; keďže jedným z cieľov reformy je otvoriť tento systém a európsku maturitnú skúšku aj pre ostatných žiakov v Únii; keďže ciele reformy nemožno úspešne dosiahnuť bez zásadnej zmeny právneho postavenia, na ktorom je celý systém založený,

| I. | keďže v správe Komisie o systéme Európskych škôl z roku 2009 (6) sa poukazuje na pretrvávajúce a zhoršujúce sa systematické problémy, ako sú nedostatok vyslaných učiteľov, oneskorené poskytovanie infraštruktúry pre školy alebo jej nedostatočné poskytovanie, čo má priame dôsledky na kvalitu vzdelávania, spôsob zápisu do týchto škôl, kvalitu života žiakov, rodičov a učiteľov a na finančné aspekty fungovania Európskych škôl, |
| --- | --- |

I.

keďže v správe Komisie o systéme Európskych škôl z roku 2009 (6) sa poukazuje na pretrvávajúce a zhoršujúce sa systematické problémy, ako sú nedostatok vyslaných učiteľov, oneskorené poskytovanie infraštruktúry pre školy alebo jej nedostatočné poskytovanie, čo má priame dôsledky na kvalitu vzdelávania, spôsob zápisu do týchto škôl, kvalitu života žiakov, rodičov a učiteľov a na finančné aspekty fungovania Európskych škôl,

| J. | keďže v školách v Bruseli a Luxemburgu existuje nedostatok školských budov a infraštruktúry, ktoré ohrozujú kvalitu výučby a bránia prijímaniu iných detí než sú deti zamestnancov inštitúcií EÚ, keďže je potrebné zabezpečiť, aby všetci žiaci získali rovnako kvalitné vzdelanie bez ohľadu na svoj rodný jazyk, polohu školy alebo kategóriu, |
| --- | --- |

J.

keďže v školách v Bruseli a Luxemburgu existuje nedostatok školských budov a infraštruktúry, ktoré ohrozujú kvalitu výučby a bránia prijímaniu iných detí než sú deti zamestnancov inštitúcií EÚ, keďže je potrebné zabezpečiť, aby všetci žiaci získali rovnako kvalitné vzdelanie bez ohľadu na svoj rodný jazyk, polohu školy alebo kategóriu,

| K. | keďže hlavným cieľom reformy Európskych škôl v roku 2009 bolo otvoriť ich širšej a rozmanitejšej verejnosti a zároveň zabezpečiť dlhodobú životaschopnosť systému, |
| --- | --- |

K.

keďže hlavným cieľom reformy Európskych škôl v roku 2009 bolo otvoriť ich širšej a rozmanitejšej verejnosti a zároveň zabezpečiť dlhodobú životaschopnosť systému,

| L. | keďže spôsob výučby, na ktorom sú založené Európske školy, keďže je prínosný, mal by sa podporovať v členských štátoch a mal by tvoriť neoddeliteľnú súčasť ich vzdelávacích systémov, |
| --- | --- |

L.

keďže spôsob výučby, na ktorom sú založené Európske školy, keďže je prínosný, mal by sa podporovať v členských štátoch a mal by tvoriť neoddeliteľnú súčasť ich vzdelávacích systémov,

| M. | keďže je ťažké sústrediť do jedného systému výučby, ktorý sa zameriava výlučne na európsku maturitnú skúšku, žiakov pochádzajúcich z rôznych kultúrnych a jazykových prostredí, ktorých talent a schopnosti môžu byť mimoriadne odlišné, a keďže je preto potrebné zabezpečiť žiakom s osobitnými vzdelávacími potrebami primeranú podporu, |
| --- | --- |

M.

keďže je ťažké sústrediť do jedného systému výučby, ktorý sa zameriava výlučne na európsku maturitnú skúšku, žiakov pochádzajúcich z rôznych kultúrnych a jazykových prostredí, ktorých talent a schopnosti môžu byť mimoriadne odlišné, a keďže je preto potrebné zabezpečiť žiakom s osobitnými vzdelávacími potrebami primeranú podporu,

| N. | keďže je potrebné zvážiť zavedenie vysvedčenia o ukončení štúdia iného než je európska maturitná skúška pre žiakov, ktorí sa chcú špecializovať v určitom odbore, |
| --- | --- |

N.

keďže je potrebné zvážiť zavedenie vysvedčenia o ukončení štúdia iného než je európska maturitná skúška pre žiakov, ktorí sa chcú špecializovať v určitom odbore,

| O. | keďže vo svojom uznesení z 8. septembra 2005 bol jednou z vecí, o ktoré Parlament žiadal, pilotný projekt pre centrum pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami; keďže bola na tento účel v rámci rozpočtu EÚ na rok 2008 vyčlenená suma 200 000 EUR a keďže táto suma sa nakoniec použila na financovanie štúdie o politike a praxi výučby žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami na Európskych školách, |
| --- | --- |

O.

keďže vo svojom uznesení z 8. septembra 2005 bol jednou z vecí, o ktoré Parlament žiadal, pilotný projekt pre centrum pre žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami; keďže bola na tento účel v rámci rozpočtu EÚ na rok 2008 vyčlenená suma 200 000 EUR a keďže táto suma sa nakoniec použila na financovanie štúdie o politike a praxi výučby žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami na Európskych školách,

| P. | keďže Dohovor o štatúte Európskych škôl uvádza vo svojom článku 4, že s cieľom podporovať zbližovanie žiakov rôznych jazykových sekcií, ich vzájomné porozumenie a zlepšenie ich jazykových schopností, sa budú niektoré hodiny vyučovať v ktoromkoľvek jazyku Spoločenstva v spoločných triedach rovnakého ročníka, pokiaľ bude dôvod na použitie tohto jazyka, |
| --- | --- |

P.

keďže Dohovor o štatúte Európskych škôl uvádza vo svojom článku 4, že s cieľom podporovať zbližovanie žiakov rôznych jazykových sekcií, ich vzájomné porozumenie a zlepšenie ich jazykových schopností, sa budú niektoré hodiny vyučovať v ktoromkoľvek jazyku Spoločenstva v spoločných triedach rovnakého ročníka, pokiaľ bude dôvod na použitie tohto jazyka,

| Q. | keďže v súlade s článkom 25 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, sú tieto školy financované najmä z príspevkov členských štátov prostredníctvom vyslaných učiteľov, ktoré v roku 2010 predstavovali 21 % rozpočtu Európskych škôl, a vyrovnávacieho príspevku poskytovaného EÚ, ktorého cieľom je pokryť rozdiel medzi celkovou sumou výdavkov škôl a celkovou výškou iných príjmov z iných zdrojov, ktorý sa v roku 2010 rovnal 58 % rozpočtu; keďže Európsky školy sú prostredníctvom najvyššej rady taktiež závislé na medzivládnej výkonnej moci, |
| --- | --- |

Q.

keďže v súlade s článkom 25 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, sú tieto školy financované najmä z príspevkov členských štátov prostredníctvom vyslaných učiteľov, ktoré v roku 2010 predstavovali 21 % rozpočtu Európskych škôl, a vyrovnávacieho príspevku poskytovaného EÚ, ktorého cieľom je pokryť rozdiel medzi celkovou sumou výdavkov škôl a celkovou výškou iných príjmov z iných zdrojov, ktorý sa v roku 2010 rovnal 58 % rozpočtu; keďže Európsky školy sú prostredníctvom najvyššej rady taktiež závislé na medzivládnej výkonnej moci,

| R. | keďže článok 25 stanovuje, že rozpočet Európskych škôl môže zahŕňať finančný príspevok, o ktorom jednomyseľne rozhodla najvyššia rada, |
| --- | --- |

R.

keďže článok 25 stanovuje, že rozpočet Európskych škôl môže zahŕňať finančný príspevok, o ktorom jednomyseľne rozhodla najvyššia rada,

| S. | keďže hospodárska kríza má vplyv na financovanie Európskych škôl a Komisia preto žiada o reformu s cieľom zracionalizovať náklady škôl, ale keďže by to nemalo zasiahnuť vzdelávanie zraniteľných detí s poruchami učenia a osobitnými potrebami a výučbu v materinskom jazyku alebo spôsobiť zníženie miery výučby iných jazykov ako sú francúzsky, nemecký a anglický, |
| --- | --- |

S.

keďže hospodárska kríza má vplyv na financovanie Európskych škôl a Komisia preto žiada o reformu s cieľom zracionalizovať náklady škôl, ale keďže by to nemalo zasiahnuť vzdelávanie zraniteľných detí s poruchami učenia a osobitnými potrebami a výučbu v materinskom jazyku alebo spôsobiť zníženie miery výučby iných jazykov ako sú francúzsky, nemecký a anglický,

| T. | keďže počet žiakov bez jazykovej sekcie (SWALS) sa po dvoch posledných rozšíreniach EÚ neustále zvyšuje, ale keďže žiaci by nemali byť v žiadnom prípade trestaní kvôli tomu, že nemajú jazykovú sekciu, |
| --- | --- |

T.

keďže počet žiakov bez jazykovej sekcie (SWALS) sa po dvoch posledných rozšíreniach EÚ neustále zvyšuje, ale keďže žiaci by nemali byť v žiadnom prípade trestaní kvôli tomu, že nemajú jazykovú sekciu,

| U. | keďže nárast v počte žiakov Európskych škôl je priamym dôsledkom náborovej politiky inštitúcií EÚ po roku 2004, ktorá vyústila do prijímania zamestnancov mladších ako 30 rokov; medzitým si títo mladí úradníci založili rodiny a následne zapísali svoje deti do Európskych škôl, |
| --- | --- |

U.

keďže nárast v počte žiakov Európskych škôl je priamym dôsledkom náborovej politiky inštitúcií EÚ po roku 2004, ktorá vyústila do prijímania zamestnancov mladších ako 30 rokov; medzitým si títo mladí úradníci založili rodiny a následne zapísali svoje deti do Európskych škôl,

| V. | keďže žiakom bez jazykovej sekcie sa poskytuje pomoc pri štúdiu jazyka jazykovej sekcie, do ktorej boli začlenení, aby sa mohli zúčastňovať na vyučovacích hodinách a výučbe v materinskom jazyku, a to minimálne niekoľko hodín týždenne s cieľom udržiavať kontakt s materinským jazykom a kultúrou, |
| --- | --- |

V.

keďže žiakom bez jazykovej sekcie sa poskytuje pomoc pri štúdiu jazyka jazykovej sekcie, do ktorej boli začlenení, aby sa mohli zúčastňovať na vyučovacích hodinách a výučbe v materinskom jazyku, a to minimálne niekoľko hodín týždenne s cieľom udržiavať kontakt s materinským jazykom a kultúrou,

| W. | keďže v roku 2004 bol pre platy úradníkov zavedený osobitný príspevok určený okrem iného pre Európske školy, ktorý mal odrážať náklady na sociálnu politiku, zlepšenie pracovných podmienok a Európske školy, |
| --- | --- |

W.

keďže v roku 2004 bol pre platy úradníkov zavedený osobitný príspevok určený okrem iného pre Európske školy, ktorý mal odrážať náklady na sociálnu politiku, zlepšenie pracovných podmienok a Európske školy,

Všeobecné súvislosti

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Európske školy sú často považované za elitárske školy, skôr za luxus než nevyhnutnosť, hoci ich úlohou je v skutočnosti poskytovať výučbu v materinskom jazyku žiakom, ktorých rodičia budú musieť zmeniť pracovisko alebo sa vrátiť do krajiny pôvodu, ako aj rozvíjať európsky rozmer vo vzdelávaní; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že Európske školy sú často považované za elitárske školy, skôr za luxus než nevyhnutnosť, hoci ich úlohou je v skutočnosti poskytovať výučbu v materinskom jazyku žiakom, ktorých rodičia budú musieť zmeniť pracovisko alebo sa vrátiť do krajiny pôvodu, ako aj rozvíjať európsky rozmer vo vzdelávaní;

| 2. | pripomína, že tento osobitný vzdelávací systém umožňuje žiakom, aby študovali všetky predmety (najmä prírodné vedy) vo svojom materinskom jazyku s kvalifikovanými učiteľmi, alebo ako žiaci bez jazykovej sekcie s nevyhnutnou učebnou podporou a výučbou s cieľom pestovať si svoj materinský jazyk; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že tento osobitný vzdelávací systém umožňuje žiakom, aby študovali všetky predmety (najmä prírodné vedy) vo svojom materinskom jazyku s kvalifikovanými učiteľmi, alebo ako žiaci bez jazykovej sekcie s nevyhnutnou učebnou podporou a výučbou s cieľom pestovať si svoj materinský jazyk;

Organizácia a propagácia systému európskej maturity

| 3. | je presvedčený, že tento osobitný systém vzdelávania umožňuje žiakom študovať všetky predmety v multikultúrnom, mnohojazyčnom prostredí, s kvalifikovanými učiteľmi, a pritom si zachovať svoj materinský jazyk; |
| --- | --- |

3.

je presvedčený, že tento osobitný systém vzdelávania umožňuje žiakom študovať všetky predmety v multikultúrnom, mnohojazyčnom prostredí, s kvalifikovanými učiteľmi, a pritom si zachovať svoj materinský jazyk;

| 4. | zastáva názor, že Európske školy, ktoré sú vynikajúcou ukážkou odskúšaného a overeného vyučovacieho prístupu, by sa mali stať príkladom ako jeden z najlepších možných spôsobov výučby v Európe, ktorý by sa zakladal na šírení európskej kultúry, hodnôt a jazykov, pretože zapracovaním určitých prvkov tohto modelu, ako je dôraz na znalosť cudzích jazykov, do národných a regionálnych systémov výučby by pomohlo profesionálnej mobilite a podporilo mnohojazyčnosť a európsku integráciu; |
| --- | --- |

4.

zastáva názor, že Európske školy, ktoré sú vynikajúcou ukážkou odskúšaného a overeného vyučovacieho prístupu, by sa mali stať príkladom ako jeden z najlepších možných spôsobov výučby v Európe, ktorý by sa zakladal na šírení európskej kultúry, hodnôt a jazykov, pretože zapracovaním určitých prvkov tohto modelu, ako je dôraz na znalosť cudzích jazykov, do národných a regionálnych systémov výučby by pomohlo profesionálnej mobilite a podporilo mnohojazyčnosť a európsku integráciu;

| 5. | je presvedčený, že Európske školy zohrávajú vo svojich spoločenstvách významnú úlohu; |
| --- | --- |

5.

je presvedčený, že Európske školy zohrávajú vo svojich spoločenstvách významnú úlohu;

| 6. | domnieva sa, že Európske školy by mali pôsobiť aj ako podporovatelia multikultúrnosti a viacjazyčnosti a ako vzory ochrany a podpory tých jazykov, ktoré sa v medzinárodnom meradle používajú menej; je presvedčený, že nízky počet žiakov požadujúcich vzdelanie v určitom jazyku, by nemal viesť k pozastaveniu vzdelávania v danom jazyku, pričom treba mať na pamäti, že vzdelávanie v materinskom jazyku predstavuje základnú zásadu Európskych škôl; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že Európske školy by mali pôsobiť aj ako podporovatelia multikultúrnosti a viacjazyčnosti a ako vzory ochrany a podpory tých jazykov, ktoré sa v medzinárodnom meradle používajú menej; je presvedčený, že nízky počet žiakov požadujúcich vzdelanie v určitom jazyku, by nemal viesť k pozastaveniu vzdelávania v danom jazyku, pričom treba mať na pamäti, že vzdelávanie v materinskom jazyku predstavuje základnú zásadu Európskych škôl;

| 7. | upozorňuje na potrebu zlepšiť kompatibilitu osnov Európskych škôl s národnými vzdelávacími systémami s cieľom uľahčiť rýchlu opätovnú integráciu žiakov, ktorí sa vracajú do svojej krajiny pôvodu; |
| --- | --- |

7.

upozorňuje na potrebu zlepšiť kompatibilitu osnov Európskych škôl s národnými vzdelávacími systémami s cieľom uľahčiť rýchlu opätovnú integráciu žiakov, ktorí sa vracajú do svojej krajiny pôvodu;

| 8. | domnieva sa, že rozpočtové obmedzenia, s ktorými sa musia školy vyrovnať, musia byť sprevádzané skutočným posilnením ich autonómie v oblasti riadenia – napríklad tým, že sa im umožní hľadať aj iné zdroje financovania –, a prostriedkami na výkon tejto autonómie, v súlade s cieľmi stanovenými počas reformy v roku 2009; zastáva taktiež názor, že organizačná reforma, ktorá sa má uskutočniť, by nemala negatívne ovplyvniť zakladajúce zásady Európskych škôl; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že rozpočtové obmedzenia, s ktorými sa musia školy vyrovnať, musia byť sprevádzané skutočným posilnením ich autonómie v oblasti riadenia – napríklad tým, že sa im umožní hľadať aj iné zdroje financovania –, a prostriedkami na výkon tejto autonómie, v súlade s cieľmi stanovenými počas reformy v roku 2009; zastáva taktiež názor, že organizačná reforma, ktorá sa má uskutočniť, by nemala negatívne ovplyvniť zakladajúce zásady Európskych škôl;

| 9. | domnieva sa, že vyššia miera rozpočtovej autonómie Európskych škôl môže účinným spôsobom zlepšiť hospodárenie so zdrojmi, ktoré im boli pridelené; zdôrazňuje, že táto vyššia miera autonómie sa môže uplatňovať až potom, čo Komisia posúdi, či by školám prospela; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že vyššia miera rozpočtovej autonómie Európskych škôl môže účinným spôsobom zlepšiť hospodárenie so zdrojmi, ktoré im boli pridelené; zdôrazňuje, že táto vyššia miera autonómie sa môže uplatňovať až potom, čo Komisia posúdi, či by školám prospela;

| 10. | zdôrazňuje, že Európske školy sa v súčasnosti nachádzajú v situácii právnej neistoty, čo sa prejavuje tým, že orgány škôl prijímajú predpisy s nejasným právnym postavením a nejednoznačnou jurisdikciou, že na napadnutie týchto predpisov na súdoch jednotlivých štátov neexistujú dostatočné možnosti a že v tejto súvislosti sa nemožno obrátiť na európskeho ochrancu práv; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že Európske školy sa v súčasnosti nachádzajú v situácii právnej neistoty, čo sa prejavuje tým, že orgány škôl prijímajú predpisy s nejasným právnym postavením a nejednoznačnou jurisdikciou, že na napadnutie týchto predpisov na súdoch jednotlivých štátov neexistujú dostatočné možnosti a že v tejto súvislosti sa nemožno obrátiť na európskeho ochrancu práv;

| 11. | domnieva sa, že súčasné medzivládne právne postavenie Európskych škôl naráža na svoje hranice a vyžaduje si hĺbkovú zmenu; je presvedčený, že táto zmena by mala byť takej povahy, aby Únii umožnila podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosti členských štátov bez potláčania ich právomocí a prijímať na tieto účely právne záväzné akty v zmysle článkov 2 a 6 ZFEÚ; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že súčasné medzivládne právne postavenie Európskych škôl naráža na svoje hranice a vyžaduje si hĺbkovú zmenu; je presvedčený, že táto zmena by mala byť takej povahy, aby Únii umožnila podporovať, koordinovať alebo dopĺňať činnosti členských štátov bez potláčania ich právomocí a prijímať na tieto účely právne záväzné akty v zmysle článkov 2 a 6 ZFEÚ;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby Európske školy mali zodpovedajúci právny základ v rámci pôsobnosti EÚ, a želá si, aby bolo GR Komisie pre kultúru a vzdelávanie, spolu s Výborom Parlamentu pre kultúru a vzdelávanie, ktorý má podľa prílohy VII rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu pôsobnosť v oblasti podpory systému Európskych škôl zapojené do diskusie vedenej na túto tému, ako aj do všetkých diskusií o ich budúcnosti; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby Európske školy mali zodpovedajúci právny základ v rámci pôsobnosti EÚ, a želá si, aby bolo GR Komisie pre kultúru a vzdelávanie, spolu s Výborom Parlamentu pre kultúru a vzdelávanie, ktorý má podľa prílohy VII rokovacieho poriadku Európskeho parlamentu pôsobnosť v oblasti podpory systému Európskych škôl zapojené do diskusie vedenej na túto tému, ako aj do všetkých diskusií o ich budúcnosti;

| 13. | domnieva sa, že Európske školy by mali fungovať pod záštitou Únie; domnieva sa, že vhodným právnym základom by v tejto súvislosti mohol byť článok 165 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že: „Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť” a ďalej sa špecifikujú ciele činnosti Únie, ktoré sa zhodujú s cieľmi Európskych škôl; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že Európske školy by mali fungovať pod záštitou Únie; domnieva sa, že vhodným právnym základom by v tejto súvislosti mohol byť článok 165 ZFEÚ, v ktorom sa uvádza, že: „Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizácie vzdelávacích systémov a za ich kultúrnu a jazykovú rozmanitosť” a ďalej sa špecifikujú ciele činnosti Únie, ktoré sa zhodujú s cieľmi Európskych škôl;

| 14. | naliehavo žiada najvyššiu radu, aby lepšie predvídala potreby v oblasti infraštruktúr a aby prijala opatrenia, ktoré umožnia pokryť skutočný záujem o európske vzdelávanie; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali rozvoj škôl typu II a III; |
| --- | --- |

14.

naliehavo žiada najvyššiu radu, aby lepšie predvídala potreby v oblasti infraštruktúr a aby prijala opatrenia, ktoré umožnia pokryť skutočný záujem o európske vzdelávanie; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali rozvoj škôl typu II a III;

| 15. | vyzýva členské štáty a regionálne vlády s legislatívnou právomocou v oblasti vzdelávania, aby podporili koncepciu Európskych škôl na svojom území prostredníctvom kampaní na zlepšenie informovanosti o európskom vzdelávaní, podpory európskej maturitnej skúšky a vytvorením pilotných škôl, ako sa uvádza v reforme z roku 2009, so zámerom otvoriť systém s cieľom podporiť prístup k európskemu vzdelávaniu a európskej maturitnej skúške v členských štátoch; |
| --- | --- |

15.

vyzýva členské štáty a regionálne vlády s legislatívnou právomocou v oblasti vzdelávania, aby podporili koncepciu Európskych škôl na svojom území prostredníctvom kampaní na zlepšenie informovanosti o európskom vzdelávaní, podpory európskej maturitnej skúšky a vytvorením pilotných škôl, ako sa uvádza v reforme z roku 2009, so zámerom otvoriť systém s cieľom podporiť prístup k európskemu vzdelávaniu a európskej maturitnej skúške v členských štátoch;

| 16. | vyzýva členské štáty, aby spolupracovali pri vypracúvaní národných učebných osnov a vychádzali pritom zo skúseností Európskych škôl, aby národné školské systémy viac priblížili systému Európskych škôl; zdôrazňuje osobitnú úlohu učebných osnov v oblasti jazykov, dejepisu a zemepisu pri podpore spoločnej európskej identity; opakuje svoju žiadosť, aby členské štáty presadzovali začlenenie osobitných kurzov o súvislostiach, cieľoch a fungovaní Európskej únie a jej inštitúcií do štúdia na maturitnej alebo ekvivalentnej úrovni, čo mladým ľuďom pomôže, aby sa cítili viac zapojení do procesu európskej integrácie; |
| --- | --- |

16.

vyzýva členské štáty, aby spolupracovali pri vypracúvaní národných učebných osnov a vychádzali pritom zo skúseností Európskych škôl, aby národné školské systémy viac priblížili systému Európskych škôl; zdôrazňuje osobitnú úlohu učebných osnov v oblasti jazykov, dejepisu a zemepisu pri podpore spoločnej európskej identity; opakuje svoju žiadosť, aby členské štáty presadzovali začlenenie osobitných kurzov o súvislostiach, cieľoch a fungovaní Európskej únie a jej inštitúcií do štúdia na maturitnej alebo ekvivalentnej úrovni, čo mladým ľuďom pomôže, aby sa cítili viac zapojení do procesu európskej integrácie;

| 17. | vyzýva členské štáty, aby aj naďalej spoločne uvažovali o tom, ako najlepšie otvoriť systém; |
| --- | --- |

17.

vyzýva členské štáty, aby aj naďalej spoločne uvažovali o tom, ako najlepšie otvoriť systém;

| 18. | odporúča členským štátom, aby v rámci svojich vzdelávacích systémov podporovali niektoré koncepty prevzaté zo systému Európskych škôl s cieľom podporovať formovanie európskeho občianstva od ranného veku; |
| --- | --- |

18.

odporúča členským štátom, aby v rámci svojich vzdelávacích systémov podporovali niektoré koncepty prevzaté zo systému Európskych škôl s cieľom podporovať formovanie európskeho občianstva od ranného veku;

| 19. | vyzýva ústredný orgán zodpovedný za prijímanie žiakov, aby vytvoril výmenné fórum pre všetkých rodičov, ktorí nezískali pre svoje deti miesto na vybranej škole, s cieľom umožniť im presun na želanú školu prostredníctvom výmeny s inými žiakmi; |
| --- | --- |

19.

vyzýva ústredný orgán zodpovedný za prijímanie žiakov, aby vytvoril výmenné fórum pre všetkých rodičov, ktorí nezískali pre svoje deti miesto na vybranej škole, s cieľom umožniť im presun na želanú školu prostredníctvom výmeny s inými žiakmi;

| 20. | pripomína, že podľa článku 5 Dohovoru o štatúte Európskych škôl môžu absolventi európskej maturitnej skúšky požiadať o prijatie na akúkoľvek vysokú školu v EÚ s rovnakými právami ako štátni príslušníci predmetnej krajiny, ktorí majú ekvivalentnú kvalifikáciu, a naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili dodržiavanie príslušných ustanovení, aby bola európska maturita automaticky uznávaná vo všetkých členských štátoch, čím by sa zabránilo akejkoľvek diskriminácii medzi žiakmi Európskych škôl a žiakov, ktorí majú ekvivalentnú národnú kvalifikáciu; |
| --- | --- |

20.

pripomína, že podľa článku 5 Dohovoru o štatúte Európskych škôl môžu absolventi európskej maturitnej skúšky požiadať o prijatie na akúkoľvek vysokú školu v EÚ s rovnakými právami ako štátni príslušníci predmetnej krajiny, ktorí majú ekvivalentnú kvalifikáciu, a naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili dodržiavanie príslušných ustanovení, aby bola európska maturita automaticky uznávaná vo všetkých členských štátoch, čím by sa zabránilo akejkoľvek diskriminácii medzi žiakmi Európskych škôl a žiakov, ktorí majú ekvivalentnú národnú kvalifikáciu;

| 21. | naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili, že všetky ich univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania budú pri uznávaní vzdelania žiakov Európskych škôl uplatňovať rovnaké požiadavky ako pri žiakoch národných škôl a že títo žiaci získajú za svoje vzdelanie rovnaký počet kreditov, aby mali rovnaké šance a príležitosti pri podávaní prihlášok na vysokú školu; |
| --- | --- |

21.

naliehavo žiada členské štáty, aby zabezpečili, že všetky ich univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania budú pri uznávaní vzdelania žiakov Európskych škôl uplatňovať rovnaké požiadavky ako pri žiakoch národných škôl a že títo žiaci získajú za svoje vzdelanie rovnaký počet kreditov, aby mali rovnaké šance a príležitosti pri podávaní prihlášok na vysokú školu;

| 22. | nabáda členské štáty a regionálne samosprávy, ktoré majú zákonodarné právomoci v oblasti vzdelávania, aby homologizovali príslušnú časť svojho verejného školského systému, aby mohli žiakom po ukončení stredoškolského štúdia vydať európske maturitné vysvedčenie; |
| --- | --- |

22.

nabáda členské štáty a regionálne samosprávy, ktoré majú zákonodarné právomoci v oblasti vzdelávania, aby homologizovali príslušnú časť svojho verejného školského systému, aby mohli žiakom po ukončení stredoškolského štúdia vydať európske maturitné vysvedčenie;

| 23. | nabáda najvyššiu radu, aby aktívnejšie rozvíjala Európske školy podľa vzoru najlepších vzdelávacích systémov na svete, ktoré boli zverejnené na základe štúdií PISA a podporuje rozvoj partnerstiev medzi Európskymi školami a národnými školami ako prostriedku na podporu výmeny medzi študentmi a učiteľmi a na zlepšenie informovanosti o systéme Európskych škôl v členských štátoch v súlade s programom Comenius; |
| --- | --- |

23.

nabáda najvyššiu radu, aby aktívnejšie rozvíjala Európske školy podľa vzoru najlepších vzdelávacích systémov na svete, ktoré boli zverejnené na základe štúdií PISA a podporuje rozvoj partnerstiev medzi Európskymi školami a národnými školami ako prostriedku na podporu výmeny medzi študentmi a učiteľmi a na zlepšenie informovanosti o systéme Európskych škôl v členských štátoch v súlade s programom Comenius;

Rozpočtové hľadisko

| 24. | konštatuje, že príjmy škôl stagnujú alebo klesajú najmä preto, že vzhľadom na nedostatok miest školy odmietajú zapísať žiakov zo zmluvných organizácií alebo z rodín mimo inštitúcií Spoločenstva, a naliehavo žiada nové riešenia, ktoré vezmú do úvahy nové finančné prostriedky, ktoré je možné získať od mobilných pracovníkov zo súkromného sektora a iných medzinárodných inštitúcií; |
| --- | --- |

24.

konštatuje, že príjmy škôl stagnujú alebo klesajú najmä preto, že vzhľadom na nedostatok miest školy odmietajú zapísať žiakov zo zmluvných organizácií alebo z rodín mimo inštitúcií Spoločenstva, a naliehavo žiada nové riešenia, ktoré vezmú do úvahy nové finančné prostriedky, ktoré je možné získať od mobilných pracovníkov zo súkromného sektora a iných medzinárodných inštitúcií;

| 25. | berie na vedomie, že je potrebné racionalizovať náklady na riadenie škôl, ale zdôrazňuje, že snaha obmedziť výdavky nesmie spochybniť základné zásady, na ktorých je založený koncept Európskych škôl, ako je výučba rodného jazyka učiteľmi, pre ktorých je vyučovaný jazyk materinským jazykom, nesmie ovplyvniť základné predmety, ako prírodné vedy a matematika a nesmie sa uskutočniť na úkor kvality výučby; zdôrazňuje, že sa musia zabezpečiť rovnaké a rovnocenné vyučovacie podmienky pre deti zo všetkých jazykových spoločenstiev Európskych škôl; |
| --- | --- |

25.

berie na vedomie, že je potrebné racionalizovať náklady na riadenie škôl, ale zdôrazňuje, že snaha obmedziť výdavky nesmie spochybniť základné zásady, na ktorých je založený koncept Európskych škôl, ako je výučba rodného jazyka učiteľmi, pre ktorých je vyučovaný jazyk materinským jazykom, nesmie ovplyvniť základné predmety, ako prírodné vedy a matematika a nesmie sa uskutočniť na úkor kvality výučby; zdôrazňuje, že sa musia zabezpečiť rovnaké a rovnocenné vyučovacie podmienky pre deti zo všetkých jazykových spoločenstiev Európskych škôl;

| 26. | žiada Európsku úniu, aby stanovila svoj rozpočtový príspevok tak, aby bolo možné tieto zásady dodržať a umožnila tak primeraným spôsobom postarať sa o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami alebo o žiakov s inými poruchami učenia, ktorí si vyžadujú osobitnú podporu, a aby predložila podrobné rozčlenenie zdrojov vyčlenených na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami s cieľom zabezpečiť optimálne využitie týchto prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby pred rozhodnutím o akýchkoľvek zmenách v rozpočte vypracovala v spolupráci so školami a združeniami rodičov/učiteľov posúdenie vplyvu rôznych možností racionalizácie systému vrátane preskúmania vzdelávacích aspektov; |
| --- | --- |

26.

žiada Európsku úniu, aby stanovila svoj rozpočtový príspevok tak, aby bolo možné tieto zásady dodržať a umožnila tak primeraným spôsobom postarať sa o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami alebo o žiakov s inými poruchami učenia, ktorí si vyžadujú osobitnú podporu, a aby predložila podrobné rozčlenenie zdrojov vyčlenených na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami s cieľom zabezpečiť optimálne využitie týchto prostriedkov; vyzýva Komisiu, aby pred rozhodnutím o akýchkoľvek zmenách v rozpočte vypracovala v spolupráci so školami a združeniami rodičov/učiteľov posúdenie vplyvu rôznych možností racionalizácie systému vrátane preskúmania vzdelávacích aspektov;

| 27. | domnieva sa, že v krátkodobom výhľade treba splniť záväzky Európskej únie, zároveň však treba brať do úvahy kontext rozpočtových obmedzení, ktorý prevláda tak na úrovni Únie, ako aj na úrovni členských štátov; konštatuje, že v návrhu rozpočtu na rok 2012 sa predpokladá zvýšenie prostriedkov pre Európske školy o 1,7 %, zatiaľ čo rozpočtové ťažkosti prinútili Komisiu navrhnúť zmrazenie svojich administratívnych výdavkov a zvýšenie administratívnych výdavkov pre všetky európske inštitúcie o 1,3 %; v záujme splnenia všetkých rozpočtových potrieb sa zaväzuje dôkladne preskúmať rozpočtové prostriedky v príslušných rozpočtových riadkoch; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že v krátkodobom výhľade treba splniť záväzky Európskej únie, zároveň však treba brať do úvahy kontext rozpočtových obmedzení, ktorý prevláda tak na úrovni Únie, ako aj na úrovni členských štátov; konštatuje, že v návrhu rozpočtu na rok 2012 sa predpokladá zvýšenie prostriedkov pre Európske školy o 1,7 %, zatiaľ čo rozpočtové ťažkosti prinútili Komisiu navrhnúť zmrazenie svojich administratívnych výdavkov a zvýšenie administratívnych výdavkov pre všetky európske inštitúcie o 1,3 %; v záujme splnenia všetkých rozpočtových potrieb sa zaväzuje dôkladne preskúmať rozpočtové prostriedky v príslušných rozpočtových riadkoch;

| 28. | zdôrazňuje, že aktívna účasť Únie na činnosti Európskych škôl je v porovnaní s jej finančným príspevkom, ktorý vyčleňuje zo svojho rozpočtu, nepomerne nízka; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že aktívna účasť Únie na činnosti Európskych škôl je v porovnaní s jej finančným príspevkom, ktorý vyčleňuje zo svojho rozpočtu, nepomerne nízka;

| 29. | poukazuje na skutočnosť, že navrhované zníženie rozpočtov Európskych škôl predstavuje vážnu hrozbu pre kvalitu vzdelávania a ich riadneho fungovania, a preto namieta proti akémukoľvek znižovaniu rozpočtu; |
| --- | --- |

29.

poukazuje na skutočnosť, že navrhované zníženie rozpočtov Európskych škôl predstavuje vážnu hrozbu pre kvalitu vzdelávania a ich riadneho fungovania, a preto namieta proti akémukoľvek znižovaniu rozpočtu;

| 30. | domnieva sa, že mnohé systematické problémy vyplývajú z neplnenia si povinností zo strany členských štátov; poukazuje na to, že podľa dohovoru neexistujú právne záruky plnenia si povinností zo strany členských štátov; |
| --- | --- |

30.

domnieva sa, že mnohé systematické problémy vyplývajú z neplnenia si povinností zo strany členských štátov; poukazuje na to, že podľa dohovoru neexistujú právne záruky plnenia si povinností zo strany členských štátov;

| 31. | konštatuje, že niektoré štáty v čoraz väčšej miere neplnia svoje záväzky týkajúce sa vysielania učiteľov, pričom sa odvolávajú najmä na rozdiel medzi percentuálnym zastúpením školopovinných detí s ich štátnou príslušnosťou a príspevkom do rozpočtu škôl, ktorý sa od nich požaduje; |
| --- | --- |

31.

konštatuje, že niektoré štáty v čoraz väčšej miere neplnia svoje záväzky týkajúce sa vysielania učiteľov, pričom sa odvolávajú najmä na rozdiel medzi percentuálnym zastúpením školopovinných detí s ich štátnou príslušnosťou a príspevkom do rozpočtu škôl, ktorý sa od nich požaduje;

| 32. | konštatuje, že mechanizmus prerozdelenia nákladov sa musí taktiež uplatňovať s cieľom podporiť spravodlivejší systém pri platení školného požadovaného od rodičov, ktorí nie sú súčasťou európskych inštitúcií alebo spoločností, ktoré podpísali s európskymi školami dohodu; |
| --- | --- |

32.

konštatuje, že mechanizmus prerozdelenia nákladov sa musí taktiež uplatňovať s cieľom podporiť spravodlivejší systém pri platení školného požadovaného od rodičov, ktorí nie sú súčasťou európskych inštitúcií alebo spoločností, ktoré podpísali s európskymi školami dohodu;

| 33. | žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie systému rezervných zoznamov s cieľom obsadiť pracovné miesta, ktoré nemôžu zaujať vyslaní učitelia, a tie, ktoré musia obsadiť miestne prijatí pracovníci, s cieľom zabezpečiť pokrytie potrieb z hľadiska počtu učiteľov, ako aj z hľadiska kvality a kontinuity výučby; |
| --- | --- |

33.

žiada Komisiu, aby zvážila zavedenie systému rezervných zoznamov s cieľom obsadiť pracovné miesta, ktoré nemôžu zaujať vyslaní učitelia, a tie, ktoré musia obsadiť miestne prijatí pracovníci, s cieľom zabezpečiť pokrytie potrieb z hľadiska počtu učiteľov, ako aj z hľadiska kvality a kontinuity výučby;

| 34. | podporuje vytváranie nových jazykových sekcií okamžite po dosiahnutí kvóty žiakov s cieľom umožniť žiakom bez jazykovej sekcie študovať v materinskom jazyku a predchádzať akejkoľvek diskriminácii v porovnaní so žiakmi v iných jazykových sekciách, pričom sa zároveň znížia náklady spojené s osobitným postavením žiakov bez jazykovej sekcie; |
| --- | --- |

34.

podporuje vytváranie nových jazykových sekcií okamžite po dosiahnutí kvóty žiakov s cieľom umožniť žiakom bez jazykovej sekcie študovať v materinskom jazyku a predchádzať akejkoľvek diskriminácii v porovnaní so žiakmi v iných jazykových sekciách, pričom sa zároveň znížia náklady spojené s osobitným postavením žiakov bez jazykovej sekcie;

| 35. | so znepokojením konštatuje, že nedostatok vyslaných pracovníkov musí byť kompenzovaný náborom miestnych lektorov, ktorí sú platení školami; žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila, aby členské štáty, ktoré neprispievajú finančne prostredníctvom vysielania učiteľov, odvádzali zodpovedajúci finančný príspevok do rozpočtu škôl; |
| --- | --- |

35.

so znepokojením konštatuje, že nedostatok vyslaných pracovníkov musí byť kompenzovaný náborom miestnych lektorov, ktorí sú platení školami; žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila, aby členské štáty, ktoré neprispievajú finančne prostredníctvom vysielania učiteľov, odvádzali zodpovedajúci finančný príspevok do rozpočtu škôl;

| 36. | domnieva sa, že súčasný systém financovania nadmerne zaťažuje niektoré členské štáty, pokiaľ ide o vysielanie učiteľov a poskytovanie školskej infraštruktúry, a žiada najvyššiu radu, aby prehodnotila model financovania škôl a náboru učiteľov; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že súčasný systém financovania nadmerne zaťažuje niektoré členské štáty, pokiaľ ide o vysielanie učiteľov a poskytovanie školskej infraštruktúry, a žiada najvyššiu radu, aby prehodnotila model financovania škôl a náboru učiteľov;

| 37. | opätovne potvrdzuje, že Európske školy musia byť financované riadnym a dostatočným spôsobom, aby sa splnili záväzky prijaté v rámci dohovoru a Služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Únie, zabezpečila kvalita poskytovaného vzdelávania a zaručili rovné a rovnocenné podmienky výučby pre deti všetkých jazykových sekcií Európskych škôl. V tejto súvislosti berie na vedomie nedávnu petíciu združení rodičov žiakov a učiteľov Európskych škôl v Bruseli, ktorá poukazuje na vážne hrozby, ktoré môžu navrhované obmedzenia predstavovať pre kvalitu vzdelávania a riadne fungovanie Európskych škôl, a preto je proti prípadným rozpočtovým škrtom; |
| --- | --- |

37.

opätovne potvrdzuje, že Európske školy musia byť financované riadnym a dostatočným spôsobom, aby sa splnili záväzky prijaté v rámci dohovoru a Služobného poriadku úradníkov Únie a podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov Únie, zabezpečila kvalita poskytovaného vzdelávania a zaručili rovné a rovnocenné podmienky výučby pre deti všetkých jazykových sekcií Európskych škôl. V tejto súvislosti berie na vedomie nedávnu petíciu združení rodičov žiakov a učiteľov Európskych škôl v Bruseli, ktorá poukazuje na vážne hrozby, ktoré môžu navrhované obmedzenia predstavovať pre kvalitu vzdelávania a riadne fungovanie Európskych škôl, a preto je proti prípadným rozpočtovým škrtom;

| 38. | žiada Komisiu, aby podnikla kroky s cieľom určiť percento osobitného poplatku určeného na Európske školy; |
| --- | --- |

38.

žiada Komisiu, aby podnikla kroky s cieľom určiť percento osobitného poplatku určeného na Európske školy;

| 39. | zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby bol finančný príspevok Európskej únie transparentnejší a urobiť viac preto, aby sa v školách zaručila otvorenosť a rozmanitosť a zároveň zaviedol udržateľný systém financovania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spresnila, na aké účely sa používajú mimoriadne odvody z platov úradníkov; žiada Komisiu, aby Parlament informovala o stave realizácie reformy z roku 2009, ako aj o potrebách v oblasti financovania na budúce roky, najmä čo sa týka politiky v oblasti budov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje, že z dlhodobého hľadiska je dôležité zabezpečiť, aby bol finančný príspevok Európskej únie transparentnejší a urobiť viac preto, aby sa v školách zaručila otvorenosť a rozmanitosť a zároveň zaviedol udržateľný systém financovania; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby spresnila, na aké účely sa používajú mimoriadne odvody z platov úradníkov; žiada Komisiu, aby Parlament informovala o stave realizácie reformy z roku 2009, ako aj o potrebách v oblasti financovania na budúce roky, najmä čo sa týka politiky v oblasti budov;

Pedagogické hľadisko

| 40. | želá si, aby sa v súlade s článkom 4 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, ktorý chce podporovať zbližovanie a vzájomné porozumenie medzi žiakmi rôznych jazykových sekcií prostredníctvom niektorých spoločných vyučovacích hodín v triedach rovnakého ročníka, zvážilo širšie využívanie tzv. pracovných jazykov na výučbu všetkých predmetov, ktoré nie sú prvoradé, bez toho, aby to poškodilo tých, ktorých jazyk nie je jedným z pracovných jazykov; |
| --- | --- |

40.

želá si, aby sa v súlade s článkom 4 Dohovoru o štatúte Európskych škôl, ktorý chce podporovať zbližovanie a vzájomné porozumenie medzi žiakmi rôznych jazykových sekcií prostredníctvom niektorých spoločných vyučovacích hodín v triedach rovnakého ročníka, zvážilo širšie využívanie tzv. pracovných jazykov na výučbu všetkých predmetov, ktoré nie sú prvoradé, bez toho, aby to poškodilo tých, ktorých jazyk nie je jedným z pracovných jazykov;

| 41. | trvá na tom, že učenie niektorých predmetov v „nie veľmi používaných“ národných jazykoch, ktorými hovorí malý počet občanov EÚ, má tiež určitú hodnotu; |
| --- | --- |

41.

trvá na tom, že učenie niektorých predmetov v „nie veľmi používaných“ národných jazykoch, ktorými hovorí malý počet občanov EÚ, má tiež určitú hodnotu;

| 42. | zdôrazňuje potrebu externého hodnotenia učebných osnov Európskych škôl, ktoré by neviedlo k dodatočným nákladom pre školy a význam uskutočnenia prebiehajúcej reformy maturitnej skúšky; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje potrebu externého hodnotenia učebných osnov Európskych škôl, ktoré by neviedlo k dodatočným nákladom pre školy a význam uskutočnenia prebiehajúcej reformy maturitnej skúšky;

| 43. | žiada, aby nábor miestnych lektorov spĺňal kritériá špičkovej úrovne, aby sa zabezpečila kvalita vyučovania, odbornej prípravy a zastupovania v prípade absencie a aby najvyššia rada zabezpečila, aby boli takíto lektori hodnotení inšpektormi; |
| --- | --- |

43.

žiada, aby nábor miestnych lektorov spĺňal kritériá špičkovej úrovne, aby sa zabezpečila kvalita vyučovania, odbornej prípravy a zastupovania v prípade absencie a aby najvyššia rada zabezpečila, aby boli takíto lektori hodnotení inšpektormi;

| 44. | domnieva sa, že osobitné programy odbornej prípravy a odborné semináre pre učiteľov pochádzajúcich z rôznych národných systémov by mali byť organizované tak, aby ich v súlade so spoločnými normami a kritériami pripravili na prácu v rámci európskeho školského systému; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že osobitné programy odbornej prípravy a odborné semináre pre učiteľov pochádzajúcich z rôznych národných systémov by mali byť organizované tak, aby ich v súlade so spoločnými normami a kritériami pripravili na prácu v rámci európskeho školského systému;

| 45. | opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami je prioritou, a že Európske školy musia urobiť všetko pre to, aby sa zlepšila ich schopnosť v oblasti vzdelávania žiakov so zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila uplatňovanie koeficientov pre túto kategóriu žiakov pri výpočte veľkosti tried a aby zabezpečila plnú integráciu týchto žiakov; |
| --- | --- |

45.

opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami je prioritou, a že Európske školy musia urobiť všetko pre to, aby sa zlepšila ich schopnosť v oblasti vzdelávania žiakov so zdravotným postihnutím; v tejto súvislosti žiada najvyššiu radu, aby zabezpečila uplatňovanie koeficientov pre túto kategóriu žiakov pri výpočte veľkosti tried a aby zabezpečila plnú integráciu týchto žiakov;

| 46. | žiada najvyššiu radu Európskych škôl, aby pristúpila k uplatneniu odporúčaní týkajúcich sa žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami, ktoré sú výsledkom prieskumu skupiny švédskych expertov z roku 2009, a aby na túto tému vypracovala akčný plán; |
| --- | --- |

46.

žiada najvyššiu radu Európskych škôl, aby pristúpila k uplatneniu odporúčaní týkajúcich sa žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami, ktoré sú výsledkom prieskumu skupiny švédskych expertov z roku 2009, a aby na túto tému vypracovala akčný plán;

| 47. | zdôrazňuje potrebu vypracovania dobre fungujúceho systému, ktorý by pomáhal žiakom so zdravotným postihnutím počas ich procesu začleňovania sa do Európskych škôl (napr. pomoc špeciálnych učiteľov) s cieľom zabezpečiť mobilitu ich rodičov; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje potrebu vypracovania dobre fungujúceho systému, ktorý by pomáhal žiakom so zdravotným postihnutím počas ich procesu začleňovania sa do Európskych škôl (napr. pomoc špeciálnych učiteľov) s cieľom zabezpečiť mobilitu ich rodičov;

| 48. | konštatuje, že oficiálna miera nezvládnutia ročníka vo výške 2,7 %, ktorú oznámila najvyššia rada, nezohľadňuje veľký rozdiel školských výsledkov na Európskych školách, v ktorých už po mnoho rokov dochádza k nezvyčajne vysokej miere opakovania ročníka vo frankofónnej sekcii, žiada najvyššiu radu, aby preskúmala vzdelávacie a finančné príčiny a dôsledky tohto problému, miery nezvládnutia ročníka vo všeobecnosti a neustále vysokého počtu detí opakujúcich ročník; |
| --- | --- |

48.

konštatuje, že oficiálna miera nezvládnutia ročníka vo výške 2,7 %, ktorú oznámila najvyššia rada, nezohľadňuje veľký rozdiel školských výsledkov na Európskych školách, v ktorých už po mnoho rokov dochádza k nezvyčajne vysokej miere opakovania ročníka vo frankofónnej sekcii, žiada najvyššiu radu, aby preskúmala vzdelávacie a finančné príčiny a dôsledky tohto problému, miery nezvládnutia ročníka vo všeobecnosti a neustále vysokého počtu detí opakujúcich ročník;

| 49. | opätovne žiada najvyššiu radu, aby sa zamerala na nájdenie alternatívnych riešení pre žiakov, ktorí vypadnú z prípravy na európsku maturitnú skúšku, a aby zvážila vytvorenie vysvedčenia o ukončení štúdia, ktoré nahradí maturitné vysvedčenie pre žiakov, ktorí sa chcú orientovať na odborné štúdium; trvá na tom, že každé nové vysvedčenie musí prejsť posúdením vplyvu a musí sa zabezpečiť, aby bolo prínosom pre existujúci kvalifikačný rámec; |
| --- | --- |

49.

opätovne žiada najvyššiu radu, aby sa zamerala na nájdenie alternatívnych riešení pre žiakov, ktorí vypadnú z prípravy na európsku maturitnú skúšku, a aby zvážila vytvorenie vysvedčenia o ukončení štúdia, ktoré nahradí maturitné vysvedčenie pre žiakov, ktorí sa chcú orientovať na odborné štúdium; trvá na tom, že každé nové vysvedčenie musí prejsť posúdením vplyvu a musí sa zabezpečiť, aby bolo prínosom pre existujúci kvalifikačný rámec;

| 50. | opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami musí ostať prioritou, predovšetkým preto, že Európske školy ešte stále ponúkajú iba jeden druh vysvedčenia, a sú preto povinné zabezpečiť maximálnu podporu žiakom s cieľom v čo najväčšej možnej miere zabrániť školskému zlyhaniu, ktoré by mohlo viesť do slepej uličky, ak žiak nemá z jazykových alebo iných dôvodov možnosť vzdelávať sa v národnom školskom systéme hostiteľskej krajiny; |
| --- | --- |

50.

opätovne potvrdzuje, že starostlivosť o žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami musí ostať prioritou, predovšetkým preto, že Európske školy ešte stále ponúkajú iba jeden druh vysvedčenia, a sú preto povinné zabezpečiť maximálnu podporu žiakom s cieľom v čo najväčšej možnej miere zabrániť školskému zlyhaniu, ktoré by mohlo viesť do slepej uličky, ak žiak nemá z jazykových alebo iných dôvodov možnosť vzdelávať sa v národnom školskom systéme hostiteľskej krajiny;

*

* *

| 51. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, členským štátom a Najvyššej rade európskych škôl. |
| --- | --- |

51.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, členským štátom a Najvyššej rade európskych škôl.

---

(1)  Ú. v. ES L 212, 17.8.1994, s. 3.

(2)  Ú. v. EÚ C 193 E, 17.8.2006, s. 333.

(3)  Ú. v. EÚ L 124, 27.4.2004, s. 1.

(4)  http://www.un.org/disabilities/documents/convention/convoptprot-f.pdf.

(5)  Ref. č.: 2011-02-D-39-fr-1.

(6)  KOM(2010)0595.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/22

---

Utorok 27. septembra 2011Budúca politika súdržnosti EÚ

P7_TA(2011)0403

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o čerpaní finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu: poučenie pre budúcu politiku súdržnosti EÚ (2010/2305(INI))

2013/C 56 E/03

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej články 174 až 178, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie a najmä na jej články 174 až 178,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. januára 2011 s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. januára 2011 s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (KOM(2011)0017),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (SEK(2011)0092), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie s názvom Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020 (SEK(2011)0092),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. októbra 2010 s názvom Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva (SEK(2010)1291), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 25. októbra 2010 s názvom Politika súdržnosti: Reakcia na hospodársku krízu, revízia vykonávania opatrení politiky súdržnosti prijatých na podporu európskeho plánu na oživenie hospodárstva (SEK(2010)1291),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (KOM(2010)0110),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 31. marca 2010, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (SEK(2010)0360), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 31. marca 2010, ktorý je sprievodným dokumentom k oznámeniu Komisie z 31. marca 2010 s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (SEK(2010)0360),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 539/2010 zo 16. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o zjednodušenie určitých požiadaviek a o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 539/2010 zo 16. júna 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o zjednodušenie určitých požiadaviek a o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (1),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 437/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 437/2010 z 19. mája 2010, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 397/2009 zo 6. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, pokiaľ ide o oprávnenosť investícií do energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 284/2009 zo 7. apríla 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (4),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 85/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 85/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, pokiaľ ide o určité ustanovenia týkajúce sa finančného riadenia (5),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (6),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1784/1999 (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 z 5. júla 2006 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1784/1999 (7),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999 (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 z 5. júla 2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1783/1999 (8),

| — | so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1828/2006 z 8. decembra 2006, ktorým sa stanovujú vykonávacie pravidlá nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Európskom fonde regionálneho rozvoja (9),

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2006/702/ES zo 6. októbra 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva o súdržnosti (10),

| — | so zreteľom na závery Rady o strategickej správe Komisie za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti, ktoré boli prijaté na zasadnutí Rady pre zahraničné veci konanom 14. júna 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o strategickej správe Komisie za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti, ktoré boli prijaté na zasadnutí Rady pre zahraničné veci konanom 14. júna 2010,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2010 s názvom Ako posilniť účinné partnerstvá v oblasti riadenia politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 na základe osvedčených postupov (ECO/258), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 14. júla 2010 s názvom Ako posilniť účinné partnerstvá v oblasti riadenia politiky súdržnosti na roky 2007 – 2013 na základe osvedčených postupov (ECO/258),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. – 2. decembra 2010 k dokumentu s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (CdR 159/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov z 1. – 2. decembra 2010 k dokumentu s názvom Politika súdržnosti: Strategická správa 2010 o vykonávaní programov 2007 – 2013 (CdR 159/2010),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2011 o správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013 (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. júna 2011 o správe za rok 2010 o vykonávaní programov politiky súdržnosti v rokoch 2007 až 2013 (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2010 o dosiahnutí skutočnej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti v EÚ – nevyhnutná podmienka pre globálnu konkurencieschopnosť? (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. decembra 2010 o dosiahnutí skutočnej územnej, sociálnej a hospodárskej súdržnosti v EÚ – nevyhnutná podmienka pre globálnu konkurencieschopnosť? (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa štrukturálnych fondov na obdobie 2007 – 2013: výsledky rokovaní o národných stratégiách súdržnosti a operačných programoch (13),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0287/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0287/2011),

| A. | keďže schopnosť čerpať finančné prostriedky sa chápe ako miera, do akej členský štát a jeho regióny dokážu účinne a efektívne využiť finančné prostriedky vyčlenené zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, a keďže táto schopnosť je nevyhnutným predpokladom maximálneho využitia financií z fondov EÚ v prospech hospodárskej a sociálnej súdržnosti, |
| --- | --- |

A.

keďže schopnosť čerpať finančné prostriedky sa chápe ako miera, do akej členský štát a jeho regióny dokážu účinne a efektívne využiť finančné prostriedky vyčlenené zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, a keďže táto schopnosť je nevyhnutným predpokladom maximálneho využitia financií z fondov EÚ v prospech hospodárskej a sociálnej súdržnosti,

| B. | keďže politika súdržnosti Únie je mimoriadne dôležitá pre podporu harmonického rozvoja Únie a keďže napriek pokroku dosiahnutému pri zmenšovaní rozvojových nerovností medzi jednotlivými regiónmi stále pretrvávajú veľmi významné odchýlky v ich úrovni hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja, |
| --- | --- |

B.

keďže politika súdržnosti Únie je mimoriadne dôležitá pre podporu harmonického rozvoja Únie a keďže napriek pokroku dosiahnutému pri zmenšovaní rozvojových nerovností medzi jednotlivými regiónmi stále pretrvávajú veľmi významné odchýlky v ich úrovni hospodárskeho, sociálneho a územného rozvoja,

| C. | keďže najznevýhodňovanejším regiónom a mikroregiónom chýbajú finančné a ľudské zdroje a administratívna podpora, ktoré sú potrebné na správne využívanie prostriedkov EÚ, ktoré majú k dispozícii, |
| --- | --- |

C.

keďže najznevýhodňovanejším regiónom a mikroregiónom chýbajú finančné a ľudské zdroje a administratívna podpora, ktoré sú potrebné na správne využívanie prostriedkov EÚ, ktoré majú k dispozícii,

| D. | keďže regionálna politika EÚ je významný nástroj pri podpore hospodárskej a sociálnej súdržnosti a keďže Európskej únii umožňuje prijímať opatrenia na zníženie regionálnych rozdielov, podporu skutočného zbližovania a stimuláciu rozvoja, kvalitnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj výhod pre menej rozvinuté regióny, |
| --- | --- |

D.

keďže regionálna politika EÚ je významný nástroj pri podpore hospodárskej a sociálnej súdržnosti a keďže Európskej únii umožňuje prijímať opatrenia na zníženie regionálnych rozdielov, podporu skutočného zbližovania a stimuláciu rozvoja, kvalitnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj výhod pre menej rozvinuté regióny,

| E. | keďže schopnosť čerpať finančné prostriedky nie je parameter, ale premenná, pričom v jednotlivých členských štátoch a v rámci každého členského štátu sa výrazne líši, a preto je potrebné prijímať individuálne riešenia na posilnenie tejto schopnosti, |
| --- | --- |

E.

keďže schopnosť čerpať finančné prostriedky nie je parameter, ale premenná, pričom v jednotlivých členských štátoch a v rámci každého členského štátu sa výrazne líši, a preto je potrebné prijímať individuálne riešenia na posilnenie tejto schopnosti,

| F. | keďže snaha o vyčerpanie maximálneho možného objemu finančnej pomoci vyžaduje nepretržité úsilie členských štátov a zapojenie miestnej a regionálnej správy do všetkých fáz postupu, ako aj primeranú kapacitu inštitucionálnych štruktúr a efektívne systémy riadenia a kontroly, |
| --- | --- |

F.

keďže snaha o vyčerpanie maximálneho možného objemu finančnej pomoci vyžaduje nepretržité úsilie členských štátov a zapojenie miestnej a regionálnej správy do všetkých fáz postupu, ako aj primeranú kapacitu inštitucionálnych štruktúr a efektívne systémy riadenia a kontroly,

| G. | keďže administratívna kapacita, a to najmä pokiaľ ide o plánovanie a vykonávanie projektov, je z hľadiska schopnosti čerpať prostriedky kľúčová a je potrebné ju posilniť, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na tie členské štáty, ktoré zaostávajú a majú nízku mieru čerpania, |
| --- | --- |

G.

keďže administratívna kapacita, a to najmä pokiaľ ide o plánovanie a vykonávanie projektov, je z hľadiska schopnosti čerpať prostriedky kľúčová a je potrebné ju posilniť, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na tie členské štáty, ktoré zaostávajú a majú nízku mieru čerpania,

| H. | keďže pravidlá týkajúce sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú svojou povahou zložité, a preto je ťažké transponovať ich do vnútroštátneho práva a dodržať ich, čo môže viesť k chybám, takže členské štáty a regióny vynakladajú neprimerane veľa času na riadenie a kontrolu týchto chýb a preto by tieto pravidlá mali zostať nezmenené počas dlhšieho obdobia, aby sa nimi podporovalo ich lepšie osvojenie; keďže naopak je potrebné podporovať všetky zjednodušenia podporujúce zavedenie finančných nástrojov, |
| --- | --- |

H.

keďže pravidlá týkajúce sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú svojou povahou zložité, a preto je ťažké transponovať ich do vnútroštátneho práva a dodržať ich, čo môže viesť k chybám, takže členské štáty a regióny vynakladajú neprimerane veľa času na riadenie a kontrolu týchto chýb a preto by tieto pravidlá mali zostať nezmenené počas dlhšieho obdobia, aby sa nimi podporovalo ich lepšie osvojenie; keďže naopak je potrebné podporovať všetky zjednodušenia podporujúce zavedenie finančných nástrojov,

| I. | keďže napriek zníženiu miery chybovosti a zneužívania štrukturálnej pomoci je potrebné posilniť opatrenia prijímané členskými štátmi na zníženie miery zneužívania pomoci a na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm, |
| --- | --- |

I.

keďže napriek zníženiu miery chybovosti a zneužívania štrukturálnej pomoci je potrebné posilniť opatrenia prijímané členskými štátmi na zníženie miery zneužívania pomoci a na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm,

| J. | keďže predovšetkým členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ v súčasnom programovom období, čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s čerpaním finančných prostriedkov z dôvodu značného zvýšenia objemu dostupných prostriedkov v porovnaní s predvstupovými prostriedkami a z dôvodu nedostatkov v administratívnych štruktúrach pri tvorbe, podpore a hodnotení projektov, |
| --- | --- |

J.

keďže predovšetkým členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ v súčasnom programovom období, čelia vážnym ťažkostiam v súvislosti s čerpaním finančných prostriedkov z dôvodu značného zvýšenia objemu dostupných prostriedkov v porovnaní s predvstupovými prostriedkami a z dôvodu nedostatkov v administratívnych štruktúrach pri tvorbe, podpore a hodnotení projektov,

| K. | keďže nedostatočná viditeľnosť týkajúca sa úrovne využívania krátkodobých a strednodobých prostriedkov brzdí schopnosť čerpať prostriedky, a keďže na všetkých úrovniach verejnej správy je potrebná väčšia transparentnosť, |
| --- | --- |

K.

keďže nedostatočná viditeľnosť týkajúca sa úrovne využívania krátkodobých a strednodobých prostriedkov brzdí schopnosť čerpať prostriedky, a keďže na všetkých úrovniach verejnej správy je potrebná väčšia transparentnosť,

| L. | keďže Európsky sociálny fond (ESF) poskytuje dôležitú podporu politikám trhu práce a zohráva významnú úlohu pri podpore sociálneho začlenenia a keďže by sa mali výrazne zvýšiť jeho prostriedky, |
| --- | --- |

L.

keďže Európsky sociálny fond (ESF) poskytuje dôležitú podporu politikám trhu práce a zohráva významnú úlohu pri podpore sociálneho začlenenia a keďže by sa mali výrazne zvýšiť jeho prostriedky,

| 1. | napriek uvedeným problémom poukazuje na úsilie o zrýchlenie schopnosti čerpať finančné prostriedky a plnenie rozpočtu politiky súdržnosti v roku 2010, a berie na vedomie pozitívny vplyv zásahov súvisiacich s politikou súdržnosti v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva na urýchlenie vykonávania programov a zrýchlenie poskytovania financií príjemcom; žiada Komisiu, aby v týchto zásahoch pokračovala aj v programovom období 2014 – 2020; |
| --- | --- |

1.

napriek uvedeným problémom poukazuje na úsilie o zrýchlenie schopnosti čerpať finančné prostriedky a plnenie rozpočtu politiky súdržnosti v roku 2010, a berie na vedomie pozitívny vplyv zásahov súvisiacich s politikou súdržnosti v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva na urýchlenie vykonávania programov a zrýchlenie poskytovania financií príjemcom; žiada Komisiu, aby v týchto zásahoch pokračovala aj v programovom období 2014 – 2020;

| 2. | zdôrazňuje, že problémy s čerpaním prostriedkov spôsobujú tieto hlavné faktory:






  — | problémy s ukončením postupov hodnotenia súladu súvisiacich s novým systémom riadenia a kontroly, ktoré sa zvyčajne vykonávajú na začiatku programového obdobia; |
| --- | --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že problémy s čerpaním prostriedkov spôsobujú tieto hlavné faktory:

—

problémy s ukončením postupov hodnotenia súladu súvisiacich s novým systémom riadenia a kontroly, ktoré sa zvyčajne vykonávajú na začiatku programového obdobia;

| — | celosvetová hospodárska recesia, s priamymi dôsledkami v podobe rozpočtovo reštriktívnych opatrení uplatňovaných na verejné rozpočty a ťažkostí pri získavaní vnútorného financovania; |
| --- | --- |

—

celosvetová hospodárska recesia, s priamymi dôsledkami v podobe rozpočtovo reštriktívnych opatrení uplatňovaných na verejné rozpočty a ťažkostí pri získavaní vnútorného financovania;

| — | nedostatočné zdroje na spolufinancovanie projektov; |
| --- | --- |

—

nedostatočné zdroje na spolufinancovanie projektov;

| — | oneskorenia pri príprave a zavádzaní predpisov EÚ a predpisov jednotlivých členských štátov či súvisiacich usmernení, ako aj medzery alebo nejasnosti v predpisoch; |
| --- | --- |

—

oneskorenia pri príprave a zavádzaní predpisov EÚ a predpisov jednotlivých členských štátov či súvisiacich usmernení, ako aj medzery alebo nejasnosti v predpisoch;

| — | oneskorenia pri preklade usmerňujúcich pokynov a poskytovaní vysvetlení zo strany Komisie, ako aj nezrovnalosti v usmerneniach Komisie; |
| --- | --- |

—

oneskorenia pri preklade usmerňujúcich pokynov a poskytovaní vysvetlení zo strany Komisie, ako aj nezrovnalosti v usmerneniach Komisie;

| — | príliš komplikované a prísne vnútroštátne postupy a ich časté zmeny; |
| --- | --- |

—

príliš komplikované a prísne vnútroštátne postupy a ich časté zmeny;

| — | potreba zriadiť nové inštitúcie na realizáciu programov, ktorá môže oneskoriť ich začatie a realizáciu; |
| --- | --- |

—

potreba zriadiť nové inštitúcie na realizáciu programov, ktorá môže oneskoriť ich začatie a realizáciu;

| — | nedostatočné oddelenie orgánov jednotlivých členských štátov, problémy s hierarchiou jednotlivých inštitúcií a vnútorné ťažkosti pri rozdeľovaní úloh a zodpovednosti; |
| --- | --- |

—

nedostatočné oddelenie orgánov jednotlivých členských štátov, problémy s hierarchiou jednotlivých inštitúcií a vnútorné ťažkosti pri rozdeľovaní úloh a zodpovednosti;

| — | nedostatočné zapojenie subjektov na regionálnej a miestnej úrovni do prípravy operačných programov; |
| --- | --- |

—

nedostatočné zapojenie subjektov na regionálnej a miestnej úrovni do prípravy operačných programov;

| — | obmedzený počet zamestnancov, ich neprimeraná kvalifikácia na štátnej a regionálnej úrovni a ťažkosti s udržaním zamestnancov; |
| --- | --- |

—

obmedzený počet zamestnancov, ich neprimeraná kvalifikácia na štátnej a regionálnej úrovni a ťažkosti s udržaním zamestnancov;

| — | ťažkosti so zavádzaním systémov informačných technológií; |
| --- | --- |

—

ťažkosti so zavádzaním systémov informačných technológií;

| — | nepomer medzi stupňom kontroly a rozsahom projektu; |
| --- | --- |

—

nepomer medzi stupňom kontroly a rozsahom projektu;

| — | nedostatočná počiatočná príprava na realizáciu projektov a chýbajúci súbor projektov; |
| --- | --- |

—

nedostatočná počiatočná príprava na realizáciu projektov a chýbajúci súbor projektov;

| — | politicky motivované zmeny v investovaní do priorít; |
| --- | --- |

—

politicky motivované zmeny v investovaní do priorít;

| 3. | domnieva sa, že mnohé odhalené problémy by sa mohli vyriešiť zapojením všetkých dotknutých partnerov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni už od etapy plánovania, a to tak, aby návrhy budúcich rámcových dokumentov a operačných programov zodpovedali ich potrebám, a tak umožňovali významnejší a čistejší príspevok k uskutočňovaniu európskych cieľov; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že mnohé odhalené problémy by sa mohli vyriešiť zapojením všetkých dotknutých partnerov na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni už od etapy plánovania, a to tak, aby návrhy budúcich rámcových dokumentov a operačných programov zodpovedali ich potrebám, a tak umožňovali významnejší a čistejší príspevok k uskutočňovaniu európskych cieľov;

| 4. | opakuje, že je potrebné zjednodušiť a spružniť pravidlá a postupy na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni, aby sa predkladateľom projektov uľahčil prístup k európskym finančným prostriedkom a aby sa podporila dobrá správa týchto projektov administratívnymi službami a nevytvorili sa tým značné problémy pre príjemcov; domnieva sa, že zjednodušenie prispeje k rýchlejšiemu prideľovaniu finančných prostriedkov, vyšším mieram čerpania prostriedkov, väčšej účinnosti a transparentnosti, menšiemu počtu chýb a kratším dobám vyplácania prostriedkov; domnieva sa, že je nutné dosiahnuť rovnováhu medzi zjednodušením a stabilitou pravidiel, postupov a kontrol; konštatuje, že v každom prípade je poskytovanie dostatočných informácií prípadným žiadateľom a príjemcom nevyhnutným predpokladom úspešnej realizácie projektov; |
| --- | --- |

4.

opakuje, že je potrebné zjednodušiť a spružniť pravidlá a postupy na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni, aby sa predkladateľom projektov uľahčil prístup k európskym finančným prostriedkom a aby sa podporila dobrá správa týchto projektov administratívnymi službami a nevytvorili sa tým značné problémy pre príjemcov; domnieva sa, že zjednodušenie prispeje k rýchlejšiemu prideľovaniu finančných prostriedkov, vyšším mieram čerpania prostriedkov, väčšej účinnosti a transparentnosti, menšiemu počtu chýb a kratším dobám vyplácania prostriedkov; domnieva sa, že je nutné dosiahnuť rovnováhu medzi zjednodušením a stabilitou pravidiel, postupov a kontrol; konštatuje, že v každom prípade je poskytovanie dostatočných informácií prípadným žiadateľom a príjemcom nevyhnutným predpokladom úspešnej realizácie projektov;

| 5. | zdôrazňuje, že zvýšenie miery čerpania povedie k reálnym výsledkom len vtedy, ak sa budú dodržiavať pravidlá Spoločenstva; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že zvýšenie miery čerpania povedie k reálnym výsledkom len vtedy, ak sa budú dodržiavať pravidlá Spoločenstva;

| 6. | zastáva názor, že je potrebné sústrediť sa najmä na aspekty týkajúce sa dosahovania výsledkov a plnenia cieľov, a pritom neustále venovať pozornosť kontrole vstupov; vyjadruje presvedčenie, že v súlade s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa vykonávania a kontroly projektov a platobných systémov by sa mala dosiahnuť lepšia vyváženosť medzi predpismi a postupmi potrebnými na zabezpečenie zákonnosti a správnosti výdavkov EÚ na jednej strane a väčším zameraním politiky súdržnosti na výkonnosť a nákladovú efektívnosť na druhej strane; |
| --- | --- |

6.

zastáva názor, že je potrebné sústrediť sa najmä na aspekty týkajúce sa dosahovania výsledkov a plnenia cieľov, a pritom neustále venovať pozornosť kontrole vstupov; vyjadruje presvedčenie, že v súlade s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa vykonávania a kontroly projektov a platobných systémov by sa mala dosiahnuť lepšia vyváženosť medzi predpismi a postupmi potrebnými na zabezpečenie zákonnosti a správnosti výdavkov EÚ na jednej strane a väčším zameraním politiky súdržnosti na výkonnosť a nákladovú efektívnosť na druhej strane;

| 7. | žiada úpravu plánovania, sledovania a hodnotenia politiky súdržnosti s cieľom skvalitniť poradenskú úlohu Komisie a znížiť administratívnu záťaž spojenú s kontrolami a auditmi; |
| --- | --- |

7.

žiada úpravu plánovania, sledovania a hodnotenia politiky súdržnosti s cieľom skvalitniť poradenskú úlohu Komisie a znížiť administratívnu záťaž spojenú s kontrolami a auditmi;

| 8. | zastáva názor, že by sa mal klásť väčší dôraz na potrestanie podvodov než na formálne nezrovnalosti; žiada o pružnejší a individuálnejší prístup závisiaci od zistených nezrovnalostí; |
| --- | --- |

8.

zastáva názor, že by sa mal klásť väčší dôraz na potrestanie podvodov než na formálne nezrovnalosti; žiada o pružnejší a individuálnejší prístup závisiaci od zistených nezrovnalostí;

| 9. | zdôrazňuje, že by sa malo posilniť uplatňovanie zásady primeranosti na kontrolné postupy v závislosti od rozsahu projektu a to zjednodušením požiadaviek na informácie, ktoré sa majú predkladať, a na monitorovanie projektov a programov malého rozsahu; pripomína však, že zjednodušené pravidlá nesmú žiadnym spôsobom ohrozovať transparentnosť a zodpovednosť; žiada, aby sa posilnila a zlepšila koordinácia audítorskej činnosti, aby sa odstránili zbytočné kontroly v členských štátoch, ktoré majú zavedený primeraný systém správy finančných prostriedkov, a aby sa v budúcom programovom období prijala zásada jedného auditu, ktorá by sa, podobne ako zásada „zmluvy o dôvere“ mala uplatňovať čo najčastejšie; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že by sa malo posilniť uplatňovanie zásady primeranosti na kontrolné postupy v závislosti od rozsahu projektu a to zjednodušením požiadaviek na informácie, ktoré sa majú predkladať, a na monitorovanie projektov a programov malého rozsahu; pripomína však, že zjednodušené pravidlá nesmú žiadnym spôsobom ohrozovať transparentnosť a zodpovednosť; žiada, aby sa posilnila a zlepšila koordinácia audítorskej činnosti, aby sa odstránili zbytočné kontroly v členských štátoch, ktoré majú zavedený primeraný systém správy finančných prostriedkov, a aby sa v budúcom programovom období prijala zásada jedného auditu, ktorá by sa, podobne ako zásada „zmluvy o dôvere“ mala uplatňovať čo najčastejšie;

| 10. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité včasne prijať viacročný finančný rámec a jasné a definitívne pravidlá a usmernenia pre členské štáty, aby sa zabránilo počiatočným ťažkostiam a zdržaniam spojeným s vypracúvaním vnútroštátnych pravidiel a vykonávaním predbežných podmienok členskými štátmi na začiatku nasledujúceho programového obdobia; považuje za potrebné, aby Komisia poskytovala technickú pomoc v záujme dobrého porozumenia týmto pravidlám zo strany členských štátov; zdôrazňuje, že trvanie viacročného finančného rámca (VFR) je pre politiku súdržnosti a schopnosť čerpať prostriedky kľúčovou otázkou, keďže príliš krátky VFR vytvára prekážky pre tie projekty, ktoré majú dlhšie trvanie a súčasne sú z hľadiska rozvoja najvýznamnejšie; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité včasne prijať viacročný finančný rámec a jasné a definitívne pravidlá a usmernenia pre členské štáty, aby sa zabránilo počiatočným ťažkostiam a zdržaniam spojeným s vypracúvaním vnútroštátnych pravidiel a vykonávaním predbežných podmienok členskými štátmi na začiatku nasledujúceho programového obdobia; považuje za potrebné, aby Komisia poskytovala technickú pomoc v záujme dobrého porozumenia týmto pravidlám zo strany členských štátov; zdôrazňuje, že trvanie viacročného finančného rámca (VFR) je pre politiku súdržnosti a schopnosť čerpať prostriedky kľúčovou otázkou, keďže príliš krátky VFR vytvára prekážky pre tie projekty, ktoré majú dlhšie trvanie a súčasne sú z hľadiska rozvoja najvýznamnejšie;

| 11. | vyzýva členské štáty, aby právne predpisy Spoločenstva rýchlejšie transponovali do vnútroštátneho práva; zdôrazňuje, že v záujme účinnejšieho operatívneho riešenia problémov je dôležité mobilizovať dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov; |
| --- | --- |

11.

vyzýva členské štáty, aby právne predpisy Spoločenstva rýchlejšie transponovali do vnútroštátneho práva; zdôrazňuje, že v záujme účinnejšieho operatívneho riešenia problémov je dôležité mobilizovať dostatočný počet kvalifikovaných pracovníkov;

| 12. | zdôrazňuje prínos a potrebu lepšej súčinnosti a vzájomného dopĺňania sa medzi všetkými spoločne využívanými prostriedkami (Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo) a Európskym rozvojovým fondom v prípade určitých európskych regiónov, ktoré susedia s krajinami AKT; zastáva názor, že by sa mala podporovať flexibilita medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja a Európskym sociálnym fondom s cieľom uľahčiť financovanie integrovaných projektov, a pritom rešpektovať osobitosť a ciele každého z týchto fondov; zdôrazňuje, že harmonizácia pravidiel a postupov by viedla k zjednodušeniu systémov poskytovania prostriedkov a podnietila by zapojenie potenciálnych príjemcov do programov spolufinancovaných Európskou úniou; v tejto súvislosti pripomína potenciál krížového financovania, ktorý sa dosiaľ nevyužíva v plnej miere; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje prínos a potrebu lepšej súčinnosti a vzájomného dopĺňania sa medzi všetkými spoločne využívanými prostriedkami (Európskym fondom regionálneho rozvoja, Európskym sociálnym fondom, Kohéznym fondom, Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom pre rybné hospodárstvo) a Európskym rozvojovým fondom v prípade určitých európskych regiónov, ktoré susedia s krajinami AKT; zastáva názor, že by sa mala podporovať flexibilita medzi Európskym fondom regionálneho rozvoja a Európskym sociálnym fondom s cieľom uľahčiť financovanie integrovaných projektov, a pritom rešpektovať osobitosť a ciele každého z týchto fondov; zdôrazňuje, že harmonizácia pravidiel a postupov by viedla k zjednodušeniu systémov poskytovania prostriedkov a podnietila by zapojenie potenciálnych príjemcov do programov spolufinancovaných Európskou úniou; v tejto súvislosti pripomína potenciál krížového financovania, ktorý sa dosiaľ nevyužíva v plnej miere;

| 13. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že ESF sa v súčasnosti bude využívať efektívnejším spôsobom, aby tak na všetkých úrovniach a vo všetkých členských štátoch bolo možné reagovať na terajšie sociálno-ekonomické problémy spôsobené finančnou recesiou, a aby zaistili, že budúci ESF prispeje zmysluplným a cieleným spôsobom k vykonávaniu stratégie Európa 2020 v oblastiach politiky zamestnanosti a sociálneho začlenenia ako viditeľný, transparentný, efektívny, flexibilný, jednoduchý a ľahko použiteľný nástroj, ktorý sa použije na rozvoj ľudského kapitálu pri zohľadnení osobitostí a potrieb členských štátov a regiónov; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že ESF sa v súčasnosti bude využívať efektívnejším spôsobom, aby tak na všetkých úrovniach a vo všetkých členských štátoch bolo možné reagovať na terajšie sociálno-ekonomické problémy spôsobené finančnou recesiou, a aby zaistili, že budúci ESF prispeje zmysluplným a cieleným spôsobom k vykonávaniu stratégie Európa 2020 v oblastiach politiky zamestnanosti a sociálneho začlenenia ako viditeľný, transparentný, efektívny, flexibilný, jednoduchý a ľahko použiteľný nástroj, ktorý sa použije na rozvoj ľudského kapitálu pri zohľadnení osobitostí a potrieb členských štátov a regiónov;

| 14. | zdôrazňuje, že je potrebné sústrediť úsilie na obmedzený počet priorít – pričom najnaliehavejšou z nich je zníženie rekordných úrovní nezamestnanosti na vnútornom trhu s osobitným dôrazom na pracovné miesta pre mladých ľudí a ženy – s cieľom zabezpečiť efektívnejšiu realizáciu projektov na úrovni EÚ a maximalizovať vplyv a potenciál ESF, a podporiť tak stratégiu Európa 2020, a zároveň vyzdvihuje, že treba brať do úvahy rozdielnu situáciu v členských štátoch a že je okrem toho potrebné posilňovať finančnú nezávislosť ESF a podporovať jeho flexibilitu s cieľom riešiť súčasné problémy v oblasti zamestnanosti; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že je potrebné sústrediť úsilie na obmedzený počet priorít – pričom najnaliehavejšou z nich je zníženie rekordných úrovní nezamestnanosti na vnútornom trhu s osobitným dôrazom na pracovné miesta pre mladých ľudí a ženy – s cieľom zabezpečiť efektívnejšiu realizáciu projektov na úrovni EÚ a maximalizovať vplyv a potenciál ESF, a podporiť tak stratégiu Európa 2020, a zároveň vyzdvihuje, že treba brať do úvahy rozdielnu situáciu v členských štátoch a že je okrem toho potrebné posilňovať finančnú nezávislosť ESF a podporovať jeho flexibilitu s cieľom riešiť súčasné problémy v oblasti zamestnanosti;

| 15. | vyzýva členské štáty, aby podporovali a udržiavali široký dialóg so všetkými zainteresovanými stranami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom lepšie vymedziť potreby trhu práce, zvýšiť zamestnateľnosť sociálne znevýhodnených skupín a zároveň primerane zohľadňovať regionálne a miestne potreby pri formulovaní politických cieľov v súvislosti s politikou súdržnosti a zabezpečiť, aby sa odrážali v cieľoch ESF; žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala odbornej príprave a vzdelávaniu ľudí na nekvalifikovaných pracovných miestach s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť tejto skupiny; |
| --- | --- |

15.

vyzýva členské štáty, aby podporovali a udržiavali široký dialóg so všetkými zainteresovanými stranami na národnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom lepšie vymedziť potreby trhu práce, zvýšiť zamestnateľnosť sociálne znevýhodnených skupín a zároveň primerane zohľadňovať regionálne a miestne potreby pri formulovaní politických cieľov v súvislosti s politikou súdržnosti a zabezpečiť, aby sa odrážali v cieľoch ESF; žiada, aby sa osobitná pozornosť venovala odbornej príprave a vzdelávaniu ľudí na nekvalifikovaných pracovných miestach s cieľom zvýšiť zamestnateľnosť tejto skupiny;

| 16. | vyzýva členské štáty, aby zlepšili informovanosť o ESF a jeho dostupnosť a zmodernizovali kapacity tvorby projektov s cieľom prispieť k vytvoreniu nových, dôstojných pracovných miest a účinnejšiemu sociálnemu začleneniu; |
| --- | --- |

16.

vyzýva členské štáty, aby zlepšili informovanosť o ESF a jeho dostupnosť a zmodernizovali kapacity tvorby projektov s cieľom prispieť k vytvoreniu nových, dôstojných pracovných miest a účinnejšiemu sociálnemu začleneniu;

| 17. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v súvislosti s miestnymi a regionálnymi projektmi rozvoja uprednostnili integrovaný prístup, čím by podporili rozvoj miestnych iniciatív pre ESF založených na princípe „zdola nahor“ a umožnili skombinovať na úrovni jednotlivých projektov viacero druhov financovania: operačné programy, národné programy a súkromné zdroje; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v súvislosti s miestnymi a regionálnymi projektmi rozvoja uprednostnili integrovaný prístup, čím by podporili rozvoj miestnych iniciatív pre ESF založených na princípe „zdola nahor“ a umožnili skombinovať na úrovni jednotlivých projektov viacero druhov financovania: operačné programy, národné programy a súkromné zdroje;

| 18. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že kvôli zdĺhavým administratívnym konaniam a zložitým pravidlám, najmä v niektorých členských štátoch, je čerpanie prostriedkov z ESF pomalšie, než sa predpokladalo, a že to mnohých prípadných príjemcov odrádza od podania žiadosti o finančné prostriedky; žiada, aby sa ciele ESF zosúladili so skutočnými potrebami trhu práce, ktorý potrebuje investície do skvalitnenia odborného vzdelávania a opatrení na ochranu remeselnej výroby; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že kvôli zdĺhavým administratívnym konaniam a zložitým pravidlám, najmä v niektorých členských štátoch, je čerpanie prostriedkov z ESF pomalšie, než sa predpokladalo, a že to mnohých prípadných príjemcov odrádza od podania žiadosti o finančné prostriedky; žiada, aby sa ciele ESF zosúladili so skutočnými potrebami trhu práce, ktorý potrebuje investície do skvalitnenia odborného vzdelávania a opatrení na ochranu remeselnej výroby;

| 19. | vyzýva Komisiu, aby prehodnotila úroveň spolufinancovania s cieľom lepšie zohľadniť stupeň rozvoja, pridanú hodnotu EÚ, druhy opatrení, príjemcov, ich schopnosť čerpať finančné prostriedky a možnosti rozvoja; na tento účel žiada, aby bol politike súdržnosti v čase, kedy sú príspevky na národnej a miestnej úrovni obmedzované úspornými opatreniami v rámci národných rozpočtov, pridelený primeraný rozpočet Spoločenstva; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že určitá časť finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci ESF, sa nečerpá, a zároveň konštatuje, že v niektorých členských štátoch sa dosiahol významný pokrok; vyzýva preto členské štáty, aby vytvorili mechanizmy, ktoré malým príjemcom (väčšinou novým MVO a MSP) pomôžu pri príprave úspešných žiadostí a ktoré im zabezpečia poradenstvo počas obdobia čerpania prostriedkov, a zaručili tým efektívnejší postup; |
| --- | --- |

19.

vyzýva Komisiu, aby prehodnotila úroveň spolufinancovania s cieľom lepšie zohľadniť stupeň rozvoja, pridanú hodnotu EÚ, druhy opatrení, príjemcov, ich schopnosť čerpať finančné prostriedky a možnosti rozvoja; na tento účel žiada, aby bol politike súdržnosti v čase, kedy sú príspevky na národnej a miestnej úrovni obmedzované úspornými opatreniami v rámci národných rozpočtov, pridelený primeraný rozpočet Spoločenstva; vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že určitá časť finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci ESF, sa nečerpá, a zároveň konštatuje, že v niektorých členských štátoch sa dosiahol významný pokrok; vyzýva preto členské štáty, aby vytvorili mechanizmy, ktoré malým príjemcom (väčšinou novým MVO a MSP) pomôžu pri príprave úspešných žiadostí a ktoré im zabezpečia poradenstvo počas obdobia čerpania prostriedkov, a zaručili tým efektívnejší postup;

| 20. | vyzýva členské štáty, aby na základe jasných pravidiel vo väčšom rozsahu využívali možnosť poskytovania zálohových platieb príjemcom prostriedkov z ESF; |
| --- | --- |

20.

vyzýva členské štáty, aby na základe jasných pravidiel vo väčšom rozsahu využívali možnosť poskytovania zálohových platieb príjemcom prostriedkov z ESF;

| 21. | zdôrazňuje, že sa treba trvalo, intenzívne a odhodlane zameriavať na skutočné výstupy a výsledky rozvojových programov financovaných z ESF, a to zlepšením systémov hodnotenia, monitorovania a ukazovateľov na úrovni Spoločenstva a na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré by mali zahŕňať nielen úrovne výdavkov, ale aj kvalitu realizovaných politík; vyzýva Komisiu, aby brala do úvahy faktory neistoty, ktoré ovplyvňujú dlhodobé projekty návratu do pracovného života; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že sa treba trvalo, intenzívne a odhodlane zameriavať na skutočné výstupy a výsledky rozvojových programov financovaných z ESF, a to zlepšením systémov hodnotenia, monitorovania a ukazovateľov na úrovni Spoločenstva a na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré by mali zahŕňať nielen úrovne výdavkov, ale aj kvalitu realizovaných politík; vyzýva Komisiu, aby brala do úvahy faktory neistoty, ktoré ovplyvňujú dlhodobé projekty návratu do pracovného života;

| 22. | zdôrazňuje význam, ktorý určité reformy môžu mať v niektorých členských štátoch pri zvyšovaní schopnosti čerpania prostriedkov, a teda potrebu rokovať o nich medzi Komisiou a dotknutými členskými štátmi pri vymedzovaní zmluvy o rozvojovom a investičnom partnerstve, aby sa pre štáty stali záväznými podmienkami; poukazuje na význam decentralizácie a zvýšenia právomocí regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje význam, ktorý určité reformy môžu mať v niektorých členských štátoch pri zvyšovaní schopnosti čerpania prostriedkov, a teda potrebu rokovať o nich medzi Komisiou a dotknutými členskými štátmi pri vymedzovaní zmluvy o rozvojovom a investičnom partnerstve, aby sa pre štáty stali záväznými podmienkami; poukazuje na význam decentralizácie a zvýšenia právomocí regionálnych a miestnych orgánov;

| 23. | podporuje názor, že regulačná architektúra politiky súdržnosti by mala umožniť väčšiu pružnosť pri organizovaní operačných programov s cieľom lepšie odrážať charakter a geografické prvky rozvojových procesov; navrhuje poskytnúť členským štátom a regiónom dostatočnú pružnosť pri výbere vlastných priorít a vypracúvaní vhodných kombinácií politík; |
| --- | --- |

23.

podporuje názor, že regulačná architektúra politiky súdržnosti by mala umožniť väčšiu pružnosť pri organizovaní operačných programov s cieľom lepšie odrážať charakter a geografické prvky rozvojových procesov; navrhuje poskytnúť členským štátom a regiónom dostatočnú pružnosť pri výbere vlastných priorít a vypracúvaní vhodných kombinácií politík;

| 24. | vyzýva členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť príprave projektov a vypracovali súbor projektov s cieľom minimalizovať riziko prekročenia nákladov a dosiahnuť vysokú mieru čerpania prostriedkov; |
| --- | --- |

24.

vyzýva členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť príprave projektov a vypracovali súbor projektov s cieľom minimalizovať riziko prekročenia nákladov a dosiahnuť vysokú mieru čerpania prostriedkov;

| 25. | konštatuje, že inštitucionálna kapacita verejného sektora na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a technická a administratívna kapacita zúčastnených verejných orgánov a príjemcov majú zásadný význam pre úspešný rozvoj, plnenie a sledovanie politík potrebných na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že inštitucionálna kapacita verejného sektora na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a technická a administratívna kapacita zúčastnených verejných orgánov a príjemcov majú zásadný význam pre úspešný rozvoj, plnenie a sledovanie politík potrebných na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020;

| 26. | vyzýva členské štáty, aby za podpory Komisie a koordinovane s miestnymi a regionálnymi orgánmi venovali pozornosť lepšiemu riadeniu ľudských zdrojov a to vyvinutím ďalšieho úsilia na pritiahnutie a udržanie kvalifikovaného personálu na správu finančných prostriedkov EÚ, podporovaním jeho vysoko kvalitnej odbornej prípravy a aby sa vyhli zmenám personálu pokiaľ to nie je absolútne nevyhnuté a to len s cieľom zlepšiť jeho efektívnosť a následne schopnosť čerpať prostriedky; v tejto súvislosti pripomína možnosť využívať prostriedky ESF a technickú pomoc na posilnenie kapacít potrebných na uskutočňovanie a sledovanie programov; zdôrazňuje význam jednotných kontaktných miest na decentralizovanej úrovni na pomoc partnerom programu; vyzýva členské štáty, aby vytvorili európske jednotné kontaktné miesta, ktoré by boli čo najbližšie k občanom a ktorých cieľom by bola pomoc miestnym orgánom aj občanom EÚ pri formulovaní žiadostí o podporu z Kohézneho fondu; |
| --- | --- |

26.

vyzýva členské štáty, aby za podpory Komisie a koordinovane s miestnymi a regionálnymi orgánmi venovali pozornosť lepšiemu riadeniu ľudských zdrojov a to vyvinutím ďalšieho úsilia na pritiahnutie a udržanie kvalifikovaného personálu na správu finančných prostriedkov EÚ, podporovaním jeho vysoko kvalitnej odbornej prípravy a aby sa vyhli zmenám personálu pokiaľ to nie je absolútne nevyhnuté a to len s cieľom zlepšiť jeho efektívnosť a následne schopnosť čerpať prostriedky; v tejto súvislosti pripomína možnosť využívať prostriedky ESF a technickú pomoc na posilnenie kapacít potrebných na uskutočňovanie a sledovanie programov; zdôrazňuje význam jednotných kontaktných miest na decentralizovanej úrovni na pomoc partnerom programu; vyzýva členské štáty, aby vytvorili európske jednotné kontaktné miesta, ktoré by boli čo najbližšie k občanom a ktorých cieľom by bola pomoc miestnym orgánom aj občanom EÚ pri formulovaní žiadostí o podporu z Kohézneho fondu;

| 27. | konštatuje, že na to, aby bolo možné budovať na nadobudnutých skúsenostiach a poznatkoch v riadení, je potrebný vysoký stupeň kontinuity systémov riadenia a kontroly a kapacity, a preto vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na zabránenie fluktuácie administratívnych pracovníkov, ktorí sa venujú správe fondov; |
| --- | --- |

27.

konštatuje, že na to, aby bolo možné budovať na nadobudnutých skúsenostiach a poznatkoch v riadení, je potrebný vysoký stupeň kontinuity systémov riadenia a kontroly a kapacity, a preto vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na zabránenie fluktuácie administratívnych pracovníkov, ktorí sa venujú správe fondov;

| 28. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila svoju pomoc tým členským štátom, ktorých miera čerpania je pod priemerom EÚ a vykazuje nedostatky v oblasti schopnosti čerpať prostriedky; domnieva sa, že takáto zlepšená pomoc a úzka spolupráca by mali pokračovať aspoň dovtedy, kým príslušné krajiny nedosiahnu dostatočnú úroveň odborných znalostí na to, aby prinášali výsledky bez osobitnej vonkajšej pomoci; |
| --- | --- |

28.

vyzýva Komisiu, aby zlepšila svoju pomoc tým členským štátom, ktorých miera čerpania je pod priemerom EÚ a vykazuje nedostatky v oblasti schopnosti čerpať prostriedky; domnieva sa, že takáto zlepšená pomoc a úzka spolupráca by mali pokračovať aspoň dovtedy, kým príslušné krajiny nedosiahnu dostatočnú úroveň odborných znalostí na to, aby prinášali výsledky bez osobitnej vonkajšej pomoci;

| 29. | vyzýva členské štáty, aby v rámci svojich vykonávacích štruktúr zriadili diskusné fóra alebo siete s cieľom diskutovať o skúsenostiach a ťažkostiach a vymieňať si najlepšie postupy; ďalej vyzýva členské štáty, aby pomáhali príjemcom vyrovnať sa s prísnejšími požiadavkami na kontrolu tým, že im budú poskytovať podporu, a to najmä prostredníctvom využívania rozpočtových prostriedkov určených na technickú pomoc s cieľom vyškoliť a sprevádzať hospodárskych a sociálnych aktérov, ktorí môžu byť príjemcami prostriedkov; navrhuje, aby sa na takéto projekty využívala časť z prostriedkov vyčlenených na operačné programy technickej pomoci; vyzýva členské štáty, aby navrhli a organizovali školenia pre potenciálnych príjemcov prostriedkov z fondov; |
| --- | --- |

29.

vyzýva členské štáty, aby v rámci svojich vykonávacích štruktúr zriadili diskusné fóra alebo siete s cieľom diskutovať o skúsenostiach a ťažkostiach a vymieňať si najlepšie postupy; ďalej vyzýva členské štáty, aby pomáhali príjemcom vyrovnať sa s prísnejšími požiadavkami na kontrolu tým, že im budú poskytovať podporu, a to najmä prostredníctvom využívania rozpočtových prostriedkov určených na technickú pomoc s cieľom vyškoliť a sprevádzať hospodárskych a sociálnych aktérov, ktorí môžu byť príjemcami prostriedkov; navrhuje, aby sa na takéto projekty využívala časť z prostriedkov vyčlenených na operačné programy technickej pomoci; vyzýva členské štáty, aby navrhli a organizovali školenia pre potenciálnych príjemcov prostriedkov z fondov;

| 30. | pripomína význam programov medziregionálnej spolupráce a programov ako INTERACT a URBACT pre identifikáciu a šírenie najlepších postupov a pre odbornú prípravu politických a administratívnych aktérov v oblasti optimálneho využívania prostriedkov; žiada, aby kroky podporujúce regionálne plánovanie a efektívne využívanie prostriedkov mali možnosť získať rozpočtové prostriedky z časti „medziregionálna spolupráca“ cieľa Územná spolupráca; |
| --- | --- |

30.

pripomína význam programov medziregionálnej spolupráce a programov ako INTERACT a URBACT pre identifikáciu a šírenie najlepších postupov a pre odbornú prípravu politických a administratívnych aktérov v oblasti optimálneho využívania prostriedkov; žiada, aby kroky podporujúce regionálne plánovanie a efektívne využívanie prostriedkov mali možnosť získať rozpočtové prostriedky z časti „medziregionálna spolupráca“ cieľa Územná spolupráca;

| 31. | vyzýva Komisiu, aby zaviedla celoeurópsky program spolupráce založený na skúsenostiach s programom partnerstva s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi regiónmi s vysokou mierou čerpania prostriedkov a regiónmi s nízkou mierou čerpania prostriedkov a uľahčiť šírenie najlepších postupov; |
| --- | --- |

31.

vyzýva Komisiu, aby zaviedla celoeurópsky program spolupráce založený na skúsenostiach s programom partnerstva s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi regiónmi s vysokou mierou čerpania prostriedkov a regiónmi s nízkou mierou čerpania prostriedkov a uľahčiť šírenie najlepších postupov;

| 32. | navrhuje vytvorenie internetovej platformy pre príjemcov a miestne a regionálne zainteresované subjekty a vládne inštitúcie na výmenu najlepších postupov a na informovanie o prekážkach, problémoch a ich možných riešeniach; |
| --- | --- |

32.

navrhuje vytvorenie internetovej platformy pre príjemcov a miestne a regionálne zainteresované subjekty a vládne inštitúcie na výmenu najlepších postupov a na informovanie o prekážkach, problémoch a ich možných riešeniach;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zavedenia harmonizovaných informačných a komunikačných systémov a zohľadnila pritom rozdiely systémov riadenia a kontroly v jednotlivých členských štátoch; preto žiada zavedenie jednotného súboru na sledovanie čerpania fondov v rámci programov územnej spolupráce; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zavedenia harmonizovaných informačných a komunikačných systémov a zohľadnila pritom rozdiely systémov riadenia a kontroly v jednotlivých členských štátoch; preto žiada zavedenie jednotného súboru na sledovanie čerpania fondov v rámci programov územnej spolupráce;

| 34. | vyzýva Komisiu, aby využila informačné a komunikačné systémy na vytvorenie systému včasného varovania, ktorý by informoval o miere čerpania prostriedkov a predložila aspoň výročnú správu obsahujúcu informácie o čerpaní regionálnych a štrukturálnych fondov v každom regióne, ktorá Európskemu parlamentu umožní monitorovať plnenie politiky súdržnosti; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Komisiu, aby využila informačné a komunikačné systémy na vytvorenie systému včasného varovania, ktorý by informoval o miere čerpania prostriedkov a predložila aspoň výročnú správu obsahujúcu informácie o čerpaní regionálnych a štrukturálnych fondov v každom regióne, ktorá Európskemu parlamentu umožní monitorovať plnenie politiky súdržnosti;

| 35. | vyzýva Komisiu, aby aktívne spolupracovala s EIB, a to najmä pri uskutočňovaní spoločných iniciatív zameraných na zvyšovanie účinnosti a efektívnosti politiky súdržnosti a na posilnenie vplyvu štrukturálnych fondov prostredníctvom zabezpečenia pomoci pri podpore financovania MSP; |
| --- | --- |

35.

vyzýva Komisiu, aby aktívne spolupracovala s EIB, a to najmä pri uskutočňovaní spoločných iniciatív zameraných na zvyšovanie účinnosti a efektívnosti politiky súdržnosti a na posilnenie vplyvu štrukturálnych fondov prostredníctvom zabezpečenia pomoci pri podpore financovania MSP;

| 36. | je presvedčený, že vďaka svojej väčšej pružnosti verejno-súkromné partnerstvá na regionálnej a miestnej úrovni pripravené v dostatočnom predstihu a v súlade so stratégiou Európa 2020 prispejú k zlepšeniu schopnosti čerpať prostriedky a vyriešeniu ťažkostí so spolufinancovaním; odporúča členským štátom, aby objasnili a zjednodušili svoje vnútroštátne právne predpisy tak, aby takéto partnerstvá uľahčovali; zdôrazňuje, že je zásadne dôležité zabezpečiť demokratickú kontrolu verejno-súkromných partnerstiev; |
| --- | --- |

36.

je presvedčený, že vďaka svojej väčšej pružnosti verejno-súkromné partnerstvá na regionálnej a miestnej úrovni pripravené v dostatočnom predstihu a v súlade so stratégiou Európa 2020 prispejú k zlepšeniu schopnosti čerpať prostriedky a vyriešeniu ťažkostí so spolufinancovaním; odporúča členským štátom, aby objasnili a zjednodušili svoje vnútroštátne právne predpisy tak, aby takéto partnerstvá uľahčovali; zdôrazňuje, že je zásadne dôležité zabezpečiť demokratickú kontrolu verejno-súkromných partnerstiev;

| 37. | vyzýva Komisiu, aby preverila existenciu a preskúmala účinnosť právnych základov na vykonávanie projektov partnerstva súkromného a verejného sektora a ak je to vhodné, odporučila tým členským štátom, ktoré takéto legislatívne opatrenia neprijali, aby ich pripravili a prijali čo najskôr, s cieľom umožniť mobilizáciu zdrojov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre projekty partnerstva súkromného a verejného sektora v budúcom programovom období a postupy na účinnú realizáciu týchto projektov na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Komisiu, aby preverila existenciu a preskúmala účinnosť právnych základov na vykonávanie projektov partnerstva súkromného a verejného sektora a ak je to vhodné, odporučila tým členským štátom, ktoré takéto legislatívne opatrenia neprijali, aby ich pripravili a prijali čo najskôr, s cieľom umožniť mobilizáciu zdrojov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre projekty partnerstva súkromného a verejného sektora v budúcom programovom období a postupy na účinnú realizáciu týchto projektov na regionálnej a miestnej úrovni;

| 38. | zdôrazňuje, že väčšina MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, nemôže sama využívať možnosti štrukturálnych fondov z dôvodu súčasných administratívnych a finančných obmedzení a že potrebujú podporu a rady od svojich zastupiteľských organizácií na územnej a národnej úrovni; domnieva sa, že zjednodušenie pravidiel a postupov je nevyhnutnou podmienkou, ktorá im umožní prístup k štrukturálnym fondom; žiada, aby sa tzv. Small Business Act a jeho zásady „myslieť najprv na malých“, „iba raz“ a zásada primeranosti museli uplatňovať na všetkých úrovniach rozhodovania pri vymedzovaní investičných priorít a príprave postupov riadenia, auditu a kontroly, a to s cieľom zabezpečiť lepšie čerpanie prostriedkov; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že väčšina MSP, a najmä malé podniky a mikropodniky, nemôže sama využívať možnosti štrukturálnych fondov z dôvodu súčasných administratívnych a finančných obmedzení a že potrebujú podporu a rady od svojich zastupiteľských organizácií na územnej a národnej úrovni; domnieva sa, že zjednodušenie pravidiel a postupov je nevyhnutnou podmienkou, ktorá im umožní prístup k štrukturálnym fondom; žiada, aby sa tzv. Small Business Act a jeho zásady „myslieť najprv na malých“, „iba raz“ a zásada primeranosti museli uplatňovať na všetkých úrovniach rozhodovania pri vymedzovaní investičných priorít a príprave postupov riadenia, auditu a kontroly, a to s cieľom zabezpečiť lepšie čerpanie prostriedkov;

| 39. | zdôrazňuje význam partnerstiev v zmysle článku 11 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 pre schopnosť využívať financovanie; vyzýva členské štáty, aby plne informovali občanov, zástupcov občianskej spoločnosti, združenia a mimovládne organizácie a regionálne a miestne orgány o možnostiach financovania, oprávnenosti na spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, pravidlách spolufinancovania, pravidlách preplácania nákladov a o tom, kde možno nájsť výzvy na predloženie návrhov, a aby ich nabádali k tomu, aby tieto možnosti financovania využívali; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje význam partnerstiev v zmysle článku 11 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 pre schopnosť využívať financovanie; vyzýva členské štáty, aby plne informovali občanov, zástupcov občianskej spoločnosti, združenia a mimovládne organizácie a regionálne a miestne orgány o možnostiach financovania, oprávnenosti na spolufinancovanie zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu, pravidlách spolufinancovania, pravidlách preplácania nákladov a o tom, kde možno nájsť výzvy na predloženie návrhov, a aby ich nabádali k tomu, aby tieto možnosti financovania využívali;

| 40. | zdôrazňuje pozitívne účinky využívania finančných nástrojov poskytovaných Európskou investičnou bankou, napríklad nástroja Jessica, s cieľom zvýšiť celkové finančné zdroje bez zvýšenia úrovne priameho verejného financovania; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje pozitívne účinky využívania finančných nástrojov poskytovaných Európskou investičnou bankou, napríklad nástroja Jessica, s cieľom zvýšiť celkové finančné zdroje bez zvýšenia úrovne priameho verejného financovania;

| 41. | pripomína, že mechanizmy viacúrovňového riadenia a zásada partnerstva sú kľúčovými prvkami účinnosti operačných programov a vysokej schopnosti čerpať finančné prostriedky; vyzýva členské štáty, aby v súlade so zásadou subsidiarity a svojou inštitucionálnou autonómiou pri príprave a vykonávaní operačných programov posilňovali zásadu partnerstva a transparentnosti a aby teda od začiatku do vymedzovania a určovania investičných priorít, do všetkých etáp prípravy, vykonávania a hodnotenia operačných programov, záväzne, úplne a udržateľne zapájali regionálnu a miestnu úroveň; |
| --- | --- |

41.

pripomína, že mechanizmy viacúrovňového riadenia a zásada partnerstva sú kľúčovými prvkami účinnosti operačných programov a vysokej schopnosti čerpať finančné prostriedky; vyzýva členské štáty, aby v súlade so zásadou subsidiarity a svojou inštitucionálnou autonómiou pri príprave a vykonávaní operačných programov posilňovali zásadu partnerstva a transparentnosti a aby teda od začiatku do vymedzovania a určovania investičných priorít, do všetkých etáp prípravy, vykonávania a hodnotenia operačných programov, záväzne, úplne a udržateľne zapájali regionálnu a miestnu úroveň;

| 42. | vyzýva Komisiu, aby uskutočnila otvorenejšiu diskusiu o opatreniach určených na urýchlenie čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu; v tejto súvislosti navrhuje, že by Výbor regiónov mohol predkladať každoročné stanovisko o schopnosti čerpať prostriedky vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

42.

vyzýva Komisiu, aby uskutočnila otvorenejšiu diskusiu o opatreniach určených na urýchlenie čerpania prostriedkov zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu; v tejto súvislosti navrhuje, že by Výbor regiónov mohol predkladať každoročné stanovisko o schopnosti čerpať prostriedky vo všetkých členských štátoch;

| 43. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že súčasne s podporou vykonávania stratégie Európa 2020 vo všetkých členských štátoch bude politika súdržnosti znižovať rozdiely medzi regiónmi a mikroregiónmi, náležite zohľadňovať osobitné potreby najodľahlejších regiónov a presadzovať harmonický rozvoj v EÚ, a to aj uplatňovaním ďalších cielených nástrojov a opatrení v oblastiach, ktoré naďalej príliš zaostávajú za európskym štandardom; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že súčasne s podporou vykonávania stratégie Európa 2020 vo všetkých členských štátoch bude politika súdržnosti znižovať rozdiely medzi regiónmi a mikroregiónmi, náležite zohľadňovať osobitné potreby najodľahlejších regiónov a presadzovať harmonický rozvoj v EÚ, a to aj uplatňovaním ďalších cielených nástrojov a opatrení v oblastiach, ktoré naďalej príliš zaostávajú za európskym štandardom;

| 44. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom. |
| --- | --- |

44.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a členským štátom.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 158, 24.6.2010, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 132, 29.5.2010, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 126, 21.5.2009, s. 3.

(4)  Ú. v. EÚ L 94, 8.4.2009, s. 10.

(5)  Ú. v. EÚ L 25, 29.1.2009, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25.

(7)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 12.

(8)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 1.

(9)  Ú. v. EÚ L 371, 27.12.2006, s. 1.

(10)  Ú. v. EÚ L 291, 21.10.2006, s. 11.

(11)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0283.

(12)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0473.

(13)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 79.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/31

---

Utorok 27. septembra 2011Európska reakcia na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci

P7_TA(2011)0404

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o smerovaní k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (2011/2023(INI))

2013/C 56 E/04

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa uvádza, že „Únia podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov na predchádzanie prírodným katastrofám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na ochranu pred nimi“, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom sa uvádza, že „Únia podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom zlepšiť efektívnosť systémov na predchádzanie prírodným katastrofám alebo katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a na ochranu pred nimi“,

| — | so zreteľom na článok 122 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 122 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (doložka o solidarite), podľa ktorého „Únia a jej členské štáty konajú spoločne v duchu solidarity, ak sa niektorý členský štát stane objektom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou”, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (doložka o solidarite), podľa ktorého „Únia a jej členské štáty konajú spoločne v duchu solidarity, ak sa niektorý členský štát stane objektom teroristického útoku alebo obeťou prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej ľudskou činnosťou”,

| — | so zreteľom na článok 23 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 23 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na usmernenia z Osla o využívaní zahraničných vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri záchranných akciách pri katastrofách z roku 1994, prehodnotených v roku 2001, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia z Osla o využívaní zahraničných vojenských prostriedkov a prostriedkov civilnej ochrany pri záchranných akciách pri katastrofách z roku 1994, prehodnotených v roku 2001,

| — | so zreteľom na európsky konsenzus o humanitárnej pomoci, ktorý 18. decembra 2007 podpísali predsedovia Rady Európskej únie, Európskeho parlamentu a Európskej komisie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na európsky konsenzus o humanitárnej pomoci, ktorý 18. decembra 2007 podpísali predsedovia Rady Európskej únie, Európskeho parlamentu a Európskej komisie,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 26. októbra 2010 nazvané Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (KOM(2010)0600), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 26. októbra 2010 nazvané Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci (KOM(2010)0600),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 5. marca 2008 o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy (KOM(2008)0130), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 5. marca 2008 o posilnení kapacít Únie v oblasti reakcie na katastrofy (KOM(2008)0130),

| — | so zreteľom na správu Michela Barniera Za Európsku jednotku civilnej ochrany: európska pomoc, uverejnenú v máji roku 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Michela Barniera Za Európsku jednotku civilnej ochrany: európska pomoc, uverejnenú v máji roku 2006,

| — | so zreteľom na závery Rady zo 14. decembra 2010, v ktorých sú pozitívne hodnotené ciele uvedené v oznámení Komisie z 26. októbra 2010 spočívajúce v predvídateľnejšej, efektívnejšej, účinnejšej, ucelenejšej a viditeľnejšej európskej reakcii na katastrofy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady zo 14. decembra 2010, v ktorých sú pozitívne hodnotené ciele uvedené v oznámení Komisie z 26. októbra 2010 spočívajúce v predvídateľnejšej, efektívnejšej, účinnejšej, ucelenejšej a viditeľnejšej európskej reakcii na katastrofy,

| — | so zreteľom na závery Rady z decembra 2007, v ktorých Rada vyzýva Komisiu k tomu, aby čo najlepšie využívala mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a posilňovala spoluprácu medzi členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z decembra 2007, v ktorých Rada vyzýva Komisiu k tomu, aby čo najlepšie využívala mechanizmus Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany a posilňovala spoluprácu medzi členskými štátmi,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany (1), a rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2007/162/ES, Euratom z 5. marca 2007, ktorým sa ustanovuje finančný nástroj civilnej ochrany (1), a rozhodnutie Rady 2007/779/ES, Euratom z 8. novembra 2007 o ustanovení mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenia zo 14. decembra 2010 o vytvorení spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ (3), z 10. februára 2010 o nedávnom zemetrasení na Haiti (4), zo 16. septembra 2009 o lesných požiaroch v lete 2009 (5), z 19. júna 2008 o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy (6) a zo 4. septembra 2007 o živelných pohromách (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenia zo 14. decembra 2010 o vytvorení spôsobilosti rýchlej reakcie EÚ (3), z 10. februára 2010 o nedávnom zemetrasení na Haiti (4), zo 16. septembra 2009 o lesných požiaroch v lete 2009 (5), z 19. júna 2008 o posilnení kapacít Európskej únie v oblasti reakcie na katastrofy (6) a zo 4. septembra 2007 o živelných pohromách (7),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0283/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre regionálny rozvoj (A7-0283/2011),

| A. | keďže Európska únia a jej členské štáty čelia mnohým rizikám, napríklad: zemetraseniam a vlnám cunami, požiarom vrátane lesných požiarov, záplavám a zosuvom pôdy, priemyselným a jadrovým nehodám, teroristickým útokom, prírodným katastrofám a veľkým pandémiám; keďže dramaticky stúpol počet aj stupeň závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré postihli Úniu a jej občanov, ako aj ďalšie krajiny a regióny na celom svete, ako tragickým spôsobom ukázalo nedávne vážne nešťastie v Japonsku, ktoré postihlo zemetrasenie spojené s cunami a jadrovou katastrofou, pri ktorých sa úmerne zvýšil počet strát na životoch a narástli hospodárske, sociálne a environmentálne škody a škody na kultúrnom dedičstve, a keďže nemožno vylúčiť, že by takéto mimoriadne udalosti nepredvídateľného rozsahu nemohli kedykoľvek nastať, a v tom prípade by európska reakcia na katastrofy bola nesmierne užitočná, pretože vnútroštátne kapacity by mohli dospieť na hranicu svojich možností, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia a jej členské štáty čelia mnohým rizikám, napríklad: zemetraseniam a vlnám cunami, požiarom vrátane lesných požiarov, záplavám a zosuvom pôdy, priemyselným a jadrovým nehodám, teroristickým útokom, prírodným katastrofám a veľkým pandémiám; keďže dramaticky stúpol počet aj stupeň závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ktoré postihli Úniu a jej občanov, ako aj ďalšie krajiny a regióny na celom svete, ako tragickým spôsobom ukázalo nedávne vážne nešťastie v Japonsku, ktoré postihlo zemetrasenie spojené s cunami a jadrovou katastrofou, pri ktorých sa úmerne zvýšil počet strát na životoch a narástli hospodárske, sociálne a environmentálne škody a škody na kultúrnom dedičstve, a keďže nemožno vylúčiť, že by takéto mimoriadne udalosti nepredvídateľného rozsahu nemohli kedykoľvek nastať, a v tom prípade by európska reakcia na katastrofy bola nesmierne užitočná, pretože vnútroštátne kapacity by mohli dospieť na hranicu svojich možností,

| B. | keďže frekvencia a rozsah extrémnych súch a lesných požiarov v Európe sa zvýšili, čo znamená, že je potrebné ďalej rozvíjať príslušný vedecký výskum s cieľom zlepšiť mechanizmy posudzovania rizika, systémy prevencie a prostriedky boja proti týmto javom, |
| --- | --- |

B.

keďže frekvencia a rozsah extrémnych súch a lesných požiarov v Európe sa zvýšili, čo znamená, že je potrebné ďalej rozvíjať príslušný vedecký výskum s cieľom zlepšiť mechanizmy posudzovania rizika, systémy prevencie a prostriedky boja proti týmto javom,

| C. | keďže rastúce tempo zmeny klímy a vyčerpávanie prírodného kapitálu ešte viac zvýši pravdepodobnosť častejších a intenzívnejších prírodných katastrof, |
| --- | --- |

C.

keďže rastúce tempo zmeny klímy a vyčerpávanie prírodného kapitálu ešte viac zvýši pravdepodobnosť častejších a intenzívnejších prírodných katastrof,

| D. | keďže strany Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) uznali v roku 2008 v akčnom pláne z Bali väzbu medzi znižovaním rizika katastrof a zmenou klímy, |
| --- | --- |

D.

keďže strany Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) uznali v roku 2008 v akčnom pláne z Bali väzbu medzi znižovaním rizika katastrof a zmenou klímy,

| E. | keďže sa v roku 2010 v rámci adaptačného rámca UNFCCC z Cancúnu formálne uznalo znižovanie rizika katastrof za základný prvok prispôsobovania sa zmene klímy a vyzvali sa vlády, aby zvážili prepojenie adaptačných opatrení s Akčným rámcom z Hjóga, |
| --- | --- |

E.

keďže sa v roku 2010 v rámci adaptačného rámca UNFCCC z Cancúnu formálne uznalo znižovanie rizika katastrof za základný prvok prispôsobovania sa zmene klímy a vyzvali sa vlády, aby zvážili prepojenie adaptačných opatrení s Akčným rámcom z Hjóga,

| F. | keďže nedávne tragédie, konkrétne zemetrasenie na Haiti a povodne v Pakistane, ukázali, že hlavné nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii, aby mohla reagovať na katastrofy (humanitárna pomoc a mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany), fungujú preukázateľne dobre na účely, na ktoré boli navrhnuté a vzhľadom na okolnosti, keďže je však potrebné ďalej posilňovať koordináciu reakcie Európskej únie na katastrofy na jej území aj za jej hranicami a keďže je stále priestor na zlepšenia, pokiaľ ide o efektívnosť, účinnosť, ucelenosť a zviditeľnenie pomoci EÚ ako celku, |
| --- | --- |

F.

keďže nedávne tragédie, konkrétne zemetrasenie na Haiti a povodne v Pakistane, ukázali, že hlavné nástroje, ktoré má EÚ k dispozícii, aby mohla reagovať na katastrofy (humanitárna pomoc a mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany), fungujú preukázateľne dobre na účely, na ktoré boli navrhnuté a vzhľadom na okolnosti, keďže je však potrebné ďalej posilňovať koordináciu reakcie Európskej únie na katastrofy na jej území aj za jej hranicami a keďže je stále priestor na zlepšenia, pokiaľ ide o efektívnosť, účinnosť, ucelenosť a zviditeľnenie pomoci EÚ ako celku,

| G. | keďže navyše počas niekoľkých kríz, najmä po cunami z 26. decembra 2004, bolo položených mnoho otázok o chýbajúcich systematických scenároch alebo protokoloch na európskej úrovni o reakcii na riziká a o neadekvátnej viditeľnosti činnosti Európy v porovnaní s celkovým úsilím, |
| --- | --- |

G.

keďže navyše počas niekoľkých kríz, najmä po cunami z 26. decembra 2004, bolo položených mnoho otázok o chýbajúcich systematických scenároch alebo protokoloch na európskej úrovni o reakcii na riziká a o neadekvátnej viditeľnosti činnosti Európy v porovnaní s celkovým úsilím,

| H. | keďže rôzne spôsoby, ktorých súčasťou sú vopred identifikované prostriedky členských štátov a prostriedky EÚ, boli úspešne vyskúšané prostredníctvom pilotných opatrení, ktoré inicioval Európsky parlament (8), |
| --- | --- |

H.

keďže rôzne spôsoby, ktorých súčasťou sú vopred identifikované prostriedky členských štátov a prostriedky EÚ, boli úspešne vyskúšané prostredníctvom pilotných opatrení, ktoré inicioval Európsky parlament (8),

| I. | keďže Európsky parlament dôsledne vyzýval Komisiu, aby predložila legislatívne návrhy na vytvorenie jednotky civilnej ochrany EÚ, rešpektujúc pri tom v plnej miere zásadu subsidiarity, a tak doplnila snahy členských štátov, v súlade s článkom 196 ZFEÚ, |
| --- | --- |

I.

keďže Európsky parlament dôsledne vyzýval Komisiu, aby predložila legislatívne návrhy na vytvorenie jednotky civilnej ochrany EÚ, rešpektujúc pri tom v plnej miere zásadu subsidiarity, a tak doplnila snahy členských štátov, v súlade s článkom 196 ZFEÚ,

| J. | keďže doložka o solidarite v článku 222 ZFEÚ zavádza povinnosť členských štátov pomáhať si navzájom v prípade prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom na území EÚ, |
| --- | --- |

J.

keďže doložka o solidarite v článku 222 ZFEÚ zavádza povinnosť členských štátov pomáhať si navzájom v prípade prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom na území EÚ,

| K. | keďže okamžitá koordinácia, ucelenosť a komunikácia v rámci EÚ a s medzinárodnými aktérmi je nanajvýš dôležitá; keďže súčasná európska koordinácia niekoľkých tímov s rozdielnymi štruktúrami velenia v teréne nevyhnutne vedie k duplicite snáh a prekrývaniu a je náročná na ľudské zdroje, koordináciu a efektívnosť; keďže so zreteľom na hospodársku a finančnú krízu musí Európska únia vytvoriť systém ochrany založený na spoločnom využívaní jestvujúcich zdrojov a ich racionalizácii bez akéhokoľvek zvýšenia celkového objemu výdavkov, |
| --- | --- |

K.

keďže okamžitá koordinácia, ucelenosť a komunikácia v rámci EÚ a s medzinárodnými aktérmi je nanajvýš dôležitá; keďže súčasná európska koordinácia niekoľkých tímov s rozdielnymi štruktúrami velenia v teréne nevyhnutne vedie k duplicite snáh a prekrývaniu a je náročná na ľudské zdroje, koordináciu a efektívnosť; keďže so zreteľom na hospodársku a finančnú krízu musí Európska únia vytvoriť systém ochrany založený na spoločnom využívaní jestvujúcich zdrojov a ich racionalizácii bez akéhokoľvek zvýšenia celkového objemu výdavkov,

| L. | keďže po nedávnej katastrofe v Japonsku požiadala japonská vláda EÚ, aby vytvorila jednotný kompaktný tím civilnej ochrany na distribúciu pomoci koordinovaný Komisiou namiesto vysielania niekoľkých tímov civilnej ochrany z rozličných členských štátov v odlišnom čase; keďže zintenzívnenie operačnej koordinácie počas tejto katastrofy umožnilo zlepšiť nákladovú účinnosť, ucelenosť a viditeľnosť pomoci EÚ ako celku, |
| --- | --- |

L.

keďže po nedávnej katastrofe v Japonsku požiadala japonská vláda EÚ, aby vytvorila jednotný kompaktný tím civilnej ochrany na distribúciu pomoci koordinovaný Komisiou namiesto vysielania niekoľkých tímov civilnej ochrany z rozličných členských štátov v odlišnom čase; keďže zintenzívnenie operačnej koordinácie počas tejto katastrofy umožnilo zlepšiť nákladovú účinnosť, ucelenosť a viditeľnosť pomoci EÚ ako celku,

| M. | keďže treba zaručiť prehľadnosť na úrovni EÚ so zreteľom na jednotlivé inštitucionálne úlohy bez toho, aby sa narušili alebo spomalili operácie reakcie na katastrofy, a keďže pri tom treba využívať existujúce mechanizmy bez vytvárania nových štruktúr, |
| --- | --- |

M.

keďže treba zaručiť prehľadnosť na úrovni EÚ so zreteľom na jednotlivé inštitucionálne úlohy bez toho, aby sa narušili alebo spomalili operácie reakcie na katastrofy, a keďže pri tom treba využívať existujúce mechanizmy bez vytvárania nových štruktúr,

| N. | keďže do rozvojových politík, plánov a programu by sa mala zaviesť kultúra predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne v záujme vyriešenia niektorých základných príčin katastrof, |
| --- | --- |

N.

keďže do rozvojových politík, plánov a programu by sa mala zaviesť kultúra predchádzania katastrofám a pripravenosti na ne v záujme vyriešenia niektorých základných príčin katastrof,

| O. | keďže prevenciu v reálnom čase je potrebné rozvinúť vo všetkých operačných etapách: monitorovaní, a to aj pomocou satelitných údajov, vydávaní včasných varovaní, spustení alarmu a následnej reakcii a pomoci potenciálne ohrozenému obyvateľstvu, |
| --- | --- |

O.

keďže prevenciu v reálnom čase je potrebné rozvinúť vo všetkých operačných etapách: monitorovaní, a to aj pomocou satelitných údajov, vydávaní včasných varovaní, spustení alarmu a následnej reakcii a pomoci potenciálne ohrozenému obyvateľstvu,

| P. | keďže EÚ podporuje ústrednú úlohu OSN, najmä úradu OSN pre koordináciu humanitárnych vecí, pri koordinácii medzinárodných záchranných akcií v tretích krajinách, |
| --- | --- |

P.

keďže EÚ podporuje ústrednú úlohu OSN, najmä úradu OSN pre koordináciu humanitárnych vecí, pri koordinácii medzinárodných záchranných akcií v tretích krajinách,

| Q. | keďže integrovaný európsky prístup zohľadňujúci všetky riziká, ktorého cieľom je reagovať na krízy vo všetkých etapách ich vývoja, predstavuje najefektívnejšiu stratégiu, ako riešiť katastrofy; keďže tento prístup by mal spájať prevenciu katastrof (vrátane zmierňovania a znižovania rizík), pripravenosť, reakciu a obnovu, v rámci širšieho kontextu udržateľného rozvoja, keďže je veľmi dôležité zaviesť operačné nástroje ako operačný plán na predchádzanie rizikám (vrátane referenčných postupov a plánovacích nástrojov); keďže je potrebné, aby EÚ skutočne investovala do predchádzania rizikám a do ich predvídania a keďže EÚ by mala zaujať rovnako ambiciózny prístup k predchádzaniu katastrofám a k pripravenosti na ne ako k reakcii na ne, |
| --- | --- |

Q.

keďže integrovaný európsky prístup zohľadňujúci všetky riziká, ktorého cieľom je reagovať na krízy vo všetkých etapách ich vývoja, predstavuje najefektívnejšiu stratégiu, ako riešiť katastrofy; keďže tento prístup by mal spájať prevenciu katastrof (vrátane zmierňovania a znižovania rizík), pripravenosť, reakciu a obnovu, v rámci širšieho kontextu udržateľného rozvoja, keďže je veľmi dôležité zaviesť operačné nástroje ako operačný plán na predchádzanie rizikám (vrátane referenčných postupov a plánovacích nástrojov); keďže je potrebné, aby EÚ skutočne investovala do predchádzania rizikám a do ich predvídania a keďže EÚ by mala zaujať rovnako ambiciózny prístup k predchádzaniu katastrofám a k pripravenosti na ne ako k reakcii na ne,

| R. | keďže nariadenie, ktorým sa vytvára Fond solidarity, obsahuje staršie podmienky, ktoré brzdia a odkladajú využívanie fondu pri niektorých katastrofách, a to najmä vo vzťahu k objemu a typu oprávnených výdavkov, ako aj k nepružnosti lehôt a postupov, |
| --- | --- |

R.

keďže nariadenie, ktorým sa vytvára Fond solidarity, obsahuje staršie podmienky, ktoré brzdia a odkladajú využívanie fondu pri niektorých katastrofách, a to najmä vo vzťahu k objemu a typu oprávnených výdavkov, ako aj k nepružnosti lehôt a postupov,

| S. | keďže počas krízy je zásadne dôležité, aby záchranné tímy mali čo najskôr prístup k presným informáciám, aby mohli distribuovať základné potreby, zariadenia a kritické zdroje, a keďže sú preto telekomunikácie najdôležitejším článkom reťazca riadenia krízy, |
| --- | --- |

S.

keďže počas krízy je zásadne dôležité, aby záchranné tímy mali čo najskôr prístup k presným informáciám, aby mohli distribuovať základné potreby, zariadenia a kritické zdroje, a keďže sú preto telekomunikácie najdôležitejším článkom reťazca riadenia krízy,

| T. | keďže konvenčné komunikačné spoje a zdroje môžu byť v krízovej situácii preťažené alebo zničené, |
| --- | --- |

T.

keďže konvenčné komunikačné spoje a zdroje môžu byť v krízovej situácii preťažené alebo zničené,

| U. | keďže užitočnosť európskej vesmírnej politiky a pozitívne výsledky Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) spusteného Komisiou v záujme využívania satelitných údajov a informácií a jeho praktického uplatňovania v odvetví civilnej ochrany aj prostredníctvom základnej služby pre núdzovú reakciu, už Komisia a členské štáty uznávajú, |
| --- | --- |

U.

keďže užitočnosť európskej vesmírnej politiky a pozitívne výsledky Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) spusteného Komisiou v záujme využívania satelitných údajov a informácií a jeho praktického uplatňovania v odvetví civilnej ochrany aj prostredníctvom základnej služby pre núdzovú reakciu, už Komisia a členské štáty uznávajú,

| 1. | víta oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade nazvané Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci, ako aj jeho ciele; zdôrazňuje, že návrhy predložené v oznámení by sa mali viac preskúmať, aby splnili očakávania týkajúce sa posilnenej, efektívnej, nákladovo efektívnej a viditeľnej komplexnej a úplnej európskej reakcie; |
| --- | --- |

1.

víta oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade nazvané Smerovanie k účinnejšej európskej reakcii na katastrofy: úloha civilnej ochrany a humanitárnej pomoci, ako aj jeho ciele; zdôrazňuje, že návrhy predložené v oznámení by sa mali viac preskúmať, aby splnili očakávania týkajúce sa posilnenej, efektívnej, nákladovo efektívnej a viditeľnej komplexnej a úplnej európskej reakcie;

| 2. | zdôrazňuje potrebu zracionalizovať a zjednodušiť fungovanie súčasnej európskej reakcie na katastrofy a optimalizovať dostupné zdroje v záujme všeobecného prínosu a zároveň nabáda všetky členské štáty, aby napomohli, a tak zaručili európsku solidaritu; domnieva sa preto, že schopnosť EÚ reagovať by mala byť súčasťou integrovaného viacrizikového prístupu; okrem toho by tento prístup mal dodávať zdroje a zabezpečovať riadenie informácií smerom zdola nahor, inými slovami by iniciatíva mala prichádzať zo strany členských štátov, ktoré by dobrovoľne poskytovali zdroje a odborné znalosti; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje potrebu zracionalizovať a zjednodušiť fungovanie súčasnej európskej reakcie na katastrofy a optimalizovať dostupné zdroje v záujme všeobecného prínosu a zároveň nabáda všetky členské štáty, aby napomohli, a tak zaručili európsku solidaritu; domnieva sa preto, že schopnosť EÚ reagovať by mala byť súčasťou integrovaného viacrizikového prístupu; okrem toho by tento prístup mal dodávať zdroje a zabezpečovať riadenie informácií smerom zdola nahor, inými slovami by iniciatíva mala prichádzať zo strany členských štátov, ktoré by dobrovoľne poskytovali zdroje a odborné znalosti;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby pri reakciách Európy na katastrofy brala do úvahy doložku o solidarite a jej vykonávacie opatrenia, ktoré by sa mali bezodkladne prijať a ktoré zabezpečia účinnejšiu a ucelenejšiu reakciu na katastrofy v rámci EÚ aj mimo nej; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby pri reakciách Európy na katastrofy brala do úvahy doložku o solidarite a jej vykonávacie opatrenia, ktoré by sa mali bezodkladne prijať a ktoré zabezpečia účinnejšiu a ucelenejšiu reakciu na katastrofy v rámci EÚ aj mimo nej;

| 4. | opakuje, že je potrebné zrevidovať nariadenie o Fonde solidarity, aby sa kritériá prípustnosti prispôsobili charakteristikám každého regiónu a každej katastrofy vrátane pomaly sa rozvíjajúcich katastrof ako suchá a aby sa umožnila pružnejšia a včasnejšia mobilizácia; |
| --- | --- |

4.

opakuje, že je potrebné zrevidovať nariadenie o Fonde solidarity, aby sa kritériá prípustnosti prispôsobili charakteristikám každého regiónu a každej katastrofy vrátane pomaly sa rozvíjajúcich katastrof ako suchá a aby sa umožnila pružnejšia a včasnejšia mobilizácia;

| 5. | opakuje, že prípravu na katastrofy, predchádzanie katastrofám a reakciu na ne nemožno oddeľovať a že by preto bolo vhodné upevniť integrovaný prístup k riešeniu katastrof; |
| --- | --- |

5.

opakuje, že prípravu na katastrofy, predchádzanie katastrofám a reakciu na ne nemožno oddeľovať a že by preto bolo vhodné upevniť integrovaný prístup k riešeniu katastrof;

| 6. | zdôrazňuje potrebu kvalitatívneho prechodu zo súčasnej koordinácie ad hoc na predvídateľný a vopred naplánovaný systém v rámci mechanizmu civilnej ochrany EÚ na základe vopred identifikovaných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na okamžité použitie v rámci operácií EÚ pri odstraňovaní následkov katastrof, a na základe akýchkoľvek iných prostriedkov a zdrojov, ktorých použitie môžu členské štáty považovať za vhodné; zdôrazňuje potrebu zaviesť systém monitorovania činnosti EÚ v rámci operácií pri odstraňovaní následkov katastrof, dohľadu nad touto činnosťou a jej rozvoja; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje potrebu kvalitatívneho prechodu zo súčasnej koordinácie ad hoc na predvídateľný a vopred naplánovaný systém v rámci mechanizmu civilnej ochrany EÚ na základe vopred identifikovaných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii na okamžité použitie v rámci operácií EÚ pri odstraňovaní následkov katastrof, a na základe akýchkoľvek iných prostriedkov a zdrojov, ktorých použitie môžu členské štáty považovať za vhodné; zdôrazňuje potrebu zaviesť systém monitorovania činnosti EÚ v rámci operácií pri odstraňovaní následkov katastrof, dohľadu nad touto činnosťou a jej rozvoja;

| 7. | vyzýva Komisiu, aby pri rešpektovaní zásady subsidiarity čo najskôr predložila návrhy na zriadenie jednotky civilnej ochrany EÚ, založenej na mechanizme civilnej ochrany EÚ tak, aby Únia mohla sústrediť potrebné zdroje na poskytnutie okamžitej núdzovej pomoci obetiam; domnieva sa, že reakcia EÚ by sa mala zakladať na súčasných úlohách a schopnostiach európskych jednotiek civilnej ochrany a že by mala zabezpečiť riešenie súčasných medzier a kritických miest; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Komisiu, aby pri rešpektovaní zásady subsidiarity čo najskôr predložila návrhy na zriadenie jednotky civilnej ochrany EÚ, založenej na mechanizme civilnej ochrany EÚ tak, aby Únia mohla sústrediť potrebné zdroje na poskytnutie okamžitej núdzovej pomoci obetiam; domnieva sa, že reakcia EÚ by sa mala zakladať na súčasných úlohách a schopnostiach európskych jednotiek civilnej ochrany a že by mala zabezpečiť riešenie súčasných medzier a kritických miest;

| 8. | súhlasí s tým, že európska reakcia na katastrofy by sa mala opierať rovnako o európsku kapacitu na núdzové reakcie prostredníctvom posilnenia európskeho mechanizmu civilnej ochrany, založeného na schopnostiach a dostupnosti vopred stanovených, a teda predvídateľných zdrojoch členských štátov v núdzových situáciách, ako aj o európske centrum pre núdzové reakcie ako základný pilier takejto stratégie, ako je stanovené v oznámení z 26. októbra 2010; zdôrazňuje, že tento rozvoj by sa mal riadiť prístupom zohľadňujúcim všetky riziká, zároveň spájať všetkých príslušných aktérov, predovšetkým občiansku spoločnosť vrátane mimovládnych organizácií a dobrovoľníkov, na účely koordinovanej akcie a využívať synergie rôznych existujúcich nástrojov; |
| --- | --- |

8.

súhlasí s tým, že európska reakcia na katastrofy by sa mala opierať rovnako o európsku kapacitu na núdzové reakcie prostredníctvom posilnenia európskeho mechanizmu civilnej ochrany, založeného na schopnostiach a dostupnosti vopred stanovených, a teda predvídateľných zdrojoch členských štátov v núdzových situáciách, ako aj o európske centrum pre núdzové reakcie ako základný pilier takejto stratégie, ako je stanovené v oznámení z 26. októbra 2010; zdôrazňuje, že tento rozvoj by sa mal riadiť prístupom zohľadňujúcim všetky riziká, zároveň spájať všetkých príslušných aktérov, predovšetkým občiansku spoločnosť vrátane mimovládnych organizácií a dobrovoľníkov, na účely koordinovanej akcie a využívať synergie rôznych existujúcich nástrojov;

| 9. | domnieva sa, že prístup zohľadňujúci všetky hrozby by mala sprevádzať väčšia pružnosť pri reagovaní na rozličné kategórie rizika, ktoré treba posudzovať v každom jednotlivom prípade, čo si zase vyžaduje rozvoj decentralizovanej kapacity pre analýzu a plánovanie opatrení vyžadovaných so zreteľom na povahu, pravdepodobnosť a závažnosť rizík; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že prístup zohľadňujúci všetky hrozby by mala sprevádzať väčšia pružnosť pri reagovaní na rozličné kategórie rizika, ktoré treba posudzovať v každom jednotlivom prípade, čo si zase vyžaduje rozvoj decentralizovanej kapacity pre analýzu a plánovanie opatrení vyžadovaných so zreteľom na povahu, pravdepodobnosť a závažnosť rizík;

| 10. | ďalej žiada, aby kapacita EÚ v oblasti reakcie na katastrofy využívala najvzdialenejšie regióny a zámorské územia Európy, ktoré môžu byť základňami pre uľahčenie logistických operácií a pre predbežné rozmiestňovanie jej zdrojov v každom oceáne; |
| --- | --- |

10.

ďalej žiada, aby kapacita EÚ v oblasti reakcie na katastrofy využívala najvzdialenejšie regióny a zámorské územia Európy, ktoré môžu byť základňami pre uľahčenie logistických operácií a pre predbežné rozmiestňovanie jej zdrojov v každom oceáne;

| 11. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala a Parlamentu predložila zoznam nástrojov Spoločenstva, ktoré financujú činnosti v oblasti predchádzania katastrofám, a to s cieľom posúdiť možnosť výraznejšieho začlenenia programov na prechádzanie katastrofám do súčasných programov financovania z prostriedkov EÚ, čo je požiadavka vyjadrená v návrhu záverov Rady o rámci Spoločenstva pre prevenciu katastrof v EÚ (dokument 15394/09 z 12. novembra 2009); |
| --- | --- |

11.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala a Parlamentu predložila zoznam nástrojov Spoločenstva, ktoré financujú činnosti v oblasti predchádzania katastrofám, a to s cieľom posúdiť možnosť výraznejšieho začlenenia programov na prechádzanie katastrofám do súčasných programov financovania z prostriedkov EÚ, čo je požiadavka vyjadrená v návrhu záverov Rady o rámci Spoločenstva pre prevenciu katastrof v EÚ (dokument 15394/09 z 12. novembra 2009);

| 12. | zdôrazňuje, že európsky systém reakcie na katastrofy by mal dodržiavať zásadu dvojitej subsidiarity voči členským štátom (ktoré by mali mať možnosť využiť svoje vlastné prostriedky, najmä v akomkoľvek prípade konfliktu s národnými potrebami) a voči OSN, t. j. mal by rešpektovať národné, regionálne a miestne právomoci každého členského štátnu na jednej strane – tým, že zohľadní kľúčovú úlohu, ktorú tieto orgány zohrávajú v rámci cyklu riadenia katastrof, najmä vzhľadom na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch sa legislatívna právomoc vykonáva na miestnej alebo regionálnej úrovni –a koordinačnú úlohu OSN pri odstraňovaní následkov katastrof mimo územia EÚ na strane druhej; pripomína, že táto stratégia by mala dopĺňať stratégiu OSN, ktorá vidí vo vytvorení európskeho pólu so schopnosťou reagovať jasnú pridanú hodnotu; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že európsky systém reakcie na katastrofy by mal dodržiavať zásadu dvojitej subsidiarity voči členským štátom (ktoré by mali mať možnosť využiť svoje vlastné prostriedky, najmä v akomkoľvek prípade konfliktu s národnými potrebami) a voči OSN, t. j. mal by rešpektovať národné, regionálne a miestne právomoci každého členského štátnu na jednej strane – tým, že zohľadní kľúčovú úlohu, ktorú tieto orgány zohrávajú v rámci cyklu riadenia katastrof, najmä vzhľadom na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch sa legislatívna právomoc vykonáva na miestnej alebo regionálnej úrovni –a koordinačnú úlohu OSN pri odstraňovaní následkov katastrof mimo územia EÚ na strane druhej; pripomína, že táto stratégia by mala dopĺňať stratégiu OSN, ktorá vidí vo vytvorení európskeho pólu so schopnosťou reagovať jasnú pridanú hodnotu;

| 13. | zdôrazňuje, že cezhraničný charakter katastrof si vyžaduje, aby EÚ koordinovala svoje zdroje a spoluprácu s tretími krajinami, a to najmä s krajinami v susedstve, medzi ktoré patria krajiny Únie pre Stredozemie; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že cezhraničný charakter katastrof si vyžaduje, aby EÚ koordinovala svoje zdroje a spoluprácu s tretími krajinami, a to najmä s krajinami v susedstve, medzi ktoré patria krajiny Únie pre Stredozemie;

| 14. | vyjadruje podporu návrhu Komisie zriadiť Európsku kapacitu na núdzové reakcie vrátane dohôd zaručujúcich predvídateľnejšiu dostupnosť kľúčových prostriedkov členských štátov, okrem iného prostredníctvom vytvorenia súboru vopred stanovených zdrojov dostupných v rámci vopred dohodnutých termínov, ktoré by sa nasadzovali na základe dobrovoľného záväzku členských štátov dobrovoľne uvoľniť tieto zdroje na zásahy európskej núdzovej pomoci v Únii i mimo nej na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; zastáva názor, že týmto spôsobom a prostredníctvom pomoci ľuďom postihnutým prírodnými katastrofami, ako sú napríklad rozsiahle požiare, záplavy, zemetrasenia, sopečné výbuchy, hurikány a prílivové vlny, a tiež nehodami na mori, ropnými škvrnami alebo jadrovou hrozbou sa výrazne posilní pridaná hodnota zásahov EÚ; |
| --- | --- |

14.

vyjadruje podporu návrhu Komisie zriadiť Európsku kapacitu na núdzové reakcie vrátane dohôd zaručujúcich predvídateľnejšiu dostupnosť kľúčových prostriedkov členských štátov, okrem iného prostredníctvom vytvorenia súboru vopred stanovených zdrojov dostupných v rámci vopred dohodnutých termínov, ktoré by sa nasadzovali na základe dobrovoľného záväzku členských štátov dobrovoľne uvoľniť tieto zdroje na zásahy európskej núdzovej pomoci v Únii i mimo nej na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; zastáva názor, že týmto spôsobom a prostredníctvom pomoci ľuďom postihnutým prírodnými katastrofami, ako sú napríklad rozsiahle požiare, záplavy, zemetrasenia, sopečné výbuchy, hurikány a prílivové vlny, a tiež nehodami na mori, ropnými škvrnami alebo jadrovou hrozbou sa výrazne posilní pridaná hodnota zásahov EÚ;

| 15. | poukazuje na to, že niektoré oblasti, ako napríklad pobrežné, ostrovné a hornaté oblasti, sú z dôvodu svojej zemepisnej podoby extrémne zraniteľné, a požaduje, aby sa týmto oblastiam venovala osobitná pozornosť; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že niektoré oblasti, ako napríklad pobrežné, ostrovné a hornaté oblasti, sú z dôvodu svojej zemepisnej podoby extrémne zraniteľné, a požaduje, aby sa týmto oblastiam venovala osobitná pozornosť;

| 16. | poznamenáva, že európske regióny umiestnené na hraniciach EÚ môžu byť postihnuté katastrofami vyskytujúcimi sa v regiónoch, ktoré sú súčasťou tretích štátov, a v takom prípade je zásah ešte zložitejší; navrhuje, aby sa vypracovali osobitné opatrenia na podporu týchto regiónov a aby sa osobitná pozornosť venovala katastrofám spôsobeným ľuďmi alebo priemyselnými nehodami, ktoré si vyžadujú odlišné stratégie; |
| --- | --- |

16.

poznamenáva, že európske regióny umiestnené na hraniciach EÚ môžu byť postihnuté katastrofami vyskytujúcimi sa v regiónoch, ktoré sú súčasťou tretích štátov, a v takom prípade je zásah ešte zložitejší; navrhuje, aby sa vypracovali osobitné opatrenia na podporu týchto regiónov a aby sa osobitná pozornosť venovala katastrofám spôsobeným ľuďmi alebo priemyselnými nehodami, ktoré si vyžadujú odlišné stratégie;

| 17. | domnieva sa, že by sa mala venovať osobitná pozornosť požiarom, ktoré si vyžadujú cielené stratégie a opatrenia; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že by sa mala venovať osobitná pozornosť požiarom, ktoré si vyžadujú cielené stratégie a opatrenia;

| 18. | potvrdzuje, že v oblasti zodpovednosti za škody na životnom prostredí a spätného získavania nákladov spojených s reakciou od súkromných subjektov zodpovedných za škodu na katastrofu je potrebné držať sa zásady „znečisťovateľ platí“; |
| --- | --- |

18.

potvrdzuje, že v oblasti zodpovednosti za škody na životnom prostredí a spätného získavania nákladov spojených s reakciou od súkromných subjektov zodpovedných za škodu na katastrofu je potrebné držať sa zásady „znečisťovateľ platí“;

Európska kapacita na núdzové reakcie

| 19. | domnieva sa, že spoločný súbor vopred stanovených kapacít, prostriedkov a zdrojov, ktorý bude dostupný na dobrovoľnej báze na účely zásahov núdzovej pomoci EÚ, v rámci aj mimo Únie, bude tvoriť jadro kapacity EÚ v oblasti pomoci, ktoré by mohli dopĺňať ponuky ad hoc členských štátov; odporúča vypracovať jasný a podrobný systém stimulov, aby členské štáty mohli vyčleniť dostatočné kapacity na dobrovoľný súbor bez toho, aby sa zvýšili celkové výdavky členských štátov; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že spoločný súbor vopred stanovených kapacít, prostriedkov a zdrojov, ktorý bude dostupný na dobrovoľnej báze na účely zásahov núdzovej pomoci EÚ, v rámci aj mimo Únie, bude tvoriť jadro kapacity EÚ v oblasti pomoci, ktoré by mohli dopĺňať ponuky ad hoc členských štátov; odporúča vypracovať jasný a podrobný systém stimulov, aby členské štáty mohli vyčleniť dostatočné kapacity na dobrovoľný súbor bez toho, aby sa zvýšili celkové výdavky členských štátov;

| 20. | žiada, aby sa v rámci budúcej jednotky civilnej ochrany EÚ vytvorili osobitné mechanizmy umožňujúce EÚ čeliť prípadom vážneho znečistenia spôsobeného zariadeniami na ťažbu ropy a zemného plynu v moriach; |
| --- | --- |

20.

žiada, aby sa v rámci budúcej jednotky civilnej ochrany EÚ vytvorili osobitné mechanizmy umožňujúce EÚ čeliť prípadom vážneho znečistenia spôsobeného zariadeniami na ťažbu ropy a zemného plynu v moriach;

| 21. | pripomína ústrednú úlohu, ktorú zohráva Organizácia Spojených národov pri koordinácii úsilia medzinárodného spoločenstva v oblasti reakcie na katastrofy; |
| --- | --- |

21.

pripomína ústrednú úlohu, ktorú zohráva Organizácia Spojených národov pri koordinácii úsilia medzinárodného spoločenstva v oblasti reakcie na katastrofy;

| 22. | zdôrazňuje, že posilnená kapacita EÚ v oblasti reakcie na katastrofy bude jednotným príspevkom EÚ k celkovému úsiliu o odstránenie následkov katastrof pod vedením OSN a ku koordinačnej úlohe OSN; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že posilnená kapacita EÚ v oblasti reakcie na katastrofy bude jednotným príspevkom EÚ k celkovému úsiliu o odstránenie následkov katastrof pod vedením OSN a ku koordinačnej úlohe OSN;

| 23. | potvrdzuje, že finančné zdroje EÚ, ktoré spravujú členské štáty, by mali byť doplnením prostriedkov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na operácie pomoci; poznamenáva, že by mali vychádzať z modelov vypracovaných v prípravných akciách, ktoré boli úspešne vyskúšané v nedávnych núdzových situáciách v rámci Európy aj mimo nej, napríklad mnohonárodná jednotka reakcie na záplavy v pobaltských krajinách a doplnková taktická rezerva pre letecké hasenie požiarov; |
| --- | --- |

23.

potvrdzuje, že finančné zdroje EÚ, ktoré spravujú členské štáty, by mali byť doplnením prostriedkov, ktoré majú členské štáty k dispozícii na operácie pomoci; poznamenáva, že by mali vychádzať z modelov vypracovaných v prípravných akciách, ktoré boli úspešne vyskúšané v nedávnych núdzových situáciách v rámci Európy aj mimo nej, napríklad mnohonárodná jednotka reakcie na záplavy v pobaltských krajinách a doplnková taktická rezerva pre letecké hasenie požiarov;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi identifikovala súčasné medzery v oblasti kapacít. Malo by sa zvážiť vytvorenie zdrojov na úrovni EÚ, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek forme súťaženia a/alebo prekrývania s vnútroštátnymi zdrojmi, aby sa odstránili súčasné medzery v oblasti kapacít, ak by v dôsledku toho EÚ ako celok dosiahla výrazné úspory, alebo by sa umožnil prístup k zdrojom, ktoré členské štáty nemajú k dispozícii na samostatné kroky, čím by sa poskytol dobrý vzor pre spoločné znášanie záťaže; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi identifikovala súčasné medzery v oblasti kapacít. Malo by sa zvážiť vytvorenie zdrojov na úrovni EÚ, pričom je potrebné zabrániť akejkoľvek forme súťaženia a/alebo prekrývania s vnútroštátnymi zdrojmi, aby sa odstránili súčasné medzery v oblasti kapacít, ak by v dôsledku toho EÚ ako celok dosiahla výrazné úspory, alebo by sa umožnil prístup k zdrojom, ktoré členské štáty nemajú k dispozícii na samostatné kroky, čím by sa poskytol dobrý vzor pre spoločné znášanie záťaže;

| 25. | domnieva sa, že je tiež dôležité určiť nedostatky v oblasti zdrojov a presne objasniť, ako by mohla EÚ prispieť k úsiliu členských štátov zlepšiť svoju pripravenosť; nazdáva sa, že efektívnejšie využívanie jestvujúcich zdrojov zabráni tvorbe dodatočnej finančnej a administratívnej byrokracii, najmä v súvislosti s regionálnou a miestnou správou; |
| --- | --- |

25.

domnieva sa, že je tiež dôležité určiť nedostatky v oblasti zdrojov a presne objasniť, ako by mohla EÚ prispieť k úsiliu členských štátov zlepšiť svoju pripravenosť; nazdáva sa, že efektívnejšie využívanie jestvujúcich zdrojov zabráni tvorbe dodatočnej finančnej a administratívnej byrokracii, najmä v súvislosti s regionálnou a miestnou správou;

| 26. | vyzýva Komisiu, aby sa snažila o angažovanosť EÚ, pokiaľ ide o poskytovanie zdrojov, kapacít a koordinácie v súvislosti s katastrofami, ku ktorým dochádza v EÚ a ktoré majú priamy dosah na jej občanov; |
| --- | --- |

26.

vyzýva Komisiu, aby sa snažila o angažovanosť EÚ, pokiaľ ide o poskytovanie zdrojov, kapacít a koordinácie v súvislosti s katastrofami, ku ktorým dochádza v EÚ a ktoré majú priamy dosah na jej občanov;

| 27. | domnieva sa, že hlavný dôraz by sa mal klásť na plné a včasné využívanie dostupných finančných zdrojov, ako aj na zjednodušenie administratívnych postupov, ktoré tvoria súčasť mobilizácie týchto zdrojov; nazdáva sa, že sa musia tiež prijať také kroky, aby sa zaručilo, že núdzová humanitárna pomoc sa dostane k ľuďom postihnutým katastrofami bezodkladne; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že hlavný dôraz by sa mal klásť na plné a včasné využívanie dostupných finančných zdrojov, ako aj na zjednodušenie administratívnych postupov, ktoré tvoria súčasť mobilizácie týchto zdrojov; nazdáva sa, že sa musia tiež prijať také kroky, aby sa zaručilo, že núdzová humanitárna pomoc sa dostane k ľuďom postihnutým katastrofami bezodkladne;

| 28. | považuje predbežné plánovanie a prípravu operácií rozvíjaním referenčných scenárov, mapovaním zdrojov členských štátov, ktoré by sa potenciálne dali použiť na operácie EÚ pri odstraňovaní následkov katastrof, a pohotovostné plány za kľúčové prvky posilnenej reakcie EÚ na katastrofy a zásadný predpoklad rýchleho použitia a okamžitej primeranej reakcie na každú núdzovú situáciu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tieto opatrenia realizovali okamžite a bez toho, aby to poškodilo iné akcie; napokon tiež vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu, či sa vyplatí zriadiť, financovať z európskeho rozpočtu pre výskum a označiť európske referenčné laboratóriá na boj proti bioterorizmu a identifikáciu obetí; |
| --- | --- |

28.

považuje predbežné plánovanie a prípravu operácií rozvíjaním referenčných scenárov, mapovaním zdrojov členských štátov, ktoré by sa potenciálne dali použiť na operácie EÚ pri odstraňovaní následkov katastrof, a pohotovostné plány za kľúčové prvky posilnenej reakcie EÚ na katastrofy a zásadný predpoklad rýchleho použitia a okamžitej primeranej reakcie na každú núdzovú situáciu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tieto opatrenia realizovali okamžite a bez toho, aby to poškodilo iné akcie; napokon tiež vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu, či sa vyplatí zriadiť, financovať z európskeho rozpočtu pre výskum a označiť európske referenčné laboratóriá na boj proti bioterorizmu a identifikáciu obetí;

| 29. | predovšetkým požaduje adekvátne plánovanie osobitných rezerv na reakcie na človekom spôsobené katastrofy spojené s únikom ropy, jadrovými zariadeniami alebo s nebezpečnými látkami na súši aj na mori; |
| --- | --- |

29.

predovšetkým požaduje adekvátne plánovanie osobitných rezerv na reakcie na človekom spôsobené katastrofy spojené s únikom ropy, jadrovými zariadeniami alebo s nebezpečnými látkami na súši aj na mori;

Európske centrum pre núdzové reakcie

| 30. | víta rozhodnutie Komisie zlúčiť monitorovacie a informačné centrum (MIC) s krízovým centrom ECHO a vytvoriť jedno samostatné centrum pre núdzové reakcie, ktoré bude v prevádzke 24 hodín denne ako platforma v oblasti plánovania a koordinácie operácií, čo považuje za krok správnym smerom, a žiada, aby sa to prejavilo aj v spolupráci členských štátov v reálnom čase na monitorovaní, vydávaní včasných varovaní a spustení alarmu, a to pri dodržaní zásady subsidiarity; vyzýva Komisiu na posilnenie tohto centra, aby mohlo slúžiť ako centrálne miesto pre rýchlu a efektívnu koordináciu všetkej európskej materiálnej pomoci, ako aj finančných príspevkov v rámci humanitárnej pomoci; konštatuje, že by malo fungovať ako jednotné miesto prijímajúce žiadosti o pomoc v súvislosti s akýmkoľvek druhom prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, aby bolo možné zabezpečiť jednotnú reakciu EÚ; |
| --- | --- |

30.

víta rozhodnutie Komisie zlúčiť monitorovacie a informačné centrum (MIC) s krízovým centrom ECHO a vytvoriť jedno samostatné centrum pre núdzové reakcie, ktoré bude v prevádzke 24 hodín denne ako platforma v oblasti plánovania a koordinácie operácií, čo považuje za krok správnym smerom, a žiada, aby sa to prejavilo aj v spolupráci členských štátov v reálnom čase na monitorovaní, vydávaní včasných varovaní a spustení alarmu, a to pri dodržaní zásady subsidiarity; vyzýva Komisiu na posilnenie tohto centra, aby mohlo slúžiť ako centrálne miesto pre rýchlu a efektívnu koordináciu všetkej európskej materiálnej pomoci, ako aj finančných príspevkov v rámci humanitárnej pomoci; konštatuje, že by malo fungovať ako jednotné miesto prijímajúce žiadosti o pomoc v súvislosti s akýmkoľvek druhom prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, aby bolo možné zabezpečiť jednotnú reakciu EÚ;

| 31. | žiada, aby zlúčenie krízového centra ECHO a monitorovacieho a informačného centra (MIC) bolo efektívne, a pritom aby sa zabezpečilo primerané financovanie; |
| --- | --- |

31.

žiada, aby zlúčenie krízového centra ECHO a monitorovacieho a informačného centra (MIC) bolo efektívne, a pritom aby sa zabezpečilo primerané financovanie;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby do oboch nástrojov Spoločenstva slúžiacich na ochranu lesov pred požiarmi, EFFIS a EFFICS, aktívne zapojila nové európske centrum pre núdzové reakcie; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby do oboch nástrojov Spoločenstva slúžiacich na ochranu lesov pred požiarmi, EFFIS a EFFICS, aktívne zapojila nové európske centrum pre núdzové reakcie;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala akcie v prípade núdzovej situácie a pritom zjednodušila a optimalizovala existujúce univerzálne služby a núdzové číslo 112; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby koordinovala akcie v prípade núdzovej situácie a pritom zjednodušila a optimalizovala existujúce univerzálne služby a núdzové číslo 112;

| 34. | trvá na tom, že centrum pre núdzové reakcie musí spolu s členskými štátmi rýchlo prijať rozhodnutia o použití zdrojov zo spoločného súboru prostriedkov, aby sa zabezpečila predvídateľná, okamžitá a efektívna pomoc obetiam a predišlo sa oneskoreniam, duplicite a prekrývaniu; |
| --- | --- |

34.

trvá na tom, že centrum pre núdzové reakcie musí spolu s členskými štátmi rýchlo prijať rozhodnutia o použití zdrojov zo spoločného súboru prostriedkov, aby sa zabezpečila predvídateľná, okamžitá a efektívna pomoc obetiam a predišlo sa oneskoreniam, duplicite a prekrývaniu;

| 35. | domnieva sa, že zoznam kľúčových prostriedkov, ktoré by členské štáty mohli poskytnúť pre núdzovú reakciu EÚ na tieto scenáre, by sa mal zistiť a zmapovať; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že zoznam kľúčových prostriedkov, ktoré by členské štáty mohli poskytnúť pre núdzovú reakciu EÚ na tieto scenáre, by sa mal zistiť a zmapovať;

| 36. | žiada ucelenosť opatrení EÚ so zreteľom na príslušné inštitucionálne úlohy Európskej komisie, vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), ktoré by si mali uvedomiť svoju zodpovednosť a rešpektovať hranice svojich právomocí; vyzýva preto Komisiu a ESVČ, aby navrhli vhodné pracovné ustanovenia a transparentné pravidlá s cieľom podľa možnosti zabezpečiť úzku spoluprácu a koordináciu záležitostí v oblasti reakcie EÚ na katastrofy, ktoré budú vychádzať zo súčasných mechanizmov bez spomalenia operácií pri odstraňovaní následkov katastrof; zdôrazňuje potrebu pružnej, jednoduchej a rýchlej koordinácie medzi jednotlivými službami, ktoré by mali reagovať vo veľmi krátkom čase a vyhnúť sa pritom byrokracii; zdôrazňuje, že humanitárna pomoc EÚ by sa mala poskytovať bez ohľadu na akékoľvek politické úvahy a pritom dodržiavať medzinárodne uznávané humanitárne zásady; |
| --- | --- |

36.

žiada ucelenosť opatrení EÚ so zreteľom na príslušné inštitucionálne úlohy Európskej komisie, vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), ktoré by si mali uvedomiť svoju zodpovednosť a rešpektovať hranice svojich právomocí; vyzýva preto Komisiu a ESVČ, aby navrhli vhodné pracovné ustanovenia a transparentné pravidlá s cieľom podľa možnosti zabezpečiť úzku spoluprácu a koordináciu záležitostí v oblasti reakcie EÚ na katastrofy, ktoré budú vychádzať zo súčasných mechanizmov bez spomalenia operácií pri odstraňovaní následkov katastrof; zdôrazňuje potrebu pružnej, jednoduchej a rýchlej koordinácie medzi jednotlivými službami, ktoré by mali reagovať vo veľmi krátkom čase a vyhnúť sa pritom byrokracii; zdôrazňuje, že humanitárna pomoc EÚ by sa mala poskytovať bez ohľadu na akékoľvek politické úvahy a pritom dodržiavať medzinárodne uznávané humanitárne zásady;

| 37. | zdôrazňuje zvýšené riziko katastrof spôsobených lesnými požiarmi, a to najmä z dôvodu zmeny klímy, ktorá sa podieľa na vzniku veľkých lesných požiarov; vyzýva Komisiu, aby v rámci svojho nového európskeho centra pre núdzové reakcie vytvorila osobitný odbor na riešenie tohto rizika; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje zvýšené riziko katastrof spôsobených lesnými požiarmi, a to najmä z dôvodu zmeny klímy, ktorá sa podieľa na vzniku veľkých lesných požiarov; vyzýva Komisiu, aby v rámci svojho nového európskeho centra pre núdzové reakcie vytvorila osobitný odbor na riešenie tohto rizika;

| 38. | zdôrazňuje, že použitie vojenských prostriedkov pod civilným dohľadom ako krajného riešenia a v súlade s usmerneniami z Osla často predstavuje významný príspevok v reakcii na krízy, najmä v prípade špeciálneho vybavenia, strategickej prepravy a ťažkej techniky; zdôrazňuje, že koordinácia všetkých dostupných spôsobilostí, či už civilných alebo vojenských, a prostriedkov krízového manažmentu členských štátov by sa mali posilniť s cieľom predchádzať nákladnému zdvojovaniu; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že použitie vojenských prostriedkov pod civilným dohľadom ako krajného riešenia a v súlade s usmerneniami z Osla často predstavuje významný príspevok v reakcii na krízy, najmä v prípade špeciálneho vybavenia, strategickej prepravy a ťažkej techniky; zdôrazňuje, že koordinácia všetkých dostupných spôsobilostí, či už civilných alebo vojenských, a prostriedkov krízového manažmentu členských štátov by sa mali posilniť s cieľom predchádzať nákladnému zdvojovaniu;

Logistika a doprava a telekomunikácie

| 39. | uznáva, že využitie vojenských prostriedkov – dopravy, logistiky, bezpečnosti – na pomoc pri humanitárnych operáciách môže predstavovať zásadnú podporu najmä počas rozsiahlych prírodných katastrof; pripomína, že vojenské prostriedky sa musia využívať v ojedinelých a nevyhnutných prípadoch v súlade s odporúčaniami OSN; |
| --- | --- |

39.

uznáva, že využitie vojenských prostriedkov – dopravy, logistiky, bezpečnosti – na pomoc pri humanitárnych operáciách môže predstavovať zásadnú podporu najmä počas rozsiahlych prírodných katastrof; pripomína, že vojenské prostriedky sa musia využívať v ojedinelých a nevyhnutných prípadoch v súlade s odporúčaniami OSN;

| 40. | žiada spoločné efektívne opatrenia v oblasti logistiky, zahŕňajúce najmä všestranné tímy technickej pomoci a podpory (TAST) financované z prostriedkov EÚ, ktoré by mohli pomáhať všetkým úradníkom a tímom EÚ alebo členských štátov v teréne, najmä v prípadoch, keď prestane fungovať miestna infraštruktúra; |
| --- | --- |

40.

žiada spoločné efektívne opatrenia v oblasti logistiky, zahŕňajúce najmä všestranné tímy technickej pomoci a podpory (TAST) financované z prostriedkov EÚ, ktoré by mohli pomáhať všetkým úradníkom a tímom EÚ alebo členských štátov v teréne, najmä v prípadoch, keď prestane fungovať miestna infraštruktúra;

| 41. | žiada, aby sa v prípade katastrof mobilizovali tímy technickej pomoci a podpory a aby sa vypracovali odporúčania týkajúce sa toho, ako by tieto tímy mohli ľuďom postihnutým katastrofami poskytovať účinnejšiu pomoc; |
| --- | --- |

41.

žiada, aby sa v prípade katastrof mobilizovali tímy technickej pomoci a podpory a aby sa vypracovali odporúčania týkajúce sa toho, ako by tieto tímy mohli ľuďom postihnutým katastrofami poskytovať účinnejšiu pomoc;

| 42. | so zreteľom maximalizovať efektivitu a náležite využívať súčasnú kapacitu navrhuje posúdiť možnosť spoločného využívania konzulárnych zdrojov členských štátov v záujme urýchlenia a skvalitnenia našej globálnej reakcie prostredníctvom optimálneho využívania už dostupných zdrojov; v tomto smere odporúča, aby sa posúdili konzulárne kapacity jednotlivých členských štátov v záujme využitia súčasných celosvetových zdrojov Európskej únie; |
| --- | --- |

42.

so zreteľom maximalizovať efektivitu a náležite využívať súčasnú kapacitu navrhuje posúdiť možnosť spoločného využívania konzulárnych zdrojov členských štátov v záujme urýchlenia a skvalitnenia našej globálnej reakcie prostredníctvom optimálneho využívania už dostupných zdrojov; v tomto smere odporúča, aby sa posúdili konzulárne kapacity jednotlivých členských štátov v záujme využitia súčasných celosvetových zdrojov Európskej únie;

| 43. | žiada, aby sa zohľadnili súčasné systémy odstraňovania následkov katastrof koordinované OSN, a pritom žiada lepšiu, posilnenú, nákladovo efektívnejšiu a dobre koordinovanú dopravu pre všetku materiálnu pomoc smerujúcu na miesta katastrofy, najmä prostredníctvom zjednotených zjednodušených postupov, zvýšenej miery spolufinancovania a zavedenia nových spôsobov umožňujúcich prístup k dodatočným dopravným kapacitám, pokiaľ možno na základe rámcových zmlúv; |
| --- | --- |

43.

žiada, aby sa zohľadnili súčasné systémy odstraňovania následkov katastrof koordinované OSN, a pritom žiada lepšiu, posilnenú, nákladovo efektívnejšiu a dobre koordinovanú dopravu pre všetku materiálnu pomoc smerujúcu na miesta katastrofy, najmä prostredníctvom zjednotených zjednodušených postupov, zvýšenej miery spolufinancovania a zavedenia nových spôsobov umožňujúcich prístup k dodatočným dopravným kapacitám, pokiaľ možno na základe rámcových zmlúv;

| 44. | pripomína súčasné nástroje v oblasti monitorovania a prevencie (najmä zariadenia na pozorovanie na mieste) ako napríklad tie, ktoré poskytuje program pre globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) alebo programy INSPIRE a GALILEO, ktoré by mohli monitorovať potenciálne ohrozené oblasti a tak by pomohli pripraviť sa účinnejšie poskytovanie pomoci obetiam pri odstraňovaní následkov katastrof; žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť vybaviť EÚ bezpečnou telekomunikačnou kapacitou a integrovanými riešeniami v oblasti riadenia kríz, a to od prevencie po obnovu, vyhradenou výlučne na tento účel; vyzýva preto Komisiu, aby optimálne využívala súčasné a budúce riešenia a kapacity poskytované telekomunikačnými satelitmi v záujme uľahčenia rozvoja služieb pre občanov v oblastiach verejnej bezpečnosti a núdzovej reakcie, a to v spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou, členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi (súkromné subjekty, priemysel); |
| --- | --- |

44.

pripomína súčasné nástroje v oblasti monitorovania a prevencie (najmä zariadenia na pozorovanie na mieste) ako napríklad tie, ktoré poskytuje program pre globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) alebo programy INSPIRE a GALILEO, ktoré by mohli monitorovať potenciálne ohrozené oblasti a tak by pomohli pripraviť sa účinnejšie poskytovanie pomoci obetiam pri odstraňovaní následkov katastrof; žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť vybaviť EÚ bezpečnou telekomunikačnou kapacitou a integrovanými riešeniami v oblasti riadenia kríz, a to od prevencie po obnovu, vyhradenou výlučne na tento účel; vyzýva preto Komisiu, aby optimálne využívala súčasné a budúce riešenia a kapacity poskytované telekomunikačnými satelitmi v záujme uľahčenia rozvoja služieb pre občanov v oblastiach verejnej bezpečnosti a núdzovej reakcie, a to v spolupráci s Európskou vesmírnou agentúrou, členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi (súkromné subjekty, priemysel);

| 45. | vyzýva Komisiu na vytvorenie komunikačnej a informačnej siete, najmä preskúmaním využívania telekomunikačných kapacít vrátane satelitov, aby záchranárske tímy mali prístup k rýchlym a presným informáciám, ktoré umožnia účinnú distribúciu tovaru potrebného na uspokojenie základných potrieb a zariadení nevyhnutných na reorganizáciu spoločnosti po katastrofách; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu na vytvorenie komunikačnej a informačnej siete, najmä preskúmaním využívania telekomunikačných kapacít vrátane satelitov, aby záchranárske tímy mali prístup k rýchlym a presným informáciám, ktoré umožnia účinnú distribúciu tovaru potrebného na uspokojenie základných potrieb a zariadení nevyhnutných na reorganizáciu spoločnosti po katastrofách;

Komunikácia, zviditeľnenie, odborná príprava, výskum

| 46. | žiada komplexnú stratégiu komunikácie zahŕňajúcu všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť, ktorá zlepší celkovú viditeľnosť európskych opatrení v prijímajúcich krajinách ako aj medzi európskymi občanmi a pritom zabezpečí, aby odstraňovanie následkov katastrof nebolo nikdy podriadené obchodným alebo politickým a strategickým záujmom; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala snažiť o zjednodušenie a štandardizáciu komunikačných metód a nástrojov; na tento účel navrhuje, aby sa napríklad vytvoril štandardný kódex obliekania a štandardné logo používané zároveň s národným označením pre všetkých európskych pracovníkov a aby sa vymenoval jeden hovorca zodpovedný za informovanie o núdzovej reakcii; žiada, aby akákoľvek komunikačná stratégia zabezpečila jasné rozlišovanie medzi humanitárnou pomocou a akýmikoľvek vojenskými aktivitami; |
| --- | --- |

46.

žiada komplexnú stratégiu komunikácie zahŕňajúcu všetky inštitúcie EÚ a členské štáty, sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť, ktorá zlepší celkovú viditeľnosť európskych opatrení v prijímajúcich krajinách ako aj medzi európskymi občanmi a pritom zabezpečí, aby odstraňovanie následkov katastrof nebolo nikdy podriadené obchodným alebo politickým a strategickým záujmom; domnieva sa, že táto stratégia by sa mala snažiť o zjednodušenie a štandardizáciu komunikačných metód a nástrojov; na tento účel navrhuje, aby sa napríklad vytvoril štandardný kódex obliekania a štandardné logo používané zároveň s národným označením pre všetkých európskych pracovníkov a aby sa vymenoval jeden hovorca zodpovedný za informovanie o núdzovej reakcii; žiada, aby akákoľvek komunikačná stratégia zabezpečila jasné rozlišovanie medzi humanitárnou pomocou a akýmikoľvek vojenskými aktivitami;

| 47. | zdôrazňuje, že informácie sú ďalšou životne dôležitou zložkou prevencie katastrof a reagovania na ne na všetkých úrovniach a že zmena rizikového scenára si vyžaduje neustálu aktualizáciu znalostí, spoľahlivých a porovnateľných údajov o frekvencii výskytu, rizikách a následkoch spojených s katastrofami a príslušné analytické nástroje; preto požaduje koordináciu, lepšiu dostupnosť a systematické šírenie technických a vedeckých informácií a odborných znalostí, najlepšej praxe vrátane štúdií a uplatnenia získaných vedomostí v praxi, ako napríklad skúsenosti z realizácie projektov uskutočnených v minulosti v rámci iniciatívy Spoločenstva INTERREG; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že informácie sú ďalšou životne dôležitou zložkou prevencie katastrof a reagovania na ne na všetkých úrovniach a že zmena rizikového scenára si vyžaduje neustálu aktualizáciu znalostí, spoľahlivých a porovnateľných údajov o frekvencii výskytu, rizikách a následkoch spojených s katastrofami a príslušné analytické nástroje; preto požaduje koordináciu, lepšiu dostupnosť a systematické šírenie technických a vedeckých informácií a odborných znalostí, najlepšej praxe vrátane štúdií a uplatnenia získaných vedomostí v praxi, ako napríklad skúsenosti z realizácie projektov uskutočnených v minulosti v rámci iniciatívy Spoločenstva INTERREG;

| 48. | zdôrazňuje potrebu propagovať kampane na zvýšenie informovanosti o postupoch, ktoré sa majú prijať v prípade katastrofy, s osobitným dôrazom na odbornú prípravu mladých ľudí, a to už od školského veku; vyzýva Komisiu, aby so zapojením škôl a osobitných dobrovoľných združení podporovala kultúru plánovania, prevencie a odolnosti, ktorá je nevyhnutným predpokladom optimalizácie práce v oblasti civilnej ochrany; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje potrebu propagovať kampane na zvýšenie informovanosti o postupoch, ktoré sa majú prijať v prípade katastrofy, s osobitným dôrazom na odbornú prípravu mladých ľudí, a to už od školského veku; vyzýva Komisiu, aby so zapojením škôl a osobitných dobrovoľných združení podporovala kultúru plánovania, prevencie a odolnosti, ktorá je nevyhnutným predpokladom optimalizácie práce v oblasti civilnej ochrany;

| 49. | poukazuje na kľúčovú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, ktoré ako prvé čelia katastrofám, a najmä cezhraničným katastrofám, pri ich vypuknutí a ktorých účasť môže zviditeľniť EÚ medzi jej občanmi; preto žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby členské štáty začlenili svoje regionálne a miestne orgány do počiatočných štádií príprav reakcií na katastrofy, vychádzajúc z modelu viacúrovňového riadenia, ktorý sa uplatňuje v politike súdržnosti, a to prostredníctvom komunikačnej stratégie výhodnej pre všetky subjekty zapojené do mechanizmu reakcie; |
| --- | --- |

49.

poukazuje na kľúčovú úlohu regionálnych a miestnych orgánov, ktoré ako prvé čelia katastrofám, a najmä cezhraničným katastrofám, pri ich vypuknutí a ktorých účasť môže zviditeľniť EÚ medzi jej občanmi; preto žiada Komisiu, aby zabezpečila, aby členské štáty začlenili svoje regionálne a miestne orgány do počiatočných štádií príprav reakcií na katastrofy, vychádzajúc z modelu viacúrovňového riadenia, ktorý sa uplatňuje v politike súdržnosti, a to prostredníctvom komunikačnej stratégie výhodnej pre všetky subjekty zapojené do mechanizmu reakcie;

| 50. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili jasný informačný a prevenčný systém pre všetkých európskych občanov na cestách v rámci EÚ ako aj mimo členských štátov; na tento účel navrhuje, aby európske pasy uvádzali núdzovú linku 112 a jasne uvádzali, že je dostupná v rámci celej EÚ tak, aby ju mohla používať cestujúca verejnosť v rámci EÚ, ako aj odkaz na článok 23 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že „každý občan Únie má na území tretej krajiny, v ktorej sa nenachádza diplomatické zastupiteľstvo členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, právo na poskytnutie ochrany diplomatickými alebo konzulárnymi úradmi ktoréhokoľvek iného členského štátu“; |
| --- | --- |

50.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili jasný informačný a prevenčný systém pre všetkých európskych občanov na cestách v rámci EÚ ako aj mimo členských štátov; na tento účel navrhuje, aby európske pasy uvádzali núdzovú linku 112 a jasne uvádzali, že je dostupná v rámci celej EÚ tak, aby ju mohla používať cestujúca verejnosť v rámci EÚ, ako aj odkaz na článok 23 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa uvádza, že „každý občan Únie má na území tretej krajiny, v ktorej sa nenachádza diplomatické zastupiteľstvo členského štátu, ktorého je štátnym príslušníkom, právo na poskytnutie ochrany diplomatickými alebo konzulárnymi úradmi ktoréhokoľvek iného členského štátu“;

| 51. | vyzýva na úsilie o účinnejšie oboznamovanie európskych občanov a občanov tretích štátov pobývajúcich v EÚ s celoeurópskym číslom núdzového volania 112, a to najmä prostredníctvom využívania tlačených a audiovizuálnych médií a verejných oznámení, aby ho všetci občania mohli automaticky používať na oznamovanie akejkoľvek katastrofy, ktorá sa odohrá na území EÚ; |
| --- | --- |

51.

vyzýva na úsilie o účinnejšie oboznamovanie európskych občanov a občanov tretích štátov pobývajúcich v EÚ s celoeurópskym číslom núdzového volania 112, a to najmä prostredníctvom využívania tlačených a audiovizuálnych médií a verejných oznámení, aby ho všetci občania mohli automaticky používať na oznamovanie akejkoľvek katastrofy, ktorá sa odohrá na území EÚ;

| 52. | domnieva sa, že cielená odborná príprava európskych pracovníkov a odborníkov v oblasti reakcií na katastrofy by prostredníctvom odbornej prípravy pozostávajúcej zo spoločného základu a špecializovaných modulov umožnila rozvíjať informovanosť o spoločných európskych pracovných metódach a postupoch pri reagovaní na katastrofu; v rámci toho odporúča spoločné cvičenia civilných a vojenských logistických jednotiek v oblasti reagovania na katastrofy; |
| --- | --- |

52.

domnieva sa, že cielená odborná príprava európskych pracovníkov a odborníkov v oblasti reakcií na katastrofy by prostredníctvom odbornej prípravy pozostávajúcej zo spoločného základu a špecializovaných modulov umožnila rozvíjať informovanosť o spoločných európskych pracovných metódach a postupoch pri reagovaní na katastrofu; v rámci toho odporúča spoločné cvičenia civilných a vojenských logistických jednotiek v oblasti reagovania na katastrofy;

Reakcia na katastrofy, pripravenosť a prevencia

| 53. | konštatuje, že predchádzanie katastrofám je často nákladovo efektívnejšie než boj proti nim; zdôrazňuje preto naliehavú potrebu doplniť politiku zlepšovania kapacity EÚ a členských štátov v oblasti reakcie na núdzové situácie zintenzívnením ich politiky predvídania rizík a predchádzania rizikám, a nabáda Komisiu, aby pripravila komplexnú a inovatívnu stratégiu EÚ zameranú na zníženie rizika katastrof; žiada, aby sa na včasné odhalenie možných katastrof vyčlenili dostatočné zdroje a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že revízia využívania štrukturálnych fondov a Fondu solidarity podporí rozvoj politík v týchto oblastiach a investícií do nich; navyše požaduje, aby sa zlepšilo vzdelávanie o predchádzaní katastrofám, posilnili investície do predchádzania katastrofám a zmeny klímy, zdokonalila primeraná legislatíva v oblasti vodného hospodárstva a efektívneho riadenia rizík a aby sa dôkladnejšie monitorovalo vykonávanie smernice o povodniach na regionálnej a miestnej úrovni; preto poukazuje na kľúčovú úlohu, ktorú v predchádzaní katastrof plnia regionálne a miestne orgány tým, že realizujú stratégie predchádzania rizikám na územnej úrovni vrátane spoločných zásahov zapájajúcich tímy z rôznych krajín; |
| --- | --- |

53.

konštatuje, že predchádzanie katastrofám je často nákladovo efektívnejšie než boj proti nim; zdôrazňuje preto naliehavú potrebu doplniť politiku zlepšovania kapacity EÚ a členských štátov v oblasti reakcie na núdzové situácie zintenzívnením ich politiky predvídania rizík a predchádzania rizikám, a nabáda Komisiu, aby pripravila komplexnú a inovatívnu stratégiu EÚ zameranú na zníženie rizika katastrof; žiada, aby sa na včasné odhalenie možných katastrof vyčlenili dostatočné zdroje a žiada Komisiu, aby zabezpečila, že revízia využívania štrukturálnych fondov a Fondu solidarity podporí rozvoj politík v týchto oblastiach a investícií do nich; navyše požaduje, aby sa zlepšilo vzdelávanie o predchádzaní katastrofám, posilnili investície do predchádzania katastrofám a zmeny klímy, zdokonalila primeraná legislatíva v oblasti vodného hospodárstva a efektívneho riadenia rizík a aby sa dôkladnejšie monitorovalo vykonávanie smernice o povodniach na regionálnej a miestnej úrovni; preto poukazuje na kľúčovú úlohu, ktorú v predchádzaní katastrof plnia regionálne a miestne orgány tým, že realizujú stratégie predchádzania rizikám na územnej úrovni vrátane spoločných zásahov zapájajúcich tímy z rôznych krajín;

| 54. | opakuje svoj postoj, že so zreteľom na vzájomné väzby medzi suchom, lesnými požiarmi a rozširovaním púšte by Komisia mala predložiť návrh, podobný smernici o povodniach, na presadenie prijatia politiky EÚ v oblasti nedostatku vody, sucha a prispôsobovania sa zmene klímy; v tejto súvislosti tiež opätovne zdôrazňuje význam vytvorenia Európskeho monitorovacieho strediska pre suchá, ktoré by zodpovedalo za výskum, zmierňovanie a monitorovanie účinkov sucha; |
| --- | --- |

54.

opakuje svoj postoj, že so zreteľom na vzájomné väzby medzi suchom, lesnými požiarmi a rozširovaním púšte by Komisia mala predložiť návrh, podobný smernici o povodniach, na presadenie prijatia politiky EÚ v oblasti nedostatku vody, sucha a prispôsobovania sa zmene klímy; v tejto súvislosti tiež opätovne zdôrazňuje význam vytvorenia Európskeho monitorovacieho strediska pre suchá, ktoré by zodpovedalo za výskum, zmierňovanie a monitorovanie účinkov sucha;

| 55. | opakuje tiež žiadosť adresovanú Komisii, aby prijala smernicu o predchádzaní požiarom a ich zvládaní, ktorá by mala zahŕňať pravidelný zber údajov, prípravu máp a označenie ohrozených oblastí, prípravu plánov na riadenie požiarneho rizika, označenie vyčlenených prostriedkov a dostupných zariadení zo strany členských štátov, koordináciu rozličných administratívnych činností, minimálne požiadavky na školiaci personál a zavedenie zodpovednosti v oblasti životného prostredia a príslušných sankcií; |
| --- | --- |

55.

opakuje tiež žiadosť adresovanú Komisii, aby prijala smernicu o predchádzaní požiarom a ich zvládaní, ktorá by mala zahŕňať pravidelný zber údajov, prípravu máp a označenie ohrozených oblastí, prípravu plánov na riadenie požiarneho rizika, označenie vyčlenených prostriedkov a dostupných zariadení zo strany členských štátov, koordináciu rozličných administratívnych činností, minimálne požiadavky na školiaci personál a zavedenie zodpovednosti v oblasti životného prostredia a príslušných sankcií;

| 56. | domnieva sa, že ďalšie využívanie príležitostí, ktoré sa naskytujú v rámci európskeho územného cieľa, má kľúčový význam; v tejto súvislosti sa domnieva, že európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS) môže predstavovať dôležitý nástroj na ďalšie posilňovanie nadnárodnej, cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce, a to aj s krajinami, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ; považuje rozvoj cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi za dôkaz obzvlášť významného prínosu zo strany regiónov k rýchlej pomoci na účely civilnej ochrany; domnieva sa, že táto plodná spolupráca sa vzťahuje, okrem iného, aj na spoločný cieľ mapovania rizík a hodnotenia prípadných hrozieb a že práve v tejto oblasti môže EÚ cenným a viditeľným spôsobom prispieť k ešte efektívnejšej a účinnejšej spolupráci, a to predovšetkým zlepšením koordinácie; |
| --- | --- |

56.

domnieva sa, že ďalšie využívanie príležitostí, ktoré sa naskytujú v rámci európskeho územného cieľa, má kľúčový význam; v tejto súvislosti sa domnieva, že európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS) môže predstavovať dôležitý nástroj na ďalšie posilňovanie nadnárodnej, cezhraničnej a medziregionálnej spolupráce, a to aj s krajinami, ktoré nie sú členskými štátmi EÚ; považuje rozvoj cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi za dôkaz obzvlášť významného prínosu zo strany regiónov k rýchlej pomoci na účely civilnej ochrany; domnieva sa, že táto plodná spolupráca sa vzťahuje, okrem iného, aj na spoločný cieľ mapovania rizík a hodnotenia prípadných hrozieb a že práve v tejto oblasti môže EÚ cenným a viditeľným spôsobom prispieť k ešte efektívnejšej a účinnejšej spolupráci, a to predovšetkým zlepšením koordinácie;

| 57. | poukazuje na to, že v Európskom roku dobrovoľníckej práce by bolo symbolické a prospešné podporiť krajiny, ktoré sa usilujú podporovať takéto činnosti a organizácie; |
| --- | --- |

57.

poukazuje na to, že v Európskom roku dobrovoľníckej práce by bolo symbolické a prospešné podporiť krajiny, ktoré sa usilujú podporovať takéto činnosti a organizácie;

| 58. | vyzýva Komisiu, aby na tento účel čo najskôr, najneskôr však do konca roka 2011 predložila ambiciózne legislatívne návrhy; |
| --- | --- |

58.

vyzýva Komisiu, aby na tento účel čo najskôr, najneskôr však do konca roka 2011 predložila ambiciózne legislatívne návrhy;

*

* *

| 59. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

59.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 71, 10.3.2007, s. 9.

(2)  Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2007, s. 9.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0465.

(4)  Ú. v. EÚ C 341 E, 16.12.2010, s. 5.

(5)  Ú. v. EÚ C 224 E, 19.8.2010, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ C 286 E, 27.11.2009, s. 15.

(7)  Ú. v. EÚ C 187 E, 24.7.2008, s. 55.

(8)  Konkrétne pilotný projekt na posilnenie spolupráce medzi členskými štátmi v boji proti lesným požiarom (2008) a prípravná akcia týkajúca sa schopnosti rýchlej reakcie EÚ (2008 – 2010).

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/41

---

Utorok 27. septembra 2011Európsky cestovný ruch

P7_TA(2011)0407

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o Európe ako poprednej svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (2010/2206(INI))

2013/C 56 E/05

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Základné usmernenia o udržateľnosti cestovného ruchu v Európe (KOM(2003)0716), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Základné usmernenia o udržateľnosti cestovného ruchu v Európe (KOM(2003)0716),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu (KOM(2006)0134), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Obnovená politika EÚ v oblasti turistického ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho turistického ruchu (KOM(2006)0134),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch (KOM(2007)0621), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Agenda pre trvalo udržateľný a konkurencieschopný európsky cestovný ruch (KOM(2007)0621),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (KOM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (KOM(2010)0352),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej štatistike cestovného ruchu (KOM(2010)0117), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o európskej štatistike cestovného ruchu (KOM(2010)0117),

| — | so zreteľom na madridskú deklaráciu nazvanú Na ceste k sociálne zodpovednému modelu cestovného ruchu prijatú na neformálnej schôdzi ministrov 15. apríla 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na madridskú deklaráciu nazvanú Na ceste k sociálne zodpovednému modelu cestovného ruchu prijatú na neformálnej schôdzi ministrov 15. apríla 2010,

| — | so zreteľom na závery Rady z 12. októbra 2010 o Európe ako poprednej svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (14944/10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 12. októbra 2010 o Európe ako poprednej svetovej destinácii cestovného ruchu – nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (14944/10),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu: nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (CdR 342/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Európa ako popredná svetová destinácia cestovného ruchu: nový politický rámec pre európsky cestovný ruch (CdR 342/2010),

| — | so zreteľom na odporúčania Rady z 22. decembra 1986 (1) o protipožiarnej bezpečnosti v existujúcich hoteloch (86/666/EHS), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčania Rady z 22. decembra 1986 (1) o protipožiarnej bezpečnosti v existujúcich hoteloch (86/666/EHS),

| — | so zreteľom na smernicu Rady 90/314/EHS z 13. júna 1990 (2) o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 90/314/EHS z 13. júna 1990 (2) o balíku cestovných, dovolenkových a výletných služieb,

| — | so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (3) z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES (3) z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu,

| — | so zreteľom na smernicu Rady 2009/47/ES (4) z 5. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o znížené sadzby dane z pridanej hodnoty, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na smernicu Rady 2009/47/ES (4) z 5. mája 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES, pokiaľ ide o znížené sadzby dane z pridanej hodnoty,

| — | so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 9 júla 2009 (5), ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky Spoločenstva turistickej ubytovacej službe (2009/578/ES), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozhodnutie Komisie z 9 júla 2009 (5), ktorým sa ustanovujú ekologické kritériá na udeľovanie environmentálnej značky Spoločenstva turistickej ubytovacej službe (2009/578/ES),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 (6) z 25. novembra 2009 o environmentálnej značke EÚ,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 (7) o nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný európsky cestovný ruch, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. septembra 2005 (7) o nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udržateľný európsky cestovný ruch,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2007 (8) s názvom Obnovená politika EÚ v oblasti cestovného ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho cestovného ruchu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2007 (8) s názvom Obnovená politika EÚ v oblasti cestovného ruchu: Za pevnejšie partnerstvo v rámci európskeho cestovného ruchu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2008 (9) o vplyve cestovného ruchu v pobrežných regiónoch z hľadiska regionálneho rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2008 (9) o vplyve cestovného ruchu v pobrežných regiónoch z hľadiska regionálneho rozvoja,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2011 (10) o praktických aspektoch týkajúcich sa revízie nástrojov EÚ na podporu financovania malých a stredných podnikov v ďalšom programovom období, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2011 (10) o praktických aspektoch týkajúcich sa revízie nástrojov EÚ na podporu financovania malých a stredných podnikov v ďalšom programovom období,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A7-0265/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a stanoviská Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre kultúru a vzdelávanie (A7-0265/2011),

| A. | keďže odvetvie cestovného ruchu predstavuje 10 % HDP a 12 % celkovej zamestnanosti, a teda je treťou najvýznamnejšou sociálno-ekonomickou činnosťou v EÚ; keďže toto odvetvie z veľkej časti tvoria mikropodniky a malé a stredné podniky, keďže je pre niektoré regióny EÚ, napríklad ostrovy, hlavným zdrojom a keďže zohráva kľúčovú úlohu pre hospodársky rozvoj a hospodársku, sociálnu a regionálnu súdržnosť EÚ, a tiež pre dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020, |
| --- | --- |

A.

keďže odvetvie cestovného ruchu predstavuje 10 % HDP a 12 % celkovej zamestnanosti, a teda je treťou najvýznamnejšou sociálno-ekonomickou činnosťou v EÚ; keďže toto odvetvie z veľkej časti tvoria mikropodniky a malé a stredné podniky, keďže je pre niektoré regióny EÚ, napríklad ostrovy, hlavným zdrojom a keďže zohráva kľúčovú úlohu pre hospodársky rozvoj a hospodársku, sociálnu a regionálnu súdržnosť EÚ, a tiež pre dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020,

| B. | keďže cestovný ruch prispieva aj k obohacovaniu ľudí, obchodu, dobrým životným podmienkam, pohode, ku kultúre a k sociálnej súdržnosti; keďže by sa preto mal klásť dôraz na kvalitatívny prístup, |
| --- | --- |

B.

keďže cestovný ruch prispieva aj k obohacovaniu ľudí, obchodu, dobrým životným podmienkam, pohode, ku kultúre a k sociálnej súdržnosti; keďže by sa preto mal klásť dôraz na kvalitatívny prístup,

| C. | keďže celosvetovo je Európska únia destináciou cestovného ruchu č. 1, čo sa týka počtu zahraničných návštevníkov, a keďže treba posilniť toto prvenstvo riešením výziev s tým spojených, ako sú na jednej strane väčšia celosvetová konkurencia a trh s neustále sa meniacim dopytom a na druhej strane potreba zabezpečiť väčšiu a trvalejšiu udržateľnosť, |
| --- | --- |

C.

keďže celosvetovo je Európska únia destináciou cestovného ruchu č. 1, čo sa týka počtu zahraničných návštevníkov, a keďže treba posilniť toto prvenstvo riešením výziev s tým spojených, ako sú na jednej strane väčšia celosvetová konkurencia a trh s neustále sa meniacim dopytom a na druhej strane potreba zabezpečiť väčšiu a trvalejšiu udržateľnosť,

| D. | keďže cestovný ruch v Európe čelí mnohým výzvam: celosvetová hospodárska kríza, konkurencieschopnosť iných destinácií mimo EÚ a rôznorodosť ponúkaných turistických atrakcií, vplyv zmeny klímy a sezónne výkyvy cestovného ruchu, demografický vývoj v Európe, rastúci vplyv informačných a komunikačných technológií a mnohé nepredvídané udalosti, ktoré z času na čas ovplyvňujú toto odvetvie, |
| --- | --- |

D.

keďže cestovný ruch v Európe čelí mnohým výzvam: celosvetová hospodárska kríza, konkurencieschopnosť iných destinácií mimo EÚ a rôznorodosť ponúkaných turistických atrakcií, vplyv zmeny klímy a sezónne výkyvy cestovného ruchu, demografický vývoj v Európe, rastúci vplyv informačných a komunikačných technológií a mnohé nepredvídané udalosti, ktoré z času na čas ovplyvňujú toto odvetvie,

| E. | keďže cestovný ruch sa podieľa na propagácii Európy a jej kultúrneho a lingvistického dedičstva so zachovaním jej rozdielov, na potvrdení spoločných hodnôt a posilnení pocitu identity, spolupatričnosti a európskeho občianstva; keďže rozvoj cestovného ruchu môže zohrať kľúčovú úlohu pri zlepšovaní regionálneho rozmeru v rámci EÚ, |
| --- | --- |

E.

keďže cestovný ruch sa podieľa na propagácii Európy a jej kultúrneho a lingvistického dedičstva so zachovaním jej rozdielov, na potvrdení spoločných hodnôt a posilnení pocitu identity, spolupatričnosti a európskeho občianstva; keďže rozvoj cestovného ruchu môže zohrať kľúčovú úlohu pri zlepšovaní regionálneho rozmeru v rámci EÚ,

| F. | keďže rozmanitosť, mnohostrannosť a multikulturalizmus Európy ponúkajú maximálny možný rast akejkoľvek forme tematického cestovného ruchu a keďže rozvoj a podpora foriem diverzifikovaného cestovného ruchu môže byť jedinou účinnou reakciou na narušenia, problémy a odchýlky, ku ktorým model neregulovaného a nerozlíšeného masového cestovného ruchu vedie, |
| --- | --- |

F.

keďže rozmanitosť, mnohostrannosť a multikulturalizmus Európy ponúkajú maximálny možný rast akejkoľvek forme tematického cestovného ruchu a keďže rozvoj a podpora foriem diverzifikovaného cestovného ruchu môže byť jedinou účinnou reakciou na narušenia, problémy a odchýlky, ku ktorým model neregulovaného a nerozlíšeného masového cestovného ruchu vedie,

| G. | keďže podľa Lisabonskej zmluvy (článku 195) sa cestovný ruch stal osobitnou právomocou EÚ, ktorá môže podporovať a dopĺňať kroky jednotlivých členských štátov nabádaním k vytváraniu atmosféry vedúcej k rozvoju podnikov cestovného ruchu a podporou spolupráce medzi členskými štátmi pri vylúčení akejkoľvek harmonizácie právnych a regulačných ustanovení členských štátov, |
| --- | --- |

G.

keďže podľa Lisabonskej zmluvy (článku 195) sa cestovný ruch stal osobitnou právomocou EÚ, ktorá môže podporovať a dopĺňať kroky jednotlivých členských štátov nabádaním k vytváraniu atmosféry vedúcej k rozvoju podnikov cestovného ruchu a podporou spolupráce medzi členskými štátmi pri vylúčení akejkoľvek harmonizácie právnych a regulačných ustanovení členských štátov,

| H. | keďže na základe tejto novej právomoci treba vypracovať integrovanú európsku stratégiu s jasnými a ambicióznymi cieľmi, ktorá bude plne rešpektovať zásadu subsidiarity, |
| --- | --- |

H.

keďže na základe tejto novej právomoci treba vypracovať integrovanú európsku stratégiu s jasnými a ambicióznymi cieľmi, ktorá bude plne rešpektovať zásadu subsidiarity,

| I. | keďže na zabezpečenie toho, aby nové právomoci a budúca politika EÚ v oblasti cestovného ruchu mali účinnosť a viditeľnosť vyžadovanú európskymi občanmi a našimi návštevníkmi, budú potrebovať nielen stratégiu a akčný plán, ale musia mať k dispozícii aj primerané zdroje z rozpočtového programu EÚ na obdobie 2014 – 2020, |
| --- | --- |

I.

keďže na zabezpečenie toho, aby nové právomoci a budúca politika EÚ v oblasti cestovného ruchu mali účinnosť a viditeľnosť vyžadovanú európskymi občanmi a našimi návštevníkmi, budú potrebovať nielen stratégiu a akčný plán, ale musia mať k dispozícii aj primerané zdroje z rozpočtového programu EÚ na obdobie 2014 – 2020,

| J. | keďže hospodárstva najvzdialenejších regiónov a niektorých ostrovných regiónov EÚ závisia v dôsledku odľahlosti a izolovanosti takmer výhradne od leteckej dopravy, čo si vyžaduje opatrenia prispôsobené ich závislosti od tohto spôsobu dopravy, |
| --- | --- |

J.

keďže hospodárstva najvzdialenejších regiónov a niektorých ostrovných regiónov EÚ závisia v dôsledku odľahlosti a izolovanosti takmer výhradne od leteckej dopravy, čo si vyžaduje opatrenia prispôsobené ich závislosti od tohto spôsobu dopravy,

| 1. | vyjadruje potešenie nad predloženou politickou stratégiou Komisie, ktorá určuje 21 konkrétnych opatrení na obnovu odvetvia; domnieva sa, že tento návrh spolu s plánom na jeho vykonanie predstavujú konkrétny východiskový bod rozvoja politiky EÚ pre konkurencieschopný, moderný, vysokokvalitný, udržateľný a pre každého dostupný cestovný ruch; nabáda Komisiu, aby v kontexte plánu realizácie čo najskôr vymedzila konkrétne harmonogramy na implementáciu opatrení a dosiahnutie cieľov; žiada členské štáty, aby spolupracovali tým, že predložia programy pre každé opatrenie v zhode s príslušnými národnými, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi; vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na prioritné opatrenia, ktoré sú inovatívne a majú pridanú európsku hodnotu; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje potešenie nad predloženou politickou stratégiou Komisie, ktorá určuje 21 konkrétnych opatrení na obnovu odvetvia; domnieva sa, že tento návrh spolu s plánom na jeho vykonanie predstavujú konkrétny východiskový bod rozvoja politiky EÚ pre konkurencieschopný, moderný, vysokokvalitný, udržateľný a pre každého dostupný cestovný ruch; nabáda Komisiu, aby v kontexte plánu realizácie čo najskôr vymedzila konkrétne harmonogramy na implementáciu opatrení a dosiahnutie cieľov; žiada členské štáty, aby spolupracovali tým, že predložia programy pre každé opatrenie v zhode s príslušnými národnými, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi; vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na prioritné opatrenia, ktoré sú inovatívne a majú pridanú európsku hodnotu;

| 2. | považuje za potrebné rozvíjať takú stratégiu EÚ pre cestovný ruch, ktorá bude spočívať tak v balíku osobitných opatrení určených výlučne pre oblasť cestovného ruchu, ako aj, vzhľadom na prierezový charakter cestovného ruchu, v napojení na iné súvisiace odvetvia s cieľom dosiahnuť systém, ktorý bude skutočne podporovať cestovný ruch; okrem toho sa domnieva, že je potrebné presné hodnotenie dosahu opatrení v ostatných odvetviach na cestovný ruch a vyzýva na integrovaný prístup s cieľom rozvíjať súčinnosť medzi rôznymi odvetvovými politikami a rozličnými nástrojmi financovania; |
| --- | --- |

2.

považuje za potrebné rozvíjať takú stratégiu EÚ pre cestovný ruch, ktorá bude spočívať tak v balíku osobitných opatrení určených výlučne pre oblasť cestovného ruchu, ako aj, vzhľadom na prierezový charakter cestovného ruchu, v napojení na iné súvisiace odvetvia s cieľom dosiahnuť systém, ktorý bude skutočne podporovať cestovný ruch; okrem toho sa domnieva, že je potrebné presné hodnotenie dosahu opatrení v ostatných odvetviach na cestovný ruch a vyzýva na integrovaný prístup s cieľom rozvíjať súčinnosť medzi rôznymi odvetvovými politikami a rozličnými nástrojmi financovania;

| 3. | ľutuje nesúrodosť Komisie vo vzťahu k politike v oblasti cestovného ruchu; považuje za zásadne dôležité, aby Komisia zabezpečila koordinujúci a integrujúci prístup príslušných generálnych riaditeľstiev; |
| --- | --- |

3.

ľutuje nesúrodosť Komisie vo vzťahu k politike v oblasti cestovného ruchu; považuje za zásadne dôležité, aby Komisia zabezpečila koordinujúci a integrujúci prístup príslušných generálnych riaditeľstiev;

| 4. | poukazuje na nevyhnutnosť úzkej spolupráce medzi EÚ, medzinárodnými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi na jednej strane a inštitúciami ako celku a subjektmi odvetvia na druhej strane, a to s cieľom riešiť prierezové otázky spojené s cestovným ruchom pri dodržaní zásady subsidiarity; pripomína, že mnohé európske regióny a samosprávy majú bezprostrednú právomoc v oblasti cestovného ruchu, a že preto zohrávajú ústrednú úlohu pri plnení projektov a konkrétnych opatrení; dúfa, že v kontexte stratégie Európa 2020 budú regióny a samosprávy užšie spolupracovať a zohrajú udržateľnú, priamu a efektívnu úlohu pri rozvoji novej politiky cestovného ruchu; domnieva sa, že v rovnakom období by mohli osobitné programové nástroje, ako sú stratégie pre makroregióny, zlepšiť regionálny a medziregionálny cestovný ruch a zvýšiť príťažlivosť a viditeľnosť európskych regiónov a samospráv; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na nevyhnutnosť úzkej spolupráce medzi EÚ, medzinárodnými vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi orgánmi na jednej strane a inštitúciami ako celku a subjektmi odvetvia na druhej strane, a to s cieľom riešiť prierezové otázky spojené s cestovným ruchom pri dodržaní zásady subsidiarity; pripomína, že mnohé európske regióny a samosprávy majú bezprostrednú právomoc v oblasti cestovného ruchu, a že preto zohrávajú ústrednú úlohu pri plnení projektov a konkrétnych opatrení; dúfa, že v kontexte stratégie Európa 2020 budú regióny a samosprávy užšie spolupracovať a zohrajú udržateľnú, priamu a efektívnu úlohu pri rozvoji novej politiky cestovného ruchu; domnieva sa, že v rovnakom období by mohli osobitné programové nástroje, ako sú stratégie pre makroregióny, zlepšiť regionálny a medziregionálny cestovný ruch a zvýšiť príťažlivosť a viditeľnosť európskych regiónov a samospráv;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie dvoch nových zásad do cestovného ruchu: zásady medziregionálnosti a vzájomného dopĺňania, a to v záujme presadzovania spoločného plánovania a spolupráce medzi turistickými službami v rámci jedného geografického priestoru, t. j. buď medzi susednými regiónmi patriacimi odlišným členským štátom, alebo na konkrétnej tematickej úrovni medzi regiónmi, ktoré spájajú spoločné prvky; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby zvážila zavedenie dvoch nových zásad do cestovného ruchu: zásady medziregionálnosti a vzájomného dopĺňania, a to v záujme presadzovania spoločného plánovania a spolupráce medzi turistickými službami v rámci jedného geografického priestoru, t. j. buď medzi susednými regiónmi patriacimi odlišným členským štátom, alebo na konkrétnej tematickej úrovni medzi regiónmi, ktoré spájajú spoločné prvky;

Konkurencieschopný, moderný a kvalitný cestovný ruch

| 6. | domnieva sa, že cestovný ruch sa musí považovať za neoddeliteľnú súčasť európskej priemyselnej politiky a inovačnej politiky a opakuje, že obnova cestovného ruchu je strategickým a životne dôležitým cieľom pre zamestnanosť vo viacerých členských štátoch; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam mikropodnikov a malých a stredných podnikov, ktoré v rámci odvetvia jednak prispievajú k inováciám v teréne a k stabilite, jednak zaručujú kvalitu, rozmanitosť a autentickosť regiónov, v ktorých sú zakorenené; nabáda Komisiu, aby v rámci európskych služieb cestovného ruchu viac presadzovala tento prístup; |
| --- | --- |

6.

domnieva sa, že cestovný ruch sa musí považovať za neoddeliteľnú súčasť európskej priemyselnej politiky a inovačnej politiky a opakuje, že obnova cestovného ruchu je strategickým a životne dôležitým cieľom pre zamestnanosť vo viacerých členských štátoch; v tejto súvislosti zdôrazňuje význam mikropodnikov a malých a stredných podnikov, ktoré v rámci odvetvia jednak prispievajú k inováciám v teréne a k stabilite, jednak zaručujú kvalitu, rozmanitosť a autentickosť regiónov, v ktorých sú zakorenené; nabáda Komisiu, aby v rámci európskych služieb cestovného ruchu viac presadzovala tento prístup;

| 7. | vyzýva Komisiu, aby každoročne zbierala a zverejňovala osvedčené postupy v oblasti cestovného ruchu; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Komisiu, aby každoročne zbierala a zverejňovala osvedčené postupy v oblasti cestovného ruchu;

| 8. | súhlasí s návrhom Komisie vytvoriť spolu s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi úradmi a vnútroštátnymi agentúrami pre cestovný ruch značku „Európa“ s cieľom propagovať Európu vo svete ako destináciu cestovného ruchu; na tento účel vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi a príslušnými agentúrami cestovného ruchu zorganizovala osvetové kampane; zdôrazňuje, že akékoľvek propagačné iniciatívy by mali zohľadňovať a zvýrazňovať územnú rôznorodosť Európy a zároveň sa vyhnúť uprednostňovaniu určitých európskych destinácií pred inými, a nazdáva sa, že európska značka by nemala brániť rôznym regiónom, mestám a miestnym subjektom v slobodnej podpore vlastných značiek; |
| --- | --- |

8.

súhlasí s návrhom Komisie vytvoriť spolu s členskými štátmi, miestnymi a regionálnymi úradmi a vnútroštátnymi agentúrami pre cestovný ruch značku „Európa“ s cieľom propagovať Európu vo svete ako destináciu cestovného ruchu; na tento účel vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi a príslušnými agentúrami cestovného ruchu zorganizovala osvetové kampane; zdôrazňuje, že akékoľvek propagačné iniciatívy by mali zohľadňovať a zvýrazňovať územnú rôznorodosť Európy a zároveň sa vyhnúť uprednostňovaniu určitých európskych destinácií pred inými, a nazdáva sa, že európska značka by nemala brániť rôznym regiónom, mestám a miestnym subjektom v slobodnej podpore vlastných značiek;

| 9. | vyslovuje sa za iniciatívu týkajúcu sa značky európskeho dedičstva ako nástroja na povznesenie niektorých významných miest v histórii európskej integrácie; trvá na tom, aby sa táto iniciatíva koordinovala s miestami európskeho dedičstva, ktoré vyhlásilo UNESCO, a inými historickými cestami; považuje koordináciu s inými porovnateľnými iniciatívami, napríklad s cenou Europa Nostra, za potrebnú na to, aby sa zabránilo prekrývaniu; vyzýva Komisiu, aby členským štátom pripomenula, že lokality, ktoré majú značku európskeho dedičstva, musia byť vždy otvorené a prístupné, a to aj vtedy, ak by to vyžadovalo kmeňových pracovníkov; |
| --- | --- |

9.

vyslovuje sa za iniciatívu týkajúcu sa značky európskeho dedičstva ako nástroja na povznesenie niektorých významných miest v histórii európskej integrácie; trvá na tom, aby sa táto iniciatíva koordinovala s miestami európskeho dedičstva, ktoré vyhlásilo UNESCO, a inými historickými cestami; považuje koordináciu s inými porovnateľnými iniciatívami, napríklad s cenou Europa Nostra, za potrebnú na to, aby sa zabránilo prekrývaniu; vyzýva Komisiu, aby členským štátom pripomenula, že lokality, ktoré majú značku európskeho dedičstva, musia byť vždy otvorené a prístupné, a to aj vtedy, ak by to vyžadovalo kmeňových pracovníkov;

| 10. | žiada Komisiu, aby podporila zaradenie ľudových tradícií členských štátov vrátane kulinárskych tradícií na zoznam svetového dedičstva, aby sa zachovali pre budúce generácie a aby tak vznikla európska stratégia na podporu ľudových tradícií na európskej a medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

10.

žiada Komisiu, aby podporila zaradenie ľudových tradícií členských štátov vrátane kulinárskych tradícií na zoznam svetového dedičstva, aby sa zachovali pre budúce generácie a aby tak vznikla európska stratégia na podporu ľudových tradícií na európskej a medzinárodnej úrovni;

| 11. | vyzýva Európsku komisiu, aby zistila, aký je vplyv programu Európskej únie Hlavné európske mestá kultúry na cestovný ruch a aby Európskemu parlamentu podala správu o prípadných potrebách revízie modelov riadenia a spôsobov financovania a zapojenia zainteresovaných inštitúcií a kultúrnych asociácií s cieľom efektívneho investovania do trvalých a udržateľných procesov a partnerstiev; |
| --- | --- |

11.

vyzýva Európsku komisiu, aby zistila, aký je vplyv programu Európskej únie Hlavné európske mestá kultúry na cestovný ruch a aby Európskemu parlamentu podala správu o prípadných potrebách revízie modelov riadenia a spôsobov financovania a zapojenia zainteresovaných inštitúcií a kultúrnych asociácií s cieľom efektívneho investovania do trvalých a udržateľných procesov a partnerstiev;

| 12. | zdôrazňuje význam spolupráce s mimoeurópskymi krajinami, napríklad prostredníctvom partnerstiev alebo uzatvárania dohovorov o leteckej doprave, najmä so susednými krajinami a s krajinami BRIC, ktoré predstavujú niekoľkomiliónový trh potenciálnych nových turistov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité naďalej pokračovať v úsilí o zvýšenie viditeľnosti, kvality, konkurencieschopnosti a rozmanitosti odvetvia európskeho cestovného ruchu, a vyzýva na rozvoj spoločných európskych marketingových činností a spoločných produktov cestovného ruchu s cieľom pritiahnuť návštevníkov z týchto nových zdrojových trhov; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje význam spolupráce s mimoeurópskymi krajinami, napríklad prostredníctvom partnerstiev alebo uzatvárania dohovorov o leteckej doprave, najmä so susednými krajinami a s krajinami BRIC, ktoré predstavujú niekoľkomiliónový trh potenciálnych nových turistov; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že je dôležité naďalej pokračovať v úsilí o zvýšenie viditeľnosti, kvality, konkurencieschopnosti a rozmanitosti odvetvia európskeho cestovného ruchu, a vyzýva na rozvoj spoločných európskych marketingových činností a spoločných produktov cestovného ruchu s cieľom pritiahnuť návštevníkov z týchto nových zdrojových trhov;

| 13. | domnieva sa, že je vhodné, aby inštitúcie EÚ a členské štáty pri súčasnom rešpektovaní práv a povinnosti EÚ kontrolovať vstup cez jej hranice rozvíjali dlhodobú stratégiu koordinovanejších a zjednodušených postupov vydávania turistických víz v kontexte spoločnej vízovej politiky a aby zvážili možnosť vytvoriť na úrovni EÚ spoločné konzuláty, ktoré by zaručovali včasnú realizáciu vízových konaní a zníženie administratívnych nákladov; v nadväznosti na vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vyzýva na tento účel Komisiu, aby zvážila možnosť vytvorenia kancelárií delegácií EÚ vo svete s cieľom vydávať turistické víza v spolupráci s národnými veľvyslanectvami členských štátov a preskúmala ďalšie spôsoby zjednodušovania v otázke turistických víz, ako sú skupinové turistické víza pre organizované skupiny a ľahší vstup pre obchodných cestujúcich; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že je vhodné, aby inštitúcie EÚ a členské štáty pri súčasnom rešpektovaní práv a povinnosti EÚ kontrolovať vstup cez jej hranice rozvíjali dlhodobú stratégiu koordinovanejších a zjednodušených postupov vydávania turistických víz v kontexte spoločnej vízovej politiky a aby zvážili možnosť vytvoriť na úrovni EÚ spoločné konzuláty, ktoré by zaručovali včasnú realizáciu vízových konaní a zníženie administratívnych nákladov; v nadväznosti na vytvorenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) vyzýva na tento účel Komisiu, aby zvážila možnosť vytvorenia kancelárií delegácií EÚ vo svete s cieľom vydávať turistické víza v spolupráci s národnými veľvyslanectvami členských štátov a preskúmala ďalšie spôsoby zjednodušovania v otázke turistických víz, ako sú skupinové turistické víza pre organizované skupiny a ľahší vstup pre obchodných cestujúcich;

| 14. | žiada členské štáty, aby v prípade núdzových situácií, ktoré predstavujú riziko pre zahraničných turistov, v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zvážili možnosť ustanoviť jednotný postup vydávania oznámení odporúčajúcich nevycestovať, čím by vznikol spoločný európsky kódex závažnosti pre takéto situácie a v najzávažnejších prípadoch by sa uznal nárok subjektov na pomoc Spoločenstva v rámci dostupných finančných prostriedkov EÚ; |
| --- | --- |

14.

žiada členské štáty, aby v prípade núdzových situácií, ktoré predstavujú riziko pre zahraničných turistov, v spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) zvážili možnosť ustanoviť jednotný postup vydávania oznámení odporúčajúcich nevycestovať, čím by vznikol spoločný európsky kódex závažnosti pre takéto situácie a v najzávažnejších prípadoch by sa uznal nárok subjektov na pomoc Spoločenstva v rámci dostupných finančných prostriedkov EÚ;

| 15. | vyzýva Komisiu, aby vyvodila dôsledky z nedávnych mimoriadnych situácií, napríklad zo sopečnej erupcie, a vypracovala osobitné scenáre pre riadenie kríz na úrovni EÚ, aby sa stala pravidlom koordinácia a jednotný postup v oblasti informácií a opatrení, ktoré sa majú prijať, vo všetkých členských štátoch; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Komisiu, aby vyvodila dôsledky z nedávnych mimoriadnych situácií, napríklad zo sopečnej erupcie, a vypracovala osobitné scenáre pre riadenie kríz na úrovni EÚ, aby sa stala pravidlom koordinácia a jednotný postup v oblasti informácií a opatrení, ktoré sa majú prijať, vo všetkých členských štátoch;

| 16. | vyzdvihuje potrebu podpory inovácie a technologického rozvoja mikropodnikov a MSP v záujme účinnejšej komercializácie produktov a propagácie destinácií; žiada Komisiu, aby do konca roka 2011 vypracovala platformu „IKT a cestovný ruch” a začala konkrétny pilotný projekt, čím by podnietila účasť mikropodnikov a MSP v digitálnom dodávateľskom reťazci podľa skúseností z ostatných odvetví, ako sú textilný a dopravný priemysel, logistika a automobilový priemysel; požaduje iniciatívy zamerané na podporu elektronického obchodu v tomto odvetví a odstránenie zostávajúcich prekážok jeho rozvoja v rámci vnútorného trhu; okrem toho žiada členské štáty, aby rozvíjali vysokorýchlostný internet na celom svojom území v záujme umožnenia rozvoja zlepšených služieb a interoperability poskytovateľov; |
| --- | --- |

16.

vyzdvihuje potrebu podpory inovácie a technologického rozvoja mikropodnikov a MSP v záujme účinnejšej komercializácie produktov a propagácie destinácií; žiada Komisiu, aby do konca roka 2011 vypracovala platformu „IKT a cestovný ruch” a začala konkrétny pilotný projekt, čím by podnietila účasť mikropodnikov a MSP v digitálnom dodávateľskom reťazci podľa skúseností z ostatných odvetví, ako sú textilný a dopravný priemysel, logistika a automobilový priemysel; požaduje iniciatívy zamerané na podporu elektronického obchodu v tomto odvetví a odstránenie zostávajúcich prekážok jeho rozvoja v rámci vnútorného trhu; okrem toho žiada členské štáty, aby rozvíjali vysokorýchlostný internet na celom svojom území v záujme umožnenia rozvoja zlepšených služieb a interoperability poskytovateľov;

| 17. | požaduje presadzovanie a podporu podnikateľského ducha v odvetví, s osobitnou pozornosťou venovanou ženám a mladým ľuďom, a uľahčenie prístupu k financovaniu, najmä k mikropôžičkám, pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby; |
| --- | --- |

17.

požaduje presadzovanie a podporu podnikateľského ducha v odvetví, s osobitnou pozornosťou venovanou ženám a mladým ľuďom, a uľahčenie prístupu k financovaniu, najmä k mikropôžičkám, pre MSP a samostatne zárobkovo činné osoby;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby podporovala osobitný inovačný inkubátor pre podniky v odvetví cestovného ruchu; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby podporovala osobitný inovačný inkubátor pre podniky v odvetví cestovného ruchu;

| 19. | domnieva sa, že udržateľnosti odvetvia cestovného ruchu výrazne prospeje koordinovanejší prístup v oblasti výskumu a vývoja a presadzovanie inovatívnych produktov a služieb; zdôrazňuje skutočnosť, že rozvoj odvetvia cestovného ruchu je priamo napojený na presadzovanie energetickej efektívnosti a obnoviteľných technológií; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že udržateľnosti odvetvia cestovného ruchu výrazne prospeje koordinovanejší prístup v oblasti výskumu a vývoja a presadzovanie inovatívnych produktov a služieb; zdôrazňuje skutočnosť, že rozvoj odvetvia cestovného ruchu je priamo napojený na presadzovanie energetickej efektívnosti a obnoviteľných technológií;

| 20. | naliehavo preto vyzýva Komisiu, aby vytvorila virtuálne monitorovacie stredisko pre cestovný ruch, ktoré by bolo v styku nielen s výskumnými inštitúciami, ale aj s podnikmi a verejnými orgánmi a ktorého cieľom by bolo podporovať výskum trhu využívaním konkurencieschopných spravodajských systémov, poskytovať podnikom a verejným orgánom výhľadové informácie o vývoji ponuky a dopytu a vytvárať podmienky na lepšie strategické umiestnenie podnikov a verejného sektora; |
| --- | --- |

20.

naliehavo preto vyzýva Komisiu, aby vytvorila virtuálne monitorovacie stredisko pre cestovný ruch, ktoré by bolo v styku nielen s výskumnými inštitúciami, ale aj s podnikmi a verejnými orgánmi a ktorého cieľom by bolo podporovať výskum trhu využívaním konkurencieschopných spravodajských systémov, poskytovať podnikom a verejným orgánom výhľadové informácie o vývoji ponuky a dopytu a vytvárať podmienky na lepšie strategické umiestnenie podnikov a verejného sektora;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a vnútroštátnymi subjektmi posúdila aké inovatívne kroky by mohli prijať v záujme propagácie dovolenkových balíkov ad hoc v Európe počas významných historických, kultúrnych a športových podujatí, ktoré sa počas nadchádzajúcich piatich rokov budú konať v niektorých členských štátoch, ako sú napríklad Olympijské hry, svetové výstavy a iné, s cieľom podpory destinácie Európa s celou jej bohatou rozmanitosťou; zastáva názor, že európske a medzinárodné podujatia rôzneho druhu by sa mali propagovať spolu s jestvujúcou miestnou turistickou vybavenosťou; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a vnútroštátnymi subjektmi posúdila aké inovatívne kroky by mohli prijať v záujme propagácie dovolenkových balíkov ad hoc v Európe počas významných historických, kultúrnych a športových podujatí, ktoré sa počas nadchádzajúcich piatich rokov budú konať v niektorých členských štátoch, ako sú napríklad Olympijské hry, svetové výstavy a iné, s cieľom podpory destinácie Európa s celou jej bohatou rozmanitosťou; zastáva názor, že európske a medzinárodné podujatia rôzneho druhu by sa mali propagovať spolu s jestvujúcou miestnou turistickou vybavenosťou;

| 22. | domnieva sa, že je potrebné rozvíjať možnosti internetového portálu Európskej komisie pre cestovný ruch (ETC) www.visiteurope.com s cieľom čo najviac ho využiť a plne sprístupniť (s obsahom textov vo všetkých úradných jazykoch EÚ a hlavných jazykoch mimo EÚ, s osobitným zreteľom na krajiny BRIC, využitie formátov prístupných pre osoby s poruchami videnia a s informáciami v posunkovej reči pre nepočujúcich a využitím všetkých technologických aplikácií) a premeniť ho na skutočnú európsku platformu cestovného ruchu s jednoduchým prístupom k národným, regionálnym a miestnym portálom cestovného ruchu v jednotlivých členských štátoch; okrem toho sa domnieva, že tento portál by mal výraznejšie zviditeľniť systém európskej značky kvality cestovného ruchu, osvedčené postupy a iniciatívy, ako sú Calypso, NESCTouR a EDEN a že by mal informovať turistov o ich právach v rôznych okolnostiach; |
| --- | --- |

22.

domnieva sa, že je potrebné rozvíjať možnosti internetového portálu Európskej komisie pre cestovný ruch (ETC) www.visiteurope.com s cieľom čo najviac ho využiť a plne sprístupniť (s obsahom textov vo všetkých úradných jazykoch EÚ a hlavných jazykoch mimo EÚ, s osobitným zreteľom na krajiny BRIC, využitie formátov prístupných pre osoby s poruchami videnia a s informáciami v posunkovej reči pre nepočujúcich a využitím všetkých technologických aplikácií) a premeniť ho na skutočnú európsku platformu cestovného ruchu s jednoduchým prístupom k národným, regionálnym a miestnym portálom cestovného ruchu v jednotlivých členských štátoch; okrem toho sa domnieva, že tento portál by mal výraznejšie zviditeľniť systém európskej značky kvality cestovného ruchu, osvedčené postupy a iniciatívy, ako sú Calypso, NESCTouR a EDEN a že by mal informovať turistov o ich právach v rôznych okolnostiach;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi zvážila možnosť vytvoriť európsky turistický preukaz, ktorého cieľom by bolo podnecovať turistov z EÚ a mimo nej, ktorí cestujú v Európe, aby tak robili pravidelne tým, že sa im budú ponúkať informácie aj o ich právach, zľavách a osobitných službách; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby spolu s členskými štátmi zvážila možnosť vytvoriť európsky turistický preukaz, ktorého cieľom by bolo podnecovať turistov z EÚ a mimo nej, ktorí cestujú v Európe, aby tak robili pravidelne tým, že sa im budú ponúkať informácie aj o ich právach, zľavách a osobitných službách;

| 24. | domnieva sa, že Európska únia je založená na kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, a preto je dôležité podporovať prístup k lokalitám cestovného ruchu tým, že sa návštevníkom poskytnú nástroje na uľahčenie ich návštev a nástroje pomáhajúce s porozumením, napríklad audiosprievodcovia alebo brožúry ponúkajúce vysvetlenia aspoň v dvoch úradných jazykoch EÚ, najmä tam, kde navštívené lokality čerpajú prostriedky zo štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

24.

domnieva sa, že Európska únia je založená na kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, a preto je dôležité podporovať prístup k lokalitám cestovného ruchu tým, že sa návštevníkom poskytnú nástroje na uľahčenie ich návštev a nástroje pomáhajúce s porozumením, napríklad audiosprievodcovia alebo brožúry ponúkajúce vysvetlenia aspoň v dvoch úradných jazykoch EÚ, najmä tam, kde navštívené lokality čerpajú prostriedky zo štrukturálnych fondov;

| 25. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s turistickými subjektmi posúdila vhodnosť európskej značky kvality cestovného ruchu a určila spoločné minimálne kvalitatívne kritériá; domnieva sa, že by sa tak malo diať koordinovaním najlepších postupov rôznych členských štátov a združení z tohto odvetvia, a že by sa tým mala vytvoriť zastrešujúca značka, ktorá by slúžila ako doplnok takýchto značiek jednotlivých štátov a bola uznaná na základe dobrovoľnej akreditácie (opt-in); |
| --- | --- |

25.

vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s turistickými subjektmi posúdila vhodnosť európskej značky kvality cestovného ruchu a určila spoločné minimálne kvalitatívne kritériá; domnieva sa, že by sa tak malo diať koordinovaním najlepších postupov rôznych členských štátov a združení z tohto odvetvia, a že by sa tým mala vytvoriť zastrešujúca značka, ktorá by slúžila ako doplnok takýchto značiek jednotlivých štátov a bola uznaná na základe dobrovoľnej akreditácie (opt-in);

| 26. | domnieva sa, že sa musí zabrániť šíreniu značiek a že ich počet sa musí znížiť, aby sa zabránilo možnému zmäteniu spotrebiteľov a nadmernej záťaži podnikov a aby sa značky stali ľahšie rozpoznateľnými; vyzýva Komisiu, aby posúdila súčasné značky z hľadiska ich spoľahlivosti, transparentnosti a monitorovania súladu; ďalej žiada Komisiu, členské štáty a zainteresované strany, aby podporovali jestvujúce nástroje a osvedčené postupy a aby z dlhodobého hľadiska posúdili, či by sa európska značka kvality a značka ekologickej kvality za ubytovacie služby dali postupne zlúčiť do jednej značky, pričom základným kritériom kvality bude udržateľnosť; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že sa musí zabrániť šíreniu značiek a že ich počet sa musí znížiť, aby sa zabránilo možnému zmäteniu spotrebiteľov a nadmernej záťaži podnikov a aby sa značky stali ľahšie rozpoznateľnými; vyzýva Komisiu, aby posúdila súčasné značky z hľadiska ich spoľahlivosti, transparentnosti a monitorovania súladu; ďalej žiada Komisiu, členské štáty a zainteresované strany, aby podporovali jestvujúce nástroje a osvedčené postupy a aby z dlhodobého hľadiska posúdili, či by sa európska značka kvality a značka ekologickej kvality za ubytovacie služby dali postupne zlúčiť do jednej značky, pričom základným kritériom kvality bude udržateľnosť;

| 27. | žiada Komisiu, aby podporovala konkrétnu iniciatívu zameranú na postupnú harmonizáciu systémov klasifikácie ubytovania (hotely, penzióny, prenajímané izby atď.) tým, že určí minimálne spoločné kritériá na základe už nadobudnutých pozitívnych skúseností združení tohto odvetvia (napr. združenia Hotelstars Union) a zástupcov odvetvia; domnieva sa, že postupná harmonizácia by mohla zvýšiť viditeľnosť Európy ako destinácie cestovného ruchu a zlepšiť informácie poskytované turistom; vyzýva európske odvetvie stravovacích a ubytovacích služieb, aby:






  — | sa usilovalo o postupnú harmonizáciu klasifikácie hotelov s prihliadnutím na kritériá prístupnosti; |
| --- | --- | --- |

27.

žiada Komisiu, aby podporovala konkrétnu iniciatívu zameranú na postupnú harmonizáciu systémov klasifikácie ubytovania (hotely, penzióny, prenajímané izby atď.) tým, že určí minimálne spoločné kritériá na základe už nadobudnutých pozitívnych skúseností združení tohto odvetvia (napr. združenia Hotelstars Union) a zástupcov odvetvia; domnieva sa, že postupná harmonizácia by mohla zvýšiť viditeľnosť Európy ako destinácie cestovného ruchu a zlepšiť informácie poskytované turistom; vyzýva európske odvetvie stravovacích a ubytovacích služieb, aby:

—

sa usilovalo o postupnú harmonizáciu klasifikácie hotelov s prihliadnutím na kritériá prístupnosti;

| — | spolupracovalo s európskymi inštitúciami a pravidelne im poskytovalo informácie o dosiahnutom pokroku; |
| --- | --- |

—

spolupracovalo s európskymi inštitúciami a pravidelne im poskytovalo informácie o dosiahnutom pokroku;

| 28. | zdôrazňuje, že treba venovať pozornosť otázke bezpečnosti rôznych druhov ubytovania, najmä protipožiarnym predpisom a bezpečnostným opatreniam týkajúcim sa oxidu uhoľnatého; preto sa domnieva, že treba stimulovať dodržiavanie metódy MBS (Management, Building and System) bez ohľadu na platné vnútroštátne predpisy v súlade s odporúčaniami Rady z roku 1986, alebo by sa všade tam, kde zlyhá samoregulácia, mali prijať alternatívne regulačné opatrenia; zdôrazňuje ďalej významnú úlohu odbornej prípravy hotelového personálu v oblasti plánovania pre prípad mimoriadnych udalostí a v oblasti riadenia požiarnej bezpečnosti a zdôrazňuje potrebu systematického zberu údajov o bezpečnosti ubytovania; zdôrazňuje význam prihliadania na potreby ľudí so zdravotným postihnutím a ľudí s obmedzenou mobilitou, a to za každých okolností, aj pokiaľ ide o odborné školenia o zohľadňovaní potrieb postihnutých ľudí pri predchádzaní požiarom a o bezpečnosti ubytovania; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že treba venovať pozornosť otázke bezpečnosti rôznych druhov ubytovania, najmä protipožiarnym predpisom a bezpečnostným opatreniam týkajúcim sa oxidu uhoľnatého; preto sa domnieva, že treba stimulovať dodržiavanie metódy MBS (Management, Building and System) bez ohľadu na platné vnútroštátne predpisy v súlade s odporúčaniami Rady z roku 1986, alebo by sa všade tam, kde zlyhá samoregulácia, mali prijať alternatívne regulačné opatrenia; zdôrazňuje ďalej významnú úlohu odbornej prípravy hotelového personálu v oblasti plánovania pre prípad mimoriadnych udalostí a v oblasti riadenia požiarnej bezpečnosti a zdôrazňuje potrebu systematického zberu údajov o bezpečnosti ubytovania; zdôrazňuje význam prihliadania na potreby ľudí so zdravotným postihnutím a ľudí s obmedzenou mobilitou, a to za každých okolností, aj pokiaľ ide o odborné školenia o zohľadňovaní potrieb postihnutých ľudí pri predchádzaní požiarom a o bezpečnosti ubytovania;

| 29. | považuje za vhodné, aby Komisia v spolupráci s odvetvím cestovného ruchu a sociálnymi partnermi pripravila prehľad existujúcich odborných schopností a zručností (Tourism Skill Competence Framework) ako východisko pre konkrétne opatrenia, ktoré budú reagovať na dopyt a ponuku na trhu práce v odvetví cestovného ruchu v Európe; |
| --- | --- |

29.

považuje za vhodné, aby Komisia v spolupráci s odvetvím cestovného ruchu a sociálnymi partnermi pripravila prehľad existujúcich odborných schopností a zručností (Tourism Skill Competence Framework) ako východisko pre konkrétne opatrenia, ktoré budú reagovať na dopyt a ponuku na trhu práce v odvetví cestovného ruchu v Európe;

| 30. | vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi podnecovala mobilitu a využívala a propagovala celoživotné vzdelávanie, systémy odborného a univerzitného vzdelávania a učňovské vzdelávania v odvetví cestovného ruchu, aby sa zachoval úzky kontakt so svetom výskumu a obchodu a aby sa v 8. rámcovom programe pre výskum a technologický rozvoj viac zdôraznila inovácia v cestovnom ruchu; je presvedčený, že programy Spoločenstva, ako sú napríklad Erazmus pre mladých podnikateľov a Leonardo da Vinci, sú jedinečnou príležitosťou na získanie odborných schopností a zručností, ako aj zlepšenie kariérnych možností, a mali by sa preto ďalej rozvíjať a podporovať aj s prihliadnutím na možnosť ich revízie, aby sa zameriavali na vzdelávanie o osvedčených postupoch súvisiacich okrem iného so starostlivosťou o zákazníka, dostupnosťou a udržateľnosťou; |
| --- | --- |

30.

vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi podnecovala mobilitu a využívala a propagovala celoživotné vzdelávanie, systémy odborného a univerzitného vzdelávania a učňovské vzdelávania v odvetví cestovného ruchu, aby sa zachoval úzky kontakt so svetom výskumu a obchodu a aby sa v 8. rámcovom programe pre výskum a technologický rozvoj viac zdôraznila inovácia v cestovnom ruchu; je presvedčený, že programy Spoločenstva, ako sú napríklad Erazmus pre mladých podnikateľov a Leonardo da Vinci, sú jedinečnou príležitosťou na získanie odborných schopností a zručností, ako aj zlepšenie kariérnych možností, a mali by sa preto ďalej rozvíjať a podporovať aj s prihliadnutím na možnosť ich revízie, aby sa zameriavali na vzdelávanie o osvedčených postupoch súvisiacich okrem iného so starostlivosťou o zákazníka, dostupnosťou a udržateľnosťou;

| 31. | naliehavo žiada Komisiu, aby dôkladnejšie sledovala vykonávanie smernice o službách v členských štátoch v oblasti cestovného ruchu; |
| --- | --- |

31.

naliehavo žiada Komisiu, aby dôkladnejšie sledovala vykonávanie smernice o službách v členských štátoch v oblasti cestovného ruchu;

| 32. | žiada, aby sa zlepšilo vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií členskými štátmi v oblasti cestovného ruchu s cieľom umožniť nájsť najlepšie pracovné príležitosti tak ľuďom, ktorí už v tomto odvetví pracujú, ako aj ostatným, ktorí tak zamýšľajú urobiť, a podporovať ich mobilitu v odvetví; domnieva sa, že by to pomohlo pri riešení problémov sezónnej povahy práce v tomto odvetví na jednej strane a nelegálnej práce na strane druhej; |
| --- | --- |

32.

žiada, aby sa zlepšilo vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií členskými štátmi v oblasti cestovného ruchu s cieľom umožniť nájsť najlepšie pracovné príležitosti tak ľuďom, ktorí už v tomto odvetví pracujú, ako aj ostatným, ktorí tak zamýšľajú urobiť, a podporovať ich mobilitu v odvetví; domnieva sa, že by to pomohlo pri riešení problémov sezónnej povahy práce v tomto odvetví na jednej strane a nelegálnej práce na strane druhej;

| 33. | poukazuje na úzky vzťah medzi cestovným ruchom a dopravou a žiada Komisiu a členské štáty, aby sa čo najviac snažili o modernizáciu vnútroštátnej, regionálnej a cezhraničnej infraštruktúry pre rozličné druhy dopravy s osobitným zameraním na pokrok a včasnú realizáciu projektov transeurópskych dopravných sietí a dokončenie Jednotného európskeho neba s cieľom efektívnejšieho riadenia leteckej dopravy; považuje za dôležité podnecovať kombinované spôsoby dopravy a prijať vhodné opatrenia na riadenie tokov cestovného ruchu, predovšetkým počas sezónnych špičiek a mimoriadnych situácií akéhokoľvek druhu; |
| --- | --- |

33.

poukazuje na úzky vzťah medzi cestovným ruchom a dopravou a žiada Komisiu a členské štáty, aby sa čo najviac snažili o modernizáciu vnútroštátnej, regionálnej a cezhraničnej infraštruktúry pre rozličné druhy dopravy s osobitným zameraním na pokrok a včasnú realizáciu projektov transeurópskych dopravných sietí a dokončenie Jednotného európskeho neba s cieľom efektívnejšieho riadenia leteckej dopravy; považuje za dôležité podnecovať kombinované spôsoby dopravy a prijať vhodné opatrenia na riadenie tokov cestovného ruchu, predovšetkým počas sezónnych špičiek a mimoriadnych situácií akéhokoľvek druhu;

| 34. | vyzýva Komisiu, aby podporovala využívanie udržateľnejších spôsobov dopravy, napríklad kombinácie verejnej dopravy, železničnej dopravy, cyklistiky a chôdze; vyzýva Komisiu, aby okrem iného uľahčovala a podporovala, a to aj v rámci transeurópskych dopravných sietí, rozvoj spojení s ostrovmi, vidieckymi oblasťami, horskými oblasťami, najvzdialenejšími regiónmi a vo všeobecnosti s horšie prístupnými destináciami; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Komisiu, aby podporovala využívanie udržateľnejších spôsobov dopravy, napríklad kombinácie verejnej dopravy, železničnej dopravy, cyklistiky a chôdze; vyzýva Komisiu, aby okrem iného uľahčovala a podporovala, a to aj v rámci transeurópskych dopravných sietí, rozvoj spojení s ostrovmi, vidieckymi oblasťami, horskými oblasťami, najvzdialenejšími regiónmi a vo všeobecnosti s horšie prístupnými destináciami;

| 35. | vyzdvihuje nutnosť podporovať integrované systémy elektronického predaja cestovných lístkov na rôzne druhy dopravy, ktoré by podnecovali intermodalitu systému, uľahčovali medzinárodnú dopravu medzi členskými štátmi, zaručovali slobodu pohybu a odstraňovali prekážky ukončenia vnútorného trhu; domnieva sa, že v priebehu procesu vývoja sa musí klásť dôraz na osobitné požiadavky postihnutých osôb v oblasti prístupu; |
| --- | --- |

35.

vyzdvihuje nutnosť podporovať integrované systémy elektronického predaja cestovných lístkov na rôzne druhy dopravy, ktoré by podnecovali intermodalitu systému, uľahčovali medzinárodnú dopravu medzi členskými štátmi, zaručovali slobodu pohybu a odstraňovali prekážky ukončenia vnútorného trhu; domnieva sa, že v priebehu procesu vývoja sa musí klásť dôraz na osobitné požiadavky postihnutých osôb v oblasti prístupu;

| 36. | víta legislatívu EÚ o právach cestujúcich, najmä cestujúcich so zníženou pohyblivosťou, a žiada Komisiu, aby v krátkodobom horizonte predložila ambiciózny a súdržný legislatívny rámec so súborom spoločných pravidiel pre rôzne druhy dopravy spojený s osobitnými pravidlami zohľadňujúcimi osobitosti každého druhu dopravy; |
| --- | --- |

36.

víta legislatívu EÚ o právach cestujúcich, najmä cestujúcich so zníženou pohyblivosťou, a žiada Komisiu, aby v krátkodobom horizonte predložila ambiciózny a súdržný legislatívny rámec so súborom spoločných pravidiel pre rôzne druhy dopravy spojený s osobitnými pravidlami zohľadňujúcimi osobitosti každého druhu dopravy;

| 37. | žiada Komisiu, aby posúdila uskutočniteľnosť charty práv a povinností turistov, ktorá by zahŕňala zásady v oblasti prístupnosti, poskytovania informácií, transparentného uvádzania cien, kompenzácie atď.; vyzýva členské štáty, aby vytvorili nezávislý systém mimosúdneho urovnávania sporov určený na to, aby spotrebitelia mohli skutočne zabezpečiť dodržiavanie týchto práv; |
| --- | --- |

37.

žiada Komisiu, aby posúdila uskutočniteľnosť charty práv a povinností turistov, ktorá by zahŕňala zásady v oblasti prístupnosti, poskytovania informácií, transparentného uvádzania cien, kompenzácie atď.; vyzýva členské štáty, aby vytvorili nezávislý systém mimosúdneho urovnávania sporov určený na to, aby spotrebitelia mohli skutočne zabezpečiť dodržiavanie týchto práv;

Udržateľný a rozmanitý cestovný ruch

| 38. | zdôrazňuje, že politika v oblasti cestovného ruchu musí konzistentne zahŕňať trvalo udržateľný rozvoj: sociálne, hospodárske a environmentálne potreby dnešných generácií sa musia plniť bez toho, aby sme zo zreteľa stratili záujmy budúcich generácií; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že politika v oblasti cestovného ruchu musí konzistentne zahŕňať trvalo udržateľný rozvoj: sociálne, hospodárske a environmentálne potreby dnešných generácií sa musia plniť bez toho, aby sme zo zreteľa stratili záujmy budúcich generácií;

| 39. | víta ochotu Komisie diverzifikovať ponuku cestovného ruchu, čo by pomohlo vyvážiť účinky jeho sezónneho charakteru; vyzdvihuje predovšetkým význam už začatej spolupráce s Radou Európy, ktorej cieľom je podpora kultúrneho, historického, náboženského, ekologického a krajinného cestovného ruchu prostredníctvom tematických trás/sprievodcov, ktoré nielen vyzdvihujú kultúrne a historické korene a tradície nášho kontinentu, ale prispievajú tiež k rozvoju alternatívneho druhu cestovného ruchu, ktorý je udržateľný a dostupný pre všetkých; domnieva sa, že v súvislosti s niektorými trasami treba nabádať k využívaniu udržateľných dopravných prostriedkov, okrem iného bicyklov a plachetníc; |
| --- | --- |

39.

víta ochotu Komisie diverzifikovať ponuku cestovného ruchu, čo by pomohlo vyvážiť účinky jeho sezónneho charakteru; vyzdvihuje predovšetkým význam už začatej spolupráce s Radou Európy, ktorej cieľom je podpora kultúrneho, historického, náboženského, ekologického a krajinného cestovného ruchu prostredníctvom tematických trás/sprievodcov, ktoré nielen vyzdvihujú kultúrne a historické korene a tradície nášho kontinentu, ale prispievajú tiež k rozvoju alternatívneho druhu cestovného ruchu, ktorý je udržateľný a dostupný pre všetkých; domnieva sa, že v súvislosti s niektorými trasami treba nabádať k využívaniu udržateľných dopravných prostriedkov, okrem iného bicyklov a plachetníc;

| 40. | zastáva názor, že v záujme odlíšenia európskeho cestovného ruchu od cestovného ruchu iných krajín alebo svetadielov je kľúčové napojiť tradičné odvetvie cestovného ruchu na to, čo dané územie môže ponúknuť v oblasti výrobkov a služieb a hmotných aj nehmotných hodnôt; |
| --- | --- |

40.

zastáva názor, že v záujme odlíšenia európskeho cestovného ruchu od cestovného ruchu iných krajín alebo svetadielov je kľúčové napojiť tradičné odvetvie cestovného ruchu na to, čo dané územie môže ponúknuť v oblasti výrobkov a služieb a hmotných aj nehmotných hodnôt;

| 41. | domnieva sa, že Komisia a Rada Európy v úzkej spolupráci s členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi úradmi by mali aj naďalej poskytovať podporu, a to aj finančného druhu, rozvoju nových európskych trás a údržbe jestvujúcich trás vrátane ostrovov a pobrežných, horských a najvzdialenejších regiónov; zastáva názor, že tieto okruhy by mali zvýrazňovať európsku identitu prostredníctvom podpory a prepájania symbolických miest, ako sú katedrály, hrady, univerzity, archeologické náleziská a priemyselné osady, ako aj symbolických európskych osobností a zástupcov; naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby prijali všetky vhodné opatrenia na ochranu európskeho dedičstva a hodnôt pre budúce generácie; |
| --- | --- |

41.

domnieva sa, že Komisia a Rada Európy v úzkej spolupráci s členskými štátmi a regionálnymi a miestnymi úradmi by mali aj naďalej poskytovať podporu, a to aj finančného druhu, rozvoju nových európskych trás a údržbe jestvujúcich trás vrátane ostrovov a pobrežných, horských a najvzdialenejších regiónov; zastáva názor, že tieto okruhy by mali zvýrazňovať európsku identitu prostredníctvom podpory a prepájania symbolických miest, ako sú katedrály, hrady, univerzity, archeologické náleziská a priemyselné osady, ako aj symbolických európskych osobností a zástupcov; naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby prijali všetky vhodné opatrenia na ochranu európskeho dedičstva a hodnôt pre budúce generácie;

| 42. | nabáda Komisiu, aby uľahčila sieťovú činnosť a spoluprácu medzi regiónmi EÚ v záujme napojenia jestvujúcich regionálnych, celoštátnych a európskych cyklistických trás a zvýšenia objemu udržateľného, energeticky efektívneho a ekologického cyklistického cestovného ruchu v EÚ; |
| --- | --- |

42.

nabáda Komisiu, aby uľahčila sieťovú činnosť a spoluprácu medzi regiónmi EÚ v záujme napojenia jestvujúcich regionálnych, celoštátnych a európskych cyklistických trás a zvýšenia objemu udržateľného, energeticky efektívneho a ekologického cyklistického cestovného ruchu v EÚ;

| 43. | poukazuje na významnú úlohu sietí ako NECSTouR a EDEN pri výmene osvedčených postupov medzi európskymi regiónmi a podpore trvalo udržateľných destinácií; okrem toho nástojí na tom, že v úzkej spolupráci so skupinou pre udržateľný cestovný ruch (TSG) a miestnymi a regionálnymi orgánmi treba vytvoriť systém spoločných ukazovateľov udržateľného riadenia destinácií cestovného ruchu; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na významnú úlohu sietí ako NECSTouR a EDEN pri výmene osvedčených postupov medzi európskymi regiónmi a podpore trvalo udržateľných destinácií; okrem toho nástojí na tom, že v úzkej spolupráci so skupinou pre udržateľný cestovný ruch (TSG) a miestnymi a regionálnymi orgánmi treba vytvoriť systém spoločných ukazovateľov udržateľného riadenia destinácií cestovného ruchu;

| 44. | zastáva názor, že vzhľadom na dejiny európskeho svetadielu by Komisia mala dôraznejšie podporovať európske priemyselné dedičstvo, ktorého potenciál zatiaľ nebol dostatočne rozpoznaný; zdôrazňuje, že rozvoj európskeho priemyselného dedičstva, ako hlavnej oblasti kultúrneho záujmu, by mohol zvýhodniť aj druhotné destinácie a prispieť k dosiahnutiu udržateľnejšieho, diverzifikovanejšieho a rovnomernejšie rozptýleného odvetvia cestovného ruchu v Európe, a to prostredníctvom ochrany, transformácie a obnovy priemyselných miest; |
| --- | --- |

44.

zastáva názor, že vzhľadom na dejiny európskeho svetadielu by Komisia mala dôraznejšie podporovať európske priemyselné dedičstvo, ktorého potenciál zatiaľ nebol dostatočne rozpoznaný; zdôrazňuje, že rozvoj európskeho priemyselného dedičstva, ako hlavnej oblasti kultúrneho záujmu, by mohol zvýhodniť aj druhotné destinácie a prispieť k dosiahnutiu udržateľnejšieho, diverzifikovanejšieho a rovnomernejšie rozptýleného odvetvia cestovného ruchu v Európe, a to prostredníctvom ochrany, transformácie a obnovy priemyselných miest;

| 45. | domnieva sa, že by sa mali náležite podporovať vidiecky turizmus a agroturistika ako odvetvia, ktoré zlepšujú kvalitu života, zabezpečujú hospodársku a príjmovú pestrosť vidieckych oblastí, vytvárajú v týchto regiónoch pracovné príležitosti, udržujú v nich ľudí, a tak bránia znižovaniu počtu obyvateľov a vytvárajú priamy vzťah s podporou výroby tradičných, ekologických a prírodných potravín; konštatuje, že v tejto súvislosti je dôležité zaručiť v týchto oblastiach plný prístup k dopravnej sieti a k internetu a informačno-technologickej infraštruktúre; je presvedčený, že to pomôže dosiahnuť cieľ presadzovať nové formy cestovného ruchu, rozšíriť trvanie turistických sezón a prerozdeliť činnosti v rámci cestovného ruchu medzi oblasti s vysokou koncentráciou cestovného ruchu a oblasti s veľkým, ale nedostatočne využitým potenciálom pre cestovný ruch; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že by sa mali náležite podporovať vidiecky turizmus a agroturistika ako odvetvia, ktoré zlepšujú kvalitu života, zabezpečujú hospodársku a príjmovú pestrosť vidieckych oblastí, vytvárajú v týchto regiónoch pracovné príležitosti, udržujú v nich ľudí, a tak bránia znižovaniu počtu obyvateľov a vytvárajú priamy vzťah s podporou výroby tradičných, ekologických a prírodných potravín; konštatuje, že v tejto súvislosti je dôležité zaručiť v týchto oblastiach plný prístup k dopravnej sieti a k internetu a informačno-technologickej infraštruktúre; je presvedčený, že to pomôže dosiahnuť cieľ presadzovať nové formy cestovného ruchu, rozšíriť trvanie turistických sezón a prerozdeliť činnosti v rámci cestovného ruchu medzi oblasti s vysokou koncentráciou cestovného ruchu a oblasti s veľkým, ale nedostatočne využitým potenciálom pre cestovný ruch;

| 46. | domnieva sa, že treba zlepšiť možnosti poľnohospodárov pri uvádzaní výrobkov na trh a ich prístup k miestnym trhom, čím sa umožní odvetviu reštauračných služieb jednoduchšie nakupovať miestnu produkciu, ktorú potrebujú; |
| --- | --- |

46.

domnieva sa, že treba zlepšiť možnosti poľnohospodárov pri uvádzaní výrobkov na trh a ich prístup k miestnym trhom, čím sa umožní odvetviu reštauračných služieb jednoduchšie nakupovať miestnu produkciu, ktorú potrebujú;

| 47. | poukazuje na skutočnosť, že prírodný cestovný ruch prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju odvetvia; domnieva sa, že je dôležité zamerať sa na strediská v prírode a chránené územia a lepšie ich sprístupniť turistom aj prostredníctvom rozvoja cezhraničných chodníkov pri súčasnom zachovaní ekologického dedičstva a miestnej biodiverzity; |
| --- | --- |

47.

poukazuje na skutočnosť, že prírodný cestovný ruch prispieva k trvalo udržateľnému rozvoju odvetvia; domnieva sa, že je dôležité zamerať sa na strediská v prírode a chránené územia a lepšie ich sprístupniť turistom aj prostredníctvom rozvoja cezhraničných chodníkov pri súčasnom zachovaní ekologického dedičstva a miestnej biodiverzity;

| 48. | pripomína, že rozvoj nových vnútrozemských vodných ciest môže prispieť k udržateľnému rozvoju kultúrneho cestovného ruchu, prírodného cestovného ruchu a rekreačného cestovného ruchu; |
| --- | --- |

48.

pripomína, že rozvoj nových vnútrozemských vodných ciest môže prispieť k udržateľnému rozvoju kultúrneho cestovného ruchu, prírodného cestovného ruchu a rekreačného cestovného ruchu;

| 49. | pripomína, že cestovanie za kultúrou, vzdelaním, aktivitami mladých ľudí a športom sa teší čoraz väčšej obľube, a preto vyzýva členské štáty, miestne a regionálne orgány, aby podporovali takéto druhy cestovného ruchu tým, že budú flexibilnejšie a prispôsobia sa novým druhom spotrebiteľov, ktorí sa objavujú v dôsledku demografických zmien a v záujme zohľadnenia nových druhov cestovného ruchu upraveným očakávaniam, ktoré vyjadrili spotrebitelia; upozorňuje na významnú úlohu, ktorú v podpore cestovného ruchu zohráva šport, a to z hľadiska cestovania za športovými podujatiami alebo aktívnym zapájaním sa do športových aktivít a vyzýva na zavedenie osobitných politík zameraných na presadzovanie a podporu športového cestovného ruchu; |
| --- | --- |

49.

pripomína, že cestovanie za kultúrou, vzdelaním, aktivitami mladých ľudí a športom sa teší čoraz väčšej obľube, a preto vyzýva členské štáty, miestne a regionálne orgány, aby podporovali takéto druhy cestovného ruchu tým, že budú flexibilnejšie a prispôsobia sa novým druhom spotrebiteľov, ktorí sa objavujú v dôsledku demografických zmien a v záujme zohľadnenia nových druhov cestovného ruchu upraveným očakávaniam, ktoré vyjadrili spotrebitelia; upozorňuje na významnú úlohu, ktorú v podpore cestovného ruchu zohráva šport, a to z hľadiska cestovania za športovými podujatiami alebo aktívnym zapájaním sa do športových aktivít a vyzýva na zavedenie osobitných politík zameraných na presadzovanie a podporu športového cestovného ruchu;

| 50. | vyzýva Komisiu, aby podporovala prierezovú iniciatívu Spoločenstva týkajúcu sa vplyvov cestovného ruchu na životné prostredie s osobitným zreteľom na európsku biodiverzitu, odpadový reťazec, energetické a vodné úspory, zdravé stravovanie a využívanie pôdy a prírodných zdrojov s cieľom šíriť informácie a užitočné materiály, zvyšovať informovanosť verejnosti a znižovať vplyv cestovného ruchu na životné prostredie; |
| --- | --- |

50.

vyzýva Komisiu, aby podporovala prierezovú iniciatívu Spoločenstva týkajúcu sa vplyvov cestovného ruchu na životné prostredie s osobitným zreteľom na európsku biodiverzitu, odpadový reťazec, energetické a vodné úspory, zdravé stravovanie a využívanie pôdy a prírodných zdrojov s cieľom šíriť informácie a užitočné materiály, zvyšovať informovanosť verejnosti a znižovať vplyv cestovného ruchu na životné prostredie;

| 51. | víta dobrovoľné úsilie tohto odvetvia o porozumenie vplyvu cestovného ruchu na životné prostredie a na destinácie a o jeho obmedzenie, ako napríklad projekt Travelife Sustainability System financovaný čiastočne z prostriedkov EÚ, čo je inovatívny systém pomáhajúci spotrebiteľom prijímať udržateľné rozhodnutia o výbere a pomáhajúci odvetviu porozumieť svojmu vplyvu na dodávateľský reťazec a zvládať ho; |
| --- | --- |

51.

víta dobrovoľné úsilie tohto odvetvia o porozumenie vplyvu cestovného ruchu na životné prostredie a na destinácie a o jeho obmedzenie, ako napríklad projekt Travelife Sustainability System financovaný čiastočne z prostriedkov EÚ, čo je inovatívny systém pomáhajúci spotrebiteľom prijímať udržateľné rozhodnutia o výbere a pomáhajúci odvetviu porozumieť svojmu vplyvu na dodávateľský reťazec a zvládať ho;

| 52. | nabáda Komisiu, aby podporovala inovatívne iniciatívy malých a stredných podnikov pôsobiacich v cestovnom ruchu a zachovala a zvýšila bohatstvo biodiverzity presadzovaním ekoturistiky; |
| --- | --- |

52.

nabáda Komisiu, aby podporovala inovatívne iniciatívy malých a stredných podnikov pôsobiacich v cestovnom ruchu a zachovala a zvýšila bohatstvo biodiverzity presadzovaním ekoturistiky;

| 53. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zavedenia európskeho dňa zodpovedného a udržateľného cestovného ruchu prostredníctvom zorganizovania informačných stretnutí vo všetkých členských štátoch na podporu foriem životaschopného cestovného ruchu a zodpovedného správania turistov; |
| --- | --- |

53.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zavedenia európskeho dňa zodpovedného a udržateľného cestovného ruchu prostredníctvom zorganizovania informačných stretnutí vo všetkých členských štátoch na podporu foriem životaschopného cestovného ruchu a zodpovedného správania turistov;

| 54. | zdôrazňuje veľký vplyv zmeny klímy na európske oblasti cestovného ruchu, najmä na tie najzraniteľnejšie, osobitne na pobrežné regióny, ostrovy a horské regióny; domnieva sa, že by sa mali navrhnúť stratégie na jej predchádzanie a zamedzovanie, okrem iného podporovaním inovácie a diverzifikácie služieb cestovného ruchu, zlepšovaním predchádzania prírodným rizikám a ich zmierňovania, prispôsobovaním infraštruktúry, predvídaním dôsledkov nedostatku vody a ochranou udržateľnosti fauny, flóry a krajiny príslušných oblastí; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje veľký vplyv zmeny klímy na európske oblasti cestovného ruchu, najmä na tie najzraniteľnejšie, osobitne na pobrežné regióny, ostrovy a horské regióny; domnieva sa, že by sa mali navrhnúť stratégie na jej predchádzanie a zamedzovanie, okrem iného podporovaním inovácie a diverzifikácie služieb cestovného ruchu, zlepšovaním predchádzania prírodným rizikám a ich zmierňovania, prispôsobovaním infraštruktúry, predvídaním dôsledkov nedostatku vody a ochranou udržateľnosti fauny, flóry a krajiny príslušných oblastí;

| 55. | pripomína, že pobrežné regióny predstavujú hlavnú destináciu cestovného ruchu v Európe, a že je preto dôležité náležitým spôsobom posúdiť metódy územného plánovania v pobrežných oblastiach, riziká spojené s extenzívnou urbanizáciou, potrebu zachovania kvality a udržateľnosti pobrežných oblastí, ich dedičstva a infraštruktúry služieb cestovného ruchu; zdôrazňuje potrebu investovať primerané finančné prostriedky do stratégií pobrežného, ostrovného a námorného cestovného ruchu v záujme ochrany európskeho pobrežia pred eróziou, zachovania ekologického dedičstva a fauny a zlepšenia kvality vôd a s cieľom rozvíjať trvalo udržateľný a kvalitný plážový a podmorský turizmus; v tejto súvislosti víta iniciatívu Komisie smerujúcu k vytvoreniu stratégie pre udržateľný pobrežný a morský cestovný ruch a vyzýva na vytvorenie podobných osobitných stratégií pre ostrovy, horské regióny a iné zraniteľné oblasti; |
| --- | --- |

55.

pripomína, že pobrežné regióny predstavujú hlavnú destináciu cestovného ruchu v Európe, a že je preto dôležité náležitým spôsobom posúdiť metódy územného plánovania v pobrežných oblastiach, riziká spojené s extenzívnou urbanizáciou, potrebu zachovania kvality a udržateľnosti pobrežných oblastí, ich dedičstva a infraštruktúry služieb cestovného ruchu; zdôrazňuje potrebu investovať primerané finančné prostriedky do stratégií pobrežného, ostrovného a námorného cestovného ruchu v záujme ochrany európskeho pobrežia pred eróziou, zachovania ekologického dedičstva a fauny a zlepšenia kvality vôd a s cieľom rozvíjať trvalo udržateľný a kvalitný plážový a podmorský turizmus; v tejto súvislosti víta iniciatívu Komisie smerujúcu k vytvoreniu stratégie pre udržateľný pobrežný a morský cestovný ruch a vyzýva na vytvorenie podobných osobitných stratégií pre ostrovy, horské regióny a iné zraniteľné oblasti;

| 56. | podčiarkuje význam plážového turizmu ako charakteristickej črty niektorých pobrežných európskych regiónov; vyzýva Komisiu aby preskúmala, či smernica 2006/123/ES má negatívny dosah na MSP v tomto odvetví, a, v prípade potreby, aby navrhla opatrenia na zmiernenie tohto dosahu a zaručenie zohľadnenia osobitných charakteristík tejto profesionálnej kategórie pri vykonávaní tejto smernice; okrem toho vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s zodpovednými orgánmi zvážili zavedenie kompenzačných opatrení na zmiernenie strát spôsobených poskytovateľom zájazdov zavedením nových právnych predpisov vedúcich ku strate nadobudnutých práv a spôsobujúcich straty spojené s neamortizovanými investíciami do obnovy štruktúr alebo zabezpečenia ich súladu s právnymi predpismi platnými prv; domnieva sa, že tieto kroku sú potrebné s cieľom ochrániť investície prevádzkovateľov a zlepšiť kvalitu služieb poskytovaných zákazníkom; |
| --- | --- |

56.

podčiarkuje význam plážového turizmu ako charakteristickej črty niektorých pobrežných európskych regiónov; vyzýva Komisiu aby preskúmala, či smernica 2006/123/ES má negatívny dosah na MSP v tomto odvetví, a, v prípade potreby, aby navrhla opatrenia na zmiernenie tohto dosahu a zaručenie zohľadnenia osobitných charakteristík tejto profesionálnej kategórie pri vykonávaní tejto smernice; okrem toho vyzýva členské štáty, aby v spolupráci s zodpovednými orgánmi zvážili zavedenie kompenzačných opatrení na zmiernenie strát spôsobených poskytovateľom zájazdov zavedením nových právnych predpisov vedúcich ku strate nadobudnutých práv a spôsobujúcich straty spojené s neamortizovanými investíciami do obnovy štruktúr alebo zabezpečenia ich súladu s právnymi predpismi platnými prv; domnieva sa, že tieto kroku sú potrebné s cieľom ochrániť investície prevádzkovateľov a zlepšiť kvalitu služieb poskytovaných zákazníkom;

| 57. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa v oblasti integrovanej námornej politiky zasadzovali o rozvoj prístavnej infraštruktúry, a to tak v záujme prispôsobenia prístavných terminálov potrebám osôb so zníženou mobilitou, ako aj v záujme zabezpečenia prepojenia s inými druhmi dopravy a so službami v oblasti cestovného ruchu v pevninskom zázemí, čo sú dôležité prvky z hľadiska námornej prepravy osôb, odvetvia okružných plavieb a rekreačného remeselného cestovného ruchu; v tomto rámci vyzýva členské štáty, aby zrušili akékoľvek obmedzenia, ktoré môžu mať; |
| --- | --- |

57.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa v oblasti integrovanej námornej politiky zasadzovali o rozvoj prístavnej infraštruktúry, a to tak v záujme prispôsobenia prístavných terminálov potrebám osôb so zníženou mobilitou, ako aj v záujme zabezpečenia prepojenia s inými druhmi dopravy a so službami v oblasti cestovného ruchu v pevninskom zázemí, čo sú dôležité prvky z hľadiska námornej prepravy osôb, odvetvia okružných plavieb a rekreačného remeselného cestovného ruchu; v tomto rámci vyzýva členské štáty, aby zrušili akékoľvek obmedzenia, ktoré môžu mať;

| 58. | berie na vedomie skutočnosť, že demografický vývoj v Európe prinesie neustály rast zdravotného cestovného ruchu, a najmä kúpeľného cestovného ruchu; v súvislosti s tým, že existujú rôzne predpisy Spoločenstva na tému kúpeľného cestovného ruchu, vyzýva Komisiu, aby zhodnotila možnosť predložiť jednotný legislatívny návrh pre kúpeľný cestovný ruch, ktorý by tomuto odvetviu poskytol organickú a regulovanú štruktúru, povzbudil konkurencieschopnosť a hneď na úvod spresnil, že kúpeľné podniky pôsobiace v členských štátoch ako poskytovatelia zdravotníckych služieb sú vyňaté spod pôsobnosti smernice 2006/123/ES; zdôrazňuje relevantnosť nových predpisov o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a domnieva sa, že tieto predpisy sa musia presadzovať v prísnom súlade s kritériami a podmienkami stanovenými novým legislatívnym rámcom, aby sa zabezpečilo ich plne uspokojivé uplatňovanie; |
| --- | --- |

58.

berie na vedomie skutočnosť, že demografický vývoj v Európe prinesie neustály rast zdravotného cestovného ruchu, a najmä kúpeľného cestovného ruchu; v súvislosti s tým, že existujú rôzne predpisy Spoločenstva na tému kúpeľného cestovného ruchu, vyzýva Komisiu, aby zhodnotila možnosť predložiť jednotný legislatívny návrh pre kúpeľný cestovný ruch, ktorý by tomuto odvetviu poskytol organickú a regulovanú štruktúru, povzbudil konkurencieschopnosť a hneď na úvod spresnil, že kúpeľné podniky pôsobiace v členských štátoch ako poskytovatelia zdravotníckych služieb sú vyňaté spod pôsobnosti smernice 2006/123/ES; zdôrazňuje relevantnosť nových predpisov o cezhraničnej zdravotnej starostlivosti a domnieva sa, že tieto predpisy sa musia presadzovať v prísnom súlade s kritériami a podmienkami stanovenými novým legislatívnym rámcom, aby sa zabezpečilo ich plne uspokojivé uplatňovanie;

| 59. | zdôrazňuje hospodársky význam tzv. nákupného cestovného ruchu; zdôrazňuje, že pre veľký počet turistov je to jeden z hlavných dôvodov pre strávenie dovolenky v EÚ, ktorá je domovom popredných podnikov a značiek v odvetví luxusu na svete; konštatuje, že hoci toto odvetvie rýchlo rastie, EÚ čelí výraznej konkurencii zo strany iných medzinárodných destinácií cestovného ruchu, ktoré ponúkajú napríklad možnosť bezdaňového nakupovania alebo vracania DPH; odporúča preto v spolupráci s odvetvím luxusu a odborníkmi z oblasti cestovného ruchu pripravovať nové opatrenia a služby, ktoré EÚ umožnia zachovať si svoju príťažlivosť a konkurencieschopnosť; |
| --- | --- |

59.

zdôrazňuje hospodársky význam tzv. nákupného cestovného ruchu; zdôrazňuje, že pre veľký počet turistov je to jeden z hlavných dôvodov pre strávenie dovolenky v EÚ, ktorá je domovom popredných podnikov a značiek v odvetví luxusu na svete; konštatuje, že hoci toto odvetvie rýchlo rastie, EÚ čelí výraznej konkurencii zo strany iných medzinárodných destinácií cestovného ruchu, ktoré ponúkajú napríklad možnosť bezdaňového nakupovania alebo vracania DPH; odporúča preto v spolupráci s odvetvím luxusu a odborníkmi z oblasti cestovného ruchu pripravovať nové opatrenia a služby, ktoré EÚ umožnia zachovať si svoju príťažlivosť a konkurencieschopnosť;

| 60. | zdôrazňuje potrebu propagovať európsky obchodný cestovný ruch v EÚ aj vo svete, a to so zreteľom na jeho hospodársky význam pre niektoré miesta v Európe a na počet služieb napojených na usporadúvanie a organizovanie obchodných veľtrhov, výstav, konferencií a iných obchodných podujatí (hotely a stravovanie, obchody, doprava, komunikačné služby, agentúry organizujúce podujatia atď.); |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje potrebu propagovať európsky obchodný cestovný ruch v EÚ aj vo svete, a to so zreteľom na jeho hospodársky význam pre niektoré miesta v Európe a na počet služieb napojených na usporadúvanie a organizovanie obchodných veľtrhov, výstav, konferencií a iných obchodných podujatí (hotely a stravovanie, obchody, doprava, komunikačné služby, agentúry organizujúce podujatia atď.);

| 61. | pripomína, že nesmieme zabúdať na cieľ morálne zodpovedného cestovného ruchu; víta obsah morálneho kódexu Svetovej organizácie cestovného ruchu a verí, že ho čoskoro prijmú za svoj Komisia aj členské štáty; v tomto zmysle vyjadruje potešenie nad návrhom Komisie rozšíriť právomoc členských štátov na trestné činy sexuálneho zneužívania maloletých spáchané v zahraničí, a tým vlastne potrestať sexuálnu turistiku; |
| --- | --- |

61.

pripomína, že nesmieme zabúdať na cieľ morálne zodpovedného cestovného ruchu; víta obsah morálneho kódexu Svetovej organizácie cestovného ruchu a verí, že ho čoskoro prijmú za svoj Komisia aj členské štáty; v tomto zmysle vyjadruje potešenie nad návrhom Komisie rozšíriť právomoc členských štátov na trestné činy sexuálneho zneužívania maloletých spáchané v zahraničí, a tým vlastne potrestať sexuálnu turistiku;

Cestovný ruch pre všetkých

| 62. | zdôrazňuje, že bytostne sezónna povaha cestovného ruchu môže spôsobiť nestálosť zamestnania a pracovných podmienok; v tejto súvislosti vyzýva na vytvorenie osobitnej politiky na pomoc sezónnym pracovníkom, ktorá by obsahovala predovšetkým opatrenia na rozšírenie turistických sezón prostredníctvom diverzifikácie turistických aktivít; |
| --- | --- |

62.

zdôrazňuje, že bytostne sezónna povaha cestovného ruchu môže spôsobiť nestálosť zamestnania a pracovných podmienok; v tejto súvislosti vyzýva na vytvorenie osobitnej politiky na pomoc sezónnym pracovníkom, ktorá by obsahovala predovšetkým opatrenia na rozšírenie turistických sezón prostredníctvom diverzifikácie turistických aktivít;

| 63. | vyzýva Komisiu, aby navrhla plán na podporu progresívneho odstraňovania sezónneho charakteru cestovného ruchu; v tej to súvislosti nabáda Komisiu, aby nadviazala na doposiaľ pozitívne výsledky prípravnej činnosti Calypso a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v tejto činnosti, ktorá umožní znevýhodneným ľuďom, napríklad starším osobám, osobám so zdravotným postihnutím, mladým ľuďom a rodinám s nízkym príjmom, ľahší prístup k dovolenkám, najmä mimo hlavnej sezóny a pri prekračovaní vnútroštátnych hraníc; v tejto súvislosti požaduje, aby sa pri produktoch cestovného ruchu plánovalo s fyzickou prístupnosťou, primeranými službami a spoľahlivými informáciami a aby sa tieto aspekty do nich začlenili; domnieva sa, že sa možno inšpirovať početnými jestvujúcimi osvedčenými postupmi, ktoré zdôrazňujú ľahkú prístupnosť a zlepšenie postavenia; |
| --- | --- |

63.

vyzýva Komisiu, aby navrhla plán na podporu progresívneho odstraňovania sezónneho charakteru cestovného ruchu; v tej to súvislosti nabáda Komisiu, aby nadviazala na doposiaľ pozitívne výsledky prípravnej činnosti Calypso a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pokračovali v tejto činnosti, ktorá umožní znevýhodneným ľuďom, napríklad starším osobám, osobám so zdravotným postihnutím, mladým ľuďom a rodinám s nízkym príjmom, ľahší prístup k dovolenkám, najmä mimo hlavnej sezóny a pri prekračovaní vnútroštátnych hraníc; v tejto súvislosti požaduje, aby sa pri produktoch cestovného ruchu plánovalo s fyzickou prístupnosťou, primeranými službami a spoľahlivými informáciami a aby sa tieto aspekty do nich začlenili; domnieva sa, že sa možno inšpirovať početnými jestvujúcimi osvedčenými postupmi, ktoré zdôrazňujú ľahkú prístupnosť a zlepšenie postavenia;

| 64. | zdôrazňuje, že v rámci novej európskej stratégie pre zdravotné postihnutia je dôležité zaručiť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, nielen čo sa týka dopravy, ale aj ubytovania, stravovacích služieb, informácií prístupných každému a turistických služieb všeobecne; zdôrazňuje, že následne by sa mali poskytovať jasné informácie o prijatých opatreniach; vyzýva Komisiu, aby zaručila prístupnosť pre všetkých, čo sa týka všetkých produktov a služieb súvisiacich s cestovným ruchom; |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje, že v rámci novej európskej stratégie pre zdravotné postihnutia je dôležité zaručiť prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, nielen čo sa týka dopravy, ale aj ubytovania, stravovacích služieb, informácií prístupných každému a turistických služieb všeobecne; zdôrazňuje, že následne by sa mali poskytovať jasné informácie o prijatých opatreniach; vyzýva Komisiu, aby zaručila prístupnosť pre všetkých, čo sa týka všetkých produktov a služieb súvisiacich s cestovným ruchom;

| 65. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali realizáciu programov obnovy, zachovania a ochrany miest zaujímavých z hľadiska kultúry, histórie alebo životného prostredia s cieľom zvyšovať ich prístupnosť pre turistov; nabáda mladých ľudí, aby v roku 2011, ktorý je Európskym rokom dobrovoľníckej práce, a aj neskôr, v týchto programoch pracovali ako dobrovoľníci; |
| --- | --- |

65.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali realizáciu programov obnovy, zachovania a ochrany miest zaujímavých z hľadiska kultúry, histórie alebo životného prostredia s cieľom zvyšovať ich prístupnosť pre turistov; nabáda mladých ľudí, aby v roku 2011, ktorý je Európskym rokom dobrovoľníckej práce, a aj neskôr, v týchto programoch pracovali ako dobrovoľníci;

| 66. | vyzýva Komisiu, aby podporovala cestovný ruch návštev priateľov a príbuzných ako významný spôsob zlepšovania integrácie európskej kultúry; |
| --- | --- |

66.

vyzýva Komisiu, aby podporovala cestovný ruch návštev priateľov a príbuzných ako významný spôsob zlepšovania integrácie európskej kultúry;

Cestovný ruch a zdroje

| 67. | vyzýva Komisiu, aby koordinovala, rozšírila a zviditeľnila finančné nástroje určené na posilnenie konkurencieschopnosti cestovného ruchu prostredníctvom rôznych generálnych riaditeľstiev a preverovala aj ich náležité využívanie, najmä vzhľadom na EFR, EPFRV, ESF a EFF; domnieva sa, že v kontexte rozpočtových obmedzení je zásadne dôležité vytvárať súčinnosť medzi jednotlivými jestvujúcimi finančnými nástrojmi, ktoré je nutné prispôsobiť potrebám vyplývajúcim zo zmien v cestovnom ruchu a klientele, diverzifikácii činností spojených s cestovným ruchom a potrebám miestneho rozvoja; okrem toho žiada Komisiu, aby vytvorila jasné značenie pre finančnú podporu, ktorá je k dispozícii pre projekty spojené s cestovným ruchom, a vytvorila ľahko prístupnú databázu v rámci GR na zvýšenie informovanosti o projektoch cestovného ruchu spolufinancovaných EÚ; |
| --- | --- |

67.

vyzýva Komisiu, aby koordinovala, rozšírila a zviditeľnila finančné nástroje určené na posilnenie konkurencieschopnosti cestovného ruchu prostredníctvom rôznych generálnych riaditeľstiev a preverovala aj ich náležité využívanie, najmä vzhľadom na EFR, EPFRV, ESF a EFF; domnieva sa, že v kontexte rozpočtových obmedzení je zásadne dôležité vytvárať súčinnosť medzi jednotlivými jestvujúcimi finančnými nástrojmi, ktoré je nutné prispôsobiť potrebám vyplývajúcim zo zmien v cestovnom ruchu a klientele, diverzifikácii činností spojených s cestovným ruchom a potrebám miestneho rozvoja; okrem toho žiada Komisiu, aby vytvorila jasné značenie pre finančnú podporu, ktorá je k dispozícii pre projekty spojené s cestovným ruchom, a vytvorila ľahko prístupnú databázu v rámci GR na zvýšenie informovanosti o projektoch cestovného ruchu spolufinancovaných EÚ;

| 68. | zdôrazňuje, že cestovný ruch by mal pri politike súdržnosti v rámci finančného výhľadu na roky 2014 – 2020 naďalej hrať významnú úlohu; žiada, aby sa do ďalších finančných výhľadov a predpisov upravujúcich štrukturálne fondy ako priorita zahrnula obnova upadajúcich oblastí cestovného ruchu s cieľom zaručiť ich konkurencieschopnosť a udržateľnosť; |
| --- | --- |

68.

zdôrazňuje, že cestovný ruch by mal pri politike súdržnosti v rámci finančného výhľadu na roky 2014 – 2020 naďalej hrať významnú úlohu; žiada, aby sa do ďalších finančných výhľadov a predpisov upravujúcich štrukturálne fondy ako priorita zahrnula obnova upadajúcich oblastí cestovného ruchu s cieľom zaručiť ich konkurencieschopnosť a udržateľnosť;

| 69. | ďalej nabáda členské štáty i miestne a regionálne orgány, aby plne využívali nástroje odborného vzdelávania, ktoré ponúka ESF a ostatné zdroje financovania na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej, regionálnej i miestnej úrovni; považuje za dôležité, aby členské štáty a ostatné orgány boli informované o tom, že majú rozvíjať verejné súťaže osobitne pre oblasť cestovného ruchu na základe priorít určených v štrukturálnych fondoch; |
| --- | --- |

69.

ďalej nabáda členské štáty i miestne a regionálne orgány, aby plne využívali nástroje odborného vzdelávania, ktoré ponúka ESF a ostatné zdroje financovania na úrovni Spoločenstva, ako aj na vnútroštátnej, regionálnej i miestnej úrovni; považuje za dôležité, aby členské štáty a ostatné orgány boli informované o tom, že majú rozvíjať verejné súťaže osobitne pre oblasť cestovného ruchu na základe priorít určených v štrukturálnych fondoch;

| 70. | požaduje, aby sa v rámci finančného výhľadu na obdobie 2014 – 2020 vytvoril osobitný program pre cestovný ruch, zameraný predovšetkým na mikropodniky a malé a stredné podniky, ktorý by povzbudzoval partnerstvá medzi podnikmi a verejno-súkromné partnerstvá pri paneurópskych projektoch v tomto odvetví, a súčasne nabáda MSP, aby do tohto odvetvia investovali; |
| --- | --- |

70.

požaduje, aby sa v rámci finančného výhľadu na obdobie 2014 – 2020 vytvoril osobitný program pre cestovný ruch, zameraný predovšetkým na mikropodniky a malé a stredné podniky, ktorý by povzbudzoval partnerstvá medzi podnikmi a verejno-súkromné partnerstvá pri paneurópskych projektoch v tomto odvetví, a súčasne nabáda MSP, aby do tohto odvetvia investovali;

| 71. | trvá na tom, aby sa zabezpečilo pokračovanie podpory pilotných projektov v odvetví cestovného ruchu po roku 2011 a aby sa prípadne uvažovalo o nových projektoch, ktoré by prispeli k realizácii novej stratégie; |
| --- | --- |

71.

trvá na tom, aby sa zabezpečilo pokračovanie podpory pilotných projektov v odvetví cestovného ruchu po roku 2011 a aby sa prípadne uvažovalo o nových projektoch, ktoré by prispeli k realizácii novej stratégie;

Ostatné dôležité otázky pre oblasť cestovného ruchu

| 72. | poznamenáva, že na dlhodobé plánovanie štruktúry ponuky a dopytu a v záujme rozvoja destinácií cestovného ruchu potrebujú podniky pôsobiace v oblasti cestovného ruchu porovnateľné a kvalitné štatistické údaje; vyzýva preto Komisiu, aby v rámci svojich možností zabezpečila prístupnosť týchto údajov pre celú Európu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú oficiálne štatistické údaje o vidieckom cestovnom ruchu a agroturistike a že jediné dostupné údaje vychádzajú z odhadov; víta plánované opatrenia na upevnenie sociálnych a hospodárskych vedomostí v oblasti cestovného ruchu, pričom by sa mala minimalizovať dodatočná finančná a administratívna záťaž; |
| --- | --- |

72.

poznamenáva, že na dlhodobé plánovanie štruktúry ponuky a dopytu a v záujme rozvoja destinácií cestovného ruchu potrebujú podniky pôsobiace v oblasti cestovného ruchu porovnateľné a kvalitné štatistické údaje; vyzýva preto Komisiu, aby v rámci svojich možností zabezpečila prístupnosť týchto údajov pre celú Európu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že neexistujú oficiálne štatistické údaje o vidieckom cestovnom ruchu a agroturistike a že jediné dostupné údaje vychádzajú z odhadov; víta plánované opatrenia na upevnenie sociálnych a hospodárskych vedomostí v oblasti cestovného ruchu, pričom by sa mala minimalizovať dodatočná finančná a administratívna záťaž;

| 73. | žiada Komisiu, aby do septembra 2011 predložila legislatívny návrh na revíziu smernice 90/314/EHS o balíku cestovných, výletných a dovolenkových služieb s cieľom zabezpečiť spotrebiteľom a podnikom z odvetvia cestovného ruchu jasný právny rámec, ktorým sa budú riadiť v bežných aj vo výnimočných situáciách spôsobených napríklad niektorými klimatickými a prírodnými javmi alebo politickými nepokojmi; zdôrazňuje, že celá koncepcia zájazdového cestovania je už dávno prekonaná a naliehavo žiada Komisiu, aby pri jej revízii zabezpečila, aby pre všetky subjekty poskytujúce služby cestovného ruchu platili rovnaké predpisy; zdôrazňuje, že kvalita služieb poskytovaných spotrebiteľovi a primeraná konkurencia by v tomto kontexte mali byť hlavnými faktormi; |
| --- | --- |

73.

žiada Komisiu, aby do septembra 2011 predložila legislatívny návrh na revíziu smernice 90/314/EHS o balíku cestovných, výletných a dovolenkových služieb s cieľom zabezpečiť spotrebiteľom a podnikom z odvetvia cestovného ruchu jasný právny rámec, ktorým sa budú riadiť v bežných aj vo výnimočných situáciách spôsobených napríklad niektorými klimatickými a prírodnými javmi alebo politickými nepokojmi; zdôrazňuje, že celá koncepcia zájazdového cestovania je už dávno prekonaná a naliehavo žiada Komisiu, aby pri jej revízii zabezpečila, aby pre všetky subjekty poskytujúce služby cestovného ruchu platili rovnaké predpisy; zdôrazňuje, že kvalita služieb poskytovaných spotrebiteľovi a primeraná konkurencia by v tomto kontexte mali byť hlavnými faktormi;

| 74. | poukazuje na príležitosť členských štátov uskutočniť vzájomnú progresívnu harmonizáciu zníženej sadzby DPH z cestovného ruchu ako nevyhnutnú podmienku transparentnej hospodárskej súťaže medzi podnikmi cestovného ruchu v rámci EÚ a s tretími krajinami; v tejto súvislosti víta diskusiu, ktorú vyvolalo uverejnenie zelenej knihy o budúcnosti DPH; |
| --- | --- |

74.

poukazuje na príležitosť členských štátov uskutočniť vzájomnú progresívnu harmonizáciu zníženej sadzby DPH z cestovného ruchu ako nevyhnutnú podmienku transparentnej hospodárskej súťaže medzi podnikmi cestovného ruchu v rámci EÚ a s tretími krajinami; v tejto súvislosti víta diskusiu, ktorú vyvolalo uverejnenie zelenej knihy o budúcnosti DPH;

| 75. | vyzýva členské štáty, aby si uvedomovali negatívne účinky stúpajúcej tendencie podrobovať turistov cestujúcich do EÚ alebo v rámci členských štátov vyšším daňovým sadzbám, napríklad dane z palív, bezpečnostných poplatkov, letiskovej dane, mestskej dane a prístavnej dane, najmä mimo hlavnej sezóny; zdôrazňuje, že ak sa má uplatňovať dodatočná daň z cestovného ruchu, musí s tým byť verejnosť dôkladne oboznámená, aby sa zvýšila informovanosť turistov a prevádzkovateľov; |
| --- | --- |

75.

vyzýva členské štáty, aby si uvedomovali negatívne účinky stúpajúcej tendencie podrobovať turistov cestujúcich do EÚ alebo v rámci členských štátov vyšším daňovým sadzbám, napríklad dane z palív, bezpečnostných poplatkov, letiskovej dane, mestskej dane a prístavnej dane, najmä mimo hlavnej sezóny; zdôrazňuje, že ak sa má uplatňovať dodatočná daň z cestovného ruchu, musí s tým byť verejnosť dôkladne oboznámená, aby sa zvýšila informovanosť turistov a prevádzkovateľov;

| 76. | vyzýva Radu Európskej únie, aby urýchlila prijatie návrhu smernice o modernizácii osobitného režimu DPH (TOMS), ktorý predpokladá zavedenie mechanizmu opt-in, schopného zvrátiť narušenia hospodárskej súťaže medzi rôznymi kategóriami subjektov odvetvia, pretože rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých štátov majú v súčasnosti vážne dôsledky; |
| --- | --- |

76.

vyzýva Radu Európskej únie, aby urýchlila prijatie návrhu smernice o modernizácii osobitného režimu DPH (TOMS), ktorý predpokladá zavedenie mechanizmu opt-in, schopného zvrátiť narušenia hospodárskej súťaže medzi rôznymi kategóriami subjektov odvetvia, pretože rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých štátov majú v súčasnosti vážne dôsledky;

| 77. | zdôrazňuje, že je potrebná aktívna politika hospodárskej súťaže, ktorá bude monitorovať akýkoľvek trend smerujúci ku koncentrácii odvetvia alebo k zneužitiu dominantného postavenia; |
| --- | --- |

77.

zdôrazňuje, že je potrebná aktívna politika hospodárskej súťaže, ktorá bude monitorovať akýkoľvek trend smerujúci ku koncentrácii odvetvia alebo k zneužitiu dominantného postavenia;

| 78. | vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2012 predložila integrovanú stratégiu pre oblasť cestovného ruchu v súlade so súčasnou stratégiou a jej plánom realizácie a ako ich doplnok; |
| --- | --- |

78.

vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2012 predložila integrovanú stratégiu pre oblasť cestovného ruchu v súlade so súčasnou stratégiou a jej plánom realizácie a ako ich doplnok;

| 79. | domnieva sa, že by sa mala vytvoriť technická pracovná skupina na úrovni Európskeho parlamentu, ktorá by sa zameriavala na dôkladné sledovanie plnenia opatrení, ktoré navrhla Komisia, ako aj odporúčaní Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

79.

domnieva sa, že by sa mala vytvoriť technická pracovná skupina na úrovni Európskeho parlamentu, ktorá by sa zameriavala na dôkladné sledovanie plnenia opatrení, ktoré navrhla Komisia, ako aj odporúčaní Európskeho parlamentu;

*

* *

| 80. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

80.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. ES L 384, 31.12.1986, s. 60.

(2)  Ú. v. ES L 158, 23.6.1990, s. 59.

(3)  Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36.

(4)  Ú. v. EÚ L 116, 9.5.2009, s. 18.

(5)  Ú. v. EÚ L 198, 30.7.2009, s. 57.

(6)  Ú. v. EÚ L 27, 30.1.2010, s. 1.

(7)  Ú. v. EÚ C 193 E, 17.8.2006, s. 325.

(8)  Ú. v. EÚ C 297 E, 20.11.2008, s. 184.

(9)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2010, s. 1.

(10)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0057.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/54

---

Utorok 27. septembra 2011Bezpečnosť európskej cestnej premávky

P7_TA(2011)0408

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o bezpečnosti európskej cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (2010/2235(INI))

2013/C 56 E/06

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Udržateľná budúcnosť dopravy: smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách (KOM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Udržateľná budúcnosť dopravy: smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách (KOM(2009)0279),

| — | so zreteľom na bielu knihu Komisie s názvom Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje (KOM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na bielu knihu Komisie s názvom Plán jednotného európskeho dopravného priestoru – Vytvorenie konkurencieschopného dopravnému systému efektívne využívajúceho zdroje (KOM(2011)0144),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky: politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (KOM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky: politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (KOM(2010)0389),

| — | so zreteľom na závery Rady z 2. a 3. decembra 2010 o oznámení Komisie nazvanom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky: politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (16951/10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 2. a 3. decembra 2010 o oznámení Komisie nazvanom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky: politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (16951/10),

| — | so zreteľom na štúdiu Komisie (1) hodnotiacu tretí európsky akčný program bezpečnosti na cestách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na štúdiu Komisie (1) hodnotiacu tretí európsky akčný program bezpečnosti na cestách,

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (CdR 296/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov s názvom Politické usmernenia pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 – 2020 (CdR 296/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky (CESE 539/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru s názvom Smerom k európskemu priestoru bezpečnosti cestnej premávky (CESE 539/2011),

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/255 z 10. mája 2010 o zlepšovaní bezpečnosti cestnej premávky na celom svete, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN 64/255 z 10. mája 2010 o zlepšovaní bezpečnosti cestnej premávky na celom svete,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. septembra 2005 o Európskom akčnom programe bezpečnosti na cestách: zníženie počtu obetí dopravných nehôd v Európskej únii do roku 2010 na polovicu: spoločná zodpovednosť (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. septembra 2005 o Európskom akčnom programe bezpečnosti na cestách: zníženie počtu obetí dopravných nehôd v Európskej únii do roku 2010 na polovicu: spoločná zodpovednosť (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 27. apríla 2006 o bezpečnosti cestnej premávky: poskytovanie eCall občanom (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 27. apríla 2006 o bezpečnosti cestnej premávky: poskytovanie eCall občanom (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. januára 2007 o európskom akčnom programe bezpečnosti na cestách – strednodobé preskúmanie (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. januára 2007 o európskom akčnom programe bezpečnosti na cestách – strednodobé preskúmanie (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. apríla 2009 o akčnom pláne pre inteligentné dopravné systémy (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. apríla 2009 o akčnom pláne pre inteligentné dopravné systémy (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 23. apríla 2009 o akčnom pláne pre mestskú mobilitu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 23. apríla 2009 o akčnom pláne pre mestskú mobilitu (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia pravidiel v sociálnej oblasti, týkajúcich sa cestnej dopravy (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o udržateľnej budúcnosti dopravy (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o udržateľnej budúcnosti dopravy (8),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0264/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0264/2011),

| A. | keďže v roku 2009 zahynulo pri nehodách na cestách v Európskej únii viac ako 35 000 osôb a vyše 1 500 000 ich bolo zranených, |
| --- | --- |

A.

keďže v roku 2009 zahynulo pri nehodách na cestách v Európskej únii viac ako 35 000 osôb a vyše 1 500 000 ich bolo zranených,

| B. | keďže na každú smrteľnú nehodu štatisticky pripadajú ďalšie 4 nehody s následným trvalým postihnutím, 10 nehôd s ťažkými zraneniami a 40 nehôd s ľahkými zraneniami, |
| --- | --- |

B.

keďže na každú smrteľnú nehodu štatisticky pripadajú ďalšie 4 nehody s následným trvalým postihnutím, 10 nehôd s ťažkými zraneniami a 40 nehôd s ľahkými zraneniami,

| C. | keďže sociálne náklady v dôsledku nehôd v cestnej premávke sa odhadujú na 130 miliárd EUR ročne, |
| --- | --- |

C.

keďže sociálne náklady v dôsledku nehôd v cestnej premávke sa odhadujú na 130 miliárd EUR ročne,

| D. | keďže cieľ stanovený v treťom akčnom programe znížiť počet úmrtí pri dopravných nehodách v EÚ do konca roka 2010 na polovicu nebol splnený, hoci počet úmrtí sa výrazne znížil, |
| --- | --- |

D.

keďže cieľ stanovený v treťom akčnom programe znížiť počet úmrtí pri dopravných nehodách v EÚ do konca roka 2010 na polovicu nebol splnený, hoci počet úmrtí sa výrazne znížil,

| E. | keďže spoločnosť v EÚ ešte stále v relatívne vysokej miere toleruje dopravné nehody a počet osôb, ktoré každoročne zahynú, zodpovedá počtu mŕtvych pri zrútení 250 stredne veľkých dopravných lietadiel, |
| --- | --- |

E.

keďže spoločnosť v EÚ ešte stále v relatívne vysokej miere toleruje dopravné nehody a počet osôb, ktoré každoročne zahynú, zodpovedá počtu mŕtvych pri zrútení 250 stredne veľkých dopravných lietadiel,

| F. | keďže na jednej strane je potrebné vynakladať čoraz väčšie úsilie o dodatočné zníženie počtu obetí nehôd na cestách a na strane druhej je treba zabezpečiť, aby sa pri poklese celkového počtu neprejavila ľahostajnosť, |
| --- | --- |

F.

keďže na jednej strane je potrebné vynakladať čoraz väčšie úsilie o dodatočné zníženie počtu obetí nehôd na cestách a na strane druhej je treba zabezpečiť, aby sa pri poklese celkového počtu neprejavila ľahostajnosť,

| G. | keďže bezpečnosť cestnej premávky je celospoločenskou zodpovednosťou, |
| --- | --- |

G.

keďže bezpečnosť cestnej premávky je celospoločenskou zodpovednosťou,

| H. | keďže z opatrení stanovených v treťom akčnom programe sa v plnom rozsahu realizovalo len 27,5 % a sú preto potrebné oveľa ambicióznejšie ciele a opatrenia na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky, než aké Komisia doteraz navrhla, |
| --- | --- |

H.

keďže z opatrení stanovených v treťom akčnom programe sa v plnom rozsahu realizovalo len 27,5 % a sú preto potrebné oveľa ambicióznejšie ciele a opatrenia na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky, než aké Komisia doteraz navrhla,

| I. | keďže legislatívny rámec pre nariadenia a smernice vychádzajúce z vedeckých údajov ešte nebol plne využitý a keďže implementované európske právo môže prispieť k záchrane životov, |
| --- | --- |

I.

keďže legislatívny rámec pre nariadenia a smernice vychádzajúce z vedeckých údajov ešte nebol plne využitý a keďže implementované európske právo môže prispieť k záchrane životov,

| J. | keďže mnohé legislatívne opatrenia na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky, ako napríklad smernica 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry, už boli schválené a v nasledujúcich rokoch nadobudnú účinnosť, |
| --- | --- |

J.

keďže mnohé legislatívne opatrenia na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky, ako napríklad smernica 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry, už boli schválené a v nasledujúcich rokoch nadobudnú účinnosť,

| K. | keďže Komisia pred skončením platnosti tretieho akčného programu bezpečnosti na cestách nepredložila návrh nového akčného programu, |
| --- | --- |

K.

keďže Komisia pred skončením platnosti tretieho akčného programu bezpečnosti na cestách nepredložila návrh nového akčného programu,

| L. | keďže pravdepodobnosť úmrtia pri nehode na ceste je na každý kilometer 9-násobne vyššia v prípade chodcov, 7-násobne v prípade cyklistov a 18-násobne v prípade vodičov motocyklistov ako v prípade cestujúcich v osobnom aute, |
| --- | --- |

L.

keďže pravdepodobnosť úmrtia pri nehode na ceste je na každý kilometer 9-násobne vyššia v prípade chodcov, 7-násobne v prípade cyklistov a 18-násobne v prípade vodičov motocyklistov ako v prípade cestujúcich v osobnom aute,

| M. | keďže približne k 55 % smrteľných úrazov dochádza na vidieckych cestách, k 36 % v mestských oblastiach a k 6 % na diaľniciach, |
| --- | --- |

M.

keďže približne k 55 % smrteľných úrazov dochádza na vidieckych cestách, k 36 % v mestských oblastiach a k 6 % na diaľniciach,

| N. | keďže v prípade, že sa započíta dochádzanie do práce a z práce, tvoria 60 % pracovných úrazov so smrteľnými následkami dopravné nehody, |
| --- | --- |

N.

keďže v prípade, že sa započíta dochádzanie do práce a z práce, tvoria 60 % pracovných úrazov so smrteľnými následkami dopravné nehody,

| O. | keďže počet úmrtí na cestách neustále klesá, ale počet smrteľných nehôd motocyklistov sa nemení a na mnohých miestach stúpa, |
| --- | --- |

O.

keďže počet úmrtí na cestách neustále klesá, ale počet smrteľných nehôd motocyklistov sa nemení a na mnohých miestach stúpa,

| P. | keďže cestovanie prostriedkami verejnej dopravy je omnoho bezpečnejšie ako cestovanie súkromným vozidlom, |
| --- | --- |

P.

keďže cestovanie prostriedkami verejnej dopravy je omnoho bezpečnejšie ako cestovanie súkromným vozidlom,

| Q. | keďže tzv. mŕtvy uhol v prípade nákladných vozidiel predstavuje smrteľné nebezpečenstvo pre cyklistov a chodcov, |
| --- | --- |

Q.

keďže tzv. mŕtvy uhol v prípade nákladných vozidiel predstavuje smrteľné nebezpečenstvo pre cyklistov a chodcov,

| R. | keďže Európska únia sa vyrovnáva s demografickou zmenou a je nutné brať náležite do úvahy predovšetkým potreby starších osôb v oblasti mobility, |
| --- | --- |

R.

keďže Európska únia sa vyrovnáva s demografickou zmenou a je nutné brať náležite do úvahy predovšetkým potreby starších osôb v oblasti mobility,

| S. | keďže nový technologický vývoj, ako napríklad zavedenie hybridných vozidiel a elektrifikácia pohonu, vytvára nové výzvy pre záchranné služby, |
| --- | --- |

S.

keďže nový technologický vývoj, ako napríklad zavedenie hybridných vozidiel a elektrifikácia pohonu, vytvára nové výzvy pre záchranné služby,

| T. | keďže realizácia európskych, vnútroštátnych, regionálnych a miestnych opatrení sa musí úzko koordinovať, |
| --- | --- |

T.

keďže realizácia európskych, vnútroštátnych, regionálnych a miestnych opatrení sa musí úzko koordinovať,

| U. | keďže smernica o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry 2008/96/ES vyžaduje vykonávanie auditov bezpečnosti ciest a bezpečnostných kontrol ako súčasť pravidelnej údržby ciest; a keďže táto smernica sa vzťahuje len na cestnú infraštruktúru transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), pričom mnohé vnútroštátne a miestne cesty nepodliehajú žiadnej regulácii, |
| --- | --- |

U.

keďže smernica o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry 2008/96/ES vyžaduje vykonávanie auditov bezpečnosti ciest a bezpečnostných kontrol ako súčasť pravidelnej údržby ciest; a keďže táto smernica sa vzťahuje len na cestnú infraštruktúru transeurópskej dopravnej siete (TEN-T), pričom mnohé vnútroštátne a miestne cesty nepodliehajú žiadnej regulácii,

| V. | keďže pravidelné kontroly všetkých európskych ciest príslušnými subjektmi sú základným prvkom prevencie možných rizík pre účastníkov cestnej premávky, |
| --- | --- |

V.

keďže pravidelné kontroly všetkých európskych ciest príslušnými subjektmi sú základným prvkom prevencie možných rizík pre účastníkov cestnej premávky,

| W. | keďže dostupné údaje o príčinách nehôd a zranení sú rozhodujúce pre zlepšenie bezpečnosti cestnej premávky, ako ukázali okrem iného projekty VERONICA, |
| --- | --- |

W.

keďže dostupné údaje o príčinách nehôd a zranení sú rozhodujúce pre zlepšenie bezpečnosti cestnej premávky, ako ukázali okrem iného projekty VERONICA,

Východiská

| 1. | víta posudzované oznámenie Komisie, ale vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2011 rozvinula svoje návrhy do plnohodnotného akčného programu, ktorý bude obsahovať podrobný súbor opatrení s jasnými harmonogramami ich realizácie a nástrojmi na monitorovanie, aby bolo možné účinnosť opatrení pravidelne kontrolovať, ako aj hodnotenie v polovici trvania; |
| --- | --- |

1.

víta posudzované oznámenie Komisie, ale vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2011 rozvinula svoje návrhy do plnohodnotného akčného programu, ktorý bude obsahovať podrobný súbor opatrení s jasnými harmonogramami ich realizácie a nástrojmi na monitorovanie, aby bolo možné účinnosť opatrení pravidelne kontrolovať, ako aj hodnotenie v polovici trvania;

| 2. | súhlasí s postojom Komisie, že zvýšenie bezpečnosti v doprave si vyžaduje koherentný, ucelený a integrovaný prístup, a žiada, aby sa otázkami bezpečnosti cestnej premávky zaoberali všetky príslušné oblasti politiky, ako je politika v oblasti vzdelávania, zdravia, životného prostredia, sociálna politika a policajná a súdna spolupráca; |
| --- | --- |

2.

súhlasí s postojom Komisie, že zvýšenie bezpečnosti v doprave si vyžaduje koherentný, ucelený a integrovaný prístup, a žiada, aby sa otázkami bezpečnosti cestnej premávky zaoberali všetky príslušné oblasti politiky, ako je politika v oblasti vzdelávania, zdravia, životného prostredia, sociálna politika a policajná a súdna spolupráca;

| 3. | vyzýva Komisiu, aby zlepšila rámcové podmienky pre bezpečnejšiu a ekologickejšiu prepravu, ako je chôdza, bicyklovanie, autobusová alebo železničná doprava, s cieľom podnecovať jej využívanie; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu, aby zlepšila rámcové podmienky pre bezpečnejšiu a ekologickejšiu prepravu, ako je chôdza, bicyklovanie, autobusová alebo železničná doprava, s cieľom podnecovať jej využívanie;

| 4. | navrhuje, aby sa prednostne do roku 2014 vymenoval koordinátor pre bezpečnosť cestnej premávky v EÚ, ktorý by bol súčasťou Európskej komisie a mal by:






  — | podporovať – ako uznávaná osobnosť v oblasti bezpečnosti cestnej dopravy – so svojimi skúsenosťami, odbornými znalosťami a zručnosťami súčasné projekty v oblasti bezpečnosti cestnej premávky a iniciovať nové inovatívne projekty, |
| --- | --- | --- |

4.

navrhuje, aby sa prednostne do roku 2014 vymenoval koordinátor pre bezpečnosť cestnej premávky v EÚ, ktorý by bol súčasťou Európskej komisie a mal by:

—

podporovať – ako uznávaná osobnosť v oblasti bezpečnosti cestnej dopravy – so svojimi skúsenosťami, odbornými znalosťami a zručnosťami súčasné projekty v oblasti bezpečnosti cestnej premávky a iniciovať nové inovatívne projekty,

| — | koordinovať opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky v rámci Komisie a medzi členskými štátmi, |
| --- | --- |

—

koordinovať opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky v rámci Komisie a medzi členskými štátmi,

| — | uľahčovať na vysokej politickej úrovni prípravu, realizáciu a presadzovanie účinných a konzistentných politík bezpečnosti cestnej premávky v súlade s cieľmi EÚ, |
| --- | --- |

—

uľahčovať na vysokej politickej úrovni prípravu, realizáciu a presadzovanie účinných a konzistentných politík bezpečnosti cestnej premávky v súlade s cieľmi EÚ,

| — | dohliadať na konkrétne projekty, ako je harmonizácia ukazovateľov, údajov a pokiaľ možno národných plánov bezpečnosti cestnej premávky, |
| --- | --- |

—

dohliadať na konkrétne projekty, ako je harmonizácia ukazovateľov, údajov a pokiaľ možno národných plánov bezpečnosti cestnej premávky,

| — | podporovať výmenu najlepších postupov a vykonávanie ustanovení týkajúcich sa bezpečnosti cestnej premávky v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami, členskými štátmi ich regionálnymi a miestnymi orgánmi, |
| --- | --- |

—

podporovať výmenu najlepších postupov a vykonávanie ustanovení týkajúcich sa bezpečnosti cestnej premávky v spolupráci so všetkými zainteresovanými stranami, členskými štátmi ich regionálnymi a miestnymi orgánmi,

| — | vytvoriť prepojenie medzi príslušnými politickými a akademickými úrovňami s cieľom poskytnúť priestor pre multidisciplinárny prístup; |
| --- | --- |

—

vytvoriť prepojenie medzi príslušnými politickými a akademickými úrovňami s cieľom poskytnúť priestor pre multidisciplinárny prístup;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby vytvorila fórum pre spoluprácu, kde si štátni zástupcovia, orgány na presadzovanie práva, združenia obetí a centrá na sledovanie bezpečnosti cestnej premávky budú môcť vymieňať informácie o najlepších postupoch a užšie spolupracovať pri zlepšovaní uplatňovania pravidiel cestnej premávky, a to na vnútroštátnej aj nadnárodnej úrovni; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby vytvorila fórum pre spoluprácu, kde si štátni zástupcovia, orgány na presadzovanie práva, združenia obetí a centrá na sledovanie bezpečnosti cestnej premávky budú môcť vymieňať informácie o najlepších postupoch a užšie spolupracovať pri zlepšovaní uplatňovania pravidiel cestnej premávky, a to na vnútroštátnej aj nadnárodnej úrovni;

| 6. | zdôrazňuje, že treba venovať osobitnú pozornosť riadnemu vykonávaniu a efektívnejšiemu presadzovaniu existujúcich právnych predpisov a opatrení; poukazuje zároveň na to, že ešte stále existuje priestor pre legislatívne opatrenia na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že treba venovať osobitnú pozornosť riadnemu vykonávaniu a efektívnejšiemu presadzovaniu existujúcich právnych predpisov a opatrení; poukazuje zároveň na to, že ešte stále existuje priestor pre legislatívne opatrenia na úrovni EÚ;

| 7. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozpočet EÚ na opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky sa v posledných rokoch výrazne znížil, a vyzýva Komisiu na zamedzenie tohto vývoja; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že rozpočet EÚ na opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky sa v posledných rokoch výrazne znížil, a vyzýva Komisiu na zamedzenie tohto vývoja;

| 8. | bezvýhradne podporuje cieľ znížiť do roku 2020 celkový počet úmrtí na cestách v EÚ v porovnaní s rokom 2010 na polovicu a žiada, aby sa na toto obdobie stanovili ďalšie jasné a merateľné ciele, a to najmä:






  — | znížiť počet detí vo veku do 14 rokov usmrtených na cestách o 60 %, |
| --- | --- | --- |

8.

bezvýhradne podporuje cieľ znížiť do roku 2020 celkový počet úmrtí na cestách v EÚ v porovnaní s rokom 2010 na polovicu a žiada, aby sa na toto obdobie stanovili ďalšie jasné a merateľné ciele, a to najmä:

—

znížiť počet detí vo veku do 14 rokov usmrtených na cestách o 60 %,

| — | znížiť počet chodcov a cyklistov usmrtených pri haváriách na cestách o 50 % a |
| --- | --- |

—

znížiť počet chodcov a cyklistov usmrtených pri haváriách na cestách o 50 % a

| — | znížiť počet osôb, ktoré utrpeli zranenia ohrozujúce život, o 40 % vychádzajúc z jednotnej definície pre celú EÚ, ktorá by sa mala urýchlene vymedziť; |
| --- | --- |

—

znížiť počet osôb, ktoré utrpeli zranenia ohrozujúce život, o 40 % vychádzajúc z jednotnej definície pre celú EÚ, ktorá by sa mala urýchlene vymedziť;

Etické aspekty

| 9. | zdôrazňuje, že každý občan EÚ má nielen právo na individuálne využívanie cestných komunikácií a na bezpečnú cestnú premávku, ale predovšetkým aj povinnosť prispievať k bezpečnosti v cestnej premávke svojím správaním; domnieva sa, že orgány verejnej správy a EÚ majú morálnu a politickú povinnosť prijať opatrenia a kroky na riešenie tohto sociálneho problému; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že každý občan EÚ má nielen právo na individuálne využívanie cestných komunikácií a na bezpečnú cestnú premávku, ale predovšetkým aj povinnosť prispievať k bezpečnosti v cestnej premávke svojím správaním; domnieva sa, že orgány verejnej správy a EÚ majú morálnu a politickú povinnosť prijať opatrenia a kroky na riešenie tohto sociálneho problému;

| 10. | pripomína svoj názor, že je potrebná doplňujúca dlhodobá stratégia presahujúca časový rámec posudzovaného oznámenia, ktorej cieľom je predísť všetkým úmrtiam v cestnej premávke (vízia nulovej úmrtnosti - Vision Zero); s vedomím, že to nemožno uskutočniť bez rozsiahleho využívania technológie v cestných vozidlách a rozvoja riadnych sietí pre inteligentný dopravný systém (ITS) vyzýva Komisiu, aby vypracovala ústredné prvky tejto stratégie a predložila ich v priebehu nasledujúcich troch rokov; |
| --- | --- |

10.

pripomína svoj názor, že je potrebná doplňujúca dlhodobá stratégia presahujúca časový rámec posudzovaného oznámenia, ktorej cieľom je predísť všetkým úmrtiam v cestnej premávke (vízia nulovej úmrtnosti - Vision Zero); s vedomím, že to nemožno uskutočniť bez rozsiahleho využívania technológie v cestných vozidlách a rozvoja riadnych sietí pre inteligentný dopravný systém (ITS) vyzýva Komisiu, aby vypracovala ústredné prvky tejto stratégie a predložila ich v priebehu nasledujúcich troch rokov;

| 11. | trvá na tom, že úcta k životu a ľudskej osobnosti by sa mala prejaviť v spoločnom kultúrnom a etickom procese, kde sa cestná komunikácia bude zámerne interpretovať ako ľudské spoločenstvo; |
| --- | --- |

11.

trvá na tom, že úcta k životu a ľudskej osobnosti by sa mala prejaviť v spoločnom kultúrnom a etickom procese, kde sa cestná komunikácia bude zámerne interpretovať ako ľudské spoločenstvo;

| 12. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tretiu novembrovú nedeľu oficiálne uznali za svetový deň spomienky na obete dopravných nehôd, ako to už urobila OSN a Svetová zdravotnícka organizácia, s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti o tejto problematike; |
| --- | --- |

12.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby tretiu novembrovú nedeľu oficiálne uznali za svetový deň spomienky na obete dopravných nehôd, ako to už urobila OSN a Svetová zdravotnícka organizácia, s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti o tejto problematike;

Osvedčené postupy a ich zavedenie do národných plánov

| 13. | vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere podnecovala výmenu znalostí a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, aby ich mohlo byť viac začlenených do národných, regionálnych a miestnych plánov pre bezpečnosť cestnej premávky a aby tak činnosti mohli byť založené na čo najpevnejšom metodologickom základe, čím by sa prispelo k vytvoreniu európskeho priestoru bezpečnosti cestnej premávky; |
| --- | --- |

13.

vyzýva Komisiu, aby vo väčšej miere podnecovala výmenu znalostí a osvedčených postupov medzi členskými štátmi, aby ich mohlo byť viac začlenených do národných, regionálnych a miestnych plánov pre bezpečnosť cestnej premávky a aby tak činnosti mohli byť založené na čo najpevnejšom metodologickom základe, čím by sa prispelo k vytvoreniu európskeho priestoru bezpečnosti cestnej premávky;

| 14. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala Európsku chartu bezpečnosti na cestách a podnietila vytvorenie podobných chárt na regionálnej a miestnej úrovni; |
| --- | --- |

14.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala Európsku chartu bezpečnosti na cestách a podnietila vytvorenie podobných chárt na regionálnej a miestnej úrovni;

| 15. | zdôrazňuje, že jasné a merateľné ciele poskytujú ďalšie impulzy na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky a sú nevyhnutné na porovnanie pokroku dosiahnutého jednotlivými členskými štátmi, ako aj na monitorovanie a hodnotenie zavádzania opatrení v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; zastáva názor, že by sa mal vykonať pokus o kvantifikáciu prínosu jednotlivých členských štátov k dosiahnutiu cieľa v roku 2020; domnieva sa, že tento prínos by mal slúžiť ako orientačná pomôcka pri stanovovaní priorít národných politík v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že jasné a merateľné ciele poskytujú ďalšie impulzy na zvýšenie bezpečnosti cestnej premávky a sú nevyhnutné na porovnanie pokroku dosiahnutého jednotlivými členskými štátmi, ako aj na monitorovanie a hodnotenie zavádzania opatrení v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; zastáva názor, že by sa mal vykonať pokus o kvantifikáciu prínosu jednotlivých členských štátov k dosiahnutiu cieľa v roku 2020; domnieva sa, že tento prínos by mal slúžiť ako orientačná pomôcka pri stanovovaní priorít národných politík v oblasti bezpečnosti cestnej premávky;

| 16. | podporuje Komisiu v jej snahe presvedčiť členské štáty, aby vypracovali národné plány pre bezpečnosť cestnej premávky; žiada, aby bolo zostavovanie a zverejňovanie týchto plánov na základe harmonizovaných spoločných usmernení stanovené ako záväzné; zdôrazňuje však, že členským štátom by sa mal ponechať značný priestor na to, aby mohli príslušné opatrenia, programy a ciele prispôsobiť národným okolnostiam; |
| --- | --- |

16.

podporuje Komisiu v jej snahe presvedčiť členské štáty, aby vypracovali národné plány pre bezpečnosť cestnej premávky; žiada, aby bolo zostavovanie a zverejňovanie týchto plánov na základe harmonizovaných spoločných usmernení stanovené ako záväzné; zdôrazňuje však, že členským štátom by sa mal ponechať značný priestor na to, aby mohli príslušné opatrenia, programy a ciele prispôsobiť národným okolnostiam;

| 17. | vyzýva Komisiu, aby bezodkladne vyhlásila osobitný rok pre bezpečnú komerčnú cestnú dopravu; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu, aby bezodkladne vyhlásila osobitný rok pre bezpečnú komerčnú cestnú dopravu;

| 18. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala príručku najlepších postupov v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou o zranených na mieste dopravných nehôd s cieľom zabezpečiť, že im bude poskytnuté rýchlejšie a účinnejšie lekárske ošetrenie, ktoré je kľúčovým faktorom pre prežitie najvážnejšie zranených osôb; |
| --- | --- |

18.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala príručku najlepších postupov v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou o zranených na mieste dopravných nehôd s cieľom zabezpečiť, že im bude poskytnuté rýchlejšie a účinnejšie lekárske ošetrenie, ktoré je kľúčovým faktorom pre prežitie najvážnejšie zranených osôb;

| 19. | žiada Komisiu, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi vypracovala stratégiu na zníženie počtu nehôd zamestnancov na ceste do práce a z nej; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podnecovali podniky k vytvoreniu plánov bezpečnosti cestnej premávky; žiada Komisiu, aby vyvinula maximálne úsilie s cieľom zabezpečiť, že podnikom, ktoré zavedú plány bezpečnosti pre svojich zamestnancov, bude možné v rámci Európskej charty bezpečnosti na cestách vydať certifikát; |
| --- | --- |

19.

žiada Komisiu, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi vypracovala stratégiu na zníženie počtu nehôd zamestnancov na ceste do práce a z nej; vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podnecovali podniky k vytvoreniu plánov bezpečnosti cestnej premávky; žiada Komisiu, aby vyvinula maximálne úsilie s cieľom zabezpečiť, že podnikom, ktoré zavedú plány bezpečnosti pre svojich zamestnancov, bude možné v rámci Európskej charty bezpečnosti na cestách vydať certifikát;

Zlepšenie ukazovateľov a údajov

| 20. | považuje kvalitné a porovnateľné údaje vzťahujúce sa na všetkých účastníkov cestnej premávky vrátane cyklistov a chodcov za základný predpoklad úspešnej politiky v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; |
| --- | --- |

20.

považuje kvalitné a porovnateľné údaje vzťahujúce sa na všetkých účastníkov cestnej premávky vrátane cyklistov a chodcov za základný predpoklad úspešnej politiky v oblasti bezpečnosti cestnej premávky;

| 21. | vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie štúdie o hospodárskom a sociálnom vplyve úmrtí a zranení v doprave na spoločnosť v členských štátoch EÚ; |
| --- | --- |

21.

vyzýva Komisiu, aby zadala vypracovanie štúdie o hospodárskom a sociálnom vplyve úmrtí a zranení v doprave na spoločnosť v členských štátoch EÚ;

| 22. | vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2013 uplatnila ako časť projektu SafetyNet súbor dodatočných harmonizovaných ukazovateľov, na základe ktorých možno zlepšiť monitorovanie a vypracovať zmysluplné porovnanie pokroku dosiahnutého jednotlivými členskými štátmi; |
| --- | --- |

22.

vyzýva Komisiu, aby do konca roka 2013 uplatnila ako časť projektu SafetyNet súbor dodatočných harmonizovaných ukazovateľov, na základe ktorých možno zlepšiť monitorovanie a vypracovať zmysluplné porovnanie pokroku dosiahnutého jednotlivými členskými štátmi;

| 23. | vyzýva Komisiu, aby do roku 2012 vypracovala návrh, ako zlepšiť dostupné údaje týkajúce sa príčin nehôd a zranení, ako aj anonymizované údaje o závažnosti zranení a ich ďalšom priebehu; ďalej požaduje uskutočnenie podrobného multidisciplinárneho výskumu týkajúceho sa nehôd, a to v reprezentatívnych dopravných oblastiach vo všetkých členských štátoch a s podporou Európskej únie; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu, aby do roku 2012 vypracovala návrh, ako zlepšiť dostupné údaje týkajúce sa príčin nehôd a zranení, ako aj anonymizované údaje o závažnosti zranení a ich ďalšom priebehu; ďalej požaduje uskutočnenie podrobného multidisciplinárneho výskumu týkajúceho sa nehôd, a to v reprezentatívnych dopravných oblastiach vo všetkých členských štátoch a s podporou Európskej únie;

| 24. | vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov vypracovala harmonizované definície pojmov životu nebezpečný, ťažko zranený a ľahko zranený, aby bolo možné porovnávať opatrenia a ich výsledky v členských štátoch; |
| --- | --- |

24.

vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov vypracovala harmonizované definície pojmov životu nebezpečný, ťažko zranený a ľahko zranený, aby bolo možné porovnávať opatrenia a ich výsledky v členských štátoch;

| 25. | žiada zriadenie skutočného strediska EÚ pre monitorovanie bezpečnosti cestnej premávky, ktorého úlohou by bolo pripraviť súhrn existujúcich iniciatív týkajúcich sa zhromažďovania údajov, vypracovať návrh zameraný na zlepšenie výmeny údajov, porovnávať údaje z existujúcich databáz a znalosti získané pri realizácii projektov EÚ ako SafetyNet, VERONICA alebo DaCoTa, a sprístupniť ich každému v zrozumiteľnej a každoročne aktualizovanej forme; |
| --- | --- |

25.

žiada zriadenie skutočného strediska EÚ pre monitorovanie bezpečnosti cestnej premávky, ktorého úlohou by bolo pripraviť súhrn existujúcich iniciatív týkajúcich sa zhromažďovania údajov, vypracovať návrh zameraný na zlepšenie výmeny údajov, porovnávať údaje z existujúcich databáz a znalosti získané pri realizácii projektov EÚ ako SafetyNet, VERONICA alebo DaCoTa, a sprístupniť ich každému v zrozumiteľnej a každoročne aktualizovanej forme;

| 26. | vyzýva členské štáty, aby dodržiavali existujúce povinnosti týkajúce sa prenosu údajov a urobili konkrétne pokroky v oblasti výmeny údajov v prípade cezhraničného porušovania dopravných predpisov; vyzýva členské štáty, aby do roku 2014 zosúladili systémy zhromažďovania údajov pomocou využívania softvéru na prenos citlivých údajov v reálnom čase; |
| --- | --- |

26.

vyzýva členské štáty, aby dodržiavali existujúce povinnosti týkajúce sa prenosu údajov a urobili konkrétne pokroky v oblasti výmeny údajov v prípade cezhraničného porušovania dopravných predpisov; vyzýva členské štáty, aby do roku 2014 zosúladili systémy zhromažďovania údajov pomocou využívania softvéru na prenos citlivých údajov v reálnom čase;

Oblasti činnosti

Zlepšenie vzdelávania a správania účastníkov cestnej premávky

| 27. | zdôrazňuje, že bezpečnosť premávky závisí vo veľkej miere od obozretnosti, ohľaduplnosti a vzájomného rešpektu, ako aj dodržiavania platných predpisov, ktoré priamo súvisí s nutnosťou systematicky zvyšovať kvalitu vzdelávania v rámci autoškôl a kvalitu postupu pri udeľovaní vodičského preukazu; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že bezpečnosť premávky závisí vo veľkej miere od obozretnosti, ohľaduplnosti a vzájomného rešpektu, ako aj dodržiavania platných predpisov, ktoré priamo súvisí s nutnosťou systematicky zvyšovať kvalitu vzdelávania v rámci autoškôl a kvalitu postupu pri udeľovaní vodičského preukazu;

| 28. | zastáva názor, že by sa mal pripisovať väčší význam koncepcii celoživotného vzdelávania v oblasti cestnej premávky, a preto podporuje činnosť centier bezpečnej jazdy ako jednej z účinných foriem systémového vzdelávania vodičov vo všetkých profesijných a záujmových oblastiach; domnieva sa, že dopravná výchova a vzdelávacie programy pre účastníkov cestnej premávky by sa mali začínať už od útleho veku v rodine a v škole a mali by zahŕňať bicyklovanie, chôdzu a využívanie verejnej dopravy; |
| --- | --- |

28.

zastáva názor, že by sa mal pripisovať väčší význam koncepcii celoživotného vzdelávania v oblasti cestnej premávky, a preto podporuje činnosť centier bezpečnej jazdy ako jednej z účinných foriem systémového vzdelávania vodičov vo všetkých profesijných a záujmových oblastiach; domnieva sa, že dopravná výchova a vzdelávacie programy pre účastníkov cestnej premávky by sa mali začínať už od útleho veku v rodine a v škole a mali by zahŕňať bicyklovanie, chôdzu a využívanie verejnej dopravy;

| 29. | vyzýva na zavedenie opatrení na zlepšenie odbornej prípravy nových vodičov, ako je jazdenie so sprievodom od veku 17 rokov alebo zavedenie systému postupného udeľovania vodičského oprávnenia pre odbornú prípravu vodičov, ktorá zahŕňa praktické pokyny aj po tom, čo vodič úspešne absolvoval skúšku; okrem toho žiada, aby sa pre mladých a nových účastníkov cestnej premávky zaviedol povinný bezpečnostný výcvik, v rámci ktorého by si mohli prakticky vyskúšať rôzne nebezpečné situácie; |
| --- | --- |

29.

vyzýva na zavedenie opatrení na zlepšenie odbornej prípravy nových vodičov, ako je jazdenie so sprievodom od veku 17 rokov alebo zavedenie systému postupného udeľovania vodičského oprávnenia pre odbornú prípravu vodičov, ktorá zahŕňa praktické pokyny aj po tom, čo vodič úspešne absolvoval skúšku; okrem toho žiada, aby sa pre mladých a nových účastníkov cestnej premávky zaviedol povinný bezpečnostný výcvik, v rámci ktorého by si mohli prakticky vyskúšať rôzne nebezpečné situácie;

| 30. | žiada, aby sa v rámci výcviku vodičov venovala ako jednému z hlavných prvkov vzdelávania začínajúcich vodičov, ktorým sa dosiahne a zlepší bezpečnosť cestnej premávky, naliehavá pozornosť najdôležitejším príčinám úmrtí a vážnych zranení v cestnej premávke, ako sú prekročenie rýchlosti, jazda pod vplyvom alkoholu, drog a niektorých liekov, ktoré ovplyvňujú schopnosť viesť motorové vozidlo, nepoužívanie bezpečnostných pásov alebo iného ochranného vybavenia, napríklad prílb pre používateľov jednostopových vozidiel, používanie mobilných komunikačných zariadení počas jazdy a únava; |
| --- | --- |

30.

žiada, aby sa v rámci výcviku vodičov venovala ako jednému z hlavných prvkov vzdelávania začínajúcich vodičov, ktorým sa dosiahne a zlepší bezpečnosť cestnej premávky, naliehavá pozornosť najdôležitejším príčinám úmrtí a vážnych zranení v cestnej premávke, ako sú prekročenie rýchlosti, jazda pod vplyvom alkoholu, drog a niektorých liekov, ktoré ovplyvňujú schopnosť viesť motorové vozidlo, nepoužívanie bezpečnostných pásov alebo iného ochranného vybavenia, napríklad prílb pre používateľov jednostopových vozidiel, používanie mobilných komunikačných zariadení počas jazdy a únava;

| 31. | je presvedčený o nutnosti lepšieho vzdelávania začínajúcich vodičov so zreteľom na úlohu pneumatík pre bezpečnosť cestnej premávky a potrebu dodržiavania základných pravidiel riadnej údržby pneumatík a ich používania; vyzýva preto členské štáty, aby riadne a včas vykonali smernicu o vodičskom oprávnení a jej ustanovenia o povinnom začlenení časti týkajúcej sa vedomostí o pneumatikách, ako aj o základnej údržbe vozidla všeobecne do testov vodičských skúšok; |
| --- | --- |

31.

je presvedčený o nutnosti lepšieho vzdelávania začínajúcich vodičov so zreteľom na úlohu pneumatík pre bezpečnosť cestnej premávky a potrebu dodržiavania základných pravidiel riadnej údržby pneumatík a ich používania; vyzýva preto členské štáty, aby riadne a včas vykonali smernicu o vodičskom oprávnení a jej ustanovenia o povinnom začlenení časti týkajúcej sa vedomostí o pneumatikách, ako aj o základnej údržbe vozidla všeobecne do testov vodičských skúšok;

| 32. | v rámci výcviku riadenia motorových vozidiel pre vodičov automobilov sa musí venovať väčšia pozornosť dvojkolesovým motorovým vozidlám a ich viditeľnosti; |
| --- | --- |

32.

v rámci výcviku riadenia motorových vozidiel pre vodičov automobilov sa musí venovať väčšia pozornosť dvojkolesovým motorovým vozidlám a ich viditeľnosti;

| 33. | žiada, aby sa pri výcviku a skúškach na získanie vodičského preukazu kládol väčší dôraz na zabezpečenie nákladu v súkromnej doprave; |
| --- | --- |

33.

žiada, aby sa pri výcviku a skúškach na získanie vodičského preukazu kládol väčší dôraz na zabezpečenie nákladu v súkromnej doprave;

| 34. | vyzýva na povinné opakovacie kurzy prvej pomoci každých 10 rokov pre všetkých držiteľov vodičského oprávnenia; |
| --- | --- |

34.

vyzýva na povinné opakovacie kurzy prvej pomoci každých 10 rokov pre všetkých držiteľov vodičského oprávnenia;

| 35. | nabáda členské štáty, aby zaviedli špeciálne systémy s trestnými bodmi za najnebezpečnejšie priestupky ako najúčinnejší doplnok k peňažným pokutám; |
| --- | --- |

35.

nabáda členské štáty, aby zaviedli špeciálne systémy s trestnými bodmi za najnebezpečnejšie priestupky ako najúčinnejší doplnok k peňažným pokutám;

| 36. | odporúča inštalovať do vozidiel tých účastníkov cestnej premávky, ktorí už boli viac ako raz odsúdení za riadenie pod vplyvom alkoholu, systém alcolock ako reintegračné opatrenie; |
| --- | --- |

36.

odporúča inštalovať do vozidiel tých účastníkov cestnej premávky, ktorí už boli viac ako raz odsúdení za riadenie pod vplyvom alkoholu, systém alcolock ako reintegračné opatrenie;

| 37. | požaduje vyšetrenie zraku v prípade všetkých vodičov kategórií A a B každých 10 rokov a v prípade vodičov starších ako 65 rokov každých 5 rokov; vyzýva členské štáty, aby zaviedli povinnú zdravotnú prehliadku pre vodičov v určitom veku s cieľom zistiť fyzické, duševné a psychické schopnosti potrebné na to, aby títo vodiči mohli pokračovať vo vedení vozidla, a to na základe ich štatistických údajov o nehodách týkajúcich sa príslušných vekových skupín; |
| --- | --- |

37.

požaduje vyšetrenie zraku v prípade všetkých vodičov kategórií A a B každých 10 rokov a v prípade vodičov starších ako 65 rokov každých 5 rokov; vyzýva členské štáty, aby zaviedli povinnú zdravotnú prehliadku pre vodičov v určitom veku s cieľom zistiť fyzické, duševné a psychické schopnosti potrebné na to, aby títo vodiči mohli pokračovať vo vedení vozidla, a to na základe ich štatistických údajov o nehodách týkajúcich sa príslušných vekových skupín;

| 38. | vyzýva Komisiu, aby každé tri roky vypracovala kampane pre bezpečnosť cestnej premávky EÚ so špecifickou témou a aby systematicky na tieto kampane využívala komunikačné kanály, ktoré sa vytvorili na základe uplatňovania Európskej charty bezpečnosti na cestách; |
| --- | --- |

38.

vyzýva Komisiu, aby každé tri roky vypracovala kampane pre bezpečnosť cestnej premávky EÚ so špecifickou témou a aby systematicky na tieto kampane využívala komunikačné kanály, ktoré sa vytvorili na základe uplatňovania Európskej charty bezpečnosti na cestách;

| 39. | vyzýva Komisiu, aby sa v rámci bezpečnosti cestnej premávky usilovala znížiť počet úmrtí v cestnej premávke na úrovňových železničných priecestiach, kde sú nehody často zapríčinené neprimeraným správaním účastníkov cestnej premávky vrátane podstupovania nadmerného rizika, nedostatočnej pozornosti a nepochopenia dopravných značiek; |
| --- | --- |

39.

vyzýva Komisiu, aby sa v rámci bezpečnosti cestnej premávky usilovala znížiť počet úmrtí v cestnej premávke na úrovňových železničných priecestiach, kde sú nehody často zapríčinené neprimeraným správaním účastníkov cestnej premávky vrátane podstupovania nadmerného rizika, nedostatočnej pozornosti a nepochopenia dopravných značiek;

Harmonizácia a presadzovanie pravidiel cestnej premávky

| 40. | žiada dôslednú harmonizáciu dopravných značiek a predpisov do roku 2013; poukazuje na to, že značky sa musia udržiavať v dobrom stave, aby sa zaistila ich spoľahlivá rozoznateľnosť a jasná viditeľnosť a v prípade, že dôjde k zmene podmienok, aj ich včasná výmena; |
| --- | --- |

40.

žiada dôslednú harmonizáciu dopravných značiek a predpisov do roku 2013; poukazuje na to, že značky sa musia udržiavať v dobrom stave, aby sa zaistila ich spoľahlivá rozoznateľnosť a jasná viditeľnosť a v prípade, že dôjde k zmene podmienok, aj ich včasná výmena;

| 41. | vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie prijala špecifikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) pre prioritné opatrenia týkajúce sa bezpečnosti a zabezpečenia cestnej premávky uvedené v článku 3 písm. b) až f) smernice 2010/40/EÚ o inteligentných dopravných systémoch; |
| --- | --- |

41.

vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie prijala špecifikácie inteligentných dopravných systémov (ITS) pre prioritné opatrenia týkajúce sa bezpečnosti a zabezpečenia cestnej premávky uvedené v článku 3 písm. b) až f) smernice 2010/40/EÚ o inteligentných dopravných systémoch;

| 42. | považuje účinné vykonávanie platných predpisov za ústredný pilier politiky EÚ v oblasti bezpečnosti v cestnej premávke; žiada členské štáty, aby sa navzájom lepšie informovali o porušovaní dopravných predpisov v jednotlivých členských štátoch a aby ich páchatelia boli stíhaní v súlade s platným vnútroštátnym právom, a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby stanovili ročné vnútroštátne ciele týkajúce sa kontrol zameraných na prekročenie rýchlosti, jazdu pod vplyvom alkoholu alebo drog a používanie bezpečnostných pásov a prilieb a aby dôsledne dohliadali na vykonávanie týchto kontrol; |
| --- | --- |

42.

považuje účinné vykonávanie platných predpisov za ústredný pilier politiky EÚ v oblasti bezpečnosti v cestnej premávke; žiada členské štáty, aby sa navzájom lepšie informovali o porušovaní dopravných predpisov v jednotlivých členských štátoch a aby ich páchatelia boli stíhaní v súlade s platným vnútroštátnym právom, a v tejto súvislosti vyzýva členské štáty, aby stanovili ročné vnútroštátne ciele týkajúce sa kontrol zameraných na prekročenie rýchlosti, jazdu pod vplyvom alkoholu alebo drog a používanie bezpečnostných pásov a prilieb a aby dôsledne dohliadali na vykonávanie týchto kontrol;

| 43. | poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú pri výmene osvedčených postupov pre uplatňovanie zákonov o cestnej premávke zohráva organizácia TISPOL; |
| --- | --- |

43.

poukazuje na dôležitú úlohu, ktorú pri výmene osvedčených postupov pre uplatňovanie zákonov o cestnej premávke zohráva organizácia TISPOL;

| 44. | zdôrazňuje, že pre uplatňovanie sociálnych pravidiel v cestnej doprave nariadenie (ES) č. 561/2006 a nariadenie (EHS) č. 3821/85, ktoré majú pre bezpečnosť cestnej premávky mimoriadne veľký význam, je potrebný harmonizovaný a účinný prístup ku kontrolám; opätovne preto vyzýva Komisiu, aby splnila požiadavky Parlamentu stanovené v jeho uznesení z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia sociálnych pravidiel v cestnej doprave; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že pre uplatňovanie sociálnych pravidiel v cestnej doprave nariadenie (ES) č. 561/2006 a nariadenie (EHS) č. 3821/85, ktoré majú pre bezpečnosť cestnej premávky mimoriadne veľký význam, je potrebný harmonizovaný a účinný prístup ku kontrolám; opätovne preto vyzýva Komisiu, aby splnila požiadavky Parlamentu stanovené v jeho uznesení z 18. mája 2010 o sankciách za závažné porušenia sociálnych pravidiel v cestnej doprave;

| 45. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala právne predpisy o čase jazdy a odpočinku s cieľom umožniť vodičom diaľkovej nákladnej dopravy stráviť týždenný odpočinok doma, a to vždy za predpokladu, že to možno dosiahnuť bez narušenia cieľov Európskej únie v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; je presvedčený, že v celej Európskej únii treba zharmonizovať obmedzenia týkajúce sa pohybu nákladnej dopravy; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala právne predpisy o čase jazdy a odpočinku s cieľom umožniť vodičom diaľkovej nákladnej dopravy stráviť týždenný odpočinok doma, a to vždy za predpokladu, že to možno dosiahnuť bez narušenia cieľov Európskej únie v oblasti bezpečnosti cestnej premávky; je presvedčený, že v celej Európskej únii treba zharmonizovať obmedzenia týkajúce sa pohybu nákladnej dopravy;

| 46. | víta prijatie pozície Rady v druhom čítaní k smernici, ktorou sa zjednodušuje cezhraničná výmena informácií o deliktoch na úseku bezpečnosti cestnej premávky, ktorá predstavuje ďalší krok k zlepšeniu bezpečnosti cestnej premávky s jasnou pridanou hodnotou EÚ; s potešením očakáva správu Komisie o vykonávaní tejto smernice a nové legislatívne návrhy zamerané na zlepšenie cezhraničného presadzovania predpisov, ktoré sa budú týkať všetkých členských štátov; |
| --- | --- |

46.

víta prijatie pozície Rady v druhom čítaní k smernici, ktorou sa zjednodušuje cezhraničná výmena informácií o deliktoch na úseku bezpečnosti cestnej premávky, ktorá predstavuje ďalší krok k zlepšeniu bezpečnosti cestnej premávky s jasnou pridanou hodnotou EÚ; s potešením očakáva správu Komisie o vykonávaní tejto smernice a nové legislatívne návrhy zamerané na zlepšenie cezhraničného presadzovania predpisov, ktoré sa budú týkať všetkých členských štátov;

| 47. | vyzýva Komisiu, aby v prvej fáze podporila vypracovanie postupov na zadržanie vodičov pod vplyvom drog a liekov, ktoré ovplyvňujú ich spôsobilosť viesť vozidlo, a aby v druhej fáze navrhla právne predpisy EÚ zakazujúce vedenie vozidla pod vplyvom drog alebo uvedených liekov, a zabezpečila ich účinné presadzovanie; |
| --- | --- |

47.

vyzýva Komisiu, aby v prvej fáze podporila vypracovanie postupov na zadržanie vodičov pod vplyvom drog a liekov, ktoré ovplyvňujú ich spôsobilosť viesť vozidlo, a aby v druhej fáze navrhla právne predpisy EÚ zakazujúce vedenie vozidla pod vplyvom drog alebo uvedených liekov, a zabezpečila ich účinné presadzovanie;

| 48. | požaduje zavedenie harmonizovaného limitu pre hladinu alkoholu v krvi v celej EÚ; v prípade novo kvalifikovaných vodičov počas prvých dvoch rokov a v prípade vodičov z povolania trvalo odporúča limit 0 ‰ s malým, vedecky podloženým rozsahom tolerancie merania; |
| --- | --- |

48.

požaduje zavedenie harmonizovaného limitu pre hladinu alkoholu v krvi v celej EÚ; v prípade novo kvalifikovaných vodičov počas prvých dvoch rokov a v prípade vodičov z povolania trvalo odporúča limit 0 ‰ s malým, vedecky podloženým rozsahom tolerancie merania;

| 49. | žiada zavedenie kontrolných systémov, ktoré umožnia systematické zisťovanie a postihovanie prekročenia rýchlosti v prípade motocyklov; |
| --- | --- |

49.

žiada zavedenie kontrolných systémov, ktoré umožnia systematické zisťovanie a postihovanie prekročenia rýchlosti v prípade motocyklov;

| 50. | žiada celoeurópsky zákaz výroby, dovozu a distribúcie systémov, ktoré vodičov varujú pred cestnými kontrolami (napr. radarových detektorov, laserových rušičiek, alebo navigačných systémov s automatickým upozornením na cestné kontroly); |
| --- | --- |

50.

žiada celoeurópsky zákaz výroby, dovozu a distribúcie systémov, ktoré vodičov varujú pred cestnými kontrolami (napr. radarových detektorov, laserových rušičiek, alebo navigačných systémov s automatickým upozornením na cestné kontroly);

| 51. | požaduje zavedenie zákazu v rámci celej EÚ vzťahujúceho sa na posielanie správ a e-mailov alebo prehliadanie internetu počas vedenia motorového vozidla, ktorý by členské štáty mali presadzovať s použitím najlepšej dostupnej technológie; |
| --- | --- |

51.

požaduje zavedenie zákazu v rámci celej EÚ vzťahujúceho sa na posielanie správ a e-mailov alebo prehliadanie internetu počas vedenia motorového vozidla, ktorý by členské štáty mali presadzovať s použitím najlepšej dostupnej technológie;

| 52. | vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov vypracovala legislatívny návrh harmonizovaného prístupu k zimným pneumatikám pre osobné vozidlá, autobusy a nákladné vozidlá v regiónoch EÚ s ohľadom na poveternostné podmienky v každom členskom štáte; |
| --- | --- |

52.

vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov vypracovala legislatívny návrh harmonizovaného prístupu k zimným pneumatikám pre osobné vozidlá, autobusy a nákladné vozidlá v regiónoch EÚ s ohľadom na poveternostné podmienky v každom členskom štáte;

| 53. | očakáva, že Komisia do roku 2015 preskúma uplatňovanie tretej smernice o vodičskom oprávnení a prispôsobí ju meniacim sa okolnostiam, a okrem iného žiada náležite zohľadniť skutočnosť, že využívanie vozidiel typu M1 s hmotnosťou nad 3,5 tony, najmä obytných automobilov, na súkromné účely už de facto nie je možné; žiada, aby bol výcvik na vedenie obytných automobilov, ktoré iba minimálne prekračujú hranicu 3,5 tony, prístupný nielen pre osoby s vodičským oprávnením kategórie C určeným pre vodičov úžitkových vozidiel, ale aj pre osoby s vodičským oprávnením kategórie B určeným pre súkromných účastníkov cestnej premávky; |
| --- | --- |

53.

očakáva, že Komisia do roku 2015 preskúma uplatňovanie tretej smernice o vodičskom oprávnení a prispôsobí ju meniacim sa okolnostiam, a okrem iného žiada náležite zohľadniť skutočnosť, že využívanie vozidiel typu M1 s hmotnosťou nad 3,5 tony, najmä obytných automobilov, na súkromné účely už de facto nie je možné; žiada, aby bol výcvik na vedenie obytných automobilov, ktoré iba minimálne prekračujú hranicu 3,5 tony, prístupný nielen pre osoby s vodičským oprávnením kategórie C určeným pre vodičov úžitkových vozidiel, ale aj pre osoby s vodičským oprávnením kategórie B určeným pre súkromných účastníkov cestnej premávky;

| 54. | dôrazne odporúča zodpovedným orgánom, aby zaviedli obmedzenie rýchlosti na 30 km/h v obytných oblastiach a na všetkých jednoprúdových cestách v mestských oblastiach, ktoré nemajú samostatný jazdný pruh pre cyklistov, s cieľom účinnejšie chrániť zraniteľných účastníkov cestnej premávky; |
| --- | --- |

54.

dôrazne odporúča zodpovedným orgánom, aby zaviedli obmedzenie rýchlosti na 30 km/h v obytných oblastiach a na všetkých jednoprúdových cestách v mestských oblastiach, ktoré nemajú samostatný jazdný pruh pre cyklistov, s cieľom účinnejšie chrániť zraniteľných účastníkov cestnej premávky;

Vytvorenie bezpečnejšej infraštruktúry v cestnej premávke

| 55. | bezvýhradne podporuje návrh Komisie poskytovať vo všeobecnosti finančné prostriedky EÚ na infraštruktúrne projekty, ktoré sú v súlade so smernicami EÚ o bezpečnosti cestnej premávky a o bezpečnosti tunelov, vrátane budovania komunikácií nižších tried; v tejto súvislosti žiada, aby sa v pohraničných oblastiach sústredilo úsilie najmä na zníženie počtu veľmi nebezpečných úsekov, úsekov častých dopravných nehôd a úrovňových železničných priecestí; |
| --- | --- |

55.

bezvýhradne podporuje návrh Komisie poskytovať vo všeobecnosti finančné prostriedky EÚ na infraštruktúrne projekty, ktoré sú v súlade so smernicami EÚ o bezpečnosti cestnej premávky a o bezpečnosti tunelov, vrátane budovania komunikácií nižších tried; v tejto súvislosti žiada, aby sa v pohraničných oblastiach sústredilo úsilie najmä na zníženie počtu veľmi nebezpečných úsekov, úsekov častých dopravných nehôd a úrovňových železničných priecestí;

| 56. | znovu pripomína, že dobre udržiavaná cestná infraštruktúra prispieva k znižovaniu počtu úmrtí a zranení účastníkov cestnej premávky; vyzýva členské štáty, aby udržiavali a rozvíjali svoju cestnú infraštruktúru pomocou pravidelnej údržby a inovatívnych metód, ako je inteligentné dopravné značenie, ktoré ukazuje bezpečné vzdialenosti a smer cesty, a pasívne bezpečná cestná infraštruktúra; zdôrazňuje, že normy pre dopravné značenie, najmä pokiaľ ide o práce na ceste, sa musia rešpektovať, pretože sú rozhodujúce pre vysokú úroveň bezpečnosti cestnej premávky; |
| --- | --- |

56.

znovu pripomína, že dobre udržiavaná cestná infraštruktúra prispieva k znižovaniu počtu úmrtí a zranení účastníkov cestnej premávky; vyzýva členské štáty, aby udržiavali a rozvíjali svoju cestnú infraštruktúru pomocou pravidelnej údržby a inovatívnych metód, ako je inteligentné dopravné značenie, ktoré ukazuje bezpečné vzdialenosti a smer cesty, a pasívne bezpečná cestná infraštruktúra; zdôrazňuje, že normy pre dopravné značenie, najmä pokiaľ ide o práce na ceste, sa musia rešpektovať, pretože sú rozhodujúce pre vysokú úroveň bezpečnosti cestnej premávky;

| 57. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť projektovaniu ciest, podporovali vykonávanie už dostupných nákladovo efektívnych opatrení a podnecovali výskum, ktorý umožní politickým činiteľom lepšie porozumieť tomu, ako by sa mala vyvíjať cestná infraštruktúra, aby sa zvýšila bezpečnosť cestnej premávky a zohľadnili sa špecifické potreby starnúceho obyvateľstva a zraniteľných účastníkov cestnej premávky; |
| --- | --- |

57.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali väčšiu pozornosť projektovaniu ciest, podporovali vykonávanie už dostupných nákladovo efektívnych opatrení a podnecovali výskum, ktorý umožní politickým činiteľom lepšie porozumieť tomu, ako by sa mala vyvíjať cestná infraštruktúra, aby sa zvýšila bezpečnosť cestnej premávky a zohľadnili sa špecifické potreby starnúceho obyvateľstva a zraniteľných účastníkov cestnej premávky;

| 58. | víta skutočnosť, že Komisia sústreďuje svoju pozornosť na najzraniteľnejšie skupiny účastníkov cestnej premávky (užívateľov jednostopových vozidiel, chodcov atď.), v prípade ktorých je miera nehodovosti aj naďalej príliš vysoká; vyzýva členské štáty, Komisiu a priemysel, aby pri projektovaní cestnej infraštruktúry a zariadení mali tento druh účastníkov cestnej premávky na mysli v záujme vybudovania ciest, ktoré budú bezpečné pre všetkých účastníkov; žiada, aby sa pri projektovaní a údržbe ciest vo väčšej miere zohľadňovali infraštruktúrne opatrenia na ochranu cyklistov a chodcov, napr. oddeľovanie druhov dopravy, rozširovanie sietí cyklistických trás, bezbariérových prístupov a priechodov pre chodcov; |
| --- | --- |

58.

víta skutočnosť, že Komisia sústreďuje svoju pozornosť na najzraniteľnejšie skupiny účastníkov cestnej premávky (užívateľov jednostopových vozidiel, chodcov atď.), v prípade ktorých je miera nehodovosti aj naďalej príliš vysoká; vyzýva členské štáty, Komisiu a priemysel, aby pri projektovaní cestnej infraštruktúry a zariadení mali tento druh účastníkov cestnej premávky na mysli v záujme vybudovania ciest, ktoré budú bezpečné pre všetkých účastníkov; žiada, aby sa pri projektovaní a údržbe ciest vo väčšej miere zohľadňovali infraštruktúrne opatrenia na ochranu cyklistov a chodcov, napr. oddeľovanie druhov dopravy, rozširovanie sietí cyklistických trás, bezbariérových prístupov a priechodov pre chodcov;

| 59. | vyzýva Komisiu, aby zaistila väčšiu bezpečnosť miest výkonu prác na cestách prostredníctvom usmernení na projektovanie a vybavenie miest, ktoré by mali byť pokiaľ možno štandardizované na európskej úrovni, aby sa motoristi nestretávali v každej krajine s novými, neznámymi okolnosťami; požaduje usmernenia, ktoré by mali zahŕňať riadne značenie, odstraňovanie pôvodného dopravného značenia, používanie ochranného oplotenia a prekážok, označovanie prúdov varovnými svetlami alebo šikmými znakmi a označeniami, vyhýbanie sa veľmi úzkym zatáčkam a zaistenie bezpečnosti v nočných hodinách; |
| --- | --- |

59.

vyzýva Komisiu, aby zaistila väčšiu bezpečnosť miest výkonu prác na cestách prostredníctvom usmernení na projektovanie a vybavenie miest, ktoré by mali byť pokiaľ možno štandardizované na európskej úrovni, aby sa motoristi nestretávali v každej krajine s novými, neznámymi okolnosťami; požaduje usmernenia, ktoré by mali zahŕňať riadne značenie, odstraňovanie pôvodného dopravného značenia, používanie ochranného oplotenia a prekážok, označovanie prúdov varovnými svetlami alebo šikmými znakmi a označeniami, vyhýbanie sa veľmi úzkym zatáčkam a zaistenie bezpečnosti v nočných hodinách;

| 60. | zdôrazňuje potrebu vhodných povrchov ciest, ktoré zvyšujú odolnosť voči šmyku, odolnosť voči klimatickým a meteorologickým vplyvom a viditeľnosť a ktoré si vyžadujú malú údržbu, čím sa zvyšuje bezpečnosť používateľov infraštruktúry; |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje potrebu vhodných povrchov ciest, ktoré zvyšujú odolnosť voči šmyku, odolnosť voči klimatickým a meteorologickým vplyvom a viditeľnosť a ktoré si vyžadujú malú údržbu, čím sa zvyšuje bezpečnosť používateľov infraštruktúry;

| 61. | žiada o zjednotenie panelov informujúcich o okamžitej rýchlosti vozidiel, ale aj o zvýšenie ich viditeľnosti a čitateľnosti, pričom sa treba vyhnúť prekrývaniu panelov, ktoré znemožňuje ich jasné čítanie; |
| --- | --- |

61.

žiada o zjednotenie panelov informujúcich o okamžitej rýchlosti vozidiel, ale aj o zvýšenie ich viditeľnosti a čitateľnosti, pričom sa treba vyhnúť prekrývaniu panelov, ktoré znemožňuje ich jasné čítanie;

| 62. | zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť, aby sa z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky zlepšila vnútroštátna cestná infraštruktúra nezahrnutá do siete TEN-T, a to najmä v regiónoch EÚ s nízkou kvalitou infraštruktúry a nevyhovujúcou úrovňou bezpečnosti cestnej premávky; |
| --- | --- |

62.

zdôrazňuje, že je dôležité zaistiť, aby sa z hľadiska bezpečnosti cestnej premávky zlepšila vnútroštátna cestná infraštruktúra nezahrnutá do siete TEN-T, a to najmä v regiónoch EÚ s nízkou kvalitou infraštruktúry a nevyhovujúcou úrovňou bezpečnosti cestnej premávky;

| 63. | vyzýva Komisiu, aby určila, a členské štáty, aby vykonali vhodné opatrenia, ktorými sa zabráni nehodám na vidieckych cestách, vo vidieckych oblastiach a v tuneloch a znížia sa nimi spôsobené škody; |
| --- | --- |

63.

vyzýva Komisiu, aby určila, a členské štáty, aby vykonali vhodné opatrenia, ktorými sa zabráni nehodám na vidieckych cestách, vo vidieckych oblastiach a v tuneloch a znížia sa nimi spôsobené škody;

| 64. | naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby požiadali svoje štátne, regionálne a miestne orgány o projektovanie ciest tak, aby neohrozovali jednostopové motorové vozidlá; poukazuje na to, že bežné zvodidlá na európskych cestách predstavujú pre motocyklistov smrteľné nebezpečenstvo, a vyzýva členské štáty, aby urýchlene konali (vrátane nahradenia súčasných zvodidiel) s cieľom vybaviť nebezpečné úseky ciest zvodidlami s hornými a dolnými pásmi a ďalšími alternatívnymi systémami cestných zábran v súlade s normou EN 1317, aby sa zmiernili následky nehôd pre všetkých účastníkov cestnej premávky; poukazuje na nebezpečenstvo, ktoré pre motocyklistov predstavujú miesta opravy asfaltových vozoviek, ktoré vykazujú oveľa nižšiu priľnavosť ako normálny asfaltový povrch vozovky; |
| --- | --- |

64.

naliehavo žiada Komisiu a členské štáty, aby požiadali svoje štátne, regionálne a miestne orgány o projektovanie ciest tak, aby neohrozovali jednostopové motorové vozidlá; poukazuje na to, že bežné zvodidlá na európskych cestách predstavujú pre motocyklistov smrteľné nebezpečenstvo, a vyzýva členské štáty, aby urýchlene konali (vrátane nahradenia súčasných zvodidiel) s cieľom vybaviť nebezpečné úseky ciest zvodidlami s hornými a dolnými pásmi a ďalšími alternatívnymi systémami cestných zábran v súlade s normou EN 1317, aby sa zmiernili následky nehôd pre všetkých účastníkov cestnej premávky; poukazuje na nebezpečenstvo, ktoré pre motocyklistov predstavujú miesta opravy asfaltových vozoviek, ktoré vykazujú oveľa nižšiu priľnavosť ako normálny asfaltový povrch vozovky;

| 65. | vyzýva Komisiu, aby podporila usmernenia na presadzovanie najlepších postupov týkajúcich sa opatrení na zmiernenie premávky, ktoré sú založené na fyzikálnych a optických inováciách, okrem iného uplatňovaním výskumných a vývojových projektov spolufinancovaných EÚ na zmiernenie premávky s cieľom obmedziť počet nehôd, hluk a znečistenie ovzdušia; |
| --- | --- |

65.

vyzýva Komisiu, aby podporila usmernenia na presadzovanie najlepších postupov týkajúcich sa opatrení na zmiernenie premávky, ktoré sú založené na fyzikálnych a optických inováciách, okrem iného uplatňovaním výskumných a vývojových projektov spolufinancovaných EÚ na zmiernenie premávky s cieľom obmedziť počet nehôd, hluk a znečistenie ovzdušia;

| 66. | vyzýva členské štáty, aby vypracovali a pravidelne aktualizovali mapu najnebezpečnejších úsekov častých dopravných nehôd vo svojich cestných sieťach, ktorá by mala byť dostupná pre verejnosť a prístupná prostredníctvom navigačných systémov vo vozidlách; |
| --- | --- |

66.

vyzýva členské štáty, aby vypracovali a pravidelne aktualizovali mapu najnebezpečnejších úsekov častých dopravných nehôd vo svojich cestných sieťach, ktorá by mala byť dostupná pre verejnosť a prístupná prostredníctvom navigačných systémov vo vozidlách;

| 67. | domnieva sa, že koncepcie tzv. samovysvetľujúcej cesty (self-explaining road) a zhovievavej krajnice (forgiving roadside) sú neoddeliteľnou súčasťou politiky bezpečnosti cestnej premávky, a preto by sa mali podporovať prostredníctvom financovania EÚ a neustálej výmeny najlepších postupov; |
| --- | --- |

67.

domnieva sa, že koncepcie tzv. samovysvetľujúcej cesty (self-explaining road) a zhovievavej krajnice (forgiving roadside) sú neoddeliteľnou súčasťou politiky bezpečnosti cestnej premávky, a preto by sa mali podporovať prostredníctvom financovania EÚ a neustálej výmeny najlepších postupov;

| 68. | vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že pridávanie vibračných vodiacich pruhov bude neoddeliteľnou súčasťou výstavby a opravy ciest; |
| --- | --- |

68.

vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že pridávanie vibračných vodiacich pruhov bude neoddeliteľnou súčasťou výstavby a opravy ciest;

| 69. | poukazuje na mimoriadne nebezpečenstvo, ktoré predstavujú úrovňové železničné priecestia, a vyzýva členské štáty, aby pri výstavbe a rekonštrukcii takýchto priecestí zapracovali zmenu úrovne alebo na vedľajších cestách inštalovali plné závory; |
| --- | --- |

69.

poukazuje na mimoriadne nebezpečenstvo, ktoré predstavujú úrovňové železničné priecestia, a vyzýva členské štáty, aby pri výstavbe a rekonštrukcii takýchto priecestí zapracovali zmenu úrovne alebo na vedľajších cestách inštalovali plné závory;

| 70. | poukazuje na smernicu 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry, pokiaľ ide o potrebu dostatočného počtu bezpečných parkovísk pri diaľniciach; zdôrazňuje, že je dôležité dodržiavať čas jazdy a čas odpočinku a zaviesť harmonizovaný systém sankcií, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pre profesionálnych vodičov ťažkých nákladných vozidiel zaistili dostatočný počet parkovísk (kritérium kvantity) a bezpečných parkovísk, ktoré budú zodpovedať minimálnym sociálnym normám a budú poskytovať údržbu a asistenčné služby (kritériá kvality); žiada, aby sa tieto parkoviská zabezpečovali vo fáze plánovania alebo modernizácie cestnej infraštruktúry a aby sa stavebné náklady považovali za spôsobilé na spolufinancovanie v rámci programov Spoločenstva (napríklad programu TEN-T); |
| --- | --- |

70.

poukazuje na smernicu 2008/96/ES o riadení bezpečnosti cestnej infraštruktúry, pokiaľ ide o potrebu dostatočného počtu bezpečných parkovísk pri diaľniciach; zdôrazňuje, že je dôležité dodržiavať čas jazdy a čas odpočinku a zaviesť harmonizovaný systém sankcií, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pre profesionálnych vodičov ťažkých nákladných vozidiel zaistili dostatočný počet parkovísk (kritérium kvantity) a bezpečných parkovísk, ktoré budú zodpovedať minimálnym sociálnym normám a budú poskytovať údržbu a asistenčné služby (kritériá kvality); žiada, aby sa tieto parkoviská zabezpečovali vo fáze plánovania alebo modernizácie cestnej infraštruktúry a aby sa stavebné náklady považovali za spôsobilé na spolufinancovanie v rámci programov Spoločenstva (napríklad programu TEN-T);

| 71. | žiada, aby na nebezpečných úsekoch diaľnic platil zákaz predbiehania pre nákladné automobily; |
| --- | --- |

71.

žiada, aby na nebezpečných úsekoch diaľnic platil zákaz predbiehania pre nákladné automobily;

| 72. | vyzýva členské štáty a správcov ciest, aby zabezpečili vhodne projektované zariadenia na zvýšenie bezpečnosti, ktoré budú všetky dobre vybavené dopravnými značkami a dobre osvetlené, aby viac vyhovovali používateľom, najmä motocyklistom a cyklistom; |
| --- | --- |

72.

vyzýva členské štáty a správcov ciest, aby zabezpečili vhodne projektované zariadenia na zvýšenie bezpečnosti, ktoré budú všetky dobre vybavené dopravnými značkami a dobre osvetlené, aby viac vyhovovali používateľom, najmä motocyklistom a cyklistom;

Zaistenie bezpečnejších vozidiel na cestách

| 73. | odporúča, aby sa inštalácia systémov alcolocks – s malým a vedecky podloženým rozsahom tolerancie na meranie – do všetkých nových typov vozidiel úžitkovej osobnej a nákladnej dopravy stanovila ako povinná; vyzýva Komisiu, aby do roku 2013 vypracovala návrh smernice o inštalácii systému alcolock vrátane príslušných špecifikácií, pokiaľ ide o jeho technickú implementáciu; |
| --- | --- |

73.

odporúča, aby sa inštalácia systémov alcolocks – s malým a vedecky podloženým rozsahom tolerancie na meranie – do všetkých nových typov vozidiel úžitkovej osobnej a nákladnej dopravy stanovila ako povinná; vyzýva Komisiu, aby do roku 2013 vypracovala návrh smernice o inštalácii systému alcolock vrátane príslušných špecifikácií, pokiaľ ide o jeho technickú implementáciu;

| 74. | vyzýva Komisiu, aby sa naďalej zameriavala na zlepšovanie pasívnej bezpečnosti vozidiel, napríklad pomocou najmodernejších systémov zvládania havárií, najmä aby zvýšila kompatibilitu medzi veľkými a malými vozidlami a medzi ťažkými nákladnými vozidlami a osobnými automobilmi alebo ľahkými úžitkovými vozidlami; požaduje, aby sa aj naďalej kládol dôraz na zmierňovanie závažnosti zrážok so zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky; vyzýva Komisiu, aby navrhla revíziu právnych predpisov EÚ o predných ochranných zariadeniach proti podbehnutiu tak, aby sa stanovila optimálna schopnosť absorbovať energiu a výška ochranných zariadení proti podbehnutiu, ktoré sú potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany pre vodičov automobilov v prípade zrážky; |
| --- | --- |

74.

vyzýva Komisiu, aby sa naďalej zameriavala na zlepšovanie pasívnej bezpečnosti vozidiel, napríklad pomocou najmodernejších systémov zvládania havárií, najmä aby zvýšila kompatibilitu medzi veľkými a malými vozidlami a medzi ťažkými nákladnými vozidlami a osobnými automobilmi alebo ľahkými úžitkovými vozidlami; požaduje, aby sa aj naďalej kládol dôraz na zmierňovanie závažnosti zrážok so zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky; vyzýva Komisiu, aby navrhla revíziu právnych predpisov EÚ o predných ochranných zariadeniach proti podbehnutiu tak, aby sa stanovila optimálna schopnosť absorbovať energiu a výška ochranných zariadení proti podbehnutiu, ktoré sú potrebné na zabezpečenie účinnej ochrany pre vodičov automobilov v prípade zrážky;

| 75. | vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov predložila správu o tom, do akej miery je celkový rozhľad vodiča narušený zlepšenou ochranou cestujúcich, ktorú predstavujú posilnené stĺpiky typu A, B a C, a či má toto vplyv na bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky; |
| --- | --- |

75.

vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov predložila správu o tom, do akej miery je celkový rozhľad vodiča narušený zlepšenou ochranou cestujúcich, ktorú predstavujú posilnené stĺpiky typu A, B a C, a či má toto vplyv na bezpečnosť zraniteľných účastníkov cestnej premávky;

| 76. | vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov predložila správu o bezpečnostných aspektoch elektromobility, ktorá zahŕňa elektrické bicykle a bicykle s pomocným elektromotorom; |
| --- | --- |

76.

vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov predložila správu o bezpečnostných aspektoch elektromobility, ktorá zahŕňa elektrické bicykle a bicykle s pomocným elektromotorom;

| 77. | vyzýva Komisiu, aby do roku 2013 predložila návrh, ktorý by mal zabezpečiť, aby každé nové vozidlo bolo štandardne vybavené zlepšenou signalizáciou zapnutia bezpečnostných pásov na predných a zadných sedadlách so zvukovým a vizuálnym upozornením; |
| --- | --- |

77.

vyzýva Komisiu, aby do roku 2013 predložila návrh, ktorý by mal zabezpečiť, aby každé nové vozidlo bolo štandardne vybavené zlepšenou signalizáciou zapnutia bezpečnostných pásov na predných a zadných sedadlách so zvukovým a vizuálnym upozornením;

| 78. | vyzýva Komisiu, aby zhodnotila, či je užitočné inštalovať detektory únavy, a prípadne ich stanovila ako povinné; |
| --- | --- |

78.

vyzýva Komisiu, aby zhodnotila, či je užitočné inštalovať detektory únavy, a prípadne ich stanovila ako povinné;

| 79. | vyzýva výrobcov automobilov, aby pri vývoji elektroautomobilov a iných nových pohonných technológií venovali osobitnú pozornosť účinnej ochrane tak cestujúcich, ako aj pomocníkov a záchranárov pred ďalšími zdrojmi nebezpečenstva v prípade nehody; |
| --- | --- |

79.

vyzýva výrobcov automobilov, aby pri vývoji elektroautomobilov a iných nových pohonných technológií venovali osobitnú pozornosť účinnej ochrane tak cestujúcich, ako aj pomocníkov a záchranárov pred ďalšími zdrojmi nebezpečenstva v prípade nehody;

| 80. | vyzýva členské štáty, aby účinne a dôkladne monitorovali dovážané príslušenstvo, komponenty a náhradné súčiastky do motorových vozidiel, motocyklov a bicyklov s cieľom zabezpečiť, že budú vyhovovať požiadavkám a spĺňať prísne európske normy v oblasti ochrany spotrebiteľa; |
| --- | --- |

80.

vyzýva členské štáty, aby účinne a dôkladne monitorovali dovážané príslušenstvo, komponenty a náhradné súčiastky do motorových vozidiel, motocyklov a bicyklov s cieľom zabezpečiť, že budú vyhovovať požiadavkám a spĺňať prísne európske normy v oblasti ochrany spotrebiteľa;

| 81. | vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala prípadnú súvislosť medzi vylepšenou bezpečnostnou technikou vozidla a zníženým vnímaním rizika u vodiča a do dvoch rokov predložila Európskemu parlamentu správu týkajúcu sa tejto problematiky; |
| --- | --- |

81.

vyzýva Komisiu, aby dôkladne preskúmala prípadnú súvislosť medzi vylepšenou bezpečnostnou technikou vozidla a zníženým vnímaním rizika u vodiča a do dvoch rokov predložila Európskemu parlamentu správu týkajúcu sa tejto problematiky;

| 82. | žiada Komisiu, aby vytvorila jednotný európsky priestor pre pravidelné technické kontroly všetkých motorových vozidiel a ich elektronických systémov súvisiacich s bezpečnosťou; očakáva, že základom týchto kontrol budú najprísnejšie jednotné normy; očakáva, že kontrolu vozidiel a vystavovanie osvedčení o technickej kontrole budú vykonávať nezávislé kontrolné inštitúcie, ktoré toto oprávnenie získajú na základe jednotnej normy; očakáva, že tieto osvedčenia sa budú vzájomne uznávať; |
| --- | --- |

82.

žiada Komisiu, aby vytvorila jednotný európsky priestor pre pravidelné technické kontroly všetkých motorových vozidiel a ich elektronických systémov súvisiacich s bezpečnosťou; očakáva, že základom týchto kontrol budú najprísnejšie jednotné normy; očakáva, že kontrolu vozidiel a vystavovanie osvedčení o technickej kontrole budú vykonávať nezávislé kontrolné inštitúcie, ktoré toto oprávnenie získajú na základe jednotnej normy; očakáva, že tieto osvedčenia sa budú vzájomne uznávať;

| 83. | vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov stanovila spoločné normy pre technické kontroly vozidiel po ťažkých nehodách; |
| --- | --- |

83.

vyzýva Komisiu, aby do dvoch rokov stanovila spoločné normy pre technické kontroly vozidiel po ťažkých nehodách;

| 84. | vyzýva Komisiu, aby podporila vyššie normy bezpečnosti vozidiel, napríklad v oblasti automobilových technológií, ako prostriedok na zabránenie zrážkam; zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú hrajú inteligentné dopravné systémy (ITS) pri znižovaní počtu úmrtí v dôsledku dopravných nehôd, a pripomína ekologický potenciál inteligentných automobilov a inteligentných cestných komunikácií, ako aj pilotných projektov výskumu a vývoja pre zariadenia V2V a V2R; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zameriavali na využívanie ITS, a to nielen na cestách, ktoré sú súčasťou TEN; |
| --- | --- |

84.

vyzýva Komisiu, aby podporila vyššie normy bezpečnosti vozidiel, napríklad v oblasti automobilových technológií, ako prostriedok na zabránenie zrážkam; zdôrazňuje významnú úlohu, ktorú hrajú inteligentné dopravné systémy (ITS) pri znižovaní počtu úmrtí v dôsledku dopravných nehôd, a pripomína ekologický potenciál inteligentných automobilov a inteligentných cestných komunikácií, ako aj pilotných projektov výskumu a vývoja pre zariadenia V2V a V2R; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa zameriavali na využívanie ITS, a to nielen na cestách, ktoré sú súčasťou TEN;

| 85. | vyzýva Komisiu, aby stanovila spoločné normy pre pneumatiky vozidiel, predovšetkým v súvislosti s hĺbkou dezénu jazdnej plochy pneumatík a tlakom pneumatík, a zaviedla príslušné kontroly; podporuje zahrnutie kontroly pneumatík do pravidelnej kontroly technického stavu vozidla; podporuje účinnejšie presadzovanie predpisov týkajúcich sa pneumatík prostredníctvom častejších cestných kontrol; vyzýva Komisiu, aby navrhla špecifikácie pre systémy monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) s cieľom zabezpečiť správne používanie pneumatík, ktoré bude prínosné tak pre bezpečnosť cestnej premávky, ako aj pre životné prostredie; |
| --- | --- |

85.

vyzýva Komisiu, aby stanovila spoločné normy pre pneumatiky vozidiel, predovšetkým v súvislosti s hĺbkou dezénu jazdnej plochy pneumatík a tlakom pneumatík, a zaviedla príslušné kontroly; podporuje zahrnutie kontroly pneumatík do pravidelnej kontroly technického stavu vozidla; podporuje účinnejšie presadzovanie predpisov týkajúcich sa pneumatík prostredníctvom častejších cestných kontrol; vyzýva Komisiu, aby navrhla špecifikácie pre systémy monitorovania tlaku v pneumatikách (TPMS) s cieľom zabezpečiť správne používanie pneumatík, ktoré bude prínosné tak pre bezpečnosť cestnej premávky, ako aj pre životné prostredie;

Používanie moderných technológií v prípade vozidiel, infraštruktúry a záchranných služieb

| 86. | žiada, aby boli informácie o stave ciest, o mimoriadne nebezpečných alebo neobvyklých úsekoch ciest a o dopravných predpisoch, ktoré sú aktuálne v platnosti v jednotlivých členských štátoch (napríklad pokiaľ ide o najvyššie povolené rýchlosti a najvyšší povolený limit pre hladinu alkoholu v krvi), k dispozícii pre účastníkov cestnej premávky pred cestami a počas ciest napríklad prostredníctvom využívania inteligentných dopravných systémov; očakáva, že sa v tomto smere bude plne využívať potenciál Európskeho satelitného navigačného systému Galileo; |
| --- | --- |

86.

žiada, aby boli informácie o stave ciest, o mimoriadne nebezpečných alebo neobvyklých úsekoch ciest a o dopravných predpisoch, ktoré sú aktuálne v platnosti v jednotlivých členských štátoch (napríklad pokiaľ ide o najvyššie povolené rýchlosti a najvyšší povolený limit pre hladinu alkoholu v krvi), k dispozícii pre účastníkov cestnej premávky pred cestami a počas ciest napríklad prostredníctvom využívania inteligentných dopravných systémov; očakáva, že sa v tomto smere bude plne využívať potenciál Európskeho satelitného navigačného systému Galileo;

| 87. | vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2012 predložila legislatívny návrh vrátane harmonogramu a podrobného postupu schvaľovania, ktorým sa stanoví postupné zavádzanie integrovaného systému zaznamenávajúceho údaje o nehodách so štandardizovaným prístrojom, ktorý eviduje príslušné údaje pred nehodou, počas nej a po nej (tzv. záznamové zariadenie o udalostiach), a to najprv do prenajatých vozidiel a následne aj do úžitkových a súkromných vozidiel; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu chrániť osobné údaje jednotlivcov a využívať zaznamenané údaje výlučne na výskum dopravných nehôd; |
| --- | --- |

87.

vyzýva Komisiu, aby do konca roku 2012 predložila legislatívny návrh vrátane harmonogramu a podrobného postupu schvaľovania, ktorým sa stanoví postupné zavádzanie integrovaného systému zaznamenávajúceho údaje o nehodách so štandardizovaným prístrojom, ktorý eviduje príslušné údaje pred nehodou, počas nej a po nej (tzv. záznamové zariadenie o udalostiach), a to najprv do prenajatých vozidiel a následne aj do úžitkových a súkromných vozidiel; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu chrániť osobné údaje jednotlivcov a využívať zaznamenané údaje výlučne na výskum dopravných nehôd;

| 88. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrh o vybavení vozidiel tzv. inteligentnými asistenčnými systémami rýchlosti, ktorý bude zahŕňať aj harmonogram, podrobnosti postupu schvaľovania a popis nutnej cestnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

88.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrh o vybavení vozidiel tzv. inteligentnými asistenčnými systémami rýchlosti, ktorý bude zahŕňať aj harmonogram, podrobnosti postupu schvaľovania a popis nutnej cestnej infraštruktúry;

| 89. | vyzýva Komisiu, aby podporila kroky, ktoré pri kúpe vozidiel podnietia zákazníkov, aby prijímali inovatívne technológie bezpečnosti vozidiel, z ktorých mnohé ešte nie sú povinné, ale majú dokázateľné výhody v oblasti bezpečnosti; vyzýva poisťovacie spoločnosti, aby preukázali väčšiu pripravenosť ponúknuť výhodné sadzby pre vodičov, ktorých vozidlá sú vybavené bezpečnostnými systémami preukázateľne slúžiacimi na predchádzanie nehodám alebo na zmiernenie ich následkov; |
| --- | --- |

89.

vyzýva Komisiu, aby podporila kroky, ktoré pri kúpe vozidiel podnietia zákazníkov, aby prijímali inovatívne technológie bezpečnosti vozidiel, z ktorých mnohé ešte nie sú povinné, ale majú dokázateľné výhody v oblasti bezpečnosti; vyzýva poisťovacie spoločnosti, aby preukázali väčšiu pripravenosť ponúknuť výhodné sadzby pre vodičov, ktorých vozidlá sú vybavené bezpečnostnými systémami preukázateľne slúžiacimi na predchádzanie nehodám alebo na zmiernenie ich následkov;

| 90. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu zameranú na nové technológie, ktoré môžu prispieť k zvýšeniu bezpečnosti cestnej premávky, ako sú inovatívne (napr. adaptívne) predné svetlomety; |
| --- | --- |

90.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu zameranú na nové technológie, ktoré môžu prispieť k zvýšeniu bezpečnosti cestnej premávky, ako sú inovatívne (napr. adaptívne) predné svetlomety;

| 91. | naliehavo žiada Komisiu, aby urýchlila svoje hodnotenie a revíziu smernice 2007/38/ES; požaduje, aby sa zohľadnil technologický pokrok pri vybavovaní všetkých nákladných vozidiel špeciálnymi spätnými zrkadlami, kamerami/monitorovacími zariadeniami alebo inými technickými prístrojmi, ktoré odstránia mŕtve uhly, aby sa zabránilo predovšetkým nehodám za účasti cyklistov a chodcov, ktorí sa ocitnú v mŕtvom uhle vodiča; |
| --- | --- |

91.

naliehavo žiada Komisiu, aby urýchlila svoje hodnotenie a revíziu smernice 2007/38/ES; požaduje, aby sa zohľadnil technologický pokrok pri vybavovaní všetkých nákladných vozidiel špeciálnymi spätnými zrkadlami, kamerami/monitorovacími zariadeniami alebo inými technickými prístrojmi, ktoré odstránia mŕtve uhly, aby sa zabránilo predovšetkým nehodám za účasti cyklistov a chodcov, ktorí sa ocitnú v mŕtvom uhle vodiča;

| 92. | víta cieľ, ktorý si stanovila Komisia, a to venovať zvláštnu pozornosť bezpečnosti motocyklistov; |
| --- | --- |

92.

víta cieľ, ktorý si stanovila Komisia, a to venovať zvláštnu pozornosť bezpečnosti motocyklistov;

| 93. | považuje postupné povinné zavádzanie protiblokovacieho systému bŕzd do všetkých nových motocyklov za dôležité opatrenie, ktoré by mohlo výrazne znížiť počet vážnych nehôd motocyklov; |
| --- | --- |

93.

považuje postupné povinné zavádzanie protiblokovacieho systému bŕzd do všetkých nových motocyklov za dôležité opatrenie, ktoré by mohlo výrazne znížiť počet vážnych nehôd motocyklov;

| 94. | vyzýva členské štáty, aby prijali kroky na zabezpečenie toho, že požiadavky kladené na úžitkové vozidlá sa zvýšia v súlade s technickými podmienkami, napríklad pokiaľ ide o detektory únavy a zníženej pozornosti; |
| --- | --- |

94.

vyzýva členské štáty, aby prijali kroky na zabezpečenie toho, že požiadavky kladené na úžitkové vozidlá sa zvýšia v súlade s technickými podmienkami, napríklad pokiaľ ide o detektory únavy a zníženej pozornosti;

| 95. | odporúča montáž klimatizačných systémov do všetkých novších typov diaľkových kamiónov a do starších typov týchto vozidiel na základe technickej realizovateľnosti; domnieva sa, že tieto systémy by mali fungovať, aj keď je motor v kľude, aby sa zaručil primeraný odpočinok pre vodiča vo vozidle; vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila pojem „vhodné zariadenia na spanie“ vo vzťahu k článku 8 ods. 8 nariadenia (ES) č. 561/2006; |
| --- | --- |

95.

odporúča montáž klimatizačných systémov do všetkých novších typov diaľkových kamiónov a do starších typov týchto vozidiel na základe technickej realizovateľnosti; domnieva sa, že tieto systémy by mali fungovať, aj keď je motor v kľude, aby sa zaručil primeraný odpočinok pre vodiča vo vozidle; vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila pojem „vhodné zariadenia na spanie“ vo vzťahu k článku 8 ods. 8 nariadenia (ES) č. 561/2006;

| 96. | víta informáciu Komisie o urýchlenom zavedení eCall a vyzýva Komisiu, aby v priebehu nasledujúcich dvoch rokov preskúmala a prípadne navrhla jeho rozšírenie na motocykle, ťažké úžitkové vozidlá a autobusy s osobitným ohľadom na špeciálne potreby osôb so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

96.

víta informáciu Komisie o urýchlenom zavedení eCall a vyzýva Komisiu, aby v priebehu nasledujúcich dvoch rokov preskúmala a prípadne navrhla jeho rozšírenie na motocykle, ťažké úžitkové vozidlá a autobusy s osobitným ohľadom na špeciálne potreby osôb so zdravotným postihnutím;

| 97. | vyzýva Komisiu, aby vypracovala opatrenia na podporu a ochranu členov záchranných služieb v prípade nehody, ako je možnosť identifikovať alebo získať informácie na mieste o type motora vozidla, pasívnom bezpečnostnom vybavení, ako sú airbagy, alebo použití špecifického materiálu, a tiež všetky ostatné relevantné technické záchranné informácie o každom modeli automobilu s cieľom urýchliť záchrannú operáciu; |
| --- | --- |

97.

vyzýva Komisiu, aby vypracovala opatrenia na podporu a ochranu členov záchranných služieb v prípade nehody, ako je možnosť identifikovať alebo získať informácie na mieste o type motora vozidla, pasívnom bezpečnostnom vybavení, ako sú airbagy, alebo použití špecifického materiálu, a tiež všetky ostatné relevantné technické záchranné informácie o každom modeli automobilu s cieľom urýchliť záchrannú operáciu;

Ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky

| 98. | žiada, aby sa viac zohľadňovala ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky, napríklad motocyklistov, chodcov, pracovníkov údržby ciest, cyklistov, detí, starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím, ako neoddeliteľná súčasť bezpečnosti cestnej premávky, a to aj prostredníctvom využívania inovatívnych technológií vo vozidlách a v infraštruktúre; požaduje, aby sa venovala zvýšená pozornosť potrebám starších ľudí a osôb so zníženou pohyblivosťou ako účastníkov cestnej premávky; vyzýva v tejto súvislosti členské štáty, aby vypracovali programy, prostredníctvom ktorých by sa predchádzalo riziku dopravných nehôd súvisiacich s vysokým vekom a starším ľuďom by sa uľahčilo zostať aktívnymi účastníkmi cestnej premávke; odporúča, aby sa využívali cestné bezpečnostné bariéry s hladkým povrchom a aby sa vytvorili špeciálne pruhy pre zraniteľných účastníkov cestnej premávky; |
| --- | --- |

98.

žiada, aby sa viac zohľadňovala ochrana zraniteľných účastníkov cestnej premávky, napríklad motocyklistov, chodcov, pracovníkov údržby ciest, cyklistov, detí, starších osôb a osôb so zdravotným postihnutím, ako neoddeliteľná súčasť bezpečnosti cestnej premávky, a to aj prostredníctvom využívania inovatívnych technológií vo vozidlách a v infraštruktúre; požaduje, aby sa venovala zvýšená pozornosť potrebám starších ľudí a osôb so zníženou pohyblivosťou ako účastníkov cestnej premávky; vyzýva v tejto súvislosti členské štáty, aby vypracovali programy, prostredníctvom ktorých by sa predchádzalo riziku dopravných nehôd súvisiacich s vysokým vekom a starším ľuďom by sa uľahčilo zostať aktívnymi účastníkmi cestnej premávke; odporúča, aby sa využívali cestné bezpečnostné bariéry s hladkým povrchom a aby sa vytvorili špeciálne pruhy pre zraniteľných účastníkov cestnej premávky;

| 99. | vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby podporovali projekty typu „bezpečné cesty do školy“ s cieľom zvýšiť bezpečnosť detí; konštatuje, že okrem zavedenia najvyšších povolených rýchlostí a zriadenia školskej dopravnej polície treba zaručiť aj vhodné vozidlá používané ako školské autobusy a profesionálnu spôsobilosť vodičov; |
| --- | --- |

99.

vyzýva Komisiu, členské štáty a miestne orgány, aby podporovali projekty typu „bezpečné cesty do školy“ s cieľom zvýšiť bezpečnosť detí; konštatuje, že okrem zavedenia najvyšších povolených rýchlostí a zriadenia školskej dopravnej polície treba zaručiť aj vhodné vozidlá používané ako školské autobusy a profesionálnu spôsobilosť vodičov;

| 100. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali bicyklovanie a chôdzu ako spôsoby dopravy samé osebe a ako neoddeliteľnú súčasť všetkých dopravných systémov; |
| --- | --- |

100.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali bicyklovanie a chôdzu ako spôsoby dopravy samé osebe a ako neoddeliteľnú súčasť všetkých dopravných systémov;

| 101. | vyzýva členské štáty, aby:






  — | zaviedli povinné nosenie výstražnej vesty pre všetkých cestujúcich vo vozidle a |
| --- | --- | --- |

101.

vyzýva členské štáty, aby:

—

zaviedli povinné nosenie výstražnej vesty pre všetkých cestujúcich vo vozidle a

| — | nabádali cyklistov, aby najmä v nočných hodinách mimo zastavaných oblastí používali ochranné prilby a nosili výstražné vesty alebo podobné oblečenie ako prostriedok na zvýšenie ich viditeľnosti; |
| --- | --- |

—

nabádali cyklistov, aby najmä v nočných hodinách mimo zastavaných oblastí používali ochranné prilby a nosili výstražné vesty alebo podobné oblečenie ako prostriedok na zvýšenie ich viditeľnosti;

| 102. | vyzýva Komisiu, aby predložila návrh, ktorý pre výrobcov bicyklov stanoví minimálne požiadavky na osvetlenie a reflexné zariadenia; |
| --- | --- |

102.

vyzýva Komisiu, aby predložila návrh, ktorý pre výrobcov bicyklov stanoví minimálne požiadavky na osvetlenie a reflexné zariadenia;

| 103. | odporúča, aby deti vo veku do troch rokov boli počas jazdy vo vozidlách zabezpečené v detských sedačkách upevnených proti smeru jazdy; |
| --- | --- |

103.

odporúča, aby deti vo veku do troch rokov boli počas jazdy vo vozidlách zabezpečené v detských sedačkách upevnených proti smeru jazdy;

*

* *

| 104. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

104.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Príprava akčného programu bezpečnosti európskej cestnej premávky na roky 2011 - 2020.

(2)  Ú. v. EÚ C 227 E, 21.9.2006, s. 609.

(3)  Ú. v. EÚ C 296 E, 6.12.2006, s. 268.

(4)  Ú. v. EÚ C 244 E, 18.10.2007, s. 220.

(5)  Ú. v. EÚ C 184 E, 8.7.2010, s. 50.

(6)  Ú. v. EÚ C 184 E, 8.7.2010, s. 43.

(7)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 58.

(8)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0260.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/67 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/67

---

Utorok 27. septembra 2011Infraštruktúra priehrad v rozvojových krajinách

P7_TA(2011)0409

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o financovaní spevňovania infraštruktúr priehrad v rozvojových krajinách (2010/2270(INI))

2013/C 56 E/07

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje ustanovenie zo 17. februára 2011 o energetickej stratégii Svetovej banky pre rozvojové krajiny (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje ustanovenie zo 17. februára 2011 o energetickej stratégii Svetovej banky pre rozvojové krajiny (1),

| — | so zreteľom na správu o rozvoji vo svete z roku 2010: Rozvoj a zmena klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o rozvoji vo svete z roku 2010: Rozvoj a zmena klímy,

| — | so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie(UNEP) a Svetovej meteorologickej organizácie (WMO) z roku 2011 s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone. Summary for Decision Makers (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu – zhrnutie pre rozhodovacie orgány, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie(UNEP) a Svetovej meteorologickej organizácie (WMO) z roku 2011 s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone. Summary for Decision Makers (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu – zhrnutie pre rozhodovacie orgány,

| — | so zreteľom na tretiu správu OSN o vývoji vo svetovom hospodárení s vodou z roku 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na tretiu správu OSN o vývoji vo svetovom hospodárení s vodou z roku 2009,

| — | so zreteľom na správu Rozvojového programu OSN (UNDP) a Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) z roku 2008 s názvom The Energy Access Situation in Developing Countries (Situácia v oblasti prístupu k energii v rozvojových krajinách), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Rozvojového programu OSN (UNDP) a Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) z roku 2008 s názvom The Energy Access Situation in Developing Countries (Situácia v oblasti prístupu k energii v rozvojových krajinách),

| — | so zreteľom na správu UNEP vypracovanú v rámci projektu pre priehrady a rozvoj z roku 2007 s názvom Dams and Development: Relevant practices for improved decision-making. A compendium of relevant practices for improved decision-making on dams and their alternatives (Priehrady a rozvoj: príslušné postupy pre lepšie rozhodovanie. Prehľad príslušných postupov pre lepšie rozhodovanie o priehradách a ich alternatívach), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu UNEP vypracovanú v rámci projektu pre priehrady a rozvoj z roku 2007 s názvom Dams and Development: Relevant practices for improved decision-making. A compendium of relevant practices for improved decision-making on dams and their alternatives (Priehrady a rozvoj: príslušné postupy pre lepšie rozhodovanie. Prehľad príslušných postupov pre lepšie rozhodovanie o priehradách a ich alternatívach),

| — | so zreteľom na záverečnú správu Svetovej komisie pre priehrady zo 16. novembra 2000 s názvom Priehrady a rozvoj: nový rámec pre rozhodovanie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Svetovej komisie pre priehrady zo 16. novembra 2000 s názvom Priehrady a rozvoj: nový rámec pre rozhodovanie,

| — | so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie s názvom High Mountain Glaciers and Climate Change (Vysokohorské ľadovce a zmena klímy) z 8. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Programu OSN pre životné prostredie s názvom High Mountain Glaciers and Climate Change (Vysokohorské ľadovce a zmena klímy) z 8. novembra 2010,

| — | so zreteľom na správu UNEP z roku 2008 s názvom Freshwater under threat. Vulnerability Assessment of Freshwater Resources to Environmental Change (Ohrozenie zásob pitnej vody. Južná Ázia. Hodnotenie ohrozenia zdrojov pitnej vody v dôsledku zmien životného prostredia), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu UNEP z roku 2008 s názvom Freshwater under threat. Vulnerability Assessment of Freshwater Resources to Environmental Change (Ohrozenie zásob pitnej vody. Južná Ázia. Hodnotenie ohrozenia zdrojov pitnej vody v dôsledku zmien životného prostredia),

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A7-0213/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj (A7-0213/2011),

| A. | keďže podľa súčasných odhadov je na celom svete viac než 50 000 veľkých priehrad, 100 000 menších priehrad a 1 milión malých priehrad, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa súčasných odhadov je na celom svete viac než 50 000 veľkých priehrad, 100 000 menších priehrad a 1 milión malých priehrad,

| B. | keďže podľa medzinárodných noriem sa veľká priehrada definuje ako priehrada vyššia ako 15 metrov a malá priehrada väčšinou ako priehrada nižšia ako 15 metrov, |
| --- | --- |

B.

keďže podľa medzinárodných noriem sa veľká priehrada definuje ako priehrada vyššia ako 15 metrov a malá priehrada väčšinou ako priehrada nižšia ako 15 metrov,

| C. | keďže od roku 1999 do roku 2001 bolo v Ázii vybudovaných približne 589 veľkých priehrad a v roku 2006 bolo v štádiu plánovania alebo výstavby 270 priehrad s hrádzou s veľkosťou 60 metrov a viac, |
| --- | --- |

C.

keďže od roku 1999 do roku 2001 bolo v Ázii vybudovaných približne 589 veľkých priehrad a v roku 2006 bolo v štádiu plánovania alebo výstavby 270 priehrad s hrádzou s veľkosťou 60 metrov a viac,

| D. | keďže povolenie na výstavbu priehrady Belo Monte v Brazílii, ktorá má byť treťou najväčšou priehradou na svete, bolo udelené napriek vážnym obavám týkajúcim sa životného prostredia, keďže priehrada zaplaví plochu s rozlohou 500 km2, v dôsledku čoho dôjde k vážnemu poškodeniu nesmierne cenného amazonského ekosystému a biodiverzity a vysťahovaniu 50 000 prevažne domorodých obyvateľov, |
| --- | --- |

D.

keďže povolenie na výstavbu priehrady Belo Monte v Brazílii, ktorá má byť treťou najväčšou priehradou na svete, bolo udelené napriek vážnym obavám týkajúcim sa životného prostredia, keďže priehrada zaplaví plochu s rozlohou 500 km2, v dôsledku čoho dôjde k vážnemu poškodeniu nesmierne cenného amazonského ekosystému a biodiverzity a vysťahovaniu 50 000 prevažne domorodých obyvateľov,

| E. | keďže do viacerých veľkých projektov priehrad, medzi ktoré patria i tie v Ázii (napríklad v krajinách, ako sú Laos a Pakistan), sa zapojila Európska investičná banka, |
| --- | --- |

E.

keďže do viacerých veľkých projektov priehrad, medzi ktoré patria i tie v Ázii (napríklad v krajinách, ako sú Laos a Pakistan), sa zapojila Európska investičná banka,

| F. | keďže voda je nevyhnutná pre poľnohospodárstvo, len 5 % obrábanej pôdy v Afrike sa zavlažuje, využíva sa menej ako 10 % potenciálu vodnej energie a iba 58 % Afričanov má prístup k bezpečnej pitnej vode, |
| --- | --- |

F.

keďže voda je nevyhnutná pre poľnohospodárstvo, len 5 % obrábanej pôdy v Afrike sa zavlažuje, využíva sa menej ako 10 % potenciálu vodnej energie a iba 58 % Afričanov má prístup k bezpečnej pitnej vode,

| G. | keďže nedostatočné riadenie vodných zdrojov v Afrike viedlo doposiaľ k nadmernej erózii pôdy, zvýšeným nákladom na úpravu vody, rýchlemu zanášaniu vodných nádrží bahnom, úpadku hospodárskeho života a narušeniu zásob vody, |
| --- | --- |

G.

keďže nedostatočné riadenie vodných zdrojov v Afrike viedlo doposiaľ k nadmernej erózii pôdy, zvýšeným nákladom na úpravu vody, rýchlemu zanášaniu vodných nádrží bahnom, úpadku hospodárskeho života a narušeniu zásob vody,

| H. | keďže veľké projekty v oblasti vodnej energie tvoria 25 % navrhovaných kreditov za zníženie emisií v rámci mechanizmu čistého rozvoja (CDM), |
| --- | --- |

H.

keďže veľké projekty v oblasti vodnej energie tvoria 25 % navrhovaných kreditov za zníženie emisií v rámci mechanizmu čistého rozvoja (CDM),

| I. | keďže rozvoj decentralizovanej vodnej infraštruktúry je nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie zásobovania vodou v Afrike a splnenie rozvojových cieľov tisícročia; keďže na umožnenie spoľahlivejších dodávok vody v obdobiach sucha a na zadržiavanie nadbytočného množstva vody v čase záplav je potrebné zdokonaliť metódy akumulácie vody; keďže priemerná kapacita akumulácie vody na obyvateľa predstavuje v Afrike približne 200 m3 ročne, čo je oveľa menej v porovnaní s kapacitou rozvojových krajín v iných oblastiach, |
| --- | --- |

I.

keďže rozvoj decentralizovanej vodnej infraštruktúry je nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie zásobovania vodou v Afrike a splnenie rozvojových cieľov tisícročia; keďže na umožnenie spoľahlivejších dodávok vody v obdobiach sucha a na zadržiavanie nadbytočného množstva vody v čase záplav je potrebné zdokonaliť metódy akumulácie vody; keďže priemerná kapacita akumulácie vody na obyvateľa predstavuje v Afrike približne 200 m3 ročne, čo je oveľa menej v porovnaní s kapacitou rozvojových krajín v iných oblastiach,

| J. | keďže od roku 2007 do roku 2008 sa výrazne (o 75 %) zvýšila podpora infraštruktúry súvisiacej s obchodom a aj keď záväzky v tejto oblasti do značnej miery kolísali, ich hodnota za rok 2008 (takmer 5 miliárd EUR) je rekordne vysoká, |
| --- | --- |

J.

keďže od roku 2007 do roku 2008 sa výrazne (o 75 %) zvýšila podpora infraštruktúry súvisiacej s obchodom a aj keď záväzky v tejto oblasti do značnej miery kolísali, ich hodnota za rok 2008 (takmer 5 miliárd EUR) je rekordne vysoká,

| K. | keďže Svetová banka, ktorá vo viac než 100 krajinách financuje projekty v odvetví vodného hospodárstva v celkovej výške 20 miliárd USD, je najväčší externý poskytovateľ financovania v tomto sektore, |
| --- | --- |

K.

keďže Svetová banka, ktorá vo viac než 100 krajinách financuje projekty v odvetví vodného hospodárstva v celkovej výške 20 miliárd USD, je najväčší externý poskytovateľ financovania v tomto sektore,

| L. | keďže priehrady, ktoré zásadným spôsobom menia rieky, a využívanie prírodných zdrojov majú výrazný vplyv na komunity ľudí, ekosystémy riek a mokradí a biodiverzitu, |
| --- | --- |

L.

keďže priehrady, ktoré zásadným spôsobom menia rieky, a využívanie prírodných zdrojov majú výrazný vplyv na komunity ľudí, ekosystémy riek a mokradí a biodiverzitu,

| M. | keďže v správe Svetovej komisie pre priehrady zo 16. novembra 2000 sa konštatuje, že zatiaľ čo veľké priehrady nedokázali vyprodukovať elektrickú energiu, poskytnúť vodu ani zamedziť škodám v dôsledku záplav v takej miere, ako sa plánovalo, majú obrovský sociálny a environmentálny vplyv a snahy o zmiernenie tohto vplyvu boli doteraz do značnej miery neúspešné, |
| --- | --- |

M.

keďže v správe Svetovej komisie pre priehrady zo 16. novembra 2000 sa konštatuje, že zatiaľ čo veľké priehrady nedokázali vyprodukovať elektrickú energiu, poskytnúť vodu ani zamedziť škodám v dôsledku záplav v takej miere, ako sa plánovalo, majú obrovský sociálny a environmentálny vplyv a snahy o zmiernenie tohto vplyvu boli doteraz do značnej miery neúspešné,

| N. | keďže priehradné nádrže produkujú v dôsledku hnilobného procesu vegetácie skleníkové plyny vrátane metánu, |
| --- | --- |

N.

keďže priehradné nádrže produkujú v dôsledku hnilobného procesu vegetácie skleníkové plyny vrátane metánu,

| O. | keďže podľa odhadov OSN budú v roku 2050 2 miliardy osôb žiť pod hrozbou závažných škôd z povodní, |
| --- | --- |

O.

keďže podľa odhadov OSN budú v roku 2050 2 miliardy osôb žiť pod hrozbou závažných škôd z povodní,

| P. | keďže podľa odhadov Svetovej komisie pre priehrady bolo na celom svete v dôsledku výstavby priehrad fyzicky vysídlených približne 40 – 80 miliónov ľudí, |
| --- | --- |

P.

keďže podľa odhadov Svetovej komisie pre priehrady bolo na celom svete v dôsledku výstavby priehrad fyzicky vysídlených približne 40 – 80 miliónov ľudí,

| Q. | keďže podľa záverov Svetovej komisie pre priehrady viedli veľké priehrady v mnohých prípadoch k výraznému a nezvratnému úbytku druhov a ekosystémov; keďže porozumenie, ochrana a obnova ekosystémov na úrovni povodí riek sú nevyhnutné na podporu spravodlivého ľudského rozvoja a dobrých životných podmienok všetkých druhov, |
| --- | --- |

Q.

keďže podľa záverov Svetovej komisie pre priehrady viedli veľké priehrady v mnohých prípadoch k výraznému a nezvratnému úbytku druhov a ekosystémov; keďže porozumenie, ochrana a obnova ekosystémov na úrovni povodí riek sú nevyhnutné na podporu spravodlivého ľudského rozvoja a dobrých životných podmienok všetkých druhov,

| 1. | domnieva sa, že v globálnom meradle sa žiadne iné živelné riziko nepreukázalo ničivejšie pre majetok a nevyžiadalo si väčšie obete na životoch ako povodne v minulom storočí, a to napriek miliardám dolárov vynaloženým na protipovodňové opatrenia; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že v globálnom meradle sa žiadne iné živelné riziko nepreukázalo ničivejšie pre majetok a nevyžiadalo si väčšie obete na životoch ako povodne v minulom storočí, a to napriek miliardám dolárov vynaloženým na protipovodňové opatrenia;

| 2. | zdôrazňuje, že voda je vzácnym prírodným zdrojom, čo vedie k zohľadňovaniu jej hodnoty pri jej rozdeľovaní; preto zdôrazňuje, že prehodnotenie otázky riadenia sladkovodných zdrojov v kontexte zmeny klímy je pre svet bezpochyby kľúčovou výzvou; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že voda je vzácnym prírodným zdrojom, čo vedie k zohľadňovaniu jej hodnoty pri jej rozdeľovaní; preto zdôrazňuje, že prehodnotenie otázky riadenia sladkovodných zdrojov v kontexte zmeny klímy je pre svet bezpochyby kľúčovou výzvou;

| 3. | upozorňuje na to, že v druhej polovici 20. storočia bol zdokumentovaný nárast periodicity výskytu závažných povodní a že povodne budú v nadchádzajúcich desaťročiach predstavovať závažný problém; |
| --- | --- |

3.

upozorňuje na to, že v druhej polovici 20. storočia bol zdokumentovaný nárast periodicity výskytu závažných povodní a že povodne budú v nadchádzajúcich desaťročiach predstavovať závažný problém;

| 4. | konštatuje, že najmenej rozvinuté krajiny (NRK) sú najviac ohrozené dôsledkami povodní; podporuje odporúčania UNEP týkajúce sa spôsobu vyrovnávania sa s povodňami, podľa ktorých sa musí zlepšené obhospodarovanie pôdy kombinovať so zlepšenými metódami akumulácie vody, ktoré sa zakladajú na tradičných a súčasnejších vedeckých poznatkoch; podporuje ozdravenie a obnovu kľúčových ekosystémov od lesov až po mokrade, ktoré môže zlepšiť zásobovanie vodou a pôsobiť ako nárazníkové zóny pred extrémnymi klimatickými udalosťami, ako sú záplavy; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že najmenej rozvinuté krajiny (NRK) sú najviac ohrozené dôsledkami povodní; podporuje odporúčania UNEP týkajúce sa spôsobu vyrovnávania sa s povodňami, podľa ktorých sa musí zlepšené obhospodarovanie pôdy kombinovať so zlepšenými metódami akumulácie vody, ktoré sa zakladajú na tradičných a súčasnejších vedeckých poznatkoch; podporuje ozdravenie a obnovu kľúčových ekosystémov od lesov až po mokrade, ktoré môže zlepšiť zásobovanie vodou a pôsobiť ako nárazníkové zóny pred extrémnymi klimatickými udalosťami, ako sú záplavy;

| 5. | zdôrazňuje, že globálne otepľovanie bude mať dosah na zrážky a ovplyvní ľadovce a ľad, a teda predstavuje rastúci problém z hľadiska potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že globálne otepľovanie bude mať dosah na zrážky a ovplyvní ľadovce a ľad, a teda predstavuje rastúci problém z hľadiska potravinovej bezpečnosti;

| 6. | ďalej konštatuje, že vzhľadom na zrýchlenie topenia ľadovcov v Himalájach a v Andách sú horské regióny stále viac ohrozené povodňami a lavínami; upozorňuje však, že topenie ľadovcov nie je jediným faktorom, ktorý ovplyvňuje vodné toky v Himalájach, ale že rozhodujúci význam má načasovanie a intenzita monzúnov a ostatných zrážok a najmä postupy využívania pôdy, ako je odlesňovanie, nadmerné spásanie, poľnohospodárske systémy a štruktúra osídlenia; osobitne zdôrazňuje, že odlesňovanie vedie nezriedka k vyššiemu objemu a rýchlosti toku vody do hlavných kanálov, zatiaľ čo povodne spôsobené vyliatím ľadovcového jazera sú často výsledkom neudržateľných postupov obhospodarovania pôdy; |
| --- | --- |

6.

ďalej konštatuje, že vzhľadom na zrýchlenie topenia ľadovcov v Himalájach a v Andách sú horské regióny stále viac ohrozené povodňami a lavínami; upozorňuje však, že topenie ľadovcov nie je jediným faktorom, ktorý ovplyvňuje vodné toky v Himalájach, ale že rozhodujúci význam má načasovanie a intenzita monzúnov a ostatných zrážok a najmä postupy využívania pôdy, ako je odlesňovanie, nadmerné spásanie, poľnohospodárske systémy a štruktúra osídlenia; osobitne zdôrazňuje, že odlesňovanie vedie nezriedka k vyššiemu objemu a rýchlosti toku vody do hlavných kanálov, zatiaľ čo povodne spôsobené vyliatím ľadovcového jazera sú často výsledkom neudržateľných postupov obhospodarovania pôdy;

| 7. | považuje za nevyhnutné, aby sa prijala viacúrovňová protipovodňová stratégia v regiónoch, v ktorých nestabilné ľadovcové jazerá predstavujú kritickú hrozbu povodní, ktorú navyše ďalej zhoršujú tak účinky globálneho otepľovania na zrážkové systémy, ako aj prítomnosť tzv. čierneho uhlíka, čo dokázateľne urýchľuje ústup ľadovcov; v tejto súvislosti vyjadruje hlboké poľutovanie nad absolútnym nedostatkom opatrení na predchádzanie povodniam v mnohých NRK; varuje však pred spoliehaním sa na to, že veľké priehrady zabránia škodám spôsobeným povodňami, najmä v kontexte zmeny klímy, v dôsledku ktorej je pravdepodobné, že extrémne zrážky zvýšia intenzitu a frekvenciu bleskových povodní, čím vzrastajú obavy o bezpečnosť priehrad; |
| --- | --- |

7.

považuje za nevyhnutné, aby sa prijala viacúrovňová protipovodňová stratégia v regiónoch, v ktorých nestabilné ľadovcové jazerá predstavujú kritickú hrozbu povodní, ktorú navyše ďalej zhoršujú tak účinky globálneho otepľovania na zrážkové systémy, ako aj prítomnosť tzv. čierneho uhlíka, čo dokázateľne urýchľuje ústup ľadovcov; v tejto súvislosti vyjadruje hlboké poľutovanie nad absolútnym nedostatkom opatrení na predchádzanie povodniam v mnohých NRK; varuje však pred spoliehaním sa na to, že veľké priehrady zabránia škodám spôsobeným povodňami, najmä v kontexte zmeny klímy, v dôsledku ktorej je pravdepodobné, že extrémne zrážky zvýšia intenzitu a frekvenciu bleskových povodní, čím vzrastajú obavy o bezpečnosť priehrad;

| 8. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné posudzovať výstavbu priehrad z hľadiska ich vplyvu na riečne toky, práv prístupu k vode a riečnym zdrojom, ako aj z hľadiska toho, či si priehrada vyžiada likvidáciu existujúcich sídel, spôsobí narušenie kultúry a zdrojov živobytia miestnych komunít alebo povedie k vyčerpaniu či znehodnoteniu zdrojov životného prostredia; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné posudzovať výstavbu priehrad z hľadiska ich vplyvu na riečne toky, práv prístupu k vode a riečnym zdrojom, ako aj z hľadiska toho, či si priehrada vyžiada likvidáciu existujúcich sídel, spôsobí narušenie kultúry a zdrojov živobytia miestnych komunít alebo povedie k vyčerpaniu či znehodnoteniu zdrojov životného prostredia;

| 9. | zdôrazňuje, že v záveroch správy Svetovej komisie pre priehrady s názvom Dams and Development: a New Framework for Decision-Making (Priehrady a rozvoj: nový rámec pre rozhodovanie) zo 16. novembra 2000 sa uvádza, že hospodárska výnosnosť projektov veľkých priehrad je naďalej nejasná, keďže z hospodárskeho hľadiska neboli dostatočne zohľadnené environmentálne a sociálne náklady na veľké priehrady; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že v záveroch správy Svetovej komisie pre priehrady s názvom Dams and Development: a New Framework for Decision-Making (Priehrady a rozvoj: nový rámec pre rozhodovanie) zo 16. novembra 2000 sa uvádza, že hospodárska výnosnosť projektov veľkých priehrad je naďalej nejasná, keďže z hospodárskeho hľadiska neboli dostatočne zohľadnené environmentálne a sociálne náklady na veľké priehrady;

| 10. | poznamenáva, že následkom ústupu ľadovcov sa rapídne zväčšujú prirodzene vzniknuté ľadovcové jazerá, a to až do takej miery, že hrozia povodne spôsobené vyliatím ľadovcového jazera; víta, že v juhoázijskom programe celosvetového nástroja na znižovanie rizika katastrof a obnovu v súčinnosti s medzinárodnou stratégiou OSN na zmiernenie následkov katastrof sa prioritná pozornosť venuje problému povodní spôsobených vyliatím ľadovcového jazera; |
| --- | --- |

10.

poznamenáva, že následkom ústupu ľadovcov sa rapídne zväčšujú prirodzene vzniknuté ľadovcové jazerá, a to až do takej miery, že hrozia povodne spôsobené vyliatím ľadovcového jazera; víta, že v juhoázijskom programe celosvetového nástroja na znižovanie rizika katastrof a obnovu v súčinnosti s medzinárodnou stratégiou OSN na zmiernenie následkov katastrof sa prioritná pozornosť venuje problému povodní spôsobených vyliatím ľadovcového jazera;

| 11. | pripomína tragické nešťastie z roku 1941, kedy bolo následkom pretrhnutia ľadovcovej hrádze zničené mesto Huaraz v Peru, pri ktorom zahynulo 4 500 osôb; |
| --- | --- |

11.

pripomína tragické nešťastie z roku 1941, kedy bolo následkom pretrhnutia ľadovcovej hrádze zničené mesto Huaraz v Peru, pri ktorom zahynulo 4 500 osôb;

| 12. | pripomína, že povodne v NRK ohrozujú nielen životy, ale aj rozvoj oblastí; pripomína, že povodeň spôsobená vyliatím ľadovcového jazera z roku 1985 v oblasti Khumbu Himal v Nepále, úplne zničila takmer dokončený projekt malej vodnej elektrárne v Namče; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že povodne v NRK ohrozujú nielen životy, ale aj rozvoj oblastí; pripomína, že povodeň spôsobená vyliatím ľadovcového jazera z roku 1985 v oblasti Khumbu Himal v Nepále, úplne zničila takmer dokončený projekt malej vodnej elektrárne v Namče;

| 13. | zdôrazňuje, že Medzinárodné stredisko pre integrovaný rozvoj horských oblastí (ICIMOD) registruje len v Hindúkuši a Himalájach vyše 8 000 ľadovcových jazier, z ktorých 203 považuje za potenciálne nebezpečné vzhľadom na ich umiestnenie a nestabilitu prirodzených hrádzí (morén); |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že Medzinárodné stredisko pre integrovaný rozvoj horských oblastí (ICIMOD) registruje len v Hindúkuši a Himalájach vyše 8 000 ľadovcových jazier, z ktorých 203 považuje za potenciálne nebezpečné vzhľadom na ich umiestnenie a nestabilitu prirodzených hrádzí (morén);

| 14. | zdôrazňuje, že podľa odhadov je v južnej Ázii približne 1,3 miliardy osôb závislých od 10 trvalých riečnych systémov zásobovaných vodou zo zrážok a z odtoku z topiaceho sa snehu a z himalájskych ľadovcov; naliehavo vyzýva EÚ, aby sa týmto regiónom prioritne zaoberala a zabránila budúcim humanitárnym katastrofám spôsobeným zvyšujúcou sa frekvenciou rizík spojených s vodou; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že podľa odhadov je v južnej Ázii približne 1,3 miliardy osôb závislých od 10 trvalých riečnych systémov zásobovaných vodou zo zrážok a z odtoku z topiaceho sa snehu a z himalájskych ľadovcov; naliehavo vyzýva EÚ, aby sa týmto regiónom prioritne zaoberala a zabránila budúcim humanitárnym katastrofám spôsobeným zvyšujúcou sa frekvenciou rizík spojených s vodou;

| 15. | ďalej zdôrazňuje, že oblasti na dolných tokoch riek v NRK prospievajú vďaka prírodným zdrojom nachádzajúcim sa v povodiach riek a patria k poľnohospodársky najbohatším oblastiam na svete; pripomína, že rýchly hospodársky rozvoj Číny a Indie je čiastočne spôsobený tým, že obe krajiny sú spolu najväčšími producentmi ryže, pričom väčšina ich produkcie pochádza z povodí riek Gangy, Jang-c'-ťiang a Žltej rieky, ktoré sú všetky ohrozené povodňami z vyliatych ľadovcových jazier; |
| --- | --- |

15.

ďalej zdôrazňuje, že oblasti na dolných tokoch riek v NRK prospievajú vďaka prírodným zdrojom nachádzajúcim sa v povodiach riek a patria k poľnohospodársky najbohatším oblastiam na svete; pripomína, že rýchly hospodársky rozvoj Číny a Indie je čiastočne spôsobený tým, že obe krajiny sú spolu najväčšími producentmi ryže, pričom väčšina ich produkcie pochádza z povodí riek Gangy, Jang-c'-ťiang a Žltej rieky, ktoré sú všetky ohrozené povodňami z vyliatych ľadovcových jazier;

| 16. | poznamenáva, že na zvýšenie udržateľného a efektívneho využívania vody, zmiernenie následkov opakovaných povodní a období sucha a dosiahnutie základného zásobovania vodou sú potrebné vyvážené investície do opatrení v oblasti riadenia dopytu, manažment pôdy, zlepšené metódy zachytávania a akumulácie vody, čo je základom pre hospodársky rozvoj Afriky; žiada, aby sa prioritná pozornosť venovala investíciám, ktoré sa zameriavajú na rast, znižujú chudobu na vidieku, posilňujú odolnosť voči zmene klímy a prispôsobenie sa tejto zmene a podporujú spoluprácu v oblasti medzinárodného povodia riek; |
| --- | --- |

16.

poznamenáva, že na zvýšenie udržateľného a efektívneho využívania vody, zmiernenie následkov opakovaných povodní a období sucha a dosiahnutie základného zásobovania vodou sú potrebné vyvážené investície do opatrení v oblasti riadenia dopytu, manažment pôdy, zlepšené metódy zachytávania a akumulácie vody, čo je základom pre hospodársky rozvoj Afriky; žiada, aby sa prioritná pozornosť venovala investíciám, ktoré sa zameriavajú na rast, znižujú chudobu na vidieku, posilňujú odolnosť voči zmene klímy a prispôsobenie sa tejto zmene a podporujú spoluprácu v oblasti medzinárodného povodia riek;

| 17. | poznamenáva, že nie je známa žiadna metóda spevnenia prírodných ľadovcových jazier, ale konštatuje, že v správe UNEP o vysokohorských ľadovcoch a zmene klímy (2010) sa uvádzajú ďalšie metódy zmiernenia následkov povodní spôsobených vyliatím ľadovcových jazier použitím sifónov a zariadení s otvorenými kanálmi a tunelmi na účely zníženia vodnej hladiny ľadovcových jazier a reguláciou toku vody do miestneho riečneho systému s cieľom využívať vodnú nádrž ako zdroj; |
| --- | --- |

17.

poznamenáva, že nie je známa žiadna metóda spevnenia prírodných ľadovcových jazier, ale konštatuje, že v správe UNEP o vysokohorských ľadovcoch a zmene klímy (2010) sa uvádzajú ďalšie metódy zmiernenia následkov povodní spôsobených vyliatím ľadovcových jazier použitím sifónov a zariadení s otvorenými kanálmi a tunelmi na účely zníženia vodnej hladiny ľadovcových jazier a reguláciou toku vody do miestneho riečneho systému s cieľom využívať vodnú nádrž ako zdroj;

| 18. | domnieva sa, že pokiaľ nebudú vysoko produktívne poľnohospodárske oblasti chránené pred účinkami povodní, krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom by mohli pocítiť náhly obrat vo vývoji a mohli by byť vystavené stále vážnejšiemu problému potravinovej bezpečnosti; pripomína, že hoci sa očakáva, že topenie ľadovcov v Himalájach najskôr zvýši hladinu riek na dve až tri desaťročia, z dlhodobého hľadiska ich hladina výrazne poklesne; preto považuje za nevyhnutné vypracovať stratégie na zmiernenie a prispôsobenie s cieľom v budúcnosti sa zaoberať problémom období sucha; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že pokiaľ nebudú vysoko produktívne poľnohospodárske oblasti chránené pred účinkami povodní, krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom by mohli pocítiť náhly obrat vo vývoji a mohli by byť vystavené stále vážnejšiemu problému potravinovej bezpečnosti; pripomína, že hoci sa očakáva, že topenie ľadovcov v Himalájach najskôr zvýši hladinu riek na dve až tri desaťročia, z dlhodobého hľadiska ich hladina výrazne poklesne; preto považuje za nevyhnutné vypracovať stratégie na zmiernenie a prispôsobenie s cieľom v budúcnosti sa zaoberať problémom období sucha;

| 19. | zastáva názor, že je potrebné uskutočňovať investície do budovania kapacít, keďže stabilné inštitúcie v oblasti vodného hospodárstva môžu zabezpečiť udržateľnú návratnosť investícií do efektívneho využívania vody a optimalizovať prideľovanie a využívanie vody vo viacerých hospodárskych odvetviach bez ohľadu na administratívne a politické hranice; |
| --- | --- |

19.

zastáva názor, že je potrebné uskutočňovať investície do budovania kapacít, keďže stabilné inštitúcie v oblasti vodného hospodárstva môžu zabezpečiť udržateľnú návratnosť investícií do efektívneho využívania vody a optimalizovať prideľovanie a využívanie vody vo viacerých hospodárskych odvetviach bez ohľadu na administratívne a politické hranice;

| 20. | rozhodne podporuje odporúčania Svetovej komisie pre priehrady, podľa ktorých by sa mala prioritná pozornosť venovať optimalizácii výkonnosti existujúcej infraštruktúry pred budovaním akýchkoľvek nových projektov; v prípade existujúcich priehrad by sa mali vykonávať pravidelné participačné preskúmania s cieľom posúdiť problémy vrátane bezpečnosti priehrad a možnosti vyradenia priehrad z prevádzky; |
| --- | --- |

20.

rozhodne podporuje odporúčania Svetovej komisie pre priehrady, podľa ktorých by sa mala prioritná pozornosť venovať optimalizácii výkonnosti existujúcej infraštruktúry pred budovaním akýchkoľvek nových projektov; v prípade existujúcich priehrad by sa mali vykonávať pravidelné participačné preskúmania s cieľom posúdiť problémy vrátane bezpečnosti priehrad a možnosti vyradenia priehrad z prevádzky;

| 21. | zdôrazňuje, že bez podrobných aktuálnych informácií o oblastiach ohrozených rizikami živelných pohrôm a bez to, aby sa zaviedli systémy včasného varovania bude monitorovanie ľadovcových jazier a zabezpečenie praktických opatrení v oblasti prispôsobenia sa zmene klímy a zmiernenia tejto zmeny v horských regiónoch neprekonateľným problémom; podporuje iniciatívu Himalayan University Consortium, ktorú začali miestne univerzity na účely spolupráce v súvislosti s ďalšími štúdiami v tejto oblasti; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že bez podrobných aktuálnych informácií o oblastiach ohrozených rizikami živelných pohrôm a bez to, aby sa zaviedli systémy včasného varovania bude monitorovanie ľadovcových jazier a zabezpečenie praktických opatrení v oblasti prispôsobenia sa zmene klímy a zmiernenia tejto zmeny v horských regiónoch neprekonateľným problémom; podporuje iniciatívu Himalayan University Consortium, ktorú začali miestne univerzity na účely spolupráce v súvislosti s ďalšími štúdiami v tejto oblasti;

| 22. | poznamenáva, že väčšina priehrad je navrhnutých na základe historických údajov o tokoch riek, pričom sa predpokladá, že systém tokov zostane rovnaký ako v minulosti; upozorňuje, že zmena klímy priniesla obrovskú neistotu v súvislosti so základnými parametrami, ktoré ovplyvňujú projekty priehrad (keďže zmena klímy má dosah nielen na priemerné, ale aj na extrémne hodnoty); takisto upozorňuje, že je pravdepodobné, že zmena klímy ďalej zhorší problémy súvisiace so sedimentáciou, ktoré spočívajú v tom, že usadzovanie za týmito priehradami oberá roviny po prúde o živiny, ktoré sú nevyhnutné pre úrodnosť pôdy; |
| --- | --- |

22.

poznamenáva, že väčšina priehrad je navrhnutých na základe historických údajov o tokoch riek, pričom sa predpokladá, že systém tokov zostane rovnaký ako v minulosti; upozorňuje, že zmena klímy priniesla obrovskú neistotu v súvislosti so základnými parametrami, ktoré ovplyvňujú projekty priehrad (keďže zmena klímy má dosah nielen na priemerné, ale aj na extrémne hodnoty); takisto upozorňuje, že je pravdepodobné, že zmena klímy ďalej zhorší problémy súvisiace so sedimentáciou, ktoré spočívajú v tom, že usadzovanie za týmito priehradami oberá roviny po prúde o živiny, ktoré sú nevyhnutné pre úrodnosť pôdy;

| 23. | zdôrazňuje, že významné súčasti infraštruktúry, ktoré sú životne dôležité na presadzovanie politických cieľov EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory potravinovej bezpečnosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia, sú stále viac ohrozené povodňami a ich následkami a musia byť proti nim zabezpečené; odporúča, aby agentúry poskytujúce finančné prostriedky (dvojstranné agentúry pomoci, viacstranné rozvojové banky, agentúry pre vývozné úvery, EIB) zabezpečili, aby každá potenciálna priehrada, pre ktorú je schválené financovanie, vychádzala z dohodnutého procesu, v rámci ktorého sa zoradia alternatívy, pokiaľ ide o zavlažovanie, akumuláciu vody a vodnú energiu, a je v súlade s usmerneniami Svetovej komisie pre priehrady; ďalej zdôrazňuje, že vodné elektrárne sú takisto osobitne ohrozené bleskovými povodňami a lavínami; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že významné súčasti infraštruktúry, ktoré sú životne dôležité na presadzovanie politických cieľov EÚ v oblasti trvalo udržateľného rozvoja a podpory potravinovej bezpečnosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia, sú stále viac ohrozené povodňami a ich následkami a musia byť proti nim zabezpečené; odporúča, aby agentúry poskytujúce finančné prostriedky (dvojstranné agentúry pomoci, viacstranné rozvojové banky, agentúry pre vývozné úvery, EIB) zabezpečili, aby každá potenciálna priehrada, pre ktorú je schválené financovanie, vychádzala z dohodnutého procesu, v rámci ktorého sa zoradia alternatívy, pokiaľ ide o zavlažovanie, akumuláciu vody a vodnú energiu, a je v súlade s usmerneniami Svetovej komisie pre priehrady; ďalej zdôrazňuje, že vodné elektrárne sú takisto osobitne ohrozené bleskovými povodňami a lavínami;

| 24. | upozorňuje, že malé zásobárne vody môžu zvýšiť odolnosť voči zmene klímy, keďže ponúkajú nákladovo efektívne riešenia zásobovania vodou a zmierňovania sucha a zlepšujú potravinovú bezpečnosť zvýšením poľnohospodárskej produktivity; poukazuje na to, že malé zásobárne zahŕňajú nádrže mimo riečnych korýt, siete malých viacúčelových nádrží a nádrže podzemnej vody; |
| --- | --- |

24.

upozorňuje, že malé zásobárne vody môžu zvýšiť odolnosť voči zmene klímy, keďže ponúkajú nákladovo efektívne riešenia zásobovania vodou a zmierňovania sucha a zlepšujú potravinovú bezpečnosť zvýšením poľnohospodárskej produktivity; poukazuje na to, že malé zásobárne zahŕňajú nádrže mimo riečnych korýt, siete malých viacúčelových nádrží a nádrže podzemnej vody;

| 25. | zdôrazňuje, že existuje len málo dôkazov, že veľké priehrady sú jediným, najlepším alebo optimálnym riešením problému elektrickej energie, keďže nevyhnutne nezlepšujú prístup chudobných a zraniteľných skupín spoločnosti k elektrickej energii; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že existuje len málo dôkazov, že veľké priehrady sú jediným, najlepším alebo optimálnym riešením problému elektrickej energie, keďže nevyhnutne nezlepšujú prístup chudobných a zraniteľných skupín spoločnosti k elektrickej energii;

| 26. | pripomína záväzky v rámci súdržnosti politík v záujme rozvoja; takisto zdôrazňuje, že väčšia pozornosť by sa mala venovať vplyvu priehrad na obyvateľstvo žijúce po prúde, pre ktoré môže budovanie priehrad znamenať zásadné zmeny, napríklad pokles potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

26.

pripomína záväzky v rámci súdržnosti politík v záujme rozvoja; takisto zdôrazňuje, že väčšia pozornosť by sa mala venovať vplyvu priehrad na obyvateľstvo žijúce po prúde, pre ktoré môže budovanie priehrad znamenať zásadné zmeny, napríklad pokles potravinovej bezpečnosti;

| 27. | nabáda inštitúcie poskytujúce finančné prostriedky a EÚ, aby financovali budovanie kapacít a odbornú prípravu v oblasti lepšieho manažmentu pôdy a lepších metód riadenia akumulácie vody, ktoré zohľadňujú vedecké a technické poznatky, ako aj obnovenie dlhoročných poznatkov, ako sú pôvodné tradičné zavlažovacie systémy, ako bolo načrtnuté v správe UNEP s názvom High Mountain Glaciers and Climate Change (Vysokohorské ľadovce a zmena klímy); domnieva sa, že všetko financovanie zo strany EÚ by malo prispieť k presadzovaniu cieľov politiky EÚ v oblasti udržateľného rozvoja a potravinovej bezpečnosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia; |
| --- | --- |

27.

nabáda inštitúcie poskytujúce finančné prostriedky a EÚ, aby financovali budovanie kapacít a odbornú prípravu v oblasti lepšieho manažmentu pôdy a lepších metód riadenia akumulácie vody, ktoré zohľadňujú vedecké a technické poznatky, ako aj obnovenie dlhoročných poznatkov, ako sú pôvodné tradičné zavlažovacie systémy, ako bolo načrtnuté v správe UNEP s názvom High Mountain Glaciers and Climate Change (Vysokohorské ľadovce a zmena klímy); domnieva sa, že všetko financovanie zo strany EÚ by malo prispieť k presadzovaniu cieľov politiky EÚ v oblasti udržateľného rozvoja a potravinovej bezpečnosti v súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia;

| 28. | zdôrazňuje, že budovanie a spevňovanie priehrad v NRK nepostačuje na ochranu ohrozených oblastí, a žiada, aby sa úsilie sústredilo na riešenie podstaty tohto problému, a nielen jeho sprievodných javov, aby sa zabránilo nešetrnému vynakladaniu prostriedkov daňových poplatníkov z EÚ; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že budovanie a spevňovanie priehrad v NRK nepostačuje na ochranu ohrozených oblastí, a žiada, aby sa úsilie sústredilo na riešenie podstaty tohto problému, a nielen jeho sprievodných javov, aby sa zabránilo nešetrnému vynakladaniu prostriedkov daňových poplatníkov z EÚ;

| 29. | pri riešení pôvodných príčin zvýšenej frekvencie a intenzity povodní vyzýva EÚ, aby prijala ďalšie záväzky, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov, aby splnila svoj cieľ v oblasti klímy, ktorým je obmedzenie zmeny klímy na 2 °C nad úrovňou pred priemyselnou revolúciou; |
| --- | --- |

29.

pri riešení pôvodných príčin zvýšenej frekvencie a intenzity povodní vyzýva EÚ, aby prijala ďalšie záväzky, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov, aby splnila svoj cieľ v oblasti klímy, ktorým je obmedzenie zmeny klímy na 2 °C nad úrovňou pred priemyselnou revolúciou;

| 30. | naliehavo vyzýva EÚ, aby v rozsiahlej miere vykonávala a presadzovala opatrenia na zníženie emisií zamerané na čierny uhlík, ako je opätovné získavanie metánu z ťažby a prepravy uhlia, ropy a plynu, zachytávanie metánu pri nakladaní s odpadom a využívanie čistých sporákov na varenie v domácnosti, čo prispeje k boju proti zmene klímy a obmedzeniu ústupu ľadovcov; |
| --- | --- |

30.

naliehavo vyzýva EÚ, aby v rozsiahlej miere vykonávala a presadzovala opatrenia na zníženie emisií zamerané na čierny uhlík, ako je opätovné získavanie metánu z ťažby a prepravy uhlia, ropy a plynu, zachytávanie metánu pri nakladaní s odpadom a využívanie čistých sporákov na varenie v domácnosti, čo prispeje k boju proti zmene klímy a obmedzeniu ústupu ľadovcov;

| 31. | opakuje svoje presvedčenie, že malé priehrady na výrobu vodnej energie sú udržateľnejšie a z hospodárskeho hľadiska životaschopnejšie než veľké vodné elektrárne; osobitne zdôrazňuje, že decentralizované riešenia malého rozsahu (mikrosystémy na vodnú energiu, domáce solárne elektrické a veterné systémy a systémy na biomasu), ktoré využívajú miestne obnoviteľné zdroje, sú vhodnejšie vo vidieckych oblastiach, ďaleko od centralizovaných zásobovacích sietí; |
| --- | --- |

31.

opakuje svoje presvedčenie, že malé priehrady na výrobu vodnej energie sú udržateľnejšie a z hospodárskeho hľadiska životaschopnejšie než veľké vodné elektrárne; osobitne zdôrazňuje, že decentralizované riešenia malého rozsahu (mikrosystémy na vodnú energiu, domáce solárne elektrické a veterné systémy a systémy na biomasu), ktoré využívajú miestne obnoviteľné zdroje, sú vhodnejšie vo vidieckych oblastiach, ďaleko od centralizovaných zásobovacích sietí;

| 32. | zdôrazňuje, že čierny uhlík je naďalej rovnako bežným dôvodom ústupu ľadovcov ako oxid uhličitý; osobitne pripomína, že čierny uhlík a ozón v nižších vrstvách atmosféry sú škodlivými znečisťujúcimi látkami vo vzduchu, majú nepriaznivý vplyv na zdravie, skracujú priemernú dĺžku života a urýchľujú topenie snehu a ľadu na celom svete vrátane Arktídy, Himalájí a ostatných oblastí pokrytých ľadovcami a snehom; zdôrazňuje skutočnosť, že ozón je zároveň najvýraznejšou znečisťujúcou látkou vo vzduchu, ktorá spôsobuje znižovanie výnosov úrody, a teda ovplyvňuje potravinovú bezpečnosť; poznamenáva, že metán zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe ozónu a že zníženie emisií metánu takisto znamená pokles tvorby ozónu; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že čierny uhlík je naďalej rovnako bežným dôvodom ústupu ľadovcov ako oxid uhličitý; osobitne pripomína, že čierny uhlík a ozón v nižších vrstvách atmosféry sú škodlivými znečisťujúcimi látkami vo vzduchu, majú nepriaznivý vplyv na zdravie, skracujú priemernú dĺžku života a urýchľujú topenie snehu a ľadu na celom svete vrátane Arktídy, Himalájí a ostatných oblastí pokrytých ľadovcami a snehom; zdôrazňuje skutočnosť, že ozón je zároveň najvýraznejšou znečisťujúcou látkou vo vzduchu, ktorá spôsobuje znižovanie výnosov úrody, a teda ovplyvňuje potravinovú bezpečnosť; poznamenáva, že metán zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe ozónu a že zníženie emisií metánu takisto znamená pokles tvorby ozónu;

| 33. | nalieha na prijatie okamžitých opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka a metánu, najmä podporou výskumu a investícií do technológií zameraných na zníženie znečisťujúcich emisií ako rýchleho spôsobu zastavenia topenia ľadovcov a snehu; upozorňuje na skutočnosť, že vzhľadom na rýchly rozpad čierneho uhlíka a metánu v atmosfére by sa riziko povodní spôsobených vyliatím ľadovcového jazera mohlo dramaticky a urýchlene znížiť na základe spoločného úsilia o zlepšenie situácie prostredníctvom prijatia urýchlených opatrení; |
| --- | --- |

33.

nalieha na prijatie okamžitých opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka a metánu, najmä podporou výskumu a investícií do technológií zameraných na zníženie znečisťujúcich emisií ako rýchleho spôsobu zastavenia topenia ľadovcov a snehu; upozorňuje na skutočnosť, že vzhľadom na rýchly rozpad čierneho uhlíka a metánu v atmosfére by sa riziko povodní spôsobených vyliatím ľadovcového jazera mohlo dramaticky a urýchlene znížiť na základe spoločného úsilia o zlepšenie situácie prostredníctvom prijatia urýchlených opatrení;

| 34. | vyzýva EÚ, aby podporila existujúce technológie, ktoré drasticky znižujú emisie čierneho uhlíka; zdôrazňuje, že je nutné podporovať a presadzovať právne predpisy zakazujúce vysekávanie a vypaľovanie lesov, presadzujúce prísne a pravidelné testovanie emisií vozidiel, obmedzujúce spaľovanie biomasy a monitorujúce ročné emisie elektrární; žiada EÚ, aby v rámci dialógu s rozvojovými krajinami podporila 16 rôznych opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka a metánu, ktoré sa uvádzajú v správe UNEP s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu), s cieľom dosiahnuť zlepšenie kvality ovzdušia a v krátkom čase aj zlepšenie klímy, a aby sa usilovala o rozšírenie jednotlivých platných regionálnych dohôd o zamedzení znečistenia vzduchu na základe činnosti v rámci Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov; |
| --- | --- |

34.

vyzýva EÚ, aby podporila existujúce technológie, ktoré drasticky znižujú emisie čierneho uhlíka; zdôrazňuje, že je nutné podporovať a presadzovať právne predpisy zakazujúce vysekávanie a vypaľovanie lesov, presadzujúce prísne a pravidelné testovanie emisií vozidiel, obmedzujúce spaľovanie biomasy a monitorujúce ročné emisie elektrární; žiada EÚ, aby v rámci dialógu s rozvojovými krajinami podporila 16 rôznych opatrení na zníženie emisií čierneho uhlíka a metánu, ktoré sa uvádzajú v správe UNEP s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu), s cieľom dosiahnuť zlepšenie kvality ovzdušia a v krátkom čase aj zlepšenie klímy, a aby sa usilovala o rozšírenie jednotlivých platných regionálnych dohôd o zamedzení znečistenia vzduchu na základe činnosti v rámci Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov;

| 35. | vyzýva EÚ, aby podporila vytvorenie globálneho systému včasného varovania pre povodne, zosuvy pôdy a cunami (pravdepodobne pod záštitou OSN) a zabezpečila, aby sa príslušné informácie dostali do odľahlých oblastí a medzi najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

35.

vyzýva EÚ, aby podporila vytvorenie globálneho systému včasného varovania pre povodne, zosuvy pôdy a cunami (pravdepodobne pod záštitou OSN) a zabezpečila, aby sa príslušné informácie dostali do odľahlých oblastí a medzi najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva v rozvojových krajinách;

| 36. | poukazuje na prebiehajúce rokovania o zahrnutí čierneho uhlíka do revízie Göteborského protokolu k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov a zdôrazňuje, že je potrebné prijať opatrenia v nadväznosti na správu UNEP s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu) tým, že sa vypracuje globálny akčný plán na zníženie emisií klimatických látok s krátkou životnosťou; |
| --- | --- |

36.

poukazuje na prebiehajúce rokovania o zahrnutí čierneho uhlíka do revízie Göteborského protokolu k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov a zdôrazňuje, že je potrebné prijať opatrenia v nadväznosti na správu UNEP s názvom Integrated Assessment of Black Carbon and Tropospheric Ozone (Celkové hodnotenie čierneho uhlíka a troposférického ozónu) tým, že sa vypracuje globálny akčný plán na zníženie emisií klimatických látok s krátkou životnosťou;

| 37. | vzhľadom na cezhraničný charakter povodní z ľadovcových jazier vyzýva EÚ, aby prijala politiky riešenia prírodných katastrof a podpory príslušných investícií do oblasti ochrany regiónu Hindukúš-Himaláje pred povodňami; naliehavo vyzýva na uznanie skutočnosti, že nejde o problém, s ktorým by bola konfrontovaná jedna krajina, ale mnohé, a ako taký si v rámci riešenia vyžaduje viacstranný prístup; |
| --- | --- |

37.

vzhľadom na cezhraničný charakter povodní z ľadovcových jazier vyzýva EÚ, aby prijala politiky riešenia prírodných katastrof a podpory príslušných investícií do oblasti ochrany regiónu Hindukúš-Himaláje pred povodňami; naliehavo vyzýva na uznanie skutočnosti, že nejde o problém, s ktorým by bola konfrontovaná jedna krajina, ale mnohé, a ako taký si v rámci riešenia vyžaduje viacstranný prístup;

| 38. | odporúča, aby bola urýchlene pod záštitou Organizácie Spojených národov zriadená cezhraničná agentúra, ktorej výslovným účelom bude spoločné využívanie dostupných údajov, riešenie problémov a príčin rizík spojených s vodou zasahujúcich viaceré krajiny a navrhovanie príslušných opatrení, ktoré by umožnili prispôsobiť sa konkrétnej situácii a zmierniť jej následky; zdôrazňuje, že bez takejto rozhodovacej agentúry, ktorá by mala vedúce postavenie, sa kľúčové rokovania o predchádzaní povodniam a ich zmierňovaní môžu ukázať ako neprekonateľná prekážka medzi krajinami, ktoré sú vo vzájomnom spore; zdôrazňuje, že oblasti s výskytom ľadovcov, ktoré sú tak často zdrojom povodní, sa považujú za miesta strategického významu, ktoré tvoria hranice medzi národmi, a dotknuté strany ako také môžu byť zdržanlivé pri sprístupňovaní kľúčových informácií; |
| --- | --- |

38.

odporúča, aby bola urýchlene pod záštitou Organizácie Spojených národov zriadená cezhraničná agentúra, ktorej výslovným účelom bude spoločné využívanie dostupných údajov, riešenie problémov a príčin rizík spojených s vodou zasahujúcich viaceré krajiny a navrhovanie príslušných opatrení, ktoré by umožnili prispôsobiť sa konkrétnej situácii a zmierniť jej následky; zdôrazňuje, že bez takejto rozhodovacej agentúry, ktorá by mala vedúce postavenie, sa kľúčové rokovania o predchádzaní povodniam a ich zmierňovaní môžu ukázať ako neprekonateľná prekážka medzi krajinami, ktoré sú vo vzájomnom spore; zdôrazňuje, že oblasti s výskytom ľadovcov, ktoré sú tak často zdrojom povodní, sa považujú za miesta strategického významu, ktoré tvoria hranice medzi národmi, a dotknuté strany ako také môžu byť zdržanlivé pri sprístupňovaní kľúčových informácií;

| 39. | upozorňuje, že projekty budovania priehrad ovplyvňujú medzinárodnú bezpečnosť; zdôrazňuje, že tento vplyv môže byť negatívny vytváraním cezhraničných konfliktov a sociálnych nepokojov a poškodzovaním životného prostredia; pripomína však, že otázky dodávok energie a vody môžu mať aj pozitívny vplyv podporovaním dialógu medzi susednými štátmi alebo regiónmi; |
| --- | --- |

39.

upozorňuje, že projekty budovania priehrad ovplyvňujú medzinárodnú bezpečnosť; zdôrazňuje, že tento vplyv môže byť negatívny vytváraním cezhraničných konfliktov a sociálnych nepokojov a poškodzovaním životného prostredia; pripomína však, že otázky dodávok energie a vody môžu mať aj pozitívny vplyv podporovaním dialógu medzi susednými štátmi alebo regiónmi;

| 40. | zdôrazňuje, že každé plánovanie priehrad by sa malo hodnotiť na základe piatich kritérií: spravodlivosť, efektívnosť, participačné rozhodovanie, udržateľnosť a zodpovednosť; v širšom zmysle naliehavo vyzýva, aby rozhodovací proces týkajúci sa priehrad v plnej miere zohľadňoval koncepciu ľudských práv; osobitne pripomína, že ak sa projekty dotýkajú domorodých a kmeňových národov, takéto procesy sa musia opierať o ich predchádzajúci, slobodný a informovaný súhlas; vyzýva, aby pred schválením každého projektu priehrady transparentným spôsobom a za účasti verejnosti vykonávali dôkladné posúdenia vplyvu, v ktorých sa v plnej miere posúdia environmentálne a sociálne náklady na projekty priehrad, ktoré sa majú realizovať; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že každé plánovanie priehrad by sa malo hodnotiť na základe piatich kritérií: spravodlivosť, efektívnosť, participačné rozhodovanie, udržateľnosť a zodpovednosť; v širšom zmysle naliehavo vyzýva, aby rozhodovací proces týkajúci sa priehrad v plnej miere zohľadňoval koncepciu ľudských práv; osobitne pripomína, že ak sa projekty dotýkajú domorodých a kmeňových národov, takéto procesy sa musia opierať o ich predchádzajúci, slobodný a informovaný súhlas; vyzýva, aby pred schválením každého projektu priehrady transparentným spôsobom a za účasti verejnosti vykonávali dôkladné posúdenia vplyvu, v ktorých sa v plnej miere posúdia environmentálne a sociálne náklady na projekty priehrad, ktoré sa majú realizovať;

| 41. | vyjadruje znepokojenie nad tým, že Svetová banka vynaložila na stavbu priehrad viac ako 100 miliárd USD, a to najmä rozsiahlych projektov v oblasti vodnej energie orientovaných na vývoz, ktoré znamenali vysídlenie 40 – 80 miliónov ľudí, stratu obživy, poškodenie ekosystémov a obrovské zadlženie rozvojových krajín; |
| --- | --- |

41.

vyjadruje znepokojenie nad tým, že Svetová banka vynaložila na stavbu priehrad viac ako 100 miliárd USD, a to najmä rozsiahlych projektov v oblasti vodnej energie orientovaných na vývoz, ktoré znamenali vysídlenie 40 – 80 miliónov ľudí, stratu obživy, poškodenie ekosystémov a obrovské zadlženie rozvojových krajín;

| 42. | zdôrazňuje, že osoby, ktoré boli vysídlené pre výstavbu priehrady, by mali nielen dostať finančnú náhradu, ale zároveň je potrebné zaistiť, aby boli dlhodobo schopné zabezpečiť si živobytie; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že osoby, ktoré boli vysídlené pre výstavbu priehrady, by mali nielen dostať finančnú náhradu, ale zároveň je potrebné zaistiť, aby boli dlhodobo schopné zabezpečiť si živobytie;

| 43. | vyzýva na komplexné, transparentné a participačné hodnotenie všetkých možností, ktoré sú k dispozícii na účely zníženia účinkov povodní a splnenia potrieb v oblasti zásobovania vodou a energiu, pričom prioritnú pozornosť treba venovať riešeniam založeným na ekosystémoch a zvýšeniu efektívnosti a udržateľnosti existujúcich systémov; |
| --- | --- |

43.

vyzýva na komplexné, transparentné a participačné hodnotenie všetkých možností, ktoré sú k dispozícii na účely zníženia účinkov povodní a splnenia potrieb v oblasti zásobovania vodou a energiu, pričom prioritnú pozornosť treba venovať riešeniam založeným na ekosystémoch a zvýšeniu efektívnosti a udržateľnosti existujúcich systémov;

| 44. | naliehavo žiada EÚ, aby v záujme riešenia problému povodní naďalej realizovala tzv. politiky soft-path manažmentu; uznáva, že podmienky vzniku povodní nie sú statické a vyžadujú si pružný prístup; vyzýva na zlepšenie systému predvídania povodní, zabezpečovanie jednotlivých budov proti povodniam a vytvorenie území na zadržiavanie záplavových vôd a systémov odvádzania vôd; |
| --- | --- |

44.

naliehavo žiada EÚ, aby v záujme riešenia problému povodní naďalej realizovala tzv. politiky soft-path manažmentu; uznáva, že podmienky vzniku povodní nie sú statické a vyžadujú si pružný prístup; vyzýva na zlepšenie systému predvídania povodní, zabezpečovanie jednotlivých budov proti povodniam a vytvorenie území na zadržiavanie záplavových vôd a systémov odvádzania vôd;

| 45. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

45.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0067.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/75 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/75

---

Utorok 27. septembra 2011Pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti

P7_TA(2011)0410

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o politickom rámci EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (2010/2100(INI))

2013/C 56 E/08

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na povinnosti podľa Medzinárodného paktu OSN o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, ktorý podpísali všetky členské štáty EÚ, a najmä na jeho článok 11 o práve na výživu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na povinnosti podľa Medzinárodného paktu OSN o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, ktorý podpísali všetky členské štáty EÚ, a najmä na jeho článok 11 o práve na výživu,

| — | so zreteľom na cieľ znížiť počet hladujúcich ľudí do roku 2015 o polovicu, formulovaný na Svetovom potravinovom samite v roku 1996 (Rímske vyhlásenie), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na cieľ znížiť počet hladujúcich ľudí do roku 2015 o polovicu, formulovaný na Svetovom potravinovom samite v roku 1996 (Rímske vyhlásenie),

| — | so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia prijaté na miléniovom samite OSN v septembri 2000, a najmä na rozvojový cieľ tisícročia č. 1 o zásade odstránenia extrémnej chudoby a hladu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia prijaté na miléniovom samite OSN v septembri 2000, a najmä na rozvojový cieľ tisícročia č. 1 o zásade odstránenia extrémnej chudoby a hladu,

| — | so zreteľom na osobitné zasadnutie Rady OSN pre ľudské práva z 22. mája 2008 v Ženeve týkajúce sa negatívneho vplyvu zhoršovania svetovej potravinovej krízy spôsobenej okrem iného zvyšovaním cien potravín na využívanie práva na výživu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osobitné zasadnutie Rady OSN pre ľudské práva z 22. mája 2008 v Ženeve týkajúce sa negatívneho vplyvu zhoršovania svetovej potravinovej krízy spôsobenej okrem iného zvyšovaním cien potravín na využívanie práva na výživu,

| — | so zreteľom na Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Európskej komisie o humanitárnej pomoci Európskej únie pod názvom Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade, Európskeho parlamentu a Európskej komisie o humanitárnej pomoci Európskej únie pod názvom Európsky konsenzus o humanitárnej pomoci,

| — | so zreteľom na Dohovor o potravinovej pomoci podpísaný 13. apríla 1999 v Londýne, ktorého cieľom je prispieť k celosvetovej potravinovej bezpečnosti a zlepšiť schopnosť medzinárodného spoločenstva reagovať na situácie potravinovej núdze a iné potravinové potreby v rozvojových krajinách, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor o potravinovej pomoci podpísaný 13. apríla 1999 v Londýne, ktorého cieľom je prispieť k celosvetovej potravinovej bezpečnosti a zlepšiť schopnosť medzinárodného spoločenstva reagovať na situácie potravinovej núdze a iné potravinové potreby v rozvojových krajinách,

| — | so zreteľom na vyhlásenie Svetového samitu o potravinovej bezpečnosti z roku 2009 a na dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby pôdy a ostatných prírodných zdrojov, ktoré pripravuje FAO, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Svetového samitu o potravinovej bezpečnosti z roku 2009 a na dobrovoľné usmernenia pre zodpovednú správu držby pôdy a ostatných prírodných zdrojov, ktoré pripravuje FAO,

| — | so zreteľom na dobrovoľné usmernenia FAO o podpore postupnej realizácie práva na primeranú výživu v kontexte potravinovej bezpečnosti jednotlivých štátov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dobrovoľné usmernenia FAO o podpore postupnej realizácie práva na primeranú výživu v kontexte potravinovej bezpečnosti jednotlivých štátov,

| — | so zreteľom na medziagentúrnu správu pre skupinu G20 o nestabilite cien potravín s názvom Cenová nestabilita na trhoch s potravinami a poľnohospodárskymi produktmi: politické reakcie, ktorá bola predložená francúzskemu predsedníctvu skupiny G20 2. júna 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medziagentúrnu správu pre skupinu G20 o nestabilite cien potravín s názvom Cenová nestabilita na trhoch s potravinami a poľnohospodárskymi produktmi: politické reakcie, ktorá bola predložená francúzskemu predsedníctvu skupiny G20 2. júna 2011,

| — | so zreteľom na usmernenia EÚ o pôdnej politike z novembra 2004, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na usmernenia EÚ o pôdnej politike z novembra 2004,

| — | so zreteľom na Výhľady OECD-FAO v poľnohospodárstve na roky 2011 – 2020, ktoré OECD a FAO spoločne uverejnili 17. júna 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Výhľady OECD-FAO v poľnohospodárstve na roky 2011 – 2020, ktoré OECD a FAO spoločne uverejnili 17. júna 2011,

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Maputa o poľnohospodárstve a potravinovej bezpečnosti podpísané v roku 2003, v ktorom sa africké vlády zaviazali vyčleniť minimálne 10 % zo svojich národných rozpočtov na poľnohospodárstvo, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Maputa o poľnohospodárstve a potravinovej bezpečnosti podpísané v roku 2003, v ktorom sa africké vlády zaviazali vyčleniť minimálne 10 % zo svojich národných rozpočtov na poľnohospodárstvo,

| — | so zreteľom na správu Svetovej banky o rozvoji vo svete za rok 2008 s názvom Poľnohospodárstvo pre rozvoj, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Svetovej banky o rozvoji vo svete za rok 2008 s názvom Poľnohospodárstvo pre rozvoj,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom SPP do roku 2020,

| — | so zreteľom na najnovšiu polročnú správu FAO „Food Outlook“ (jún 2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na najnovšiu polročnú správu FAO „Food Outlook“ (jún 2011),

| — | so zreteľom na medzinárodné hodnotenie poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) uverejnené 15. apríla 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medzinárodné hodnotenie poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) uverejnené 15. apríla 2008,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie o svetovej potravinovej bezpečnosti z L’Aquily prijaté 10. júla 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie o svetovej potravinovej bezpečnosti z L’Aquily prijaté 10. júla 2009,

| — | so zreteľom na iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve z roku 1982, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o morskom práve z roku 1982,

| — | so zreteľom na kódex správania pre zodpovedný rybolov, ktorý vypracovala FAO v roku 1995, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na kódex správania pre zodpovedný rybolov, ktorý vypracovala FAO v roku 1995,

| — | so zreteľom na každoročné preskúmanie FAO s názvom Stav svetového rybolovu a akvakultúry z roku 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na každoročné preskúmanie FAO s názvom Stav svetového rybolovu a akvakultúry z roku 2010,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1337/2008 zo 16. decembra 2008, ktorým sa ustanovuje nástroj rýchlej reakcie na prudký nárast cien potravín v rozvojových krajinách (1),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Politický rámec EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (KOM(2010)0127) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Politický rámec EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti (KOM(2010)0127) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Humanitárna potravinová pomoc (KOM(2010)0126) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu s názvom Humanitárna potravinová pomoc (KOM(2010)0126) prijaté 31. marca 2010 a na závery Rady prijaté 10. mája 2010,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2007 zvyšovaní cien krmív a potravín (2), na svoje uznesenie z 22. mája 2008 o zvyšovaní cien potravín v EÚ a rozvojových krajinách (3), ako aj na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o zvyšovaní cien potravín (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2007 zvyšovaní cien krmív a potravín (2), na svoje uznesenie z 22. mája 2008 o zvyšovaní cien potravín v EÚ a rozvojových krajinách (3), ako aj na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o zvyšovaní cien potravín (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2007 o pozdvihnutí afrického poľnohospodárstva – návrh rozvoja poľnohospodárstva a potravinovej istoty v Afrike (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 29. novembra 2007 o pozdvihnutí afrického poľnohospodárstva – návrh rozvoja poľnohospodárstva a potravinovej istoty v Afrike (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o spoločnej poľnohospodárskej politike a globálnej potravinovej bezpečnosti (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o spoločnej poľnohospodárskej politike a globálnej potravinovej bezpečnosti (6),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2009 o samite FAO a potravinovej bezpečnosti (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2009 o samite FAO a potravinovej bezpečnosti (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2010 o súdržnosti politík EÚ v záujme rozvoja a o koncepcii Oficiálna rozvojová pomoc plus (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. mája 2010 o súdržnosti politík EÚ v záujme rozvoja a o koncepcii Oficiálna rozvojová pomoc plus (8),

| — | so zreteľom na uznesenie spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o potravinovej bezpečnosti, ktoré bolo prijaté 4. decembra 2010 v Kinshase (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o potravinovej bezpečnosti, ktoré bolo prijaté 4. decembra 2010 v Kinshase (9),

| — | so zreteľom na osem odporúčaní pre G20, ktoré predložil osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu 29. januára 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na osem odporúčaní pre G20, ktoré predložil osobitný spravodajca OSN pre právo na výživu 29. januára 2011,

| — | so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu od osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu prezentovanú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu od osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu prezentovanú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011,

| — | so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A7-0284/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A7-0284/2011),

| A. | keďže podľa organizácie FAO dosiahol v roku 2010 počet ľudí trpiacich hladom 925 miliónov; keďže v celosvetovom meradle podiel detí mladších ako päť rokov s podváhou dosahuje 26 % a viac ako jednu tretinu úmrtí detí mladších ako päť rokov možno pripísať podvýžive; keďže len polovica všetkých rozvojových krajín (62 zo 118) smeruje k tomu, aby dosiahla rozvojový cieľ tisícročia; keďže svetový hospodársky pokles a rastúce ceny potravín a palív zhoršili potravinovú situáciu v mnohých rozvojových krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách, čím sa čiastočne zastavil pokrok v oblasti znižovania chudoby z ostatného desaťročia, |
| --- | --- |

A.

keďže podľa organizácie FAO dosiahol v roku 2010 počet ľudí trpiacich hladom 925 miliónov; keďže v celosvetovom meradle podiel detí mladších ako päť rokov s podváhou dosahuje 26 % a viac ako jednu tretinu úmrtí detí mladších ako päť rokov možno pripísať podvýžive; keďže len polovica všetkých rozvojových krajín (62 zo 118) smeruje k tomu, aby dosiahla rozvojový cieľ tisícročia; keďže svetový hospodársky pokles a rastúce ceny potravín a palív zhoršili potravinovú situáciu v mnohých rozvojových krajinách, najmä v najmenej rozvinutých krajinách, čím sa čiastočne zastavil pokrok v oblasti znižovania chudoby z ostatného desaťročia,

| B. | keďže hlad a podvýživa sú hlavnými príčinami úmrtnosti ľudí a najväčšími hrozbami pre svetový mier a bezpečnosť, |
| --- | --- |

B.

keďže hlad a podvýživa sú hlavnými príčinami úmrtnosti ľudí a najväčšími hrozbami pre svetový mier a bezpečnosť,

| C. | keďže podľa nedávno zverejneného indexu cien potravín organizácie FAO z januára 2011 došlo od augusta 2010 k medzimesačnému zvýšeniu cien potravín v rámci trendu z posledných desiatich rokov, a to na úrovniach, ktoré sú v súčasnosti vyššie než ceny potravín z roku 2008, keď dosiahli maximum; keďže nestabilnosť cien komodít vplýva najmä na krajiny s nízkymi príjmami a na najchudobnejšie, najzraniteľnejšie a najviac marginalizované skupiny obyvateľstva v rozvojových krajinách, |
| --- | --- |

C.

keďže podľa nedávno zverejneného indexu cien potravín organizácie FAO z januára 2011 došlo od augusta 2010 k medzimesačnému zvýšeniu cien potravín v rámci trendu z posledných desiatich rokov, a to na úrovniach, ktoré sú v súčasnosti vyššie než ceny potravín z roku 2008, keď dosiahli maximum; keďže nestabilnosť cien komodít vplýva najmä na krajiny s nízkymi príjmami a na najchudobnejšie, najzraniteľnejšie a najviac marginalizované skupiny obyvateľstva v rozvojových krajinách,

| D. | keďže do roku 2050 sa očakáva zvýšenie celosvetového dopytu po poľnohospodárskych výrobkoch o 70 %, ktorý bude potrebné uspokojiť s použitím menšieho množstva vody a pesticídov a na menšej rozlohe dostupnej poľnohospodárskej pôdy, pričom sa budú uplatňovať trvalo udržateľné agro-ekologické výrobné metódy, zatiaľ čo sa očakáva, že svetová populácia dovtedy dosiahne deväť miliárd; keďže potravinovú neistotu ešte viac prehlbujú špekulácie s komoditami, znehodnocovanie pôdy, nedostatočné zdroje vody, zmena klímy, globálne nadobúdanie pôdy a neistota v súvislosti s držbou pôdy, najmä pre najchudobnejšie a najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, svetové monopoly na osivo, dopyt po agropalivách a politiky súvisiace s energetikou, |
| --- | --- |

D.

keďže do roku 2050 sa očakáva zvýšenie celosvetového dopytu po poľnohospodárskych výrobkoch o 70 %, ktorý bude potrebné uspokojiť s použitím menšieho množstva vody a pesticídov a na menšej rozlohe dostupnej poľnohospodárskej pôdy, pričom sa budú uplatňovať trvalo udržateľné agro-ekologické výrobné metódy, zatiaľ čo sa očakáva, že svetová populácia dovtedy dosiahne deväť miliárd; keďže potravinovú neistotu ešte viac prehlbujú špekulácie s komoditami, znehodnocovanie pôdy, nedostatočné zdroje vody, zmena klímy, globálne nadobúdanie pôdy a neistota v súvislosti s držbou pôdy, najmä pre najchudobnejšie a najzraniteľnejšie skupiny obyvateľstva, svetové monopoly na osivo, dopyt po agropalivách a politiky súvisiace s energetikou,

| E. | keďže 85 % odhadovaných celosvetových populácií rýb sa loví bez obmedzení či nadmerne, alebo sú vyčerpané, a keďže závislosť od rýb ako zdroja živočíšneho proteínu v krajinách s nízkymi príjmami a nedostatkom potravín predstavuje podľa dokumentu FAO s názvom Stav svetového rybolovu a akvakultúry v roku 2010 najmenej 20 %, |
| --- | --- |

E.

keďže 85 % odhadovaných celosvetových populácií rýb sa loví bez obmedzení či nadmerne, alebo sú vyčerpané, a keďže závislosť od rýb ako zdroja živočíšneho proteínu v krajinách s nízkymi príjmami a nedostatkom potravín predstavuje podľa dokumentu FAO s názvom Stav svetového rybolovu a akvakultúry v roku 2010 najmenej 20 %,

| F. | keďže poľnohospodárstvo zabezpečuje v rozvojových krajinách prácu a živobytie pre viac než 70 % obyvateľstva v produktívnom veku, a najmä žien; keďže podľa odhadov Svetovej banky je pri znižovaní chudoby rast v poľnohospodárskom odvetví dvakrát účinnejší v porovnaní s rastom v ostatných odvetviach, ale aj so zreteľom na význam investícií do rastu a tvorby pracovných miest v nepoľnohospodárskom sektore na vidieku, |
| --- | --- |

F.

keďže poľnohospodárstvo zabezpečuje v rozvojových krajinách prácu a živobytie pre viac než 70 % obyvateľstva v produktívnom veku, a najmä žien; keďže podľa odhadov Svetovej banky je pri znižovaní chudoby rast v poľnohospodárskom odvetví dvakrát účinnejší v porovnaní s rastom v ostatných odvetviach, ale aj so zreteľom na význam investícií do rastu a tvorby pracovných miest v nepoľnohospodárskom sektore na vidieku,

| G. | keďže pri zvyšovaní celkovej výroby potravín sa preukázal potenciál drobných a stredne veľkých poľnohospodárskych systémov; keďže zameranie výroby len na vývoz v rozvojových krajinách má zvyčajne negatívny vplyv, najmä na ženy ako drobné poľnohospodárky, |
| --- | --- |

G.

keďže pri zvyšovaní celkovej výroby potravín sa preukázal potenciál drobných a stredne veľkých poľnohospodárskych systémov; keďže zameranie výroby len na vývoz v rozvojových krajinách má zvyčajne negatívny vplyv, najmä na ženy ako drobné poľnohospodárky,

| H. | keďže ochrana súkromného vlastníctva a právny štát sú základnými predpokladmi v záujme zvyšovania súkromných investícií do poľnohospodárstva, |
| --- | --- |

H.

keďže ochrana súkromného vlastníctva a právny štát sú základnými predpokladmi v záujme zvyšovania súkromných investícií do poľnohospodárstva,

| I. | keďže z dôvodu nedostatočného prístupu k pôžičkám alebo mikroúverom na investície do zlepšenia osiva, hnojív a zavlažovacích systémov drobní poľnohospodári v rozvojových krajinách čelia vážnym prekážkam, ktoré im bránia zvýšiť poľnohospodársku produkciu; keďže štát zohráva zásadnú úlohu v trvalo udržateľnom rozvoji a zvyšovaní výrobných a spracovateľských kapacít, |
| --- | --- |

I.

keďže z dôvodu nedostatočného prístupu k pôžičkám alebo mikroúverom na investície do zlepšenia osiva, hnojív a zavlažovacích systémov drobní poľnohospodári v rozvojových krajinách čelia vážnym prekážkam, ktoré im bránia zvýšiť poľnohospodársku produkciu; keďže štát zohráva zásadnú úlohu v trvalo udržateľnom rozvoji a zvyšovaní výrobných a spracovateľských kapacít,

| J. | keďže podiel oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) pre poľnohospodárstvo za posledné tri desaťročia na medzinárodnej úrovni prudko klesol, |
| --- | --- |

J.

keďže podiel oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) pre poľnohospodárstvo za posledné tri desaťročia na medzinárodnej úrovni prudko klesol,

| K. | keďže EÚ v roku 2008 rýchlo zareagovala na potravinovú krízu vytvorením potravinového nástroja; keďže vplyv takýchto opatrení na štrukturálne príčiny hladu a potravinovej neistoty a na malé a stredne veľké rodinné poľnohospodárske podniky, najmä tie, ktoré prevádzkujú ženy, sa dá len veľmi ťažko zmerať, domnieva sa, že ďalšie rozširovanie tohto potravinového nástroja alebo ďalšie prideľovanie finančných zdrojov naň by nemalo byť automatické, ale malo by sa o ňom rozhodovať na základe nezávislého posúdenia vplyvu účinnosti vyplácaných finančných prostriedkov na zlepšenie potravinovej bezpečnosti vo všetkých prijímajúcich krajinách, |
| --- | --- |

K.

keďže EÚ v roku 2008 rýchlo zareagovala na potravinovú krízu vytvorením potravinového nástroja; keďže vplyv takýchto opatrení na štrukturálne príčiny hladu a potravinovej neistoty a na malé a stredne veľké rodinné poľnohospodárske podniky, najmä tie, ktoré prevádzkujú ženy, sa dá len veľmi ťažko zmerať, domnieva sa, že ďalšie rozširovanie tohto potravinového nástroja alebo ďalšie prideľovanie finančných zdrojov naň by nemalo byť automatické, ale malo by sa o ňom rozhodovať na základe nezávislého posúdenia vplyvu účinnosti vyplácaných finančných prostriedkov na zlepšenie potravinovej bezpečnosti vo všetkých prijímajúcich krajinách,

| L. | keďže dôsledky podvýživy, ako je slabý rast plodu alebo zakrpatenie počas prvých dvoch rokov života, vedú k neodvratnému poškodeniu vrátane nižšej výšky v dospelosti, nižšieho dosiahnutého školského vzdelania, nižšieho príjmu v dospelosti a nižšej pôrodnej hmotnosti potomstva, je aj naďalej potrebné vnímať ich ako hlavný problém pre trvalo udržateľný rozvoj v mnohých krajinách juhu, |
| --- | --- |

L.

keďže dôsledky podvýživy, ako je slabý rast plodu alebo zakrpatenie počas prvých dvoch rokov života, vedú k neodvratnému poškodeniu vrátane nižšej výšky v dospelosti, nižšieho dosiahnutého školského vzdelania, nižšieho príjmu v dospelosti a nižšej pôrodnej hmotnosti potomstva, je aj naďalej potrebné vnímať ich ako hlavný problém pre trvalo udržateľný rozvoj v mnohých krajinách juhu,

| M. | keďže od roku 2008 sa obnovuje politický dôraz na potravinovú bezpečnosť, čo vedie k znásobovaniu iniciatív na medzinárodnej úrovni, ktoré vyzývajú na komplexnú celosvetovú stratégiu, |
| --- | --- |

M.

keďže od roku 2008 sa obnovuje politický dôraz na potravinovú bezpečnosť, čo vedie k znásobovaniu iniciatív na medzinárodnej úrovni, ktoré vyzývajú na komplexnú celosvetovú stratégiu,

Rámec politiky EÚ pre potravinovú a výživovú bezpečnosť: prístup k udržateľnému poľnohospodárstvu založený na ľudských právach

| 1. | zdôrazňuje, že počet ľudí trpiacich hladom je neprípustný, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že celkové medzinárodné úsilie doteraz nestačilo na splnenie rozvojového cieľa tisícročia č. 1; žiada, aby sa prijali urýchlené kroky na splnenie medzinárodných povinných záväzkov a aby sa zároveň právo na vhodné a výživné potraviny stalo skutočnosťou; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že počet ľudí trpiacich hladom je neprípustný, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že celkové medzinárodné úsilie doteraz nestačilo na splnenie rozvojového cieľa tisícročia č. 1; žiada, aby sa prijali urýchlené kroky na splnenie medzinárodných povinných záväzkov a aby sa zároveň právo na vhodné a výživné potraviny stalo skutočnosťou;

| 2. | zdôrazňuje, že politická stabilita je podmienkou vyššej úrovne potravinovej bezpečnosti, a vyzýva preto všetky zainteresované strany, aby preukázali politickú vôľu potrebnú na zabezpečenie tejto stability; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že politická stabilita je podmienkou vyššej úrovne potravinovej bezpečnosti, a vyzýva preto všetky zainteresované strany, aby preukázali politickú vôľu potrebnú na zabezpečenie tejto stability;

| 3. | víta oznámenie Komisie týkajúce sa politického rámca EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti; domnieva sa však, že svetová potravinová kríza, okrem toho, že je narastajúcim humanitárnym problémom nevídaného rozsahu, predstavuje aj ohrozenie mieru a bezpečnosti na svete, a že hoci treba oceniť odhodlanie Komisie hľadať riešenia, ktoré by mohli zmierniť extrémnu chudobu miliardy osôb, naliehavosť situácie si od Európskej únie a členských štátov vyžaduje, aby vložili nové investície do oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka – predovšetkým so zreteľom na nový text SPP, zaviedli špecializované mechanizmy pre akumuláciu dostatočne veľkých svetových zásob základných potravín, odstránili vlastné prekážky brániace obchodu a znížili dlh najviac postihnutých krajín; domnieva sa, že Komisia by mala pri navrhovaní rozvojovej pomoci brať väčší ohľad na otázku potravinovej bezpečnosti v niektorých krajinách; |
| --- | --- |

3.

víta oznámenie Komisie týkajúce sa politického rámca EÚ na pomoc rozvojovým krajinám pri riešení výziev v oblasti potravinovej bezpečnosti; domnieva sa však, že svetová potravinová kríza, okrem toho, že je narastajúcim humanitárnym problémom nevídaného rozsahu, predstavuje aj ohrozenie mieru a bezpečnosti na svete, a že hoci treba oceniť odhodlanie Komisie hľadať riešenia, ktoré by mohli zmierniť extrémnu chudobu miliardy osôb, naliehavosť situácie si od Európskej únie a členských štátov vyžaduje, aby vložili nové investície do oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka – predovšetkým so zreteľom na nový text SPP, zaviedli špecializované mechanizmy pre akumuláciu dostatočne veľkých svetových zásob základných potravín, odstránili vlastné prekážky brániace obchodu a znížili dlh najviac postihnutých krajín; domnieva sa, že Komisia by mala pri navrhovaní rozvojovej pomoci brať väčší ohľad na otázku potravinovej bezpečnosti v niektorých krajinách;

| 4. | víta obe oznámenia Komisie o humanitárnej potravinovej pomoci a potravinovej bezpečnosti; požaduje, aby sa tieto dve oznámenia vykonávali jednotne a koordinovane v záujme účinnejšieho riešenia hlavných príčin hladu, podvýživy a potravinovej neistoty spolu s otázkou rozdeľovania potravín medzi krajinami a v rámci nich s osobitným zameraním na najchudobnejšie a marginalizované skupiny spoločnosti; vyzýva členské štáty, aby podporili proces prípravy vykonávacieho plánu v záujme rámca politiky potravinovej bezpečnosti a aby ho po jeho dokončení prijali; víta skutočnosť, že sa osobitná pozornosť venuje tým, ktorých najviac zasiahli katastrofy, teda ženám a deťom; konštatuje, že v prípade krízy je veľmi dôležité zabezpečiť schopnosť spoločnosti získavať potraviny v krátkodobom aj dlhodobom horizonte; pripomína, že núdzové mechanizmy nesmú byť dlhodobým riešením; vyjadruje hlboké obavy týkajúce sa nepriaznivých účinkov týchto mechanizmov osobitne na miestne hospodárstva; zdôrazňuje, že politika trvalo udržateľného rozvoja by mala vychádzať z dlhodobých prístupov spolupráce; |
| --- | --- |

4.

víta obe oznámenia Komisie o humanitárnej potravinovej pomoci a potravinovej bezpečnosti; požaduje, aby sa tieto dve oznámenia vykonávali jednotne a koordinovane v záujme účinnejšieho riešenia hlavných príčin hladu, podvýživy a potravinovej neistoty spolu s otázkou rozdeľovania potravín medzi krajinami a v rámci nich s osobitným zameraním na najchudobnejšie a marginalizované skupiny spoločnosti; vyzýva členské štáty, aby podporili proces prípravy vykonávacieho plánu v záujme rámca politiky potravinovej bezpečnosti a aby ho po jeho dokončení prijali; víta skutočnosť, že sa osobitná pozornosť venuje tým, ktorých najviac zasiahli katastrofy, teda ženám a deťom; konštatuje, že v prípade krízy je veľmi dôležité zabezpečiť schopnosť spoločnosti získavať potraviny v krátkodobom aj dlhodobom horizonte; pripomína, že núdzové mechanizmy nesmú byť dlhodobým riešením; vyjadruje hlboké obavy týkajúce sa nepriaznivých účinkov týchto mechanizmov osobitne na miestne hospodárstva; zdôrazňuje, že politika trvalo udržateľného rozvoja by mala vychádzať z dlhodobých prístupov spolupráce;

| 5. | zdôrazňuje význam posilnenia prepojenia medzi pomocou, obnovou a rozvojom; požaduje intenzívnejšie využívanie zdrojov s cieľom zabezpečiť kontinuitu pomoci a na to, aby sa diskusia zameriavala na flexibilitu a vzájomné dopĺňanie sa existujúcich finančných nástrojov; presadzuje rozšírený dialóg a koordináciu medzi humanitárnymi organizáciami a rozvojovými agentúrami; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje význam posilnenia prepojenia medzi pomocou, obnovou a rozvojom; požaduje intenzívnejšie využívanie zdrojov s cieľom zabezpečiť kontinuitu pomoci a na to, aby sa diskusia zameriavala na flexibilitu a vzájomné dopĺňanie sa existujúcich finančných nástrojov; presadzuje rozšírený dialóg a koordináciu medzi humanitárnymi organizáciami a rozvojovými agentúrami;

| 6. | vyzýva EÚ, aby posúdila vplyv svojich návrhov reformy SPP na rozvoj s cieľom zlepšiť súdržnosť cieľov SPP a rozvojovej politiky EÚ; |
| --- | --- |

6.

vyzýva EÚ, aby posúdila vplyv svojich návrhov reformy SPP na rozvoj s cieľom zlepšiť súdržnosť cieľov SPP a rozvojovej politiky EÚ;

| 7. | vyzýva EÚ, aby prostredníctvom svojich programov rozvojovej pomoci zvýšila podporu drobnej a vidieckej poľnohospodárskej výroby a poľnohospodárskej výroby stredného rozsahu určenej najmä na miestnu spotrebu a aby investovala do participatívnych plánov vedených jednotlivými štátmi, ktoré by sa mali vykonávať na miestnej úrovni v spolupráci s poľnohospodármi a ich zástupcami, miestnymi a regionálnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti; vyzdvihuje potrebu zvýšenia verejných investícií do výskumu trvalo udržateľných agro-ekologických výrobných systémov, ktoré takisto zlepšia produktivitu a konkurencieschopnosť vidieka a sektora poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

7.

vyzýva EÚ, aby prostredníctvom svojich programov rozvojovej pomoci zvýšila podporu drobnej a vidieckej poľnohospodárskej výroby a poľnohospodárskej výroby stredného rozsahu určenej najmä na miestnu spotrebu a aby investovala do participatívnych plánov vedených jednotlivými štátmi, ktoré by sa mali vykonávať na miestnej úrovni v spolupráci s poľnohospodármi a ich zástupcami, miestnymi a regionálnymi orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti; vyzdvihuje potrebu zvýšenia verejných investícií do výskumu trvalo udržateľných agro-ekologických výrobných systémov, ktoré takisto zlepšia produktivitu a konkurencieschopnosť vidieka a sektora poľnohospodárstva;

| 8. | trvá na potrebe partnerského prístupu s celou škálou strán zainteresovaných v rozvoji v oblasti potravinovej bezpečnosti, najmä miestnych a regionálnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti; zdôrazňuje skutočnosť, že miestne a regionálne orgány môžu z dôvodu ich blízkosti s územiami a miestnym obyvateľstvom a ich schopnosti koordinovať opatrenia rôznych účastníkov plniť rozhodujúcu úlohu ako sprostredkovatelia a ako rozvojová platforma; zdôrazňuje, že štruktúrovaný dialóg medzi inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal aj otázky potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

8.

trvá na potrebe partnerského prístupu s celou škálou strán zainteresovaných v rozvoji v oblasti potravinovej bezpečnosti, najmä miestnych a regionálnych orgánov a organizácií občianskej spoločnosti; zdôrazňuje skutočnosť, že miestne a regionálne orgány môžu z dôvodu ich blízkosti s územiami a miestnym obyvateľstvom a ich schopnosti koordinovať opatrenia rôznych účastníkov plniť rozhodujúcu úlohu ako sprostredkovatelia a ako rozvojová platforma; zdôrazňuje, že štruktúrovaný dialóg medzi inštitúciami a organizáciami občianskej spoločnosti by sa mal rozšíriť tak, aby zahŕňal aj otázky potravinovej bezpečnosti;

| 9. | vyzýva Komisiu, členské štáty a ostatných poskytovateľov medzinárodnej pomoci vrátane MVO, aby svoje investície cielenejšie zameriavali do poľnohospodárskeho odvetvia, a tým motivovali miestnych obyvateľov k tomu, aby sa neodsťahovali; |
| --- | --- |

9.

vyzýva Komisiu, členské štáty a ostatných poskytovateľov medzinárodnej pomoci vrátane MVO, aby svoje investície cielenejšie zameriavali do poľnohospodárskeho odvetvia, a tým motivovali miestnych obyvateľov k tomu, aby sa neodsťahovali;

| 10. | pripomína, že je dôležité podporovať poľnohospodárstvo v rozvojom svete a takisto prideľovať primeraný podiel zahraničnej rozvojovej pomoci (ODA) EÚ poľnohospodárskemu sektoru; s poľutovaním vníma skutočnosť, že úroveň rozvojovej pomoci určenej poľnohospodárstvu od osemdesiatych rokov 20. storočia dramaticky klesla, a víta priznanie potreby zvrátiť tento trend; vyzýva Komisiu, aby poľnohospodárstvu priznala popredné miesto v rámci svojej rozvojovej pomoci, a to vrátane pomoci poľnohospodárom v prístupe na trhy; |
| --- | --- |

10.

pripomína, že je dôležité podporovať poľnohospodárstvo v rozvojom svete a takisto prideľovať primeraný podiel zahraničnej rozvojovej pomoci (ODA) EÚ poľnohospodárskemu sektoru; s poľutovaním vníma skutočnosť, že úroveň rozvojovej pomoci určenej poľnohospodárstvu od osemdesiatych rokov 20. storočia dramaticky klesla, a víta priznanie potreby zvrátiť tento trend; vyzýva Komisiu, aby poľnohospodárstvu priznala popredné miesto v rámci svojej rozvojovej pomoci, a to vrátane pomoci poľnohospodárom v prístupe na trhy;

| 11. | pripomína, že keďže menej zvýhodnené spoločenstvá zväčša čerpajú živobytie z poľnohospodárstva, rozvoj udržateľného poľnohospodárstva a seriózne zohľadnenie medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie sú nevyhnutnou podmienkou splnenia rozvojového cieľa tisícročia č. 1; domnieva sa, že najmä drobná poľnohospodárska výroba môže byť odpoveďou na riešenie problému potravinovej bezpečnosti prostredníctvom posilnenia nezastupiteľnej úlohy žien spracovaním výrobkov priamo na mieste a širokým využívaním pôžičiek a mikroúverov na jednej strane a zapojením družstiev malovýrobcov do prípravy účinných poľnohospodárskych a obchodných politík na druhej strane; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že keďže menej zvýhodnené spoločenstvá zväčša čerpajú živobytie z poľnohospodárstva, rozvoj udržateľného poľnohospodárstva a seriózne zohľadnenie medzinárodného hodnotenia poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie sú nevyhnutnou podmienkou splnenia rozvojového cieľa tisícročia č. 1; domnieva sa, že najmä drobná poľnohospodárska výroba môže byť odpoveďou na riešenie problému potravinovej bezpečnosti prostredníctvom posilnenia nezastupiteľnej úlohy žien spracovaním výrobkov priamo na mieste a širokým využívaním pôžičiek a mikroúverov na jednej strane a zapojením družstiev malovýrobcov do prípravy účinných poľnohospodárskych a obchodných politík na druhej strane;

| 12. | poukazuje na to, že rozvoj poľnohospodárstva si vyžaduje dlhodobé investície v rámci celého reťazca hodnôt od výrobcu až po spotrebiteľa, t. j. zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, napríklad ciest, trhových prepojení a informácií o samotných trhoch a o priestore pre diverzifikáciu produktov; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že rozvoj poľnohospodárstva si vyžaduje dlhodobé investície v rámci celého reťazca hodnôt od výrobcu až po spotrebiteľa, t. j. zabezpečenie nevyhnutnej infraštruktúry, napríklad ciest, trhových prepojení a informácií o samotných trhoch a o priestore pre diverzifikáciu produktov;

| 13. | nazdáva sa, že súčasťou politiky podpory rozvojových krajín musí byť plán vzdelávania a odbornej prípravy zameraný na tvorbu pracovných miest, ktorý mladým ľuďom umožní študovať vedu o udržateľnom poľnohospodárstve v záujme vytvorenia kvalitnejších, špecializovaných a udržateľných foriem produkcie, čím sa obmedzí vyľudňovanie vidieckych oblastí a zníži chudoba; |
| --- | --- |

13.

nazdáva sa, že súčasťou politiky podpory rozvojových krajín musí byť plán vzdelávania a odbornej prípravy zameraný na tvorbu pracovných miest, ktorý mladým ľuďom umožní študovať vedu o udržateľnom poľnohospodárstve v záujme vytvorenia kvalitnejších, špecializovaných a udržateľných foriem produkcie, čím sa obmedzí vyľudňovanie vidieckych oblastí a zníži chudoba;

| 14. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, ako je dôležité, aby poľnohospodári mohli okrem plnenia vlastných potrieb v zásobovaní potravinami vytvárať zisk, ktorý potrebujú na vzdelávanie a investície; |
| --- | --- |

14.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, ako je dôležité, aby poľnohospodári mohli okrem plnenia vlastných potrieb v zásobovaní potravinami vytvárať zisk, ktorý potrebujú na vzdelávanie a investície;

| 15. | zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zapojiť miestne poľnohospodárske organizácie do rôznych fáz vykonávania poľnohospodárskej politiky v rozvojových krajinách, a Európska únia by sa preto mala usilovať posilniť miestne združenia, aby zabezpečila ochranu záujmov miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité zapojiť miestne poľnohospodárske organizácie do rôznych fáz vykonávania poľnohospodárskej politiky v rozvojových krajinách, a Európska únia by sa preto mala usilovať posilniť miestne združenia, aby zabezpečila ochranu záujmov miestnych spoločenstiev;

| 16. | súhlasí s tým, aby sa programy pomoci EÚ zameriavali na udržateľnú výrobu potravín, najmä v malom a strednom rozsahu, ako sa odporúča v správe IAASTD, a na prístupy, ktoré posilňujú biodiverzitu, zabraňujú znehodnocovaniu úrodnej pôdy a podporujú postupy s nízkymi vonkajšími vstupmi, pričom by zvyšovali poľnohospodársky výstup v rozvojových krajinách, ktorý sa dá dosiahnuť lepším prístupom malých a stredných poľnohospodárov k pôžičkám a mikroúverom s bežnými úrokovými mierami a za spravodlivých podmienok; |
| --- | --- |

16.

súhlasí s tým, aby sa programy pomoci EÚ zameriavali na udržateľnú výrobu potravín, najmä v malom a strednom rozsahu, ako sa odporúča v správe IAASTD, a na prístupy, ktoré posilňujú biodiverzitu, zabraňujú znehodnocovaniu úrodnej pôdy a podporujú postupy s nízkymi vonkajšími vstupmi, pričom by zvyšovali poľnohospodársky výstup v rozvojových krajinách, ktorý sa dá dosiahnuť lepším prístupom malých a stredných poľnohospodárov k pôžičkám a mikroúverom s bežnými úrokovými mierami a za spravodlivých podmienok;

| 17. | domnieva sa, že EÚ by mala prispieť k podpore používania semien miestnych odrôd, ktoré sú prispôsobené klimatických podmienkam v rozvojových krajinách a ktoré možno jednoducho skladovať, s ktorými možno jednoducho obchodovať a ktoré možno jednoducho dodať poľnohospodárom, pretože sa na ne nevzťahujú práva duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že EÚ by mala prispieť k podpore používania semien miestnych odrôd, ktoré sú prispôsobené klimatických podmienkam v rozvojových krajinách a ktoré možno jednoducho skladovať, s ktorými možno jednoducho obchodovať a ktoré možno jednoducho dodať poľnohospodárom, pretože sa na ne nevzťahujú práva duševného vlastníctva;

| 18. | vyzýva EÚ a rozvojové krajiny, aby vytvorili spoločné výskumné kapacity a kapacity pre odbornú prípravu v oblasti udržateľných poľnohospodárskych postupov a nových technológií, najmä pomocou verejno-súkromných partnerstiev a spoločných podnikov vrátane vytvorenia pridanej hodnoty v mieste zberu a skladovania potravín pomocou balenia a spracovania; |
| --- | --- |

18.

vyzýva EÚ a rozvojové krajiny, aby vytvorili spoločné výskumné kapacity a kapacity pre odbornú prípravu v oblasti udržateľných poľnohospodárskych postupov a nových technológií, najmä pomocou verejno-súkromných partnerstiev a spoločných podnikov vrátane vytvorenia pridanej hodnoty v mieste zberu a skladovania potravín pomocou balenia a spracovania;

| 19. | trvá na potrebe posilniť výskum na základe verejného financovania a poskytovať know-how v oblasti trvalo udržateľného poľnohospodárstva, a tým podporiť aktivity, ktoré upevňujú pozíciu drobných poľnohospodárov pri optimalizácii poľnohospodárskych výstupov a prispôsobovaní sa výzvam zmeny klímy a zvýšeného dopytu po zdrojoch; |
| --- | --- |

19.

trvá na potrebe posilniť výskum na základe verejného financovania a poskytovať know-how v oblasti trvalo udržateľného poľnohospodárstva, a tým podporiť aktivity, ktoré upevňujú pozíciu drobných poľnohospodárov pri optimalizácii poľnohospodárskych výstupov a prispôsobovaní sa výzvam zmeny klímy a zvýšeného dopytu po zdrojoch;

| 20. | žiada o vytvorenie mechanizmov na ochranu lesov, pôvodného obyvateľstva, mokrín a tradičných poľnohospodárskych postupov vo vyvážajúcich tretích krajinách; |
| --- | --- |

20.

žiada o vytvorenie mechanizmov na ochranu lesov, pôvodného obyvateľstva, mokrín a tradičných poľnohospodárskych postupov vo vyvážajúcich tretích krajinách;

| 21. | domnieva sa, že vzhľadom na rast svetovej populácie a zvyšujúci sa tlak na prírodné zdroje je nevyhnutné zaviesť na celosvetovej úrovni udržateľnejšie, energeticky úspornejšie a efektívnejšie formy produkcie; žiada, aby sa poskytovanie pomoci EÚ a členských štátov viazalo na rozvoj udržateľných a energeticky sebestačných systémov poľnohospodárskej výroby a aby sa časťou tejto pomoci prispelo k vytvoreniu nástrojov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako je vietor a slnečná energia, a na dobrú správu vodných zdrojov; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že vzhľadom na rast svetovej populácie a zvyšujúci sa tlak na prírodné zdroje je nevyhnutné zaviesť na celosvetovej úrovni udržateľnejšie, energeticky úspornejšie a efektívnejšie formy produkcie; žiada, aby sa poskytovanie pomoci EÚ a členských štátov viazalo na rozvoj udržateľných a energeticky sebestačných systémov poľnohospodárskej výroby a aby sa časťou tejto pomoci prispelo k vytvoreniu nástrojov na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ako je vietor a slnečná energia, a na dobrú správu vodných zdrojov;

| 22. | zdôrazňuje, že EÚ by sa mala v rámci rokovaní o fonde OSN pre zmenu klímy usilovať zabezpečiť, aby sa významná časť finančných prostriedkov pridelených rozvojovým krajinám efektívne využila na podporu miestnych poľnohospodárskych politík v záujme trvalo udržateľného sociálneho a environmentálneho rozvoja; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že EÚ by sa mala v rámci rokovaní o fonde OSN pre zmenu klímy usilovať zabezpečiť, aby sa významná časť finančných prostriedkov pridelených rozvojovým krajinám efektívne využila na podporu miestnych poľnohospodárskych politík v záujme trvalo udržateľného sociálneho a environmentálneho rozvoja;

| 23. | zdôrazňuje, že ak sa drobní poľnohospodári – najmä ženy – v rozvojových krajinách majú stať nielen udržateľnými, ale ak majú aj plniť svoj produkčný potenciál, musia mať lepší prístup k mikroúverom vrátane mikroúverov poskytovaných neziskovými poskytovateľmi na investície do lepších osív, hnojív a zavlažovacích mechanizmov a potrebný súbor nástrojov na ochranu plodín, aby ochránili svoju úrodu pred škodcami a chorobami; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že ak sa drobní poľnohospodári – najmä ženy – v rozvojových krajinách majú stať nielen udržateľnými, ale ak majú aj plniť svoj produkčný potenciál, musia mať lepší prístup k mikroúverom vrátane mikroúverov poskytovaných neziskovými poskytovateľmi na investície do lepších osív, hnojív a zavlažovacích mechanizmov a potrebný súbor nástrojov na ochranu plodín, aby ochránili svoju úrodu pred škodcami a chorobami;

| 24. | zdôrazňuje význam zintenzívňovania činností a politík týkajúcich sa výživy a zohľadňujúcich otázky výživy a lepšieho prepojenia sponzorských zásahov v tomto sektore na úrovni krajín, EÚ a na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje význam zintenzívňovania činností a politík týkajúcich sa výživy a zohľadňujúcich otázky výživy a lepšieho prepojenia sponzorských zásahov v tomto sektore na úrovni krajín, EÚ a na medzinárodnej úrovni;

| 25. | zdôrazňuje potrebu poskytnúť malým poľnohospodárom v rozvojových krajinách väčší prístup k vlastníckym právam, čo umožní malým vlastníkom pôdy dokázať vlastníctvo, a teda mať záruku na pôžičky, ktoré sú potrebné na zvýšenie ich produkcie; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje potrebu poskytnúť malým poľnohospodárom v rozvojových krajinách väčší prístup k vlastníckym právam, čo umožní malým vlastníkom pôdy dokázať vlastníctvo, a teda mať záruku na pôžičky, ktoré sú potrebné na zvýšenie ich produkcie;

| 26. | vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj agro-spracovateľských kapacít v partnerských krajinách v záujme zníženia strát po zbere úrody, predlžovania životnosti a ochrany potravín a rozvíjania lepších skladovacích zariadení, aby sa tak zabránilo stratám spôsobeným znečistením, ktoré sú v rozvojových krajinách na celom svete v súčasnosti veľmi vysoké, aby sa zlepšoval prístup na miestny trh a aby sa vytvárali dôstojné pracovné podmienky pre miestne obyvateľstvo; žiada EÚ a jej členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom umožniť transfer technológií, odborných znalostí a podpory pri tvorbe kapacít do rozvojových krajín; |
| --- | --- |

26.

vyzýva Komisiu, aby podporovala rozvoj agro-spracovateľských kapacít v partnerských krajinách v záujme zníženia strát po zbere úrody, predlžovania životnosti a ochrany potravín a rozvíjania lepších skladovacích zariadení, aby sa tak zabránilo stratám spôsobeným znečistením, ktoré sú v rozvojových krajinách na celom svete v súčasnosti veľmi vysoké, aby sa zlepšoval prístup na miestny trh a aby sa vytvárali dôstojné pracovné podmienky pre miestne obyvateľstvo; žiada EÚ a jej členské štáty, aby vyvinuli maximálne úsilie s cieľom umožniť transfer technológií, odborných znalostí a podpory pri tvorbe kapacít do rozvojových krajín;

| 27. | žiada Komisiu, aby vzala do úvahy úlohu aridnej a semiaridnej pôdy s osobitným zameraním na dobytok, pretože najväčšiu ponuku mäsa pre viac urbanizované oblasti poskytujú regióny s aridnou a semiaridnou pôdou; |
| --- | --- |

27.

žiada Komisiu, aby vzala do úvahy úlohu aridnej a semiaridnej pôdy s osobitným zameraním na dobytok, pretože najväčšiu ponuku mäsa pre viac urbanizované oblasti poskytujú regióny s aridnou a semiaridnou pôdou;

| 28. | pripomína, že prístup k vhodným potravinám patrí k všeobecným ľudským právam; naliehavo vyzýva partnerské krajiny, aby presadzovali dobrovoľné usmernenia FAO o práve na výživu; |
| --- | --- |

28.

pripomína, že prístup k vhodným potravinám patrí k všeobecným ľudským právam; naliehavo vyzýva partnerské krajiny, aby presadzovali dobrovoľné usmernenia FAO o práve na výživu;

| 29. | pripomína, že poľnohospodársky rozvoj musí byť založený na práve na výživu a na produkciu potravín; zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ musí uznať a hájiť potrebu rozvojových krajín dosiahnuť potravinovú bezpečnosť (v kvantitatívnom a kvalitatívnom zmysle) a ich právo zabezpečiť si čo najväčšiu sebestačnosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje záväzok EÚ postupne zrušiť vývozné dotácie, a to súbežne s podobnými opatreniami partnerov v rámci WTO; zároveň zdôrazňuje potrebu zabezpečiť rovnaký prístup miestneho obyvateľstva k potravinám v týchto krajinách; |
| --- | --- |

29.

pripomína, že poľnohospodársky rozvoj musí byť založený na práve na výživu a na produkciu potravín; zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ musí uznať a hájiť potrebu rozvojových krajín dosiahnuť potravinovú bezpečnosť (v kvantitatívnom a kvalitatívnom zmysle) a ich právo zabezpečiť si čo najväčšiu sebestačnosť; v tejto súvislosti zdôrazňuje záväzok EÚ postupne zrušiť vývozné dotácie, a to súbežne s podobnými opatreniami partnerov v rámci WTO; zároveň zdôrazňuje potrebu zabezpečiť rovnaký prístup miestneho obyvateľstva k potravinám v týchto krajinách;

| 30. | pripomína význam pojmu potravinovej bezpečnosti, vymedzenej ako schopnosť krajiny alebo regiónu demokraticky plniť vlastné poľnohospodárske a potravinové politiky, priority a stratégie prostredníctvom udržateľného poľnohospodárskeho modelu; pripomína, že súčasné výrobné kapacity v niektorých rozvojových krajinách nemusia pokrývať potreby a že dosiahnutie dlhodobej potravinovej bezpečnosti si vyžaduje zníženie závislosti od dovozu prostredníctvom budovania týchto domácich kapacít; |
| --- | --- |

30.

pripomína význam pojmu potravinovej bezpečnosti, vymedzenej ako schopnosť krajiny alebo regiónu demokraticky plniť vlastné poľnohospodárske a potravinové politiky, priority a stratégie prostredníctvom udržateľného poľnohospodárskeho modelu; pripomína, že súčasné výrobné kapacity v niektorých rozvojových krajinách nemusia pokrývať potreby a že dosiahnutie dlhodobej potravinovej bezpečnosti si vyžaduje zníženie závislosti od dovozu prostredníctvom budovania týchto domácich kapacít;

| 31. | pripomína dôležitosť takého prístupu k riadeniu potravinovej bezpečnosti, súčasťou ktorého by bol globálny rámec opätovne zameraný na potravinovú politiku nad rámec potravinovej pomoci a na vzájomnú spoluprácu medzi darcami a medzi darcami a príjemcami v podmienkach posilneného partnerstva na miestnej úrovni, ako aj kľúčovú úlohu stratégií prijímajúcich krajín pri prijímaní záväzku zabezpečovať základné verejné blaho, ako napríklad mier v krajine a investície do vidieckej infraštruktúry; |
| --- | --- |

31.

pripomína dôležitosť takého prístupu k riadeniu potravinovej bezpečnosti, súčasťou ktorého by bol globálny rámec opätovne zameraný na potravinovú politiku nad rámec potravinovej pomoci a na vzájomnú spoluprácu medzi darcami a medzi darcami a príjemcami v podmienkach posilneného partnerstva na miestnej úrovni, ako aj kľúčovú úlohu stratégií prijímajúcich krajín pri prijímaní záväzku zabezpečovať základné verejné blaho, ako napríklad mier v krajine a investície do vidieckej infraštruktúry;

| 32. | víta rozhodnutie začleniť do programov EÚ výživový rozmer; vyzýva Komisiu, aby vypracovala konkrétne oznámenie o tomto rozmere; žiada, aby bol výživový aspekt trvalou súčasťou politík v oblasti potravinovej bezpečnosti a opatrení v odvetví poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

32.

víta rozhodnutie začleniť do programov EÚ výživový rozmer; vyzýva Komisiu, aby vypracovala konkrétne oznámenie o tomto rozmere; žiada, aby bol výživový aspekt trvalou súčasťou politík v oblasti potravinovej bezpečnosti a opatrení v odvetví poľnohospodárstva;

| 33. | vyzýva Komisiu, aby uznala zásadnú úlohu žien ako drobných poľnohospodárok v oblasti potravinovej a výživovej bezpečnosti a aby investovala do osobitných programov na ich podporu; pripomína, že význam žien v dosahovaní výživovej bezpečnosti pre ne samotné a pre ich deti je ešte potrebné riadne uznať, a preto treba zabezpečiť živobytie žien a zvýšiť informovanosť o primeranej výžive; trvá na tom, že stratégia EÚ by mala byť zameraná aj na vykonávanie opatrení na zabezpečenie toho, aby najzraniteľnejšie subjekty, najmä vo vidieckych oblastiach, mohli využívať príležitosti školenia v oblasti poľnohospodárstva, vzdelávania v oblasti výživy, zdravia a pracovných podmienok a bezpečnostnú sieť v prípade potreby; |
| --- | --- |

33.

vyzýva Komisiu, aby uznala zásadnú úlohu žien ako drobných poľnohospodárok v oblasti potravinovej a výživovej bezpečnosti a aby investovala do osobitných programov na ich podporu; pripomína, že význam žien v dosahovaní výživovej bezpečnosti pre ne samotné a pre ich deti je ešte potrebné riadne uznať, a preto treba zabezpečiť živobytie žien a zvýšiť informovanosť o primeranej výžive; trvá na tom, že stratégia EÚ by mala byť zameraná aj na vykonávanie opatrení na zabezpečenie toho, aby najzraniteľnejšie subjekty, najmä vo vidieckych oblastiach, mohli využívať príležitosti školenia v oblasti poľnohospodárstva, vzdelávania v oblasti výživy, zdravia a pracovných podmienok a bezpečnostnú sieť v prípade potreby;

| 34. | vyzýva Komisiu a medzinárodné organizácie, ako je FAO, aby pokračovali vo svojich prebiehajúcich konzultáciách s globálnou občianskou spoločnosťou a mimovládnymi subjektmi, najmä s organizáciami poľnohospodárov, rybárov a chovateľov, ktorých zapojenie a príspevok sú rozhodujúce pre prijatie konkrétnych opatrení na zlepšenie produkcie potravín; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Komisiu a medzinárodné organizácie, ako je FAO, aby pokračovali vo svojich prebiehajúcich konzultáciách s globálnou občianskou spoločnosťou a mimovládnymi subjektmi, najmä s organizáciami poľnohospodárov, rybárov a chovateľov, ktorých zapojenie a príspevok sú rozhodujúce pre prijatie konkrétnych opatrení na zlepšenie produkcie potravín;

| 35. | domnieva sa na základe predpovedí FAO týkajúcich sa rastu počtu obyvateľov, ktoré naznačujú, že do roku 2025 bude viac než polovica obyvateľov rozvojových krajín (približne 3,5 miliardy osôb) žiť v mestských centrách, že by východisko z chudoby mohla predstavovať politika podpory záhradkárstva v mestských podmienkach, keďže takého záhradkárstvo si vyžaduje nízke počiatočné náklady a vyznačuje sa krátkymi produkčnými cyklami a vysokými výnosmi na jednotku času, veľkosti pozemku a množstva vody, a nové mestá by tak boli zároveň zelenšie; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa na základe predpovedí FAO týkajúcich sa rastu počtu obyvateľov, ktoré naznačujú, že do roku 2025 bude viac než polovica obyvateľov rozvojových krajín (približne 3,5 miliardy osôb) žiť v mestských centrách, že by východisko z chudoby mohla predstavovať politika podpory záhradkárstva v mestských podmienkach, keďže takého záhradkárstvo si vyžaduje nízke počiatočné náklady a vyznačuje sa krátkymi produkčnými cyklami a vysokými výnosmi na jednotku času, veľkosti pozemku a množstva vody, a nové mestá by tak boli zároveň zelenšie;

| 36. | dôrazne žiada EÚ, aby podporovala iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany, ktorá by pomohla uspokojovať základné potravinové potreby chudobného obyvateľstva; |
| --- | --- |

36.

dôrazne žiada EÚ, aby podporovala iniciatívu OSN o základnej úrovni sociálnej ochrany, ktorá by pomohla uspokojovať základné potravinové potreby chudobného obyvateľstva;

| 37. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na podvýživu, najmä podvýživu matiek a detí, a aby do svojej politiky rozvoja zapracovala riadne a viacsektorové stratégie v oblasti výživy; |
| --- | --- |

37.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na podvýživu, najmä podvýživu matiek a detí, a aby do svojej politiky rozvoja zapracovala riadne a viacsektorové stratégie v oblasti výživy;

| 38. | upozorňuje na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu o tom, že účasť poľnohospodárov je rozhodujúca pre úspech agro-ekologických postupov a stimuluje priebežné vzdelávanie poľnohospodárov; preto podnecuje producentov potravín v rozvojových krajinách, aby sa zapojili do svetových a miestnych mimovládnych organizácií a družstiev poľnohospodárov; |
| --- | --- |

38.

upozorňuje na vyhlásenie osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu o tom, že účasť poľnohospodárov je rozhodujúca pre úspech agro-ekologických postupov a stimuluje priebežné vzdelávanie poľnohospodárov; preto podnecuje producentov potravín v rozvojových krajinách, aby sa zapojili do svetových a miestnych mimovládnych organizácií a družstiev poľnohospodárov;

| 39. | vyzýva Komisiu a Radu, aby podporovali vykonávanie inovačných finančných nástrojov, ako napríklad medzinárodnej dane z finančných transakcií, a aby pracovali v tomto záujme; pripomína, že tieto nástroje by dopĺňali cieľ OSN vo výške 0,7 % HND určeného na rozvojovú spoluprácu; zároveň zdôrazňuje potrebu, aby rozvojové krajiny posilnili vlastné úsilie v oblasti zdaňovania, najmä pokiaľ ide o výber daní a boj proti daňovým únikom; |
| --- | --- |

39.

vyzýva Komisiu a Radu, aby podporovali vykonávanie inovačných finančných nástrojov, ako napríklad medzinárodnej dane z finančných transakcií, a aby pracovali v tomto záujme; pripomína, že tieto nástroje by dopĺňali cieľ OSN vo výške 0,7 % HND určeného na rozvojovú spoluprácu; zároveň zdôrazňuje potrebu, aby rozvojové krajiny posilnili vlastné úsilie v oblasti zdaňovania, najmä pokiaľ ide o výber daní a boj proti daňovým únikom;

Účinné opatrenia proti nestabilite cien potravín a nekontrolovanému nadobúdaniu pôdy: obmedzenie špekulácií na trhoch s potravinami a poľnohospodárskymi komoditami

| 40. | vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že rok 2008 – rok svetovej potravinovej krízy – bol zároveň rok s najväčšou produkciou pšenice v dejinách, a v tomto kontexte zdôrazňuje, že špekulácie majú nepriaznivý vplyv na cenové indexy komodít; |
| --- | --- |

40.

vyjadruje znepokojenie nad skutočnosťou, že rok 2008 – rok svetovej potravinovej krízy – bol zároveň rok s najväčšou produkciou pšenice v dejinách, a v tomto kontexte zdôrazňuje, že špekulácie majú nepriaznivý vplyv na cenové indexy komodít;

| 41. | upriamuje pozornosť na štrukturálne príčiny cenovej nestability a zdôrazňuje, že špekulácie ohľadne derivátov základných potravinových komodít významne zhoršili cenovú nestabilitu; súhlasí so závermi osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu, pokiaľ ide o úlohu, ktorú zohrávajú veľkí investori pri ovplyvňovaní cenových indexov; |
| --- | --- |

41.

upriamuje pozornosť na štrukturálne príčiny cenovej nestability a zdôrazňuje, že špekulácie ohľadne derivátov základných potravinových komodít významne zhoršili cenovú nestabilitu; súhlasí so závermi osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu, pokiaľ ide o úlohu, ktorú zohrávajú veľkí investori pri ovplyvňovaní cenových indexov;

| 42. | zdôrazňuje, že stabilitu na potravinových trhoch nedávno takisto nepriaznivo ovplyvnili mnohé iné nepredvídateľné faktory vrátane katastrofy v Japonsku, nebývalej vlny politických nepokojov, ktoré zasiahli mnohé krajiny v severnej Afrike a na Blízkom východe, ďalšieho výrazného zvýšenia cien ropy, pokračujúcej neistoty na finančných trhoch a vo svetovom hospodárstve, pričom všetky tieto faktory mali nepriaznivý vplyv; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že stabilitu na potravinových trhoch nedávno takisto nepriaznivo ovplyvnili mnohé iné nepredvídateľné faktory vrátane katastrofy v Japonsku, nebývalej vlny politických nepokojov, ktoré zasiahli mnohé krajiny v severnej Afrike a na Blízkom východe, ďalšieho výrazného zvýšenia cien ropy, pokračujúcej neistoty na finančných trhoch a vo svetovom hospodárstve, pričom všetky tieto faktory mali nepriaznivý vplyv;

| 43. | domnieva sa, že finančné špekulácie a zvýšená liberalizácia finančných trhov a obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami vo veľkej miere prispieva k cenovým výkyvom a že je potrebné zaviesť mechanizmy regulácie na zabezpečenie určitej úrovne stability trhov; domnieva sa, že je potrebné zlepšiť transparentnosť trhov s cieľom zabezpečiť spravodlivé odmeňovanie poľnohospodárov a životaschopnosť sektoru, ktorým sa zaručí potravinová bezpečnosť; vyzýva predovšetkým na to, aby sa jasne identifikovali subjekty zapojené do obchodovania s potravinami a aby sa uskutočnila hĺbková analýza mechanizmov prenosu špekulácií v oblasti potravinových výrobkov na miestnych a svetových trhoch; |
| --- | --- |

43.

domnieva sa, že finančné špekulácie a zvýšená liberalizácia finančných trhov a obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami vo veľkej miere prispieva k cenovým výkyvom a že je potrebné zaviesť mechanizmy regulácie na zabezpečenie určitej úrovne stability trhov; domnieva sa, že je potrebné zlepšiť transparentnosť trhov s cieľom zabezpečiť spravodlivé odmeňovanie poľnohospodárov a životaschopnosť sektoru, ktorým sa zaručí potravinová bezpečnosť; vyzýva predovšetkým na to, aby sa jasne identifikovali subjekty zapojené do obchodovania s potravinami a aby sa uskutočnila hĺbková analýza mechanizmov prenosu špekulácií v oblasti potravinových výrobkov na miestnych a svetových trhoch;

| 44. | naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali konkrétne opatrenia na efektívne riešenie finančných špekulácií s obilím a potravinami; |
| --- | --- |

44.

naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali konkrétne opatrenia na efektívne riešenie finančných špekulácií s obilím a potravinami;

| 45. | domnieva sa, že komoditné deriváty sú odlišné od ostatných finančných derivátov a že prístup na tento trh by mal byť lepšie regulovaný; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že komoditné deriváty sú odlišné od ostatných finančných derivátov a že prístup na tento trh by mal byť lepšie regulovaný;

| 46. | domnieva sa, že Európska únia by mala prijať opatrenia na obnovenie svetových zásob potravín, ktoré dosiahli v roku 2007 rekordne nízku úroveň, čo prispelo k špekuláciám, ktoré ovplyvnili svetové ceny poľnohospodárskych produktov s alarmujúcimi následkami pre rozvojové krajiny; |
| --- | --- |

46.

domnieva sa, že Európska únia by mala prijať opatrenia na obnovenie svetových zásob potravín, ktoré dosiahli v roku 2007 rekordne nízku úroveň, čo prispelo k špekuláciám, ktoré ovplyvnili svetové ceny poľnohospodárskych produktov s alarmujúcimi následkami pre rozvojové krajiny;

| 47. | žiada zvýšiť, lepšie riadiť a skladovať fyzické zásoby obilia a potravín na vnútroštátnej a regionálnej úrovni tak, aby sa posilnila medzinárodná koordinácia a kontrola, čo by umožnilo pôsobiť proti nestabilite cien potravín a lepšie a rýchlejšie reagovať na potravinové krízy; |
| --- | --- |

47.

žiada zvýšiť, lepšie riadiť a skladovať fyzické zásoby obilia a potravín na vnútroštátnej a regionálnej úrovni tak, aby sa posilnila medzinárodná koordinácia a kontrola, čo by umožnilo pôsobiť proti nestabilite cien potravín a lepšie a rýchlejšie reagovať na potravinové krízy;

| 48. | vyjadruje hlboké obavy v súvislosti s nadobúdaním pôdy vo veľkom rozsahu, ktoré v súčasnosti realizujú zahraniční investori v rozvojových krajinách na úkor miestnych drobných a stredných poľnohospodárov, ako aj miestnej, regionálnej a celoštátnej potravinovej bezpečnosti; vyzýva preto EÚ, aby nabádala vlády rozvojových krajín, aby sa zaviazali uskutočniť pozemkovú reformu s cieľom zabezpečiť nároky pôvodných farmárov a drobných a stredných poľnohospodárov, najmä žien, na pôdu a zabrániť praktikám zaberania pôdy spoločnosťami; |
| --- | --- |

48.

vyjadruje hlboké obavy v súvislosti s nadobúdaním pôdy vo veľkom rozsahu, ktoré v súčasnosti realizujú zahraniční investori v rozvojových krajinách na úkor miestnych drobných a stredných poľnohospodárov, ako aj miestnej, regionálnej a celoštátnej potravinovej bezpečnosti; vyzýva preto EÚ, aby nabádala vlády rozvojových krajín, aby sa zaviazali uskutočniť pozemkovú reformu s cieľom zabezpečiť nároky pôvodných farmárov a drobných a stredných poľnohospodárov, najmä žien, na pôdu a zabrániť praktikám zaberania pôdy spoločnosťami;

| 49. | zdôrazňuje, že prístup k pôde by mali mať všetci a že treba chrániť pozemkové práva drobných poľnohospodárov a ich práva na prenájom a využívanie pôdy, ako aj prístup miestnych spoločenstiev k prírodným zdrojom, aby sa predišlo ďalšiemu zaberaniu pôdy, ktoré už v niektorých regiónoch sveta, hlavne v Afrike, nadobúda znepokojujúce rozmery; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že prístup k pôde by mali mať všetci a že treba chrániť pozemkové práva drobných poľnohospodárov a ich práva na prenájom a využívanie pôdy, ako aj prístup miestnych spoločenstiev k prírodným zdrojom, aby sa predišlo ďalšiemu zaberaniu pôdy, ktoré už v niektorých regiónoch sveta, hlavne v Afrike, nadobúda znepokojujúce rozmery;

| 50. | dúfa, že európske programy pomoci a akčné programy v maximálnej miere využijú vedomosti miestnych poľnohospodárov o produkcii potravín; |
| --- | --- |

50.

dúfa, že európske programy pomoci a akčné programy v maximálnej miere využijú vedomosti miestnych poľnohospodárov o produkcii potravín;

| 51. | nabáda k prijatiu dobrovoľných usmernení FAO o nadobúdaní pôdy a na zabezpečenie ich participatívneho vykonávania a zároveň žiada prísne vnútroštátne a medzinárodné nariadenia o nadobúdaní pôdy; zdôrazňuje, že rokovania o uzatváraní zmlúv by mali byť transparentné a mala by na nich byť umožnená účasť parlamentom a voleným zástupcom miestnych a regionálnych orgánov po konzultáciách s občianskou spoločnosťou; |
| --- | --- |

51.

nabáda k prijatiu dobrovoľných usmernení FAO o nadobúdaní pôdy a na zabezpečenie ich participatívneho vykonávania a zároveň žiada prísne vnútroštátne a medzinárodné nariadenia o nadobúdaní pôdy; zdôrazňuje, že rokovania o uzatváraní zmlúv by mali byť transparentné a mala by na nich byť umožnená účasť parlamentom a voleným zástupcom miestnych a regionálnych orgánov po konzultáciách s občianskou spoločnosťou;

| 52. | považuje za nevyhnutné zabezpečiť, aby miestne spoločenstvá a inštitúcie mali právomoc a schopnosť rokovať, aby sa im tak umožnilo rozvíjať miestne poľnohospodárstvo; navrhuje zavedenie kódexu správania s cieľom naliehať na investorov, aby svoje činnosti zamerali na zvyšovanie produktivity poľnohospodárstva a zlepšovanie životných podmienok miestneho obyvateľstva; |
| --- | --- |

52.

považuje za nevyhnutné zabezpečiť, aby miestne spoločenstvá a inštitúcie mali právomoc a schopnosť rokovať, aby sa im tak umožnilo rozvíjať miestne poľnohospodárstvo; navrhuje zavedenie kódexu správania s cieľom naliehať na investorov, aby svoje činnosti zamerali na zvyšovanie produktivity poľnohospodárstva a zlepšovanie životných podmienok miestneho obyvateľstva;

| 53. | upozorňuje na nadobúdanie pôdy, ale aj oprávnení na rybolov zahraničnými investormi; zdôrazňuje potrebu transparentnosti a potrebu umožniť účasť národných parlamentov a občianskej spoločnosti na rokovaniach o zmluvách, ako aj potrebu viesť verejný zoznam uzavretých zmlúv; |
| --- | --- |

53.

upozorňuje na nadobúdanie pôdy, ale aj oprávnení na rybolov zahraničnými investormi; zdôrazňuje potrebu transparentnosti a potrebu umožniť účasť národných parlamentov a občianskej spoločnosti na rokovaniach o zmluvách, ako aj potrebu viesť verejný zoznam uzavretých zmlúv;

| 54. | žiada vytvoriť mechanizmy, ktoré by zabránili strate konkurencieschopnosti miestnych poľnohospodárov a ich schopnosti vyrábať potraviny pre miestne obyvateľstvo; |
| --- | --- |

54.

žiada vytvoriť mechanizmy, ktoré by zabránili strate konkurencieschopnosti miestnych poľnohospodárov a ich schopnosti vyrábať potraviny pre miestne obyvateľstvo;

| 55. | pripomína Komisii a partnerským krajinám pozitívny vplyv agro-ekologických výrobných systémov pri zmierňovaní účinkov zmeny klímy a to, že dlhodobá potravinová bezpečnosť spočíva v riešení vplyvu produkcie na životné prostredie tak, aby boli chránené prírodné zdroje a zásoby potravín; zdôrazňuje však, že hlavným účelom poľnohospodárskej pomoci regiónom, ktoré čelia akútnej potravinovej neistote alebo hladomoru, musí byť zvýšenie produkcie potravín a prístupu k potravinám; |
| --- | --- |

55.

pripomína Komisii a partnerským krajinám pozitívny vplyv agro-ekologických výrobných systémov pri zmierňovaní účinkov zmeny klímy a to, že dlhodobá potravinová bezpečnosť spočíva v riešení vplyvu produkcie na životné prostredie tak, aby boli chránené prírodné zdroje a zásoby potravín; zdôrazňuje však, že hlavným účelom poľnohospodárskej pomoci regiónom, ktoré čelia akútnej potravinovej neistote alebo hladomoru, musí byť zvýšenie produkcie potravín a prístupu k potravinám;

| 56. | víta úsilie skupiny G20 pri riešení cenovej nestability a potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

56.

víta úsilie skupiny G20 pri riešení cenovej nestability a potravinovej bezpečnosti;

| 57. | vyjadruje hlboké obavy týkajúce sa poklesu prírodných zdrojov a udržiavania účinných podmienok pre poľnohospodársku výrobu vrátane kvality pôdy, prístupu k vode a predchádzania znečisteniu životného prostredia; trvá na tom, že všetky zainteresované strany, najmä poľnohospodári, miestne a regionálne orgány a organizácie občianskej spoločnosti, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri príprave stratégie trvalo udržateľného rozvoja poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

57.

vyjadruje hlboké obavy týkajúce sa poklesu prírodných zdrojov a udržiavania účinných podmienok pre poľnohospodársku výrobu vrátane kvality pôdy, prístupu k vode a predchádzania znečisteniu životného prostredia; trvá na tom, že všetky zainteresované strany, najmä poľnohospodári, miestne a regionálne orgány a organizácie občianskej spoločnosti, by mali zohrávať dôležitú úlohu pri príprave stratégie trvalo udržateľného rozvoja poľnohospodárstva;

Súdržnosť politík v záujme rozvoja: vplyv politík EÚ na celosvetovú potravinovú bezpečnosť

| 58. | domnieva sa, že potravinová bezpečnosť by nemala byť ohrozená rozvojom agropalív; žiada preto vyvážený prístup, ktorým sa uprednostní nová generácia agropalív z poľnohospodárskeho a lesníckeho odpadu (slama a odpad z ďalších plodín, živočíšny hnoj, bioplyn atď.) namiesto potravinárskych plodín, aby sa zabránilo súpereniu medzi produkciou potravín a energie; takisto sa domnieva, že EÚ by mala zabezpečiť, aby dovoz agropalív z rozvojových krajín dodržiaval kritériá udržateľnosti; |
| --- | --- |

58.

domnieva sa, že potravinová bezpečnosť by nemala byť ohrozená rozvojom agropalív; žiada preto vyvážený prístup, ktorým sa uprednostní nová generácia agropalív z poľnohospodárskeho a lesníckeho odpadu (slama a odpad z ďalších plodín, živočíšny hnoj, bioplyn atď.) namiesto potravinárskych plodín, aby sa zabránilo súpereniu medzi produkciou potravín a energie; takisto sa domnieva, že EÚ by mala zabezpečiť, aby dovoz agropalív z rozvojových krajín dodržiaval kritériá udržateľnosti;

| 59. | naliehavo žiada prijať globálnejšiu perspektívu pri tvorbe SPP po roku 2013, ktorá by sa mala pridŕžať zásady v prvom rade nespôsobiť škody na potravinových trhoch v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

59.

naliehavo žiada prijať globálnejšiu perspektívu pri tvorbe SPP po roku 2013, ktorá by sa mala pridŕžať zásady v prvom rade nespôsobiť škody na potravinových trhoch v rozvojových krajinách;

| 60. | vyzýva Komisiu, aby vykonala hodnotenie vplyvu SPP, ktoré by preskúmalo jej vonkajší dosah na medzinárodné potravinové trhy a na potravinovú bezpečnosť v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

60.

vyzýva Komisiu, aby vykonala hodnotenie vplyvu SPP, ktoré by preskúmalo jej vonkajší dosah na medzinárodné potravinové trhy a na potravinovú bezpečnosť v rozvojových krajinách;

| 61. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala problém potravinového odpadu v rámci EÚ, keďže sa predpokladá, že až 40 % dostupných potravín vrátane potravín vyprodukovaných v rozvojových krajinách a vyvezených do EÚ sa vyhodí, a aby navrhla účinné opatrenia na riešenie tohto problému a zlepšenie modelov spotreby; |
| --- | --- |

61.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala problém potravinového odpadu v rámci EÚ, keďže sa predpokladá, že až 40 % dostupných potravín vrátane potravín vyprodukovaných v rozvojových krajinách a vyvezených do EÚ sa vyhodí, a aby navrhla účinné opatrenia na riešenie tohto problému a zlepšenie modelov spotreby;

| 62. | žiada úplné zastavenie vývozných dotácií; |
| --- | --- |

62.

žiada úplné zastavenie vývozných dotácií;

| 63. | trvá na tom, aby Komisia zabezpečila, že vonkajší rozmer súčasnej reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva bude zladený s rozvojovými politikami EÚ; |
| --- | --- |

63.

trvá na tom, aby Komisia zabezpečila, že vonkajší rozmer súčasnej reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva bude zladený s rozvojovými politikami EÚ;

| 64. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dodržiavanie Kódexu správania pre zodpovedný rybolov FAO v krajinách, s ktorými má EÚ dohody o partnerstve v sektore rybolovu, najmä so zreteľom na odporúčanie týkajúce sa udelenia preferenčného prístupu miestnych drobných rybárov k zdrojom; |
| --- | --- |

64.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila dodržiavanie Kódexu správania pre zodpovedný rybolov FAO v krajinách, s ktorými má EÚ dohody o partnerstve v sektore rybolovu, najmä so zreteľom na odporúčanie týkajúce sa udelenia preferenčného prístupu miestnych drobných rybárov k zdrojom;

| 65. | zdôrazňuje, že sektor rybolovu je v mnohých krajinách dôležitý pre zamestnanosť a potravinovú bezpečnosť, a že všetky rozvojové krajiny by preto mali byť oprávnené získať sektorovú podporu EÚ na rozvoj svojho vlastného trvalo udržateľného odvetvia rybolovu, na jeho výskum, kontrolu a presadzovanie právnych predpisov s cieľom bojovať proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu; |
| --- | --- |

65.

zdôrazňuje, že sektor rybolovu je v mnohých krajinách dôležitý pre zamestnanosť a potravinovú bezpečnosť, a že všetky rozvojové krajiny by preto mali byť oprávnené získať sektorovú podporu EÚ na rozvoj svojho vlastného trvalo udržateľného odvetvia rybolovu, na jeho výskum, kontrolu a presadzovanie právnych predpisov s cieľom bojovať proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu;

| 66. | požaduje reformy, ktoré rozvojovým krajinám rozšíria možnosti prístupu na trh a umožnia im správať sa konkurencieschopne na vlastných národných a regionálnych trhoch; |
| --- | --- |

66.

požaduje reformy, ktoré rozvojovým krajinám rozšíria možnosti prístupu na trh a umožnia im správať sa konkurencieschopne na vlastných národných a regionálnych trhoch;

| 67. | pripomína, že Európska únia by mala zabezpečiť maximálny súlad medzi svojimi stratégiami spolupráce a rozvoja a politikami obchodu so zreteľom na potreby a obavy tak členských štátov EÚ, ako aj rozvojových krajín; |
| --- | --- |

67.

pripomína, že Európska únia by mala zabezpečiť maximálny súlad medzi svojimi stratégiami spolupráce a rozvoja a politikami obchodu so zreteľom na potreby a obavy tak členských štátov EÚ, ako aj rozvojových krajín;

| 68. | domnieva sa, že EÚ by mala podporovať regionálnu integráciu a trvalo udržateľný rozvoj miestnych poľnohospodársko-potravinárskych trhov v rozvojových krajinách, predovšetkým regionálne obchodné dohody podporujúce rozvoj životaschopnej a udržateľnej výroby a spracovateľských kapacít na miestnej úrovni, a vyčleniť podstatnú časť svojej rozvojovej pomoci na tento účel; |
| --- | --- |

68.

domnieva sa, že EÚ by mala podporovať regionálnu integráciu a trvalo udržateľný rozvoj miestnych poľnohospodársko-potravinárskych trhov v rozvojových krajinách, predovšetkým regionálne obchodné dohody podporujúce rozvoj životaschopnej a udržateľnej výroby a spracovateľských kapacít na miestnej úrovni, a vyčleniť podstatnú časť svojej rozvojovej pomoci na tento účel;

| 69. | opakuje svoje obavy, že obchodná stratégia EÚ niekedy nedokáže zabezpečiť rozvojový prístup; vyzýva preto na prijatie vyvážených obchodných dohôd podporujúcich rozvoj, pretože sú nevyhnutnou súčasťou riešenia celosvetovej potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

69.

opakuje svoje obavy, že obchodná stratégia EÚ niekedy nedokáže zabezpečiť rozvojový prístup; vyzýva preto na prijatie vyvážených obchodných dohôd podporujúcich rozvoj, pretože sú nevyhnutnou súčasťou riešenia celosvetovej potravinovej bezpečnosti;

| 70. | pripomína, že potravinová bezpečnosť si vyžaduje súdržnosť a koordináciu rôznych sektorových politík na úrovni EÚ, najmä rozvojovej politiky, SPP, spoločnej obchodnej politiky, energetickej politiky a výskumných programov; |
| --- | --- |

70.

pripomína, že potravinová bezpečnosť si vyžaduje súdržnosť a koordináciu rôznych sektorových politík na úrovni EÚ, najmä rozvojovej politiky, SPP, spoločnej obchodnej politiky, energetickej politiky a výskumných programov;

| 71. | domnieva sa, že Európska komisia by mala v rámci Európskej únie podporovať plodiny, ktoré sú zdrojom bielkovín, s cieľom poskytnúť Únii väčšiu nezávislosť, čo prispeje k diverzifikácii poľnohospodárstva v rozvojových krajinách, ktorých poľnohospodárske politiky sú často limitované na oblasť vývozu a prístupu na vonkajšie trhy, čo má škodlivý vplyv na blahobyt a potreby miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

71.

domnieva sa, že Európska komisia by mala v rámci Európskej únie podporovať plodiny, ktoré sú zdrojom bielkovín, s cieľom poskytnúť Únii väčšiu nezávislosť, čo prispeje k diverzifikácii poľnohospodárstva v rozvojových krajinách, ktorých poľnohospodárske politiky sú často limitované na oblasť vývozu a prístupu na vonkajšie trhy, čo má škodlivý vplyv na blahobyt a potreby miestnych spoločenstiev;

| 72. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa v rokovaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve zamerala na obavy týkajúce sa rozvoja a rozšírila priestor rozvojových krajín na rokovanie, pokiaľ ide o obchodné pravidlá, a najmä aby uplatňovala ochranné doložky s cieľom dosiahnuť endogénny, udržateľný rozvoj hospodárskych kapacít v rozvojových krajinách; pripomína, že využívanie obmedzení vývozu a ochrana začínajúcich priemyselných odvetví rozvojovými krajinami sú rozvojové nástroje, ktoré možno použiť na zlepšenie miestnej produkcie a potravinovej bezpečnosti; žiada, aby Komisia zaujala silný rozvojový postoj v rokovaniach Svetovej obchodnej organizácie; vyzýva Komisiu, aby v medzinárodných obchodných rokovaniach uplatňovala prístup založený na ľudských právach a aby v dohodách s tretími krajinami používala hodnotenia vplyvu v oblasti ľudských práv; |
| --- | --- |

72.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby sa v rokovaniach o dohodách o hospodárskom partnerstve zamerala na obavy týkajúce sa rozvoja a rozšírila priestor rozvojových krajín na rokovanie, pokiaľ ide o obchodné pravidlá, a najmä aby uplatňovala ochranné doložky s cieľom dosiahnuť endogénny, udržateľný rozvoj hospodárskych kapacít v rozvojových krajinách; pripomína, že využívanie obmedzení vývozu a ochrana začínajúcich priemyselných odvetví rozvojovými krajinami sú rozvojové nástroje, ktoré možno použiť na zlepšenie miestnej produkcie a potravinovej bezpečnosti; žiada, aby Komisia zaujala silný rozvojový postoj v rokovaniach Svetovej obchodnej organizácie; vyzýva Komisiu, aby v medzinárodných obchodných rokovaniach uplatňovala prístup založený na ľudských právach a aby v dohodách s tretími krajinami používala hodnotenia vplyvu v oblasti ľudských práv;

| 73. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili dohovor založený na potrebách, v ktorom je úroveň záväzkov potravinovej pomoci darcov prepojená s potrebami ľudí a garantovanými objemom nákupov v krajinách príjemcov; |
| --- | --- |

73.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporili dohovor založený na potrebách, v ktorom je úroveň záväzkov potravinovej pomoci darcov prepojená s potrebami ľudí a garantovanými objemom nákupov v krajinách príjemcov;

| 74. | vyjadruje hlboké znepokojenie týkajúce sa chýbajúcej transparentnosti, neposkytovania informácií a neúčasti príslušných zainteresovaných strán v súčasných rokovaniach v rámci Dohovoru o potravinovej pomoci; |
| --- | --- |

74.

vyjadruje hlboké znepokojenie týkajúce sa chýbajúcej transparentnosti, neposkytovania informácií a neúčasti príslušných zainteresovaných strán v súčasných rokovaniach v rámci Dohovoru o potravinovej pomoci;

*

* *

| 75. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii. |
| --- | --- |

75.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 354, 31.12.2008, s. 62.

(2)  Ú. v. EÚ C 263 E, 16.10.2008, s. 621.

(3)  Ú. v. EÚ C 279 E, 19.11.2009, s. 71.

(4)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0071.

(5)  Ú. v. EÚ C 297 E, 20.11.2008, s. 201.

(6)  Ú. v. EÚ C 46 E, 24.2.2010, s. 10.

(7)  Ú. v. EÚ C 285 E, 21.10.2010, s. 69.

(8)  Ú. v. EÚ C 161 E, 31.5.2011, s. 47.

(9)  Prijaté texty, AKT-EÚ/100.879/10/fin.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/86 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/86

---

Utorok 27. septembra 2011Jednostranné vyjadrenia v zápisniciach zo schôdzí Rady

P7_TA(2011)0411

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o jednostranných vyjadreniach v zápisniciach zo schôdzí Rady (2011/2090(INI))

2013/C 56 E/09

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na list z 8. decembra 2009 od predsedu Konferencie predsedov výborov predsedovi Výboru pre ústavné veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list z 8. decembra 2009 od predsedu Konferencie predsedov výborov predsedovi Výboru pre ústavné veci,

| — | so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu z 22. decembra 1998 o spoločných usmerneniach pre kvalitu vypracúvania právnych predpisov Spoločenstva (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu z 22. decembra 1998 o spoločných usmerneniach pre kvalitu vypracúvania právnych predpisov Spoločenstva (1),

| — | so zreteľom na odpovede Rady a Komisie na otázky na písomné zodpovedanie P-3977/2010 a E-3981/2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odpovede Rady a Komisie na otázky na písomné zodpovedanie P-3977/2010 a E-3981/2010,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A7-0269/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre ústavné veci (A7-0269/2011),

| A. | keďže Súdny dvor má jasnú a výlučnú právomoc rozhodovať o výklade práva Únie, či už primárneho alebo sekundárneho, |
| --- | --- |

A.

keďže Súdny dvor má jasnú a výlučnú právomoc rozhodovať o výklade práva Únie, či už primárneho alebo sekundárneho,

| B. | keďže Súdny dvor opakovane potvrdil, že tieto vyhlásenia nie sú právne záväzné, |
| --- | --- |

B.

keďže Súdny dvor opakovane potvrdil, že tieto vyhlásenia nie sú právne záväzné,

| C. | keďže Rada má povinnosť v plnej miere informovať Parlament o svojom stanovisku v súvislosti s legislatívnymi postupmi (2), |
| --- | --- |

C.

keďže Rada má povinnosť v plnej miere informovať Parlament o svojom stanovisku v súvislosti s legislatívnymi postupmi (2),

| D. | keďže v súlade so zmluvou musia inštitúcie v plnej miere dodržiavať vzájomnú lojálnu spoluprácu (3), |
| --- | --- |

D.

keďže v súlade so zmluvou musia inštitúcie v plnej miere dodržiavať vzájomnú lojálnu spoluprácu (3),

| E. | keďže jednostranné vyjadrenia členských štátov alebo Rady by mohli mať negatívny dosah na legislatívne právomoci Parlamentu a poškodzujú kvalitu právnych predpisov Únie a oslabujú zásadu právnej istoty, |
| --- | --- |

E.

keďže jednostranné vyjadrenia členských štátov alebo Rady by mohli mať negatívny dosah na legislatívne právomoci Parlamentu a poškodzujú kvalitu právnych predpisov Únie a oslabujú zásadu právnej istoty,

| F. | keďže žiadne vyjadrenie zaznamenané v zápisniciach zo schôdzí Rady alebo zmierovacieho výboru nemôže v žiadnej fáze legislatívneho postupu predpokladať výsledok rokovaní medzi oboma ramenami legislatívnej moci, |
| --- | --- |

F.

keďže žiadne vyjadrenie zaznamenané v zápisniciach zo schôdzí Rady alebo zmierovacieho výboru nemôže v žiadnej fáze legislatívneho postupu predpokladať výsledok rokovaní medzi oboma ramenami legislatívnej moci,

| 1. | opakovane potvrdzuje, že vyjadrenia a vyhlásenia, ktoré nie sú súčasťou právneho textu, ale ktoré sa ho týkajú, nezávisle od toho, či ich vydal jeden či viaceré členské štáty, nemajú žiadnu právnu účinnosť a môžu oslabiť súdržnosť práva Únie a jeho jasný výklad; |
| --- | --- |

1.

opakovane potvrdzuje, že vyjadrenia a vyhlásenia, ktoré nie sú súčasťou právneho textu, ale ktoré sa ho týkajú, nezávisle od toho, či ich vydal jeden či viaceré členské štáty, nemajú žiadnu právnu účinnosť a môžu oslabiť súdržnosť práva Únie a jeho jasný výklad;

| 2. | trvá na tom, že v záujme účinného a transparentného vykonávania právnych predpisov v celej Únii nesmú jednostranné vyjadrenia oslabovať ani spochybňovať potrebu, aby všetky členské štáty systematicky dodržiavali disciplínu uverejňovania tabuliek zhody a stanovovania spôsobov a prostriedkov transpozície právnych predpisov EÚ do vnútroštátneho práva; |
| --- | --- |

2.

trvá na tom, že v záujme účinného a transparentného vykonávania právnych predpisov v celej Únii nesmú jednostranné vyjadrenia oslabovať ani spochybňovať potrebu, aby všetky členské štáty systematicky dodržiavali disciplínu uverejňovania tabuliek zhody a stanovovania spôsobov a prostriedkov transpozície právnych predpisov EÚ do vnútroštátneho práva;

| 3. | žiada, aby všetky vyhlásenia boli oznámené Parlamentu a pokiaľ ide o vyhlásenia členských štátov, aby neboli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii L; |
| --- | --- |

3.

žiada, aby všetky vyhlásenia boli oznámené Parlamentu a pokiaľ ide o vyhlásenia členských štátov, aby neboli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie v sérii L;

| 4. | vyzýva Radu, aby predložila Parlamentu a súbežne aj národným parlamentom a vládam členských štátov zápisnice z legislatívnych častí svojich schôdzí; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Radu, aby predložila Parlamentu a súbežne aj národným parlamentom a vládam členských štátov zápisnice z legislatívnych častí svojich schôdzí;

| 5. | vyhradzuje si právo využiť všetky dostupné zákonné prostriedky v prípade, že by jednostranné vyjadrenia mali úmyselný zámer navodiť právne účinky; |
| --- | --- |

5.

vyhradzuje si právo využiť všetky dostupné zákonné prostriedky v prípade, že by jednostranné vyjadrenia mali úmyselný zámer navodiť právne účinky;

| 6. | vyzýva Radu a Komisiu, aby sa na základe článku 295 ZFEÚ zapojili do rokovaní s Parlamentom s cieľom aktualizovať spoločné vyhlásenie o praktických pravidlách spolurozhodovacieho postupu (teraz riadny legislatívny postup) s cieľom zohľadniť nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a jasne vymedziť rozsah jednostranných vyjadrení; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Radu a Komisiu, aby sa na základe článku 295 ZFEÚ zapojili do rokovaní s Parlamentom s cieľom aktualizovať spoločné vyhlásenie o praktických pravidlách spolurozhodovacieho postupu (teraz riadny legislatívny postup) s cieľom zohľadniť nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy a jasne vymedziť rozsah jednostranných vyjadrení;

| 7. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

7.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Ú. v. ES C 73, 17.3.1999, s. 1.

(2)  Článok 294 ZFEÚ (v prvom čítaní).

(3)  Článok 13 ZEÚ.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/87 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/87

---

Utorok 27. septembra 2011Nová obchodná politika pre Európu v rámci stratégie Európa 2020

P7_TA(2011)0412

Uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o novej obchodnej politike pre Európu v rámci stratégie Európa 2020 (2010/2152(INI))

2013/C 56 E/10

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti – obchodná politika ako hlavná súčasť stratégie Európa 2020 (KOM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti – obchodná politika ako hlavná súčasť stratégie Európa 2020 (KOM(2010)0612),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (KOM(2010)2020),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia. Príspevok k Stratégii rastu a zamestnanosti EÚ (KOM(2006)0567), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Globálna Európa: svetová konkurencia. Príspevok k Stratégii rastu a zamestnanosti EÚ (KOM(2006)0567),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o stratégii Európa 2020 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o stratégii Európa 2020 (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2011 o súčasnom stave rokovaní o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2011 o súčasnom stave rokovaní o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Indiou (2),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2011 o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. mája 2011 o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom (3),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Kanadou (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Kanadou (4),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (5),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Kórejskou republikou (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. februára 2011 o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Kórejskou republikou (6),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru z 5. mája 2009 s názvom Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (KOM(2009)0215), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru z 5. mája 2009 s názvom Príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju: úloha spravodlivého obchodu a mimovládnych systémov zabezpečenia trvalej udržateľnosti súvisiacej s obchodom (KOM(2009)0215),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (7),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (8),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2010 o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (9),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2010 o obchodných vzťahoch Európskej únie s Latinskou Amerikou (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. októbra 2010 o obchodných vzťahoch Európskej únie s Latinskou Amerikou (10),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 21. septembra 2010 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Tureckom (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 21. septembra 2010 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Tureckom (11),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. júna 2010 o EÚ 2020 (12),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2009 o dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Indiou (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. marca 2009 o dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Indiou (13),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. februára 2009 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Čínou (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. februára 2009 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Čínou (14),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 5. februára 2009 o posilnení úlohy európskych malých a stredných podnikov v medzinárodnom obchode (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 5. februára 2009 o posilnení úlohy európskych malých a stredných podnikov v medzinárodnom obchode (15),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 o vplyve falšovania na medzinárodný obchod (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. decembra 2008 o vplyve falšovania na medzinárodný obchod (16),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2008 s názvom Najvzdialenejšie regióny: prínos pre Európu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. októbra 2008 s názvom Najvzdialenejšie regióny: prínos pre Európu,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 4. septembra 2008 o obchode so službami (17),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2008 o obchode so surovinami a komoditami (18), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2008 o obchode so surovinami a komoditami (18),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 24. apríla 2008 o reforme Svetovej obchodnej organizácie (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. apríla 2008 o reforme Svetovej obchodnej organizácie (19),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2008 k stratégii EÚ na zabezpečenie prístupu európskych spoločností na vonkajší trh (20), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 19. februára 2008 k stratégii EÚ na zabezpečenie prístupu európskych spoločností na vonkajší trh (20),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2007 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Kóreou (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. decembra 2007 o obchodných a hospodárskych vzťahoch s Kóreou (21),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 22. mája 2007 o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. mája 2007 o globálnej Európe – vonkajšie aspekty konkurencieschopnosti (22),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 12. októbra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch medzi Európskou úniou a združením Mercosur s ohľadom na uzavretie medziregionálnej dohody o pridružení (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 12. októbra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch medzi Európskou úniou a združením Mercosur s ohľadom na uzavretie medziregionálnej dohody o pridružení (23),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch Európskej únie s Indiou (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 28. septembra 2006 o hospodárskych a obchodných vzťahoch Európskej únie s Indiou (24),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA (25), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 1. júna 2006 o transatlantických hospodárskych vzťahoch medzi EÚ a USA (25),

| — | so zreteľom na závery Predsedníctva po zasadnutí Európskej rady 17. a 18. júna 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Predsedníctva po zasadnutí Európskej rady 17. a 18. júna 2010,

| — | so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0255/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A7-0255/2011),

Podiel Únie a Spojených štátov na svetovom relatívnom HDP

   (26)

  klesá, zatiaľ čo rozvíjajúce sa krajiny svoju výkonnosť rýchlo zvyšujú

| A. | keďže pri zavedení lisabonskej stratégie v roku 2000 predstavovala Únia 25 % svetového HDP (merané ako parita kúpnej sily (PKS)) a teraz sa odhaduje, že v roku 2020 bude predstavovať iba 18 % svetového HDP, čo znamená pokles jej relatívnej hospodárskej výkonnosti o 28 %, |
| --- | --- |

A.

keďže pri zavedení lisabonskej stratégie v roku 2000 predstavovala Únia 25 % svetového HDP (merané ako parita kúpnej sily (PKS)) a teraz sa odhaduje, že v roku 2020 bude predstavovať iba 18 % svetového HDP, čo znamená pokles jej relatívnej hospodárskej výkonnosti o 28 %,

| B. | keďže v roku 2000 predstavovali dve najväčšie rozvinuté hospodárstva, Únia a Spojené štáty, 48 % svetového HDP (meraný ako PKS) a teraz sa odhaduje, že v roku 2020 budú predstavovať 35 % svetového HDP, čo znamená pokles ich relatívnej spoločnej hospodárskej výkonnosti o 27 %, |
| --- | --- |

B.

keďže v roku 2000 predstavovali dve najväčšie rozvinuté hospodárstva, Únia a Spojené štáty, 48 % svetového HDP (meraný ako PKS) a teraz sa odhaduje, že v roku 2020 budú predstavovať 35 % svetového HDP, čo znamená pokles ich relatívnej spoločnej hospodárskej výkonnosti o 27 %,

| C. | keďže v roku 2000 predstavovali dve najväčšie rozvíjajúce sa hospodárstva, Čína a India, 10 % svetového HDP (meraný ako PKS) a odhaduje sa, že v roku 2020 budú predstavovať 25 % svetového HDP, čo znamená nárast ich relatívnej spoločnej hospodárskej výkonnosti o 150 %, |
| --- | --- |

C.

keďže v roku 2000 predstavovali dve najväčšie rozvíjajúce sa hospodárstva, Čína a India, 10 % svetového HDP (meraný ako PKS) a odhaduje sa, že v roku 2020 budú predstavovať 25 % svetového HDP, čo znamená nárast ich relatívnej spoločnej hospodárskej výkonnosti o 150 %,

Tento relatívny pokles HDP Únie sa odzrkadľuje v jej obchodnej výkonnosti

   (27)

| D. | keďže v roku 1999 predstavovala Únia 19 % svetového vývozu tovaru a keďže v roku 2009 predstavovala 17,1 % svetového vývozu, čo znamená pokles jej relatívnej vývoznej výkonnosti o 10 %, |
| --- | --- |

D.

keďže v roku 1999 predstavovala Únia 19 % svetového vývozu tovaru a keďže v roku 2009 predstavovala 17,1 % svetového vývozu, čo znamená pokles jej relatívnej vývoznej výkonnosti o 10 %,

| E. | keďže v roku 1999 predstavovala Únia 19,5 % svetového dovozu tovaru a keďže v roku 2009 predstavovala 17,6 % svetového dovozu, čo znamená pokles jej relatívneho dovozu o 10 %, |
| --- | --- |

E.

keďže v roku 1999 predstavovala Únia 19,5 % svetového dovozu tovaru a keďže v roku 2009 predstavovala 17,6 % svetového dovozu, čo znamená pokles jej relatívneho dovozu o 10 %,

| F. | keďže v období rokov 1999 – 2009 sa podiel vývozu služieb na celkovej vývoznej výkonnosti Únie zvýšil z 26,7 % na 30,2 % (28), |
| --- | --- |

F.

keďže v období rokov 1999 – 2009 sa podiel vývozu služieb na celkovej vývoznej výkonnosti Únie zvýšil z 26,7 % na 30,2 % (28),

| G. | keďže 50 krajín (30, ak sa EÚ počíta ako jeden subjekt) zabezpečuje 80 % svetového obchodu, |
| --- | --- |

G.

keďže 50 krajín (30, ak sa EÚ počíta ako jeden subjekt) zabezpečuje 80 % svetového obchodu,

Na hospodársku výkonnosť majú vplyv aj demografické zmeny

   (29)

| H. | keďže sa predpokladá, že počet obyvateľov Únie sa do roku 2035 zvýši takmer o 5 % a potom bude nasledovať trvalý pokles, a keďže sa predpokladá, že po roku 2010 sa začne znižovať počet obyvateľov v produktívnom veku, |
| --- | --- |

H.

keďže sa predpokladá, že počet obyvateľov Únie sa do roku 2035 zvýši takmer o 5 % a potom bude nasledovať trvalý pokles, a keďže sa predpokladá, že po roku 2010 sa začne znižovať počet obyvateľov v produktívnom veku,

Hospodárstvo Únie veľmi závisí od účasti na vonkajšom raste

| I. | keďže rast, prosperita, pracovné miesta a zachovanie európskeho sociálneho modelu sú vzájomne prepojené a navzájom sa podporujú, |
| --- | --- |

I.

keďže rast, prosperita, pracovné miesta a zachovanie európskeho sociálneho modelu sú vzájomne prepojené a navzájom sa podporujú,

| J. | keďže Komisia odhaduje, že do roku 2015 sa bude 90 % svetového rastu vytvárať mimo Únie, |
| --- | --- |

J.

keďže Komisia odhaduje, že do roku 2015 sa bude 90 % svetového rastu vytvárať mimo Únie,

| K. | keďže otvorenie obchodu vedie k vyššej produktivite, prispieva k zvýšenej vonkajšej konkurencieschopnosti a mohlo by okamžite prispieť k viac ako 1,5 % priameho hospodárskeho rastu a priniesť významné výhody pre spotrebiteľov, |
| --- | --- |

K.

keďže otvorenie obchodu vedie k vyššej produktivite, prispieva k zvýšenej vonkajšej konkurencieschopnosti a mohlo by okamžite prispieť k viac ako 1,5 % priameho hospodárskeho rastu a priniesť významné výhody pre spotrebiteľov,

| L. | keďže Komisia odhaduje, že 18 % pracovnej sily Únie alebo 36 miliónov pracovných miest závisí od obchodnej výkonnosti Únie a keďže porovnanie otvorenia obchodu a zamestnanosti za posledných 10 rokov ukazuje, že otvorenie sa obchodu súvisí so zamestnanosťou a tvorbou pracovných miest, |
| --- | --- |

L.

keďže Komisia odhaduje, že 18 % pracovnej sily Únie alebo 36 miliónov pracovných miest závisí od obchodnej výkonnosti Únie a keďže porovnanie otvorenia obchodu a zamestnanosti za posledných 10 rokov ukazuje, že otvorenie sa obchodu súvisí so zamestnanosťou a tvorbou pracovných miest,

| M. | keďže vzhľadom na odhady demografického vývoja v Únii a ich nepriaznivé účinky na potenciál rastu je nanajvýš dôležité využiť potenciál rastu vyplývajúci zo zvýšenia produktivity a z vonkajšieho obchodu, |
| --- | --- |

M.

keďže vzhľadom na odhady demografického vývoja v Únii a ich nepriaznivé účinky na potenciál rastu je nanajvýš dôležité využiť potenciál rastu vyplývajúci zo zvýšenia produktivity a z vonkajšieho obchodu,

Budúca európska stratégia v oblasti obchodnej politiky by mala brať do úvahy osobitosti odvetví a území EÚ a závislosť od vonkajšieho rastu

| N. | keďže v oznámení Komisie s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti sa navrhujú náležité krátkodobé opatrenia, ale neuvažuje sa o budúcej úlohe Únie v zmenenom svete, |
| --- | --- |

N.

keďže v oznámení Komisie s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti sa navrhujú náležité krátkodobé opatrenia, ale neuvažuje sa o budúcej úlohe Únie v zmenenom svete,

| O. | keďže Komisia predložila ako súčasť investičnej politiky EÚ návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú prechodné opatrenia týkajúce sa bilaterálnych investičných dohôd medzi členskými štátmi a tretími krajinami, |
| --- | --- |

O.

keďže Komisia predložila ako súčasť investičnej politiky EÚ návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú prechodné opatrenia týkajúce sa bilaterálnych investičných dohôd medzi členskými štátmi a tretími krajinami,

Parlament očakával prijatie reálnej budúcej obchodnej stratégie, ktorá by zohľadňovala strednodobý a dlhodobý vývoj a nestavala na mylnom predpoklade, že súčasný stav na svetovej obchodnej scéne bude trvať i naďalej

| 1. | celkovo víta trojnásobný cieľ stratégie Európa 2020 spočívajúci v inteligentnom, inkluzívnom a udržateľnom raste a oznámenie Komisie s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti a žiada Komisiu, aby predložila perspektívnu a inovatívnu budúcu stratégiu v oblasti obchodu a investícií zohľadňujúcu nové výzvy EÚ; |
| --- | --- |

1.

celkovo víta trojnásobný cieľ stratégie Európa 2020 spočívajúci v inteligentnom, inkluzívnom a udržateľnom raste a oznámenie Komisie s názvom Obchod, rast a svetové záležitosti a žiada Komisiu, aby predložila perspektívnu a inovatívnu budúcu stratégiu v oblasti obchodu a investícií zohľadňujúcu nové výzvy EÚ;

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že doposiaľ sa nedosiahli mnohé plánované ciele stratégie Globálna Európa, a očakával by kritickejšiu analýzu tejto stratégie, ktorá by umožnila lepšie pochopiť určité neúspechy pri ich dosahovaní; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že doposiaľ sa nedosiahli mnohé plánované ciele stratégie Globálna Európa, a očakával by kritickejšiu analýzu tejto stratégie, ktorá by umožnila lepšie pochopiť určité neúspechy pri ich dosahovaní;

| 3. | trvá na tom, že Únia musí mať jasnú dlhodobú obchodnú stratégiu, aby zohľadňovala nové výzvy, najmä pokiaľ ide o hlavné rozvíjajúce sa krajiny; trvá na tom, že táto stratégia by sa mala zakladať na dôkladnej analýze súčasných trendov vo svetovom obchode a vnútorného a vonkajšieho vývoja Únie, ako aj na rozmanitosti európskych podnikov, ich znalostiach a technologickom pokroku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že toto oznámenie neposkytuje podloženú predpoveď, ako by mohol vyzerať svet obchodu z hľadiska plánovania politiky o pätnásť až dvadsať rokov; domnieva sa, že táto analýza by mala určiť ambície Komisie v oblasti jej dvojstranných obchodných vzťahov v tomto období vrátane jasnej zemepisnej stratégie, a to napríklad prostredníctvom vytvárania nových dohôd alebo cieľov v záujme odstránenia ciel a necolných prekážok vo vzťahoch s jej hlavnými obchodnými partnermi; |
| --- | --- |

3.

trvá na tom, že Únia musí mať jasnú dlhodobú obchodnú stratégiu, aby zohľadňovala nové výzvy, najmä pokiaľ ide o hlavné rozvíjajúce sa krajiny; trvá na tom, že táto stratégia by sa mala zakladať na dôkladnej analýze súčasných trendov vo svetovom obchode a vnútorného a vonkajšieho vývoja Únie, ako aj na rozmanitosti európskych podnikov, ich znalostiach a technologickom pokroku; vyjadruje poľutovanie nad tým, že toto oznámenie neposkytuje podloženú predpoveď, ako by mohol vyzerať svet obchodu z hľadiska plánovania politiky o pätnásť až dvadsať rokov; domnieva sa, že táto analýza by mala určiť ambície Komisie v oblasti jej dvojstranných obchodných vzťahov v tomto období vrátane jasnej zemepisnej stratégie, a to napríklad prostredníctvom vytvárania nových dohôd alebo cieľov v záujme odstránenia ciel a necolných prekážok vo vzťahoch s jej hlavnými obchodnými partnermi;

| 4. | žiada Komisiu, aby takúto prognózu, ktorá by potom slúžila ako základ, pripravila, a do leta 2013 predložila revidovanú strednodobú a dlhodobú obchodnú stratégiu, pretože oznámenie „O obchode, raste a svetových záležitostiach“ ju neobsahovalo; |
| --- | --- |

4.

žiada Komisiu, aby takúto prognózu, ktorá by potom slúžila ako základ, pripravila, a do leta 2013 predložila revidovanú strednodobú a dlhodobú obchodnú stratégiu, pretože oznámenie „O obchode, raste a svetových záležitostiach“ ju neobsahovalo;

Parlament si uvedomuje, že obchodná politika nie je sama osebe cieľom

| 5. | pripomína všetkým zúčastneným stranám, že moderná obchodná politika musí zohľadňovať ďalšie oblasti politiky, ako sú:






  a) | ľudské práva, |
| --- | --- | --- |

5.

pripomína všetkým zúčastneným stranám, že moderná obchodná politika musí zohľadňovať ďalšie oblasti politiky, ako sú:

a)

ľudské práva,

| b) | zabezpečovanie a tvorba pracovných miest, |
| --- | --- |

b)

zabezpečovanie a tvorba pracovných miest,

| c) | pracovné práva a pracovné normy Medzinárodnej organizácie práce, |
| --- | --- |

c)

pracovné práva a pracovné normy Medzinárodnej organizácie práce,

| d) | sociálna zodpovednosť podnikov, |
| --- | --- |

d)

sociálna zodpovednosť podnikov,

| e) | poľnohospodárska politika, |
| --- | --- |

e)

poľnohospodárska politika,

| f) | environmentálna politika, |
| --- | --- |

f)

environmentálna politika,

| g) | zmena klímy, |
| --- | --- |

g)

zmena klímy,

| h) | boj proti chudobe v rámci EÚ aj mimo nej, |
| --- | --- |

h)

boj proti chudobe v rámci EÚ aj mimo nej,

| i) | rozvojová politika, |
| --- | --- |

i)

rozvojová politika,

| j) | ochrana záujmov a práv spotrebiteľov, |
| --- | --- |

j)

ochrana záujmov a práv spotrebiteľov,

| k) | bezpečnosť dodávok surovín a energie, |
| --- | --- |

k)

bezpečnosť dodávok surovín a energie,

| l) | zahraničná politika, |
| --- | --- |

l)

zahraničná politika,

| m) | susedská politika, |
| --- | --- |

m)

susedská politika,

| n) | priemyselná politika, |
| --- | --- |

n)

priemyselná politika,

| o) | ochrana vlastníckych práv vrátane práv duševného vlastníctva, |
| --- | --- |

o)

ochrana vlastníckych práv vrátane práv duševného vlastníctva,

| p) | presadzovanie zásad právneho štátu; |
| --- | --- |

p)

presadzovanie zásad právneho štátu;

| 6. | zdôrazňuje, že zásady vyjadrené v uzneseniach z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (30), o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (31) a o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (32), ktoré prijal Európsky parlament veľkou väčšinou hlasov, by sa mali horizontálne zohľadňovať a že sociálne a environmentálne normy a ľudské práva by sa mali povinne zahŕňať do všetkých dohôd o voľnom obchode; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že zásady vyjadrené v uzneseniach z 25. novembra 2010 o ľudských právach a sociálnych a environmentálnych normách v dohodách o medzinárodnom obchode (30), o sociálnej zodpovednosti podnikov v medzinárodných obchodných dohodách (31) a o medzinárodnej obchodnej politike v kontexte naliehavých požiadaviek súvisiacich so zmenou klímy (32), ktoré prijal Európsky parlament veľkou väčšinou hlasov, by sa mali horizontálne zohľadňovať a že sociálne a environmentálne normy a ľudské práva by sa mali povinne zahŕňať do všetkých dohôd o voľnom obchode;

| 7. | domnieva sa, že dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je možné len prostredníctvom spolupráce s hlavnými obchodnými partnermi EÚ, ktorí sú zároveň najväčšími producentmi CO2; |
| --- | --- |

7.

domnieva sa, že dosiahnutie cieľov v oblasti klímy je možné len prostredníctvom spolupráce s hlavnými obchodnými partnermi EÚ, ktorí sú zároveň najväčšími producentmi CO2;

| 8. | zdôrazňuje, že hoci by obchodná politika nemala byť nadmerne zaťažená otázkami, ktoré priamo nesúvisia s medzinárodným obchodom, nemožno sa ňou zaoberať vo vákuu, a zdôrazňuje, že je potrebné nájsť rovnováhu medzi obchodnými cieľmi Únie a inými aspektmi jej vonkajšej politiky, ako sú stratégia v oblasti životného prostredia, humanitárne ciele a dávnejší záväzok EÚ zabezpečiť súdržnosť politík v záujme rozvoja; vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách považovala za vysokú prioritu obchodné záujmy EÚ voči jej obchodným partnerom a aby pri riešení obchodných záležitostí dosiahla lepšiu koordináciu v rámci inštitúcií aj medzi nimi; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že hoci by obchodná politika nemala byť nadmerne zaťažená otázkami, ktoré priamo nesúvisia s medzinárodným obchodom, nemožno sa ňou zaoberať vo vákuu, a zdôrazňuje, že je potrebné nájsť rovnováhu medzi obchodnými cieľmi Únie a inými aspektmi jej vonkajšej politiky, ako sú stratégia v oblasti životného prostredia, humanitárne ciele a dávnejší záväzok EÚ zabezpečiť súdržnosť politík v záujme rozvoja; vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách považovala za vysokú prioritu obchodné záujmy EÚ voči jej obchodným partnerom a aby pri riešení obchodných záležitostí dosiahla lepšiu koordináciu v rámci inštitúcií aj medzi nimi;

| 9. | požaduje, aby budúce dvojstranné a mnohostranné obchodné dohody tvorili ucelenú časť dlhodobej priemyselnej stratégie EÚ, predovšetkým v záujme udržateľnej obnovy a posilnenia priemyselnej základne s jej pracovnými miestami v Európskej únii; |
| --- | --- |

9.

požaduje, aby budúce dvojstranné a mnohostranné obchodné dohody tvorili ucelenú časť dlhodobej priemyselnej stratégie EÚ, predovšetkým v záujme udržateľnej obnovy a posilnenia priemyselnej základne s jej pracovnými miestami v Európskej únii;

| 10. | zdôrazňuje, že obchodná politika je významným prvkom novej priemyselnej politiky Únie a že obchod by mal vychádzať zo spravodlivej celosvetovej súťaže a plnohodnotnej reciprocity v záujme zachovania zdravej výrobnej základne v Európe; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že obchodná politika je významným prvkom novej priemyselnej politiky Únie a že obchod by mal vychádzať zo spravodlivej celosvetovej súťaže a plnohodnotnej reciprocity v záujme zachovania zdravej výrobnej základne v Európe;

Parlament jednoznačne uprednostňuje mnohostranný prístup v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO)

| 11. | opätovne zdôrazňuje, že najlepším rámcom na dosiahnutie voľného a spravodlivého obchodu na celosvetovom základe zostáva mnohostranný systém obchodovania, ktorý predstavuje WTO; domnieva sa však, že systém WTO by sa mal reformovať, a to najmä fungovanie jeho orgánu na riešenie sporov, aby sa zvýšila jeho účinnosť, a že EÚ by mala vypracovať návrhy na posilnenie WTO a rozšírenie jej právomocí na tvorbu pravidiel na nové oblasti obchodnej politiky, a to aj zabezpečením toho, že pravidlá WTO sa budú interpretovať a rozvíjať takým spôsobom, aby podporovali záväzky prijaté vo viacstranných dohodách o životnom prostredí; |
| --- | --- |

11.

opätovne zdôrazňuje, že najlepším rámcom na dosiahnutie voľného a spravodlivého obchodu na celosvetovom základe zostáva mnohostranný systém obchodovania, ktorý predstavuje WTO; domnieva sa však, že systém WTO by sa mal reformovať, a to najmä fungovanie jeho orgánu na riešenie sporov, aby sa zvýšila jeho účinnosť, a že EÚ by mala vypracovať návrhy na posilnenie WTO a rozšírenie jej právomocí na tvorbu pravidiel na nové oblasti obchodnej politiky, a to aj zabezpečením toho, že pravidlá WTO sa budú interpretovať a rozvíjať takým spôsobom, aby podporovali záväzky prijaté vo viacstranných dohodách o životnom prostredí;

| 12. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že kolo rokovaní z Dauhy nebolo možné uzavrieť ani po desiatich rokoch a že dosiahnutie takého potrebného a rozumného záveru sa zdá byť nateraz nepravdepodobné; opätovne zdôrazňuje svoju silnú podporu úspešnému ukončeniu kola rokovaní v Dauhe, pričom si uvedomuje, že náležité ukončenie rokovaní by malo odzrkadľovať posuny vo vzoroch svetového obchodovania a rozdelenia ziskov zo svetového obchodu, ku ktorým došlo od začiatku kola rokovaní, a že je potrebný vyvážený text dohôd o prístupe na trh s nepoľnohospodárskymi výrobkami (NAMA), aby sa zabezpečil prístup na rýchlo sa rozvíjajúce trhy ako sú trhy v Indii, Číne a krajinách ASEAN a aby sa zároveň zabránilo rýchlo rastúcim hospodárstvam využívať možnosti dohôd NAMA na ochranu osobitných kľúčových odvetví zachovaním veľmi vysokých ciel; |
| --- | --- |

12.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že kolo rokovaní z Dauhy nebolo možné uzavrieť ani po desiatich rokoch a že dosiahnutie takého potrebného a rozumného záveru sa zdá byť nateraz nepravdepodobné; opätovne zdôrazňuje svoju silnú podporu úspešnému ukončeniu kola rokovaní v Dauhe, pričom si uvedomuje, že náležité ukončenie rokovaní by malo odzrkadľovať posuny vo vzoroch svetového obchodovania a rozdelenia ziskov zo svetového obchodu, ku ktorým došlo od začiatku kola rokovaní, a že je potrebný vyvážený text dohôd o prístupe na trh s nepoľnohospodárskymi výrobkami (NAMA), aby sa zabezpečil prístup na rýchlo sa rozvíjajúce trhy ako sú trhy v Indii, Číne a krajinách ASEAN a aby sa zároveň zabránilo rýchlo rastúcim hospodárstvam využívať možnosti dohôd NAMA na ochranu osobitných kľúčových odvetví zachovaním veľmi vysokých ciel;

Dohody o voľnom obchode považuje Parlament za významné nástroje pre prístup na trh

| 13. | opätovne zdôrazňuje, že všetky nové dohody o voľnom obchode, ktoré uzatvorí EÚ, by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, komplexné, ambiciózne, a to aj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, vyvážené a mali by viesť k reálnemu recipročnému prístupu na trh a prekračovať rámec súčasných mnohostranných záväzkov a tiež záväzkov, ktoré sa očakávajú v dôsledku úspešného ukončenia programu kola rokovaní z Dauhy; víta pokrok dosiahnutý pri niektorých rokovaniach; zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina rokovaní nebola doposiaľ ukončená; žiada Komisiu, aby preskúmala, čo by sa dalo urobiť alebo zmeniť v záujme lepšieho a rýchlejšieho ukončenia zostávajúcich rokovaní o dohodách o voľnom obchode, nikdy však na úkor obetovania európskych záujmov, keďže obsah by mal vždy prevažovať nad časovým rámcom; žiada Komisiu, aby preskúmala možné dôsledky pre zamestnanosť, a to predovšetkým s cieľom zmeniť mandáty tak, aby bolo možné uzatvoriť dohody o voľnom obchode, ktoré budú dlhodobo prospešné pre rast EÚ; žiada Komisiu, aby analyzovala možnosť zahrnutia mechanizmu WTO na urovnávanie sporov do dvojstranných dohôd o voľnom obchode; žiada Komisiu, aby znížila účinok neprehľadnej situácie, napríklad prostredníctvom dohody o multilaterálnych pravidlách pôvodu; žiada, aby sa do dohôd o voľnom obchode začlenila kapitola o udržateľnosti spojená s ochrannými doložkami, ktorá by pokrývala oblasti ako obchod, životné prostredie, výroba a spracúvanie; |
| --- | --- |

13.

opätovne zdôrazňuje, že všetky nové dohody o voľnom obchode, ktoré uzatvorí EÚ, by mali byť zlučiteľné s pravidlami WTO, komplexné, ambiciózne, a to aj v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, vyvážené a mali by viesť k reálnemu recipročnému prístupu na trh a prekračovať rámec súčasných mnohostranných záväzkov a tiež záväzkov, ktoré sa očakávajú v dôsledku úspešného ukončenia programu kola rokovaní z Dauhy; víta pokrok dosiahnutý pri niektorých rokovaniach; zároveň vyjadruje poľutovanie nad tým, že väčšina rokovaní nebola doposiaľ ukončená; žiada Komisiu, aby preskúmala, čo by sa dalo urobiť alebo zmeniť v záujme lepšieho a rýchlejšieho ukončenia zostávajúcich rokovaní o dohodách o voľnom obchode, nikdy však na úkor obetovania európskych záujmov, keďže obsah by mal vždy prevažovať nad časovým rámcom; žiada Komisiu, aby preskúmala možné dôsledky pre zamestnanosť, a to predovšetkým s cieľom zmeniť mandáty tak, aby bolo možné uzatvoriť dohody o voľnom obchode, ktoré budú dlhodobo prospešné pre rast EÚ; žiada Komisiu, aby analyzovala možnosť zahrnutia mechanizmu WTO na urovnávanie sporov do dvojstranných dohôd o voľnom obchode; žiada Komisiu, aby znížila účinok neprehľadnej situácie, napríklad prostredníctvom dohody o multilaterálnych pravidlách pôvodu; žiada, aby sa do dohôd o voľnom obchode začlenila kapitola o udržateľnosti spojená s ochrannými doložkami, ktorá by pokrývala oblasti ako obchod, životné prostredie, výroba a spracúvanie;

| 14. | pripomína Komisii, aby pred rozhodnutím o budúcich partneroch dohôd o voľnom obchode a o rokovacích mandátoch vykonala v rámci vymedzujúcom obchodné priority v zmysle časového plánu a strategických zemepisných oblastí predbežné, dôkladné, nestranné a nezaujaté hodnotenie európskych záujmov; zdôrazňuje, že o dohodách o voľnom obchode by sa malo rokovať len s krajinami, ktoré sú hospodársky zaujímavé, a že by tieto dohody mali rešpektovať kľúčové zásady ako reciprocita, úplné zrušenie ciel, odstránenie necolných prekážok, zákaz režimov vracania cla a jednotné uplatňovanie prísnych pravidiel týkajúcich sa prahu pôvodu; pripomína Komisii a Rade, aby pri rozhodovaní o mandátoch seriózne zohľadnili stanoviská Parlamentu; vyzýva Komisiu, aby pred ukončením rokovaní a pravidelne počas trvania dohody vykonávala rozsiahle hodnotenia vplyvov, najmä čo sa týka vplyvu na rôzne odvetvia a sektory v EÚ, a to prostredníctvom podrobných konzultácií so všetkými zainteresovanými stranami; pripomína Komisii a Rade, že musia Parlament zapojiť do každej etapy rokovaní, od súhlasu s rokovacím mandátom po všetky kolá rokovaní, ak chcú, aby vykonával svoju právomoc udeľovať súhlas zodpovedne; |
| --- | --- |

14.

pripomína Komisii, aby pred rozhodnutím o budúcich partneroch dohôd o voľnom obchode a o rokovacích mandátoch vykonala v rámci vymedzujúcom obchodné priority v zmysle časového plánu a strategických zemepisných oblastí predbežné, dôkladné, nestranné a nezaujaté hodnotenie európskych záujmov; zdôrazňuje, že o dohodách o voľnom obchode by sa malo rokovať len s krajinami, ktoré sú hospodársky zaujímavé, a že by tieto dohody mali rešpektovať kľúčové zásady ako reciprocita, úplné zrušenie ciel, odstránenie necolných prekážok, zákaz režimov vracania cla a jednotné uplatňovanie prísnych pravidiel týkajúcich sa prahu pôvodu; pripomína Komisii a Rade, aby pri rozhodovaní o mandátoch seriózne zohľadnili stanoviská Parlamentu; vyzýva Komisiu, aby pred ukončením rokovaní a pravidelne počas trvania dohody vykonávala rozsiahle hodnotenia vplyvov, najmä čo sa týka vplyvu na rôzne odvetvia a sektory v EÚ, a to prostredníctvom podrobných konzultácií so všetkými zainteresovanými stranami; pripomína Komisii a Rade, že musia Parlament zapojiť do každej etapy rokovaní, od súhlasu s rokovacím mandátom po všetky kolá rokovaní, ak chcú, aby vykonával svoju právomoc udeľovať súhlas zodpovedne;

Parlament požaduje viac lepších výsledkov z rozhovorov na vysokej úrovni s hlavnými obchodnými partnermi, ako sú USA, Čína, Japonsko a Rusko

| 15. | zdôrazňuje, že je dôležité dosiahnuť pokrok v našich obchodných vzťahoch s hlavnými obchodnými partnermi, ako sú USA, Čína, Japonsko a Rusko, pri odstraňovaní colných a necolných prekážok, najmä v súvislosti s technickými normami, právami duševného vlastníctva, prístupom na trh, verejným obstarávaním a dodávaním surovín; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že sa v týchto oblastiach doposiaľ nedosiahol dostatočný pokrok; preto nalieha na Komisiu, aby viedla aktívnejšie rokovania v záujme úspešného pokroku v našich obchodných vzťahoch s týmito krajinami, a povzbudzuje našich obchodných partnerov, aby urobili to isté; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je dôležité dosiahnuť pokrok v našich obchodných vzťahoch s hlavnými obchodnými partnermi, ako sú USA, Čína, Japonsko a Rusko, pri odstraňovaní colných a necolných prekážok, najmä v súvislosti s technickými normami, právami duševného vlastníctva, prístupom na trh, verejným obstarávaním a dodávaním surovín; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že sa v týchto oblastiach doposiaľ nedosiahol dostatočný pokrok; preto nalieha na Komisiu, aby viedla aktívnejšie rokovania v záujme úspešného pokroku v našich obchodných vzťahoch s týmito krajinami, a povzbudzuje našich obchodných partnerov, aby urobili to isté;

| 16. | vyzdvihuje dôležitosť ďalšieho posilňovania transatlantických hospodárskych vzťahov, avšak bez ohrozenia politík EÚ v oblastiach, ako sú environmentálne normy, kultúrna rozmanitosť, sociálne práva a verejné služby; zdôrazňuje predovšetkým význam dosiahnutia výraznejšieho pokroku v najväčšom obchodnom vzťahu na svete, najmä v súvislosti s normami a technickými prekážkami obchodu; víta vznik Transatlantickej hospodárskej rady (TEC) a domnieva sa, že na to, aby bol tento dialóg úspešný, musí sa ešte viac zintenzívniť na všetkých úrovniach, a že rokovania Komisie, Európskeho parlamentu a ich partnerov z USA na vysokej úrovni by sa mali konať pravidelnejšie; navrhuje, aby sa Európska únia aj Spojené štáty usilovali o ďalší rozvoj vznikajúcej komplexnej transatlantickej iniciatívy pre rast a zamestnanosť, ktorá by zahŕňala plány na odstránenie zostávajúcich necolných prekážok obchodu a investíciám do roku 2020 (tzv. transatlantický trh), a aby prijali kroky smerujúce k zavedeniu nulových colných sadzieb v prípade určitých kategórií produktov, ako začiatkom tohto mesiaca navrhla Obchodná komora USA; trvá na tom, že táto iniciatíva by sa mala zaradiť do programov nadchádzajúcich zasadnutí TEC a samitu EÚ – USA; |
| --- | --- |

16.

vyzdvihuje dôležitosť ďalšieho posilňovania transatlantických hospodárskych vzťahov, avšak bez ohrozenia politík EÚ v oblastiach, ako sú environmentálne normy, kultúrna rozmanitosť, sociálne práva a verejné služby; zdôrazňuje predovšetkým význam dosiahnutia výraznejšieho pokroku v najväčšom obchodnom vzťahu na svete, najmä v súvislosti s normami a technickými prekážkami obchodu; víta vznik Transatlantickej hospodárskej rady (TEC) a domnieva sa, že na to, aby bol tento dialóg úspešný, musí sa ešte viac zintenzívniť na všetkých úrovniach, a že rokovania Komisie, Európskeho parlamentu a ich partnerov z USA na vysokej úrovni by sa mali konať pravidelnejšie; navrhuje, aby sa Európska únia aj Spojené štáty usilovali o ďalší rozvoj vznikajúcej komplexnej transatlantickej iniciatívy pre rast a zamestnanosť, ktorá by zahŕňala plány na odstránenie zostávajúcich necolných prekážok obchodu a investíciám do roku 2020 (tzv. transatlantický trh), a aby prijali kroky smerujúce k zavedeniu nulových colných sadzieb v prípade určitých kategórií produktov, ako začiatkom tohto mesiaca navrhla Obchodná komora USA; trvá na tom, že táto iniciatíva by sa mala zaradiť do programov nadchádzajúcich zasadnutí TEC a samitu EÚ – USA;

| 17. | žiada, aby Komisia vykonala komplexné hodnotenie vplyvov týkajúce sa výhod a nevýhod pre jednotlivé európske priemyselné odvetvia a pre európske odvetvie zamestnanosti, aby bolo možné pokročiť v hospodárskom a obchodnom dialógu na vysokej úrovni s Čínou; domnieva sa, že obchodná stratégia EÚ vo vzťahu k Číne musí vychádzať zo zohľadnenia európskych záujmov, najmä v súvislosti s právami duševného vlastníctva, prístupom na trh, verejným obstarávaním a surovinami, a z dodržiavania zásady reciprocity; domnieva sa, že Čína musí dodržiavať svoje záväzky voči WTO, ak sa chce vyhnúť použitiu nástrojov obchodnej obrany; trvá na tom, aby Únia vždy, keď Čína nedodrží svoje záväzky, systematickejšie využívala vhodné právne nástroje; |
| --- | --- |

17.

žiada, aby Komisia vykonala komplexné hodnotenie vplyvov týkajúce sa výhod a nevýhod pre jednotlivé európske priemyselné odvetvia a pre európske odvetvie zamestnanosti, aby bolo možné pokročiť v hospodárskom a obchodnom dialógu na vysokej úrovni s Čínou; domnieva sa, že obchodná stratégia EÚ vo vzťahu k Číne musí vychádzať zo zohľadnenia európskych záujmov, najmä v súvislosti s právami duševného vlastníctva, prístupom na trh, verejným obstarávaním a surovinami, a z dodržiavania zásady reciprocity; domnieva sa, že Čína musí dodržiavať svoje záväzky voči WTO, ak sa chce vyhnúť použitiu nástrojov obchodnej obrany; trvá na tom, aby Únia vždy, keď Čína nedodrží svoje záväzky, systematickejšie využívala vhodné právne nástroje;

| 18. | víta vyriešenie otvorených dvojstranných otázok v súvislosti s pristúpením Ruska k WTO a rýchle pristúpenie Ruska k WTO považuje za kľúčovú prioritu; víta aj dvojstranné rokovania o komplexnej dohode medzi EÚ a Ruskom a nalieha na Rusko, aby zlepšilo obchodné prostredie v Rusku pre prevádzkovateľov z Únie; |
| --- | --- |

18.

víta vyriešenie otvorených dvojstranných otázok v súvislosti s pristúpením Ruska k WTO a rýchle pristúpenie Ruska k WTO považuje za kľúčovú prioritu; víta aj dvojstranné rokovania o komplexnej dohode medzi EÚ a Ruskom a nalieha na Rusko, aby zlepšilo obchodné prostredie v Rusku pre prevádzkovateľov z Únie;

| 19. | konštatuje, že Parlament sa zaujíma o zlepšenie obchodného vzťahu medzi EÚ a Japonskom prostredníctvom odstránenia necolných prekážok obchodu a investícií ako prvého kroku; nie je spokojný so zanedbateľným pokrokom v tejto oblasti počas posledných rokov; žiada Komisiu, aby pred prijatím akýchkoľvek záväzkov predložila v blízkej budúcnosti Parlamentu komplexné posúdenie vplyvu s možnými výhodami a nevýhodami dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že Parlament sa zaujíma o zlepšenie obchodného vzťahu medzi EÚ a Japonskom prostredníctvom odstránenia necolných prekážok obchodu a investícií ako prvého kroku; nie je spokojný so zanedbateľným pokrokom v tejto oblasti počas posledných rokov; žiada Komisiu, aby pred prijatím akýchkoľvek záväzkov predložila v blízkej budúcnosti Parlamentu komplexné posúdenie vplyvu s možnými výhodami a nevýhodami dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom;

| 20. | uznáva úspechy stratégie prístupu na trh a prevencie ochranných opatrení počas finančnej krízy; preto víta stratégiu prístupu na trh a úzku spoluprácu medzi Komisiou, členskými štátmi a zúčastnenými stranami; vyzýva však Komisiu a členské štáty, aby sa viac snažili o presadzovanie a podporu využívania súčasných iniciatív a dostupných nástrojov, napríklad databázy o prístupe na trh a poradenského centra vývozu, aby občania a MSP mohli naplno využívať obchodné vzťahy EÚ; |
| --- | --- |

20.

uznáva úspechy stratégie prístupu na trh a prevencie ochranných opatrení počas finančnej krízy; preto víta stratégiu prístupu na trh a úzku spoluprácu medzi Komisiou, členskými štátmi a zúčastnenými stranami; vyzýva však Komisiu a členské štáty, aby sa viac snažili o presadzovanie a podporu využívania súčasných iniciatív a dostupných nástrojov, napríklad databázy o prístupe na trh a poradenského centra vývozu, aby občania a MSP mohli naplno využívať obchodné vzťahy EÚ;

| 21. | zdôrazňuje, že hlavným dôvodom hospodárskeho úspechu EÚ je činnosť rôznych hospodárskych subjektov vrátanie malých a stredných podnikov a nadnárodných spoločností; preto nalieha na Komisiu, aby vo všetkých obchodných rokovaniach a nových vnútorných predpisoch vyjadrovala špecifické potreby a záujmy rôznych hospodárskych subjektov; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že hlavným dôvodom hospodárskeho úspechu EÚ je činnosť rôznych hospodárskych subjektov vrátanie malých a stredných podnikov a nadnárodných spoločností; preto nalieha na Komisiu, aby vo všetkých obchodných rokovaniach a nových vnútorných predpisoch vyjadrovala špecifické potreby a záujmy rôznych hospodárskych subjektov;

Únia ako relatívne otvorené hospodárstvo však na druhej strane potrebuje účinné nástroje na ochranu obchodu

| 22. | opätovne zdôrazňuje, že uskutočňovanie ďalšej liberalizácie obchodu si stále vyžaduje možnosť chrániť európskych producentov pred nečestnými obchodnými praktikami; preto považuje nástroje na ochranu obchodu za nevyhnutnú zložku stratégie EÚ, hoci by sa nikdy nemali použiť so zlým úmyslom ako protekcionistické opatrenia; víta každé úsilie o posilnenie a urýchlenie týchto nástrojov, aj prostredníctvom zlepšenia transparentnosti a predvídateľnosti, a o zlepšenie ich dostupnosti pre priemysel Únie, najmä pre malé a stredné podniky (napríklad nástroj podávania sťažností v rámci poradenského centra pre prístup na trh); |
| --- | --- |

22.

opätovne zdôrazňuje, že uskutočňovanie ďalšej liberalizácie obchodu si stále vyžaduje možnosť chrániť európskych producentov pred nečestnými obchodnými praktikami; preto považuje nástroje na ochranu obchodu za nevyhnutnú zložku stratégie EÚ, hoci by sa nikdy nemali použiť so zlým úmyslom ako protekcionistické opatrenia; víta každé úsilie o posilnenie a urýchlenie týchto nástrojov, aj prostredníctvom zlepšenia transparentnosti a predvídateľnosti, a o zlepšenie ich dostupnosti pre priemysel Únie, najmä pre malé a stredné podniky (napríklad nástroj podávania sťažností v rámci poradenského centra pre prístup na trh);

Konkurencieschopnosť a hospodársky úspech EÚ nemôžu existovať bez služieb a náležite chránených priamych zahraničných investícií

| 23. | zdôrazňuje výrazne zvýšený potenciál tovaru a služieb v medzinárodnom obchode, ale opakuje, že prístup na trh a zrušenie obchodných bariér na úrovni WTO a v rokovaniach o dohodách o voľnom obchode nedokázali udržať tempo s týmto vývojom; uvedomuje si, že mnohé obchodné prekážky v oblasti tovaru a služieb spôsobujú najmä vnútroštátne predpisy; pripomína, že akákoľvek ďalšia liberalizácia v tejto oblasti nesmie oslabiť schopnosť rozvíjať súčasné a budúce služby všeobecného záujmu, ktoré sú kľúčovým prvkom trvalo udržateľného rozvoja vo všetkých krajinách; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje výrazne zvýšený potenciál tovaru a služieb v medzinárodnom obchode, ale opakuje, že prístup na trh a zrušenie obchodných bariér na úrovni WTO a v rokovaniach o dohodách o voľnom obchode nedokázali udržať tempo s týmto vývojom; uvedomuje si, že mnohé obchodné prekážky v oblasti tovaru a služieb spôsobujú najmä vnútroštátne predpisy; pripomína, že akákoľvek ďalšia liberalizácia v tejto oblasti nesmie oslabiť schopnosť rozvíjať súčasné a budúce služby všeobecného záujmu, ktoré sú kľúčovým prvkom trvalo udržateľného rozvoja vo všetkých krajinách;

| 24. | požaduje, aby Komisia urobila všetko pre to, aby naši obchodní partneri vzhľadom na to, že vnútorný trh EÚ je už celkom otvorený pre zahraničných poskytovateľov služieb, zaručili našim poskytovateľom služieb v industrializovaných krajinách alebo hlavných rozvíjajúcich sa hospodárstvach lepší prístup na trh; konštatuje však, že niektoré verejné služby musia zostať vylúčené z dôvodu vnútroštátnych alebo regionálnych kultúrnych rozmanitostí; |
| --- | --- |

24.

požaduje, aby Komisia urobila všetko pre to, aby naši obchodní partneri vzhľadom na to, že vnútorný trh EÚ je už celkom otvorený pre zahraničných poskytovateľov služieb, zaručili našim poskytovateľom služieb v industrializovaných krajinách alebo hlavných rozvíjajúcich sa hospodárstvach lepší prístup na trh; konštatuje však, že niektoré verejné služby musia zostať vylúčené z dôvodu vnútroštátnych alebo regionálnych kultúrnych rozmanitostí;

| 25. | v súvislosti s budúcou európskou investičnou politikou dáva na prvé miesto ochranu investorov a domnieva sa, že regulačná schopnosť orgánov verejnej moci sa musí taktiež zabezpečiť a chrániť; žiada preto Komisiu, aby zabezpečila právnu istotu ochrany investorom z EÚ; vyzýva Radu, aby udelila Komisii svoje mandáty na budúce investičné dohody po zohľadnení stanovísk a pozícií Parlamentu uvedených v uznesení zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (33); |
| --- | --- |

25.

v súvislosti s budúcou európskou investičnou politikou dáva na prvé miesto ochranu investorov a domnieva sa, že regulačná schopnosť orgánov verejnej moci sa musí taktiež zabezpečiť a chrániť; žiada preto Komisiu, aby zabezpečila právnu istotu ochrany investorom z EÚ; vyzýva Radu, aby udelila Komisii svoje mandáty na budúce investičné dohody po zohľadnení stanovísk a pozícií Parlamentu uvedených v uznesení zo 6. apríla 2011 o budúcej európskej medzinárodnej investičnej politike (33);

| 26. | pripomína, že EÚ má historické väzby s Afrikou, Latinskou Amerikou a Áziou, a že je preto vhodné uskutočňovať v týchto oblastiach vhodnú investičnú politiku, ktorá umožňuje zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

26.

pripomína, že EÚ má historické väzby s Afrikou, Latinskou Amerikou a Áziou, a že je preto vhodné uskutočňovať v týchto oblastiach vhodnú investičnú politiku, ktorá umožňuje zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj;

| 27. | uznáva, že dočasný pohyb fyzických osôb (režim IV) má významnú úlohu v rámci dvojstranných rokovaní EÚ; domnieva sa, že je dôležité, aby režim IV neoslaboval zásadu kolektívneho rokovania a právne predpisy v oblasti minimálnej mzdy; |
| --- | --- |

27.

uznáva, že dočasný pohyb fyzických osôb (režim IV) má významnú úlohu v rámci dvojstranných rokovaní EÚ; domnieva sa, že je dôležité, aby režim IV neoslaboval zásadu kolektívneho rokovania a právne predpisy v oblasti minimálnej mzdy;

Parlament požaduje pozitívnu reciprocitu na medzinárodných trhoch verejného obstarávania

| 28. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že dodávatelia z EÚ nemajú v zahraničí v mnohých prípadoch primeraný prístup na trh, ktorý by zodpovedal veľkej miere otvorenosti trhov verejného obstarávania v EÚ na všetkých úrovniach verejnej správy; zdôrazňuje, že niektoré verejné služby musia zostať vylúčené z dôvodu vnútroštátnej alebo regionálnej kultúrnej rozmanitosti; |
| --- | --- |

28.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že dodávatelia z EÚ nemajú v zahraničí v mnohých prípadoch primeraný prístup na trh, ktorý by zodpovedal veľkej miere otvorenosti trhov verejného obstarávania v EÚ na všetkých úrovniach verejnej správy; zdôrazňuje, že niektoré verejné služby musia zostať vylúčené z dôvodu vnútroštátnej alebo regionálnej kultúrnej rozmanitosti;

| 29. | požaduje, aby Komisia pracovala na pozitívnom recipročnom prístupe v tomto dôležitom hospodárskom odvetví, pamätajúc na to, že jasnou prioritou v recipročnom prístupe nie je zatvorenie našich trhov, ale otvorenie zahraničných trhov verejného obstarávania; |
| --- | --- |

29.

požaduje, aby Komisia pracovala na pozitívnom recipročnom prístupe v tomto dôležitom hospodárskom odvetví, pamätajúc na to, že jasnou prioritou v recipročnom prístupe nie je zatvorenie našich trhov, ale otvorenie zahraničných trhov verejného obstarávania;

Parlament požaduje ambiciózny pokus riešiť regulačné prekážky – v rámci Európy aj mimo nej

| 30. | zdôrazňuje rastúcu dôležitosť regulačných otázok pre medzinárodný obchod, a preto vyzýva na väčšiu konzistentnosť medzi pravidlami a postupmi EÚ a pravidlami a postupmi našich hlavných obchodných partnerov, jasne si uvedomuje, že by to nemalo znížiť normy EÚ, ale viesť k lepšiemu akceptovaniu existujúcich mnohostranných noriem; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje rastúcu dôležitosť regulačných otázok pre medzinárodný obchod, a preto vyzýva na väčšiu konzistentnosť medzi pravidlami a postupmi EÚ a pravidlami a postupmi našich hlavných obchodných partnerov, jasne si uvedomuje, že by to nemalo znížiť normy EÚ, ale viesť k lepšiemu akceptovaniu existujúcich mnohostranných noriem;

| 31. | zdôrazňuje, že harmonizácia medzinárodných noriem a certifikačných postupov s normami a postupmi tretích krajín sa nemôže uskutočniť na úkor znižovania technických a bezpečnostných noriem a noriem ochrany zdravia a spotrebiteľa; vyzýva Komisiu, aby chránila normy EÚ a účinne ich presadzovala v súvislosti s dovozcami a hospodárskymi subjektmi, ktoré predávajú svoje výrobky do Európy; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje, že harmonizácia medzinárodných noriem a certifikačných postupov s normami a postupmi tretích krajín sa nemôže uskutočniť na úkor znižovania technických a bezpečnostných noriem a noriem ochrany zdravia a spotrebiteľa; vyzýva Komisiu, aby chránila normy EÚ a účinne ich presadzovala v súvislosti s dovozcami a hospodárskymi subjektmi, ktoré predávajú svoje výrobky do Európy;

| 32. | podporuje návrh Aktu o jednotnom trhu týkajúci sa konvergencie v oblasti právnych predpisov s hlavnými obchodnými partnermi EÚ, predovšetkým v oblasti ochrany spotrebiteľov a životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat, zdravotných a pracovných noriem; zdôrazňuje, že je dôležité prijať v týchto kľúčových oblastiach medzinárodné normy na vysokej úrovni; potvrdzuje, že stredobodom rokovaní o dohodách o voľnom obchode by mali byť otázky, ako sú politiky v oblasti normalizácie, vzájomné uznávanie, licencie, služby a prístup k verejnému obstarávaniu; |
| --- | --- |

32.

podporuje návrh Aktu o jednotnom trhu týkajúci sa konvergencie v oblasti právnych predpisov s hlavnými obchodnými partnermi EÚ, predovšetkým v oblasti ochrany spotrebiteľov a životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat, zdravotných a pracovných noriem; zdôrazňuje, že je dôležité prijať v týchto kľúčových oblastiach medzinárodné normy na vysokej úrovni; potvrdzuje, že stredobodom rokovaní o dohodách o voľnom obchode by mali byť otázky, ako sú politiky v oblasti normalizácie, vzájomné uznávanie, licencie, služby a prístup k verejnému obstarávaniu;

| 33. | žiada Komisiu, aby aspekt medzinárodnej konkurencieschopnosti zahrnula do všetkých posúdení vplyvu týkajúcich sa nových legislatívnych návrhov; |
| --- | --- |

33.

žiada Komisiu, aby aspekt medzinárodnej konkurencieschopnosti zahrnula do všetkých posúdení vplyvu týkajúcich sa nových legislatívnych návrhov;

| 34. | pripomína Komisii, aby venovala mimoriadnu pozornosť problému necolných a regulačných prekážok, ktoré sa vyskytujú v mnohých štátoch, okrem iného aj v členských štátoch Svetovej obchodnej organizácie, v súvislosti s vývozom EÚ, a to aj s ohľadom na budúce dohody o obchodnom partnerstve; zdôrazňuje, že počas rokovaní by sa mali ustanoviť intervenčné nástroje slúžiace na obnovenie vzájomnosti a rovnováhy medzi stranami v prípade prijatia jednostranných opatrení (necolné prekážky), a to aj len na správnej úrovni (osvedčenia, inšpekcie), ktoré by mohli priniesť konkurenčnú nevýhodu pre podniky v EÚ a nevyváženosť prevádzkových podmienok; vyzýva EÚ, aby prijala na medzinárodnej úrovni opatrenia na podporu spolupráce v oblasti regulácie v záujme posilnenia rovnocennosti a súdržnosti medzinárodných noriem, a tým v záujme odstránenia nesúladu a súvisiacich obchodných nákladov; |
| --- | --- |

34.

pripomína Komisii, aby venovala mimoriadnu pozornosť problému necolných a regulačných prekážok, ktoré sa vyskytujú v mnohých štátoch, okrem iného aj v členských štátoch Svetovej obchodnej organizácie, v súvislosti s vývozom EÚ, a to aj s ohľadom na budúce dohody o obchodnom partnerstve; zdôrazňuje, že počas rokovaní by sa mali ustanoviť intervenčné nástroje slúžiace na obnovenie vzájomnosti a rovnováhy medzi stranami v prípade prijatia jednostranných opatrení (necolné prekážky), a to aj len na správnej úrovni (osvedčenia, inšpekcie), ktoré by mohli priniesť konkurenčnú nevýhodu pre podniky v EÚ a nevyváženosť prevádzkových podmienok; vyzýva EÚ, aby prijala na medzinárodnej úrovni opatrenia na podporu spolupráce v oblasti regulácie v záujme posilnenia rovnocennosti a súdržnosti medzinárodných noriem, a tým v záujme odstránenia nesúladu a súvisiacich obchodných nákladov;

Parlament sa zapája do boja proti chudobe v rámci EÚ aj mimo nej

| 35. | pripomína, že Parlament sa zaviazal presadzovať voľný a spravodlivý obchod – sociálnu zodpovednosť majú nielen členské štáty, ale aj Únia ako celok; v záujme občanov a na podporu trvalého vytvárania nových konkurencieschopných pracovných miest v rámci Únie sa musia využívať a ďalej rozvíjať Kohézny fond EÚ aj Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii; |
| --- | --- |

35.

pripomína, že Parlament sa zaviazal presadzovať voľný a spravodlivý obchod – sociálnu zodpovednosť majú nielen členské štáty, ale aj Únia ako celok; v záujme občanov a na podporu trvalého vytvárania nových konkurencieschopných pracovných miest v rámci Únie sa musia využívať a ďalej rozvíjať Kohézny fond EÚ aj Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii;

| 36. | pripomína, že mikropodniky a malé a stredné podniky tvoria 99 % všetkých podnikov v EÚ a majú veľký potenciál vytvárať nové pracovné miesta a inovácie; domnieva sa preto, že vnútorné a vonkajšie politiky by mali lepšie riešiť ich osobitné potreby v záujme zvýšenia ich konkurencieschopnosti a že je potrebné sa osobitne zamerať na zlepšovanie Kohézneho fondu EÚ v oblasti prístupnosti a transparentnosti, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov; |
| --- | --- |

36.

pripomína, že mikropodniky a malé a stredné podniky tvoria 99 % všetkých podnikov v EÚ a majú veľký potenciál vytvárať nové pracovné miesta a inovácie; domnieva sa preto, že vnútorné a vonkajšie politiky by mali lepšie riešiť ich osobitné potreby v záujme zvýšenia ich konkurencieschopnosti a že je potrebné sa osobitne zamerať na zlepšovanie Kohézneho fondu EÚ v oblasti prístupnosti a transparentnosti, aby sa zlepšila konkurencieschopnosť malých a stredných podnikov;

| 37. | konštatuje, že v oblasti vonkajšej politiky Parlament podporuje Komisiu v jej cieli presadzovať – okrem iného – trvalo udržateľný rozvoj, voľný a spravodlivý obchod, medzinárodné pracovné normy a dôstojnú prácu, napríklad prostredníctvom dohôd o hospodárskom partnerstve, ktoré spájajú záujmy EÚ a krajín AKT; zdôrazňuje, že obchodná politika musí podporovať rozvoj, umožňovať lepšiu regionálnu spoluprácu, nabádať k investíciám a zlepšovať hospodárske riadenie, pričom pripomína všetkým zúčastneným stranám, že iné svetové regióny ukázali, ako môže obchod prispievať k blahobytu; požaduje od Komisie integrovaný prístup k obchodnej, zahraničnej, rozvojovej, sociálnej, poľnohospodárskej a environmentálnej politike; opakuje svoju predošlú žiadosť, aby Komisia zabezpečila koordinované politiky podporujúce spravodlivý obchod; |
| --- | --- |

37.

konštatuje, že v oblasti vonkajšej politiky Parlament podporuje Komisiu v jej cieli presadzovať – okrem iného – trvalo udržateľný rozvoj, voľný a spravodlivý obchod, medzinárodné pracovné normy a dôstojnú prácu, napríklad prostredníctvom dohôd o hospodárskom partnerstve, ktoré spájajú záujmy EÚ a krajín AKT; zdôrazňuje, že obchodná politika musí podporovať rozvoj, umožňovať lepšiu regionálnu spoluprácu, nabádať k investíciám a zlepšovať hospodárske riadenie, pričom pripomína všetkým zúčastneným stranám, že iné svetové regióny ukázali, ako môže obchod prispievať k blahobytu; požaduje od Komisie integrovaný prístup k obchodnej, zahraničnej, rozvojovej, sociálnej, poľnohospodárskej a environmentálnej politike; opakuje svoju predošlú žiadosť, aby Komisia zabezpečila koordinované politiky podporujúce spravodlivý obchod;

| 38. | zdôrazňuje, že v rámci svojej novej obchodnej stratégie má EÚ osobitný záujem o podporu endogénneho rozvoja najvzdialenejších regiónov vzhľadom na ich biodiverzitu a zemepisnú polohu, ktorá EÚ poskytuje prístup k moru, tropickým pralesom a k zóne vesmírnych pokusov a výskumu; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje, že v rámci svojej novej obchodnej stratégie má EÚ osobitný záujem o podporu endogénneho rozvoja najvzdialenejších regiónov vzhľadom na ich biodiverzitu a zemepisnú polohu, ktorá EÚ poskytuje prístup k moru, tropickým pralesom a k zóne vesmírnych pokusov a výskumu;

| 39. | pokiaľ ide o dohody o hospodárskom partnerstve, vyzýva Komisiu, aby rešpektovala minulé uznesenia Parlamentu o potrebe prejaviť v rámci rokovaní s našimi partnermi flexibilitu a dodržiavať záväzok osobitného a diferencovaného prístupu voči rozvojovým krajinám; |
| --- | --- |

39.

pokiaľ ide o dohody o hospodárskom partnerstve, vyzýva Komisiu, aby rešpektovala minulé uznesenia Parlamentu o potrebe prejaviť v rámci rokovaní s našimi partnermi flexibilitu a dodržiavať záväzok osobitného a diferencovaného prístupu voči rozvojovým krajinám;

| 40. | poznamenáva, že Parlament plánuje schváliť budúci všeobecný systém preferencií, ktorý by sa mal viac zameriavať na to, ako by mohli tie krajiny, ktoré to najviac potrebujú a ktoré spĺňajú naše obchodné a ďalšie požiadavky, mať výhody zo všeobecného systému preferencií; |
| --- | --- |

40.

poznamenáva, že Parlament plánuje schváliť budúci všeobecný systém preferencií, ktorý by sa mal viac zameriavať na to, ako by mohli tie krajiny, ktoré to najviac potrebujú a ktoré spĺňajú naše obchodné a ďalšie požiadavky, mať výhody zo všeobecného systému preferencií;

| 41. | žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť prijatia opatrení v oblasti núdzovej obchodnej pomoci pre krajiny postihnuté prírodnými katastrofami a konfliktami v záujme obnoviť ich hospodárstva; žiada Komisiu, aby predtým, než požiada Parlament o schválenie takýchto opatrení, predložila konkrétne príklady opatrení, ktoré by mohli priniesť pomoc v núdzovej situácii v krátkom čase, spolu s opatreniami, ktoré by mohli ovplyvniť rozvoj zo strednodobého a dlhodobého hľadiska; |
| --- | --- |

41.

žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť prijatia opatrení v oblasti núdzovej obchodnej pomoci pre krajiny postihnuté prírodnými katastrofami a konfliktami v záujme obnoviť ich hospodárstva; žiada Komisiu, aby predtým, než požiada Parlament o schválenie takýchto opatrení, predložila konkrétne príklady opatrení, ktoré by mohli priniesť pomoc v núdzovej situácii v krátkom čase, spolu s opatreniami, ktoré by mohli ovplyvniť rozvoj zo strednodobého a dlhodobého hľadiska;

| 42. | zdôrazňuje, že politika v oblasti zahraničného obchodu musí udržať schopnosť EÚ zachovať silné poľnohospodárstvo v snahe zabezpečiť potravinovú bezpečnosť a nezávislosť pre 500 miliónov spotrebiteľov v EÚ; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že politika v oblasti zahraničného obchodu musí udržať schopnosť EÚ zachovať silné poľnohospodárstvo v snahe zabezpečiť potravinovú bezpečnosť a nezávislosť pre 500 miliónov spotrebiteľov v EÚ;

Parlament požaduje udržateľnú a nerušenú dodávku surovín

| 43. | vyzýva Komisiu, aby uskutočňovala konzistentnú, udržateľnú, komplexnú a politicky prierezovú stratégiu týkajúcu sa surovín s cieľom zabrániť nečestným obchodným postupom, ako sú vývozné obmedzenia, vývozné dane a takzvané mechanizmy dvojitých cien na mnohostrannej a dvojstrannej úrovni, a odstrániť ich, pričom uznáva, že za istých okolností možno vnímať vývozné obmedzenia ako dôležitý nástroj na podporu rozvojových cieľov, ochranu životného prostredia alebo udržateľné využívanie prírodných zdrojov v najchudobnejších rozvojových krajinách, ako sú najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty; vyzýva Komisiu, aby diverzifikovala svojich dodávateľov surovín a aby v tejto oblasti uzatvorila dlhodobé dvojstranné dohody; domnieva sa, že v rámci tejto politiky sa musí zohľadniť rozvojová politika EÚ a rozvojové ciele dohôd o hospodárskom partnerstve; |
| --- | --- |

43.

vyzýva Komisiu, aby uskutočňovala konzistentnú, udržateľnú, komplexnú a politicky prierezovú stratégiu týkajúcu sa surovín s cieľom zabrániť nečestným obchodným postupom, ako sú vývozné obmedzenia, vývozné dane a takzvané mechanizmy dvojitých cien na mnohostrannej a dvojstrannej úrovni, a odstrániť ich, pričom uznáva, že za istých okolností možno vnímať vývozné obmedzenia ako dôležitý nástroj na podporu rozvojových cieľov, ochranu životného prostredia alebo udržateľné využívanie prírodných zdrojov v najchudobnejších rozvojových krajinách, ako sú najmenej rozvinuté krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty; vyzýva Komisiu, aby diverzifikovala svojich dodávateľov surovín a aby v tejto oblasti uzatvorila dlhodobé dvojstranné dohody; domnieva sa, že v rámci tejto politiky sa musí zohľadniť rozvojová politika EÚ a rozvojové ciele dohôd o hospodárskom partnerstve;

| 44. | zdôrazňuje význam zapojenia občianskej spoločnosti do dohôd o voľnom obchode; podporuje iniciatívu, ktorú v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou uskutočnila Komisia, keď zvolala domácu poradnú skupinu, aby umožnila zapojenie občianskej spoločnosti; žiada Komisiu, aby túto iniciatívu rozvíjala aj v rámci budúcich dohôd o voľnom obchode; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje význam zapojenia občianskej spoločnosti do dohôd o voľnom obchode; podporuje iniciatívu, ktorú v rámci dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou uskutočnila Komisia, keď zvolala domácu poradnú skupinu, aby umožnila zapojenie občianskej spoločnosti; žiada Komisiu, aby túto iniciatívu rozvíjala aj v rámci budúcich dohôd o voľnom obchode;

| 45. | vyzýva Komisiu, aby trvala na odstránení vývozných obmedzení, vývozných daní a takzvaných mechanizmov dvojitých cien vo všetkých budúcich dvojstranných dohodách o voľnom obchode; vyzýva Komisiu, aby sa v rámci WTO zapojila do rokovania o jasných mnohostranných pravidlách; |
| --- | --- |

45.

vyzýva Komisiu, aby trvala na odstránení vývozných obmedzení, vývozných daní a takzvaných mechanizmov dvojitých cien vo všetkých budúcich dvojstranných dohodách o voľnom obchode; vyzýva Komisiu, aby sa v rámci WTO zapojila do rokovania o jasných mnohostranných pravidlách;

| 46. | naliehavo vyzýva Komisiu, aby nezostala len pri sťažnostiach na neprijateľné správanie niektorých obchodných partnerov, ale aby aj striktným a náležitým spôsobom reagovala; pripomína Komisii, že okrem obchodnej politiky existujú aj ďalšie politiky, ktoré musia podporovať spoločnú politiku v oblasti dodávky surovín, ako napríklad poľnohospodárska politika, environmentálna politika, rozvojová politika, politika v oblasti výskumu a zahraničná politika; trvá na tom, že je potrebné podporovať a rozvíjať výskum, predovšetkým v oblasti biovegetačnej chémie a recyklácie chemických látok, aby sa znížila závislosť EÚ od krajín dodávajúcich suroviny a vzácne zeminy; |
| --- | --- |

46.

naliehavo vyzýva Komisiu, aby nezostala len pri sťažnostiach na neprijateľné správanie niektorých obchodných partnerov, ale aby aj striktným a náležitým spôsobom reagovala; pripomína Komisii, že okrem obchodnej politiky existujú aj ďalšie politiky, ktoré musia podporovať spoločnú politiku v oblasti dodávky surovín, ako napríklad poľnohospodárska politika, environmentálna politika, rozvojová politika, politika v oblasti výskumu a zahraničná politika; trvá na tom, že je potrebné podporovať a rozvíjať výskum, predovšetkým v oblasti biovegetačnej chémie a recyklácie chemických látok, aby sa znížila závislosť EÚ od krajín dodávajúcich suroviny a vzácne zeminy;

Potrebná je lepšia colná spolupráca v rámci EÚ aj mimo nej

| 47. | podporuje iniciatívu Komisie na posilnenie medzinárodnej colnej spolupráce v rámci Svetovej colnej organizácie a na dvojstrannej úrovni, aby sa zefektívnili colné postupy, znížili náklady obchodníkov a lepšie riešili úlohy v oblasti ochrany, bezpečnosti a práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

47.

podporuje iniciatívu Komisie na posilnenie medzinárodnej colnej spolupráce v rámci Svetovej colnej organizácie a na dvojstrannej úrovni, aby sa zefektívnili colné postupy, znížili náklady obchodníkov a lepšie riešili úlohy v oblasti ochrany, bezpečnosti a práv duševného vlastníctva;

| 48. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa vážne zaoberali myšlienkou vytvorenia jednotnej colnej služby EÚ v záujme efektívnejšieho uplatňovania colných predpisov a postupov na celom colnom území EÚ; |
| --- | --- |

48.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa vážne zaoberali myšlienkou vytvorenia jednotnej colnej služby EÚ v záujme efektívnejšieho uplatňovania colných predpisov a postupov na celom colnom území EÚ;

Parlament žiada primeranú ochranu práv duševného vlastníctva, ktorá bude zohľadňovať aj záujmy najchudobnejších

| 49. | zdôrazňuje, že falšovanie spôsobuje stratu pracovných miest a ohrozuje inovácie, a zdôrazňuje, že primeraná ochrana práv duševného vlastníctva a účinné presadzovanie sú základnou zásadou globálneho hospodárstva; primeranú ochranu práv duševného vlastníctva, predovšetkým obchodných značiek a zemepisných označení našich hlavných obchodných partnerov považuje za nevyhnutnú požiadavku na zachovanie a zvýšenie konkurencieschopnosti EÚ; víta záväzok Komisie presadzovať súčasné záväzky; |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že falšovanie spôsobuje stratu pracovných miest a ohrozuje inovácie, a zdôrazňuje, že primeraná ochrana práv duševného vlastníctva a účinné presadzovanie sú základnou zásadou globálneho hospodárstva; primeranú ochranu práv duševného vlastníctva, predovšetkým obchodných značiek a zemepisných označení našich hlavných obchodných partnerov považuje za nevyhnutnú požiadavku na zachovanie a zvýšenie konkurencieschopnosti EÚ; víta záväzok Komisie presadzovať súčasné záväzky;

| 50. | pripomína Komisii, že politika EÚ v oblasti práv duševného vlastníctva voči najmenej rozvinutým a chudobným rozvojovým krajinám, ako aj voči hlavným výrobcom generických liekov, predovšetkým Indii a Brazílii, by mala zostať v rámci dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva a musí v plnej miere rešpektovať deklaráciu o dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva a verejnom zdraví prijatú v roku 2001 v Dauhe, a to predovšetkým v oblasti generických liekov a verejného zdravia; |
| --- | --- |

50.

pripomína Komisii, že politika EÚ v oblasti práv duševného vlastníctva voči najmenej rozvinutým a chudobným rozvojovým krajinám, ako aj voči hlavným výrobcom generických liekov, predovšetkým Indii a Brazílii, by mala zostať v rámci dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva a musí v plnej miere rešpektovať deklaráciu o dohode o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva a verejnom zdraví prijatú v roku 2001 v Dauhe, a to predovšetkým v oblasti generických liekov a verejného zdravia;

*

* *

| 51. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. |
| --- | --- |

51.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

---

(1)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0068.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0224.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0225.

(4)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0257.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0141.

(6)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0063.

(7)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0445.

(8)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0434.

(9)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(10)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0387.

(11)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0324.

(12)  Ú. v. EÚ C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(13)  Ú. v. EÚ C 117 E, 6.5.2010, s. 166.

(14)  Ú. v. EÚ C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(15)  Ú. v. EÚ C 67 E, 18.3.2010, s. 101.

(16)  Ú. v. EÚ C 45 E, 23.2.2010, s. 47.

(17)  Ú. v. EÚ C 295 E, 4.12.2009, s. 67.

(18)  Ú. v. EÚ C 279 E, 19.11.2009, s. 5.

(19)  Ú. v. EÚ C 259 E, 29.10.2009, s. 77.

(20)  Ú. v. EÚ C 184 E, 6.8.2009, s. 16.

(21)  Ú. v. EÚ C 323 E, 18.12.2008, s. 520.

(22)  Ú. v. EÚ C 102 E, 24.4.2008, s. 128.

(23)  Ú. v. EÚ C 308 E, 16.12.2006, s. 182.

(24)  Ú. v. EÚ C 306 E, 15.12.2006, s. 400.

(25)  Ú. v. EÚ C 298 E, 8.12.2006, s. 235.

(26)  Konvergencia, dobiehanie a predstihnutie, PwC, 2010.

(27)  Údaje Eurostatu.

(28)  Eurostat, OSN Servicetrade.

(29)  Európska komisia, Správa o starnutí obyvateľstva 2009; pracovné zasadnutie Eurostat/UNECE 2010.

(30)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0434.

(31)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0446.

(32)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0445.

(33)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0141.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/99 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/99

---

Utorok 27. septembra 2011Vytvorenie euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da Vinci

P7_TA(2011)0413

Vyhlásenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o vytvorení euro-stredozemských programov Erasmus a Leonardo da Vinci

2013/C 56 E/11

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže na južnom pobreží Stredozemného mora dochádza k bezprecedentnému vývoju, ktorý musí Európska únia podporiť prostredníctvom nových iniciatív, |
| --- | --- |

A.

keďže na južnom pobreží Stredozemného mora dochádza k bezprecedentnému vývoju, ktorý musí Európska únia podporiť prostredníctvom nových iniciatív,

| B. | keďže vzdelávanie zohráva základnú úlohu v prospech demokracie a hospodárskeho a sociálneho rozvoja, |
| --- | --- |

B.

keďže vzdelávanie zohráva základnú úlohu v prospech demokracie a hospodárskeho a sociálneho rozvoja,

| C. | zohľadňujúc význam odborného vzdelávania v boji proti nezamestnanosti mladých ľudí, |
| --- | --- |

C.

zohľadňujúc význam odborného vzdelávania v boji proti nezamestnanosti mladých ľudí,

| D. | keďže programy Erasmus a Leonardo da Vinci sú významným úspechom budovania Európy, |
| --- | --- |

D.

keďže programy Erasmus a Leonardo da Vinci sú významným úspechom budovania Európy,

| E. | zohľadňujúc nízky počet osôb zapojených do programu Erasmus v Stredozemí a chýbajúcu mobilitu medzi južnými krajinami, |
| --- | --- |

E.

zohľadňujúc nízky počet osôb zapojených do programu Erasmus v Stredozemí a chýbajúcu mobilitu medzi južnými krajinami,

| 1. | žiada Komisiu a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie, aby do konca roku 2011 zaviedla stredomorský program Erasmus, určený na podporu nadnárodnej mobility študentov z obidvoch brehov Stredozemného mora; |
| --- | --- |

1.

žiada Komisiu a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie, aby do konca roku 2011 zaviedla stredomorský program Erasmus, určený na podporu nadnárodnej mobility študentov z obidvoch brehov Stredozemného mora;

| 2. | žiada Komisiu a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie, aby do konca roku 2011 zaviedla stredomorský program Leonardo da Vinci, určený na podporu mladých ľudí, ktorí sa chcú odborne vzdelávať v zahraničí; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu a podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie, aby do konca roku 2011 zaviedla stredomorský program Leonardo da Vinci, určený na podporu mladých ľudí, ktorí sa chcú odborne vzdelávať v zahraničí;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) postúpil Komisii, Rade, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie, členským štátom Európskej únie a Únie pre Stredozemie, ich parlamentom a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie a Parlamentného zhromaždenia Únie pre Stredozemie. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) postúpil Komisii, Rade, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie, členským štátom Európskej únie a Únie pre Stredozemie, ich parlamentom a generálnemu tajomníkovi Únie pre Stredozemie a Parlamentného zhromaždenia Únie pre Stredozemie.

---

(1)  Zoznam podpísaných poslancov je uvedený v prílohe 1 k zápisnici z 27. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-27(ANN1)).

---

Streda 28. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/100 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/100

---

Streda 28. septembra 2011Sexuálna orientácia a rodová identita v rámci Rady OSN pre ľudské práva

P7_TA(2011)0427

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite v Organizácii Spojených národov

2013/C 56 E/12

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, Európsky dohovor o ľudských právach a Chartu základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv, Európsky dohovor o ľudských právach a Chartu základných práv Európskej únie,

| — | so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/60/251, ktorou sa zriaďuje Rada Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (UNHRC), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Valného zhromaždenia OSN A/RES/60/251, ktorou sa zriaďuje Rada Organizácie Spojených národov pre ľudské práva (UNHRC),

| — | so zreteľom na vyhlásenie predsedníctva Rady Európskej únie v mene Európskej únie zo 16. marca 2006 o zriadení UNHRC, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie predsedníctva Rady Európskej únie v mene Európskej únie zo 16. marca 2006 o zriadení UNHRC,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2011 o 16. zasadnutí UNHRC (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 10. marca 2011 o 16. zasadnutí UNHRC (1),

| — | so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2010 o ľudských právach vo svete za rok 2009 a politike EÚ v tejto oblasti (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2010 o ľudských právach vo svete za rok 2009 a politike EÚ v tejto oblasti (2),

| — | so zreteľom na predchádzajúce spoločné vyhlásenia v rámci Organizácie Spojených národov vrátane spoločného vyhlásenia o ukončení násilných činov a súvisiaceho porušovania ľudských práv na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity zo zasadnutia Rady pre ľudské práva 22. marca 2011 a vyhlásenia o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite zo zasadnutia valného zhromaždenia 18. decembra 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na predchádzajúce spoločné vyhlásenia v rámci Organizácie Spojených národov vrátane spoločného vyhlásenia o ukončení násilných činov a súvisiaceho porušovania ľudských práv na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity zo zasadnutia Rady pre ľudské práva 22. marca 2011 a vyhlásenia o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite zo zasadnutia valného zhromaždenia 18. decembra 2008,

| — | so zreteľom na rezolúciu UNHRC A/HRC/17/19 zo 17. júna 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu UNHRC A/HRC/17/19 zo 17. júna 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite,

| — | so zreteľom na 17. zasadnutie UNHRC, na ktorom bola prijatá rezolúcia A/HRC/17/19 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite, a na 19. zasadnutie UNHRC, na ktorom sa bude konať panelová diskusia ustanovená v rezolúcii A/HRC/17/19, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na 17. zasadnutie UNHRC, na ktorom bola prijatá rezolúcia A/HRC/17/19 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite, a na 19. zasadnutie UNHRC, na ktorom sa bude konať panelová diskusia ustanovená v rezolúcii A/HRC/17/19,

| — | so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 1728 z 29. apríla 2010 o diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity a na odporúčanie výboru ministrov CM/Rec(2010)5 z 31. marca 2010 o opatreniach na boj proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Parlamentného zhromaždenia Rady Európy č. 1728 z 29. apríla 2010 o diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity a na odporúčanie výboru ministrov CM/Rec(2010)5 z 31. marca 2010 o opatreniach na boj proti diskriminácii na základe sexuálnej orientácie alebo rodovej identity,

| — | so zreteľom na rezolúciu Organizácie amerických štátov AG/RES. 2653 zo 7. júna 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Organizácie amerických štátov AG/RES. 2653 zo 7. júna 2011 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite,

| — | so zreteľom na správu Agentúry pre základné práva s názvom Homofóbia, transfóbia a diskriminácia na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity (november 2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Agentúry pre základné práva s názvom Homofóbia, transfóbia a diskriminácia na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity (november 2010),

| — | so zreteľom na článok 2, článok 3 ods. 5 a články 18, 21 a 27 Zmluvy o Európskej únii a na článok 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 2, článok 3 ods. 5 a články 18, 21 a 27 Zmluvy o Európskej únii a na článok 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na súbor nástrojov Rady Európskej únie na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv homosexuálov, bisexuálov a transrodových osôb, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na súbor nástrojov Rady Európskej únie na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv homosexuálov, bisexuálov a transrodových osôb,

| — | so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite v Organizácii Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite v Organizácii Spojených národov,

| — | so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže rešpektovanie, presadzovanie a ochrana univerzálnej platnosti ľudských práv sú súčasťou etického a právneho acquis Európskej únie a jedným zo základných kameňov európskej jednoty a integrity; |
| --- | --- |

A.

keďže rešpektovanie, presadzovanie a ochrana univerzálnej platnosti ľudských práv sú súčasťou etického a právneho acquis Európskej únie a jedným zo základných kameňov európskej jednoty a integrity;

| B. | keďže v Európskej únii a v tretích krajinách dochádza denne k mnohým prípadom porušovania ľudských práv, ktoré sú spojené so sexuálnou orientáciou a rodovou identitou; |
| --- | --- |

B.

keďže v Európskej únii a v tretích krajinách dochádza denne k mnohým prípadom porušovania ľudských práv, ktoré sú spojené so sexuálnou orientáciou a rodovou identitou;

| C. | keďže Európska únia a jej členské štáty by mali vo svojich vlastných politikách a postupoch zaručovať dodržiavanie ľudských práv, aby posilnili pozíciu Európskej únie v UNHCR a urobili ju dôveryhodnou; |
| --- | --- |

C.

keďže Európska únia a jej členské štáty by mali vo svojich vlastných politikách a postupoch zaručovať dodržiavanie ľudských práv, aby posilnili pozíciu Európskej únie v UNHCR a urobili ju dôveryhodnou;

| D. | keďže Európska únia prikladá všeobecným a nedeliteľným ľudským právam mimoriadny význam; |
| --- | --- |

D.

keďže Európska únia prikladá všeobecným a nedeliteľným ľudským právam mimoriadny význam;

| E. | keďže Európska únia už zahŕňa tému sexuálnej orientácie a rodovej identity do svojej činnosti v Organizácii Spojených národov, v rámci regionálnych orgánov a do niektorých svojich dvojstranných dialógov o ľudských právach; |
| --- | --- |

E.

keďže Európska únia už zahŕňa tému sexuálnej orientácie a rodovej identity do svojej činnosti v Organizácii Spojených národov, v rámci regionálnych orgánov a do niektorých svojich dvojstranných dialógov o ľudských právach;

| F. | keďže rezolúcia UNHRC o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite je prvá rezolúcia prijatá Organizáciou Spojených národov, ktorá sa zaoberá konkrétne sexuálnou orientáciou a rodovou identitou; |
| --- | --- |

F.

keďže rezolúcia UNHRC o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite je prvá rezolúcia prijatá Organizáciou Spojených národov, ktorá sa zaoberá konkrétne sexuálnou orientáciou a rodovou identitou;

| G. | keďže štáty zo všetkých regiónov vrátane všetkých členských štátov EÚ, ktoré sú členmi UNHRC, hlasovali v prospech rezolúcie o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite a 21 členských štátov EÚ rezolúciu podporilo; |
| --- | --- |

G.

keďže štáty zo všetkých regiónov vrátane všetkých členských štátov EÚ, ktoré sú členmi UNHRC, hlasovali v prospech rezolúcie o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite a 21 členských štátov EÚ rezolúciu podporilo;

| H. | keďže viacero zmluvných orgánov OSN monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv, osobitných spravodajcov a agentúr, ako aj generálny tajomník OSN a Vysoká komisárka OSN pre ľudské práva vyjadrili vážne znepokojenie nad porušovaním ľudských práv, s ktorým sa stretávajú lesbičky, homosexuáli, bisexuáli a transsexuáli na celom svete; |
| --- | --- |

H.

keďže viacero zmluvných orgánov OSN monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv, osobitných spravodajcov a agentúr, ako aj generálny tajomník OSN a Vysoká komisárka OSN pre ľudské práva vyjadrili vážne znepokojenie nad porušovaním ľudských práv, s ktorým sa stretávajú lesbičky, homosexuáli, bisexuáli a transsexuáli na celom svete;

| I. | keďže ďalšie regionálne inštitúcie vrátane Rady Európy a Organizácie amerických štátov nedávno prijali rezolúcie odsudzujúce porušovanie ľudských práv na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity; |
| --- | --- |

I.

keďže ďalšie regionálne inštitúcie vrátane Rady Európy a Organizácie amerických štátov nedávno prijali rezolúcie odsudzujúce porušovanie ľudských práv na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity;

| 1. | znovu opakuje svoje znepokojenie nad mnohými prípadmi porušovania ľudských práv a rozšírenou diskrimináciou založenou na sexuálnej orientácii a rodovej identite tak v Európskej únii, ako aj v tretích krajinách; |
| --- | --- |

1.

znovu opakuje svoje znepokojenie nad mnohými prípadmi porušovania ľudských práv a rozšírenou diskrimináciou založenou na sexuálnej orientácii a rodovej identite tak v Európskej únii, ako aj v tretích krajinách;

| 2. | uznáva a podporuje doterajšiu prácu Rady pre ľudské práva, generálneho tajomníka OSN, Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva, zmluvných orgánov OSN monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv, osobitných spravodajcov a ďalších agentúr OSN s cieľom zabezpečiť, aby sa plne uplatňovali medzinárodné normy v oblasti ľudských práv bez ohľadu na sexuálnu orientáciu a rodovú identitu jednotlivca; |
| --- | --- |

2.

uznáva a podporuje doterajšiu prácu Rady pre ľudské práva, generálneho tajomníka OSN, Vysokej komisárky OSN pre ľudské práva, zmluvných orgánov OSN monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv, osobitných spravodajcov a ďalších agentúr OSN s cieľom zabezpečiť, aby sa plne uplatňovali medzinárodné normy v oblasti ľudských práv bez ohľadu na sexuálnu orientáciu a rodovú identitu jednotlivca;

| 3. | víta skutočnosť, že Rada pre ľudské práva prijala rezolúciu A/HRC/17/19 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite; |
| --- | --- |

3.

víta skutočnosť, že Rada pre ľudské práva prijala rezolúciu A/HRC/17/19 o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite;

| 4. | upozorňuje na skutočnosť, že rezolúciu podporili štáty zo všetkých regiónov a vypracovala ju Južná Afrika; znovu opakuje, že ľudské práva sú všeobecné a nedeliteľné a vzťahujú sa na všetkých bez ohľadu na ich sexuálnu orientáciu a rodovú identitu; |
| --- | --- |

4.

upozorňuje na skutočnosť, že rezolúciu podporili štáty zo všetkých regiónov a vypracovala ju Južná Afrika; znovu opakuje, že ľudské práva sú všeobecné a nedeliteľné a vzťahujú sa na všetkých bez ohľadu na ich sexuálnu orientáciu a rodovú identitu;

| 5. | podporuje usporiadanie panelovej diskusie počas 19. zasadnutia Rady pre ľudské práva na jar 2012 s cieľom viesť „konštruktívny, erudovaný a transparentný dialóg o otázke diskriminačných zákonov a postupov a násilných činov voči jednotlivcom na základe ich sexuálnej orientácie a rodovej identity“; domnieva sa, že je nevyhnutné viesť úctivý a otvorený dialóg o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite medzi členskými štátmi OSN zo všetkých regiónov; |
| --- | --- |

5.

podporuje usporiadanie panelovej diskusie počas 19. zasadnutia Rady pre ľudské práva na jar 2012 s cieľom viesť „konštruktívny, erudovaný a transparentný dialóg o otázke diskriminačných zákonov a postupov a násilných činov voči jednotlivcom na základe ich sexuálnej orientácie a rodovej identity“; domnieva sa, že je nevyhnutné viesť úctivý a otvorený dialóg o ľudských právach, sexuálnej orientácii a rodovej identite medzi členskými štátmi OSN zo všetkých regiónov;

| 6. | víta skutočnosť, že členské štáty EÚ a podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku dlhodobo podporujú zahrnutie otázky sexuálnej orientácie a rodovej identity do činnosti Rady pre ľudské práva a ďalších orgánov OSN, a to aj pokiaľ ide o predchádzajúce spoločné vyhlásenia; |
| --- | --- |

6.

víta skutočnosť, že členské štáty EÚ a podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku dlhodobo podporujú zahrnutie otázky sexuálnej orientácie a rodovej identity do činnosti Rady pre ľudské práva a ďalších orgánov OSN, a to aj pokiaľ ide o predchádzajúce spoločné vyhlásenia;

| 7. | pripomína, že v súbore nástrojov pracovnej skupiny pre ľudské práva Rady Európskej únie na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov sa dekriminalizácia homosexuality vo svete, rovnosť a nediskriminácia, ako aj ochrana ochrancov ľudských práv uvádzajú ako kľúčové priority; nazdáva sa, že vysoká predstaviteľka, všetky inštitúcie EÚ a členské štáty by mali tieto priority systematicky presadzovať doma i v rámci svojich zahraničných vzťahov; |
| --- | --- |

7.

pripomína, že v súbore nástrojov pracovnej skupiny pre ľudské práva Rady Európskej únie na presadzovanie a ochranu všetkých ľudských práv lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov sa dekriminalizácia homosexuality vo svete, rovnosť a nediskriminácia, ako aj ochrana ochrancov ľudských práv uvádzajú ako kľúčové priority; nazdáva sa, že vysoká predstaviteľka, všetky inštitúcie EÚ a členské štáty by mali tieto priority systematicky presadzovať doma i v rámci svojich zahraničných vzťahov;

| 8. | vyzýva vysokú predstaviteľku a členské štáty, aby v partnerstve s tretími krajinami systematicky podporovali ochranu a dodržiavanie ľudských práv, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu, v rámci OSN a na ďalších mnohostranných fórach, ako aj dvojstranne v rámci svojich dialógov o ľudských právach; |
| --- | --- |

8.

vyzýva vysokú predstaviteľku a členské štáty, aby v partnerstve s tretími krajinami systematicky podporovali ochranu a dodržiavanie ľudských práv, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu, v rámci OSN a na ďalších mnohostranných fórach, ako aj dvojstranne v rámci svojich dialógov o ľudských právach;

| 9. | povzbudzuje členské štáty, aby sa konštruktívne a v partnerstve s tretími krajinami zapájali do všeobecného pravidelného preskúmania a postupov zmluvných orgánov s cieľom zabezpečiť, že sa v Európskej únii a tretích krajinách budú plne dodržiavať ľudské práva, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu; na tento účel nabáda členské štáty a vysokú predstaviteľku, aby zabezpečili súlad medzi vonkajšou a vnútornou činnosťou EÚ v oblasti ľudských práv, ako sa uvádza v článku 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii; |
| --- | --- |

9.

povzbudzuje členské štáty, aby sa konštruktívne a v partnerstve s tretími krajinami zapájali do všeobecného pravidelného preskúmania a postupov zmluvných orgánov s cieľom zabezpečiť, že sa v Európskej únii a tretích krajinách budú plne dodržiavať ľudské práva, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu; na tento účel nabáda členské štáty a vysokú predstaviteľku, aby zabezpečili súlad medzi vonkajšou a vnútornou činnosťou EÚ v oblasti ľudských práv, ako sa uvádza v článku 21 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii;

| 10. | vyzýva vysokú predstaviteľku, Komisiu a členské štáty, aby v partnerstve s tretími krajinami ďalej presadzovali ľudské práva, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu, a to prostredníctvom dvojstranných dialógov o ľudských právach, európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva a ostatných vonkajších finančných nástrojov; |
| --- | --- |

10.

vyzýva vysokú predstaviteľku, Komisiu a členské štáty, aby v partnerstve s tretími krajinami ďalej presadzovali ľudské práva, pokiaľ ide o sexuálnu orientáciu a rodovú identitu, a to prostredníctvom dvojstranných dialógov o ľudských právach, európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva a ostatných vonkajších finančných nástrojov;

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že práva lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov vrátane práva na telesnú integritu, práva na súkromný a rodinný život, práva na slobodu názoru a prejavu, práva na slobodu zhromažďovania, práva na nediskrimináciu, práva na slobodu pohybu vrátane práva párov rovnakého pohlavia a ich rodín na slobodný pohyb, práva na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a k lekárskemu ošetreniu a práva na azyl sa v Európskej únii ešte stále nie vždy plne dodržiavajú; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že práva lesbičiek, homosexuálov, bisexuálov a transsexuálov vrátane práva na telesnú integritu, práva na súkromný a rodinný život, práva na slobodu názoru a prejavu, práva na slobodu zhromažďovania, práva na nediskrimináciu, práva na slobodu pohybu vrátane práva párov rovnakého pohlavia a ich rodín na slobodný pohyb, práva na prístup k preventívnej zdravotnej starostlivosti a k lekárskemu ošetreniu a práva na azyl sa v Európskej únii ešte stále nie vždy plne dodržiavajú;

| 12. | pripomína povinnosť členských štátov chrániť a udeľovať azyl tým štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí utekajú zo svojej krajiny pôvodu alebo ktorým v nej hrozí prenasledovanie na základe sexuálnej orientácie, ako sa stanovuje v smernici Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany (3); |
| --- | --- |

12.

pripomína povinnosť členských štátov chrániť a udeľovať azyl tým štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí utekajú zo svojej krajiny pôvodu alebo ktorým v nej hrozí prenasledovanie na základe sexuálnej orientácie, ako sa stanovuje v smernici Rady 2004/83/ES z 29. apríla 2004 o minimálnych ustanoveniach pre oprávnenie a postavenie štátnych príslušníkov tretej krajiny alebo osôb bez štátneho občianstva ako utečencov alebo osôb, ktoré inak potrebujú medzinárodnú ochranu, a obsah poskytovanej ochrany (3);

| 13. | dôrazne odsudzuje skutočnosť, že homosexualita, bisexualita a transsexualita sú v niektorých krajinách, a to aj v EÚ, stále považované za duševné choroby, a vyzýva jednotlivé štáty, aby proti tomuto javu bojovali; žiada najmä, aby sa transsexualita a transrodovosť neliečili v rámci psychiatrie, aby bolo možné slobodne si zvoliť ošetrujúci personál, aby sa zjednodušila zmena identity a sociálne poisťovne hradili náklady; |
| --- | --- |

13.

dôrazne odsudzuje skutočnosť, že homosexualita, bisexualita a transsexualita sú v niektorých krajinách, a to aj v EÚ, stále považované za duševné choroby, a vyzýva jednotlivé štáty, aby proti tomuto javu bojovali; žiada najmä, aby sa transsexualita a transrodovosť neliečili v rámci psychiatrie, aby bolo možné slobodne si zvoliť ošetrujúci personál, aby sa zjednodušila zmena identity a sociálne poisťovne hradili náklady;

| 14. | poukazuje na závery Agentúry Európskej únie pre základné práva v jej správe s názvom Homofóbia, transfóbia a diskriminácia na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v najväčšej možnej miere konali v súlade so stanoviskami obsiahnutými v uvedenej správe; |
| --- | --- |

14.

poukazuje na závery Agentúry Európskej únie pre základné práva v jej správe s názvom Homofóbia, transfóbia a diskriminácia na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v najväčšej možnej miere konali v súlade so stanoviskami obsiahnutými v uvedenej správe;

| 15. | vyzýva členské štáty, Komisiu a ESVČ, aby sa v plnej miere zaoberali týmito nerovnosťami; opakuje svoju žiadosť, aby Komisia vypracovala komplexný plán boja proti homofóbii, transfóbii a diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity; |
| --- | --- |

15.

vyzýva členské štáty, Komisiu a ESVČ, aby sa v plnej miere zaoberali týmito nerovnosťami; opakuje svoju žiadosť, aby Komisia vypracovala komplexný plán boja proti homofóbii, transfóbii a diskriminácii na základe sexuálnej orientácie a rodovej identity;

| 16. | vyzýva Komisiu a Svetovú zdravotnícku organizáciu, aby vyňali poruchy rodovej identity zo zoznamu psychických porúch a porúch správania a v rámci rokovaní o 11. verzii Medzinárodnej klasifikácie chorôb (ICD-11) zabezpečili, aby prebehla nová klasifikácia, ktorou sa zamedzí patologizácii; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Komisiu a Svetovú zdravotnícku organizáciu, aby vyňali poruchy rodovej identity zo zoznamu psychických porúch a porúch správania a v rámci rokovaní o 11. verzii Medzinárodnej klasifikácie chorôb (ICD-11) zabezpečili, aby prebehla nová klasifikácia, ktorou sa zamedzí patologizácii;

| 17. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Komisii, Rade Európskej únie, vládam a parlamentom členských štátov, Vysokej komisárke Organizácie Spojených národov pre ľudské práva a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

17.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Komisii, Rade Európskej únie, vládam a parlamentom členských štátov, Vysokej komisárke Organizácie Spojených národov pre ľudské práva a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

---

(1)  P7_TA(2011)0097.

(2)  P7_TA(2010)0489.

(3)  Ú. v. EÚ L 304, 30.9.2004, s. 12.

---

Štvrtok 29. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/104 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/104

---

Štvrtok 29. septembra 2011Situácia v Palestíne

P7_TA(2011)0429

Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o situácii v Palestíne

2013/C 56 E/13

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Blízkom východe, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia o Blízkom východe,

| — | so zreteľom na závery Rady o mierovom procese na Blízkom východe z 8. decembra 2009, 13. decembra 2010 a 18. júla 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady o mierovom procese na Blízkom východe z 8. decembra 2009, 13. decembra 2010 a 18. júla 2011,

| — | so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Chartu Organizácie Spojených národov,

| — | so zreteľom na príslušné rezolúcie OSN, rezolúcie Valného zhromaždenia OSN č. 181 (1947) a 194 (1948) a rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) a 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na príslušné rezolúcie OSN, rezolúcie Valného zhromaždenia OSN č. 181 (1947) a 194 (1948) a rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 242 (1967), 338 (1973), 1397 (2002), 1515 (2003) a 1850 (2008),

| — | so zreteľom na vyhlásenia Kvarteta pre Blízky východ, a najmä na jeho vyhlásenie z 23. septembra 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenia Kvarteta pre Blízky východ, a najmä na jeho vyhlásenie z 23. septembra 2011,

| — | so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 110 ods. 4 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže pri príležitosti 66. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov predseda Palestínskej samosprávy Mahmúd Abbás požiadal o uznanie palestínskej štátnosti a o členstvo v OSN; |
| --- | --- |

A.

keďže pri príležitosti 66. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov predseda Palestínskej samosprávy Mahmúd Abbás požiadal o uznanie palestínskej štátnosti a o členstvo v OSN;

| B. | keďže Palestína je ako nečlenský subjekt OSN stálym pozorovateľom v jej valnom zhromaždení; |
| --- | --- |

B.

keďže Palestína je ako nečlenský subjekt OSN stálym pozorovateľom v jej valnom zhromaždení;

| C. | keďže Valné zhromaždenie OSN vyzvalo vo svojej rezolúcii č. 181 z 29. novembra 1947 na vytvorenie dvoch štátov na území bývalého mandátu Palestína; |
| --- | --- |

C.

keďže Valné zhromaždenie OSN vyzvalo vo svojej rezolúcii č. 181 z 29. novembra 1947 na vytvorenie dvoch štátov na území bývalého mandátu Palestína;

| D. | keďže EÚ opakovane potvrdila svoju podporu riešeniu založenom na princípe dvoch štátov, pričom v mieri a bezpečnosti by bok po boku žili izraelský štát a nezávislý, demokratický, súvislý a životaschopný štát Palestína; žiada obnovenie priamych mierových rozhovorov medzi Izraelom a Palestínčanmi a prehlasuje, že okrem zmien, na ktorých sa strany vzájomne dohodli, by sa nemali uznať žiadne zmeny hraníc spred roka 1967, ani pokiaľ ide o Jeruzalem; |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ opakovane potvrdila svoju podporu riešeniu založenom na princípe dvoch štátov, pričom v mieri a bezpečnosti by bok po boku žili izraelský štát a nezávislý, demokratický, súvislý a životaschopný štát Palestína; žiada obnovenie priamych mierových rozhovorov medzi Izraelom a Palestínčanmi a prehlasuje, že okrem zmien, na ktorých sa strany vzájomne dohodli, by sa nemali uznať žiadne zmeny hraníc spred roka 1967, ani pokiaľ ide o Jeruzalem;

| E. | keďže podľa hodnotení Svetovej banky, MMF a OSN sa Palestínska samospráva v preskúmaných kľúčových oblastiach nachádza nad hranicou, ktorou sa označuje fungujúci štát, a palestínske orgány sa môžu v pozitívnom zmysle porovnávať s orgánmi stabilných štátov; |
| --- | --- |

E.

keďže podľa hodnotení Svetovej banky, MMF a OSN sa Palestínska samospráva v preskúmaných kľúčových oblastiach nachádza nad hranicou, ktorou sa označuje fungujúci štát, a palestínske orgány sa môžu v pozitívnom zmysle porovnávať s orgánmi stabilných štátov;

| F. | keďže právo Palestínčanov na sebaurčenie a vlastný štát nemožno spochybniť, rovnako ako ani právo Izraela existovať v rámci bezpečných hraníc; |
| --- | --- |

F.

keďže právo Palestínčanov na sebaurčenie a vlastný štát nemožno spochybniť, rovnako ako ani právo Izraela existovať v rámci bezpečných hraníc;

| G. | keďže arabská jar ešte viac zvýraznila naliehavosť potreby nájsť riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu, ktoré predstavuje výsostný záujem zainteresovaných strán, všetkých národov v regióne a medzinárodného spoločenstva; |
| --- | --- |

G.

keďže arabská jar ešte viac zvýraznila naliehavosť potreby nájsť riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu, ktoré predstavuje výsostný záujem zainteresovaných strán, všetkých národov v regióne a medzinárodného spoločenstva;

| H. | keďže ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ na neformálnom stretnutí 2. a 3. septembra 2011 predstavili počas diskusie o mierovom procese na Blízkom východe rôzne pozície a príslušné diplomatické iniciatívy plánované počas septembrového zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov; |
| --- | --- |

H.

keďže ministri zahraničných vecí členských štátov EÚ na neformálnom stretnutí 2. a 3. septembra 2011 predstavili počas diskusie o mierovom procese na Blízkom východe rôzne pozície a príslušné diplomatické iniciatívy plánované počas septembrového zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov;

| 1. | vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a vlády členských štátov EÚ, aby pokračovali v úsilí o dosiahnutie spoločnej pozície EÚ, pokiaľ ide o žiadosť Palestínskej samosprávy o členstvo v OSN, a aby sa vyvarovali nejednotnosti medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

1.

vyzýva podpredsedníčku Komisie/vysokú predstaviteľku Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a vlády členských štátov EÚ, aby pokračovali v úsilí o dosiahnutie spoločnej pozície EÚ, pokiaľ ide o žiadosť Palestínskej samosprávy o členstvo v OSN, a aby sa vyvarovali nejednotnosti medzi členskými štátmi;

| 2. | podporuje a vyzýva členské štáty, aby sa zjednotili pri riešení legitímnej požiadavky Palestínčanov byť zastúpení v OSN ako štát, a to na základe rokovaní, ktoré sa majú uzavrieť počas prebiehajúceho 66. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN; |
| --- | --- |

2.

podporuje a vyzýva členské štáty, aby sa zjednotili pri riešení legitímnej požiadavky Palestínčanov byť zastúpení v OSN ako štát, a to na základe rokovaní, ktoré sa majú uzavrieť počas prebiehajúceho 66. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN;

| 3. | vyzýva zároveň medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ a jej členských štátov, aby opätovne potvrdili pevné odhodlanie zaistiť bezpečnosť štátu Izrael; |
| --- | --- |

3.

vyzýva zároveň medzinárodné spoločenstvo vrátane EÚ a jej členských štátov, aby opätovne potvrdili pevné odhodlanie zaistiť bezpečnosť štátu Izrael;

| 4. | potvrdzuje svoju pevnú podporu riešeniu na princípe dvoch štátov, ktorého podstatou sú hranice z roku 1967 a Jeruzalem ako hlavné mesto oboch štátov, pričom v mieri a bezpečnosti by vedľa seba nažívali izraelský štát a nezávislý, demokratický, súvislý a životaschopný štát Palestína; |
| --- | --- |

4.

potvrdzuje svoju pevnú podporu riešeniu na princípe dvoch štátov, ktorého podstatou sú hranice z roku 1967 a Jeruzalem ako hlavné mesto oboch štátov, pričom v mieri a bezpečnosti by vedľa seba nažívali izraelský štát a nezávislý, demokratický, súvislý a životaschopný štát Palestína;

| 5. | uznáva a víta úspech štátotvorného úsilia palestínskeho prezidenta Mahmúda Abbása a premiéra Saláma Fajjáada, ktorí majú podporu EÚ a súhlas rôznych medzinárodných aktérov; |
| --- | --- |

5.

uznáva a víta úspech štátotvorného úsilia palestínskeho prezidenta Mahmúda Abbása a premiéra Saláma Fajjáada, ktorí majú podporu EÚ a súhlas rôznych medzinárodných aktérov;

| 6. | opätovne zdôrazňuje, že udržateľné riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu možno dosiahnuť jedine pokojnými a nenásilnými prostriedkami; |
| --- | --- |

6.

opätovne zdôrazňuje, že udržateľné riešenie izraelsko-palestínskeho konfliktu možno dosiahnuť jedine pokojnými a nenásilnými prostriedkami;

| 7. | zdôrazňuje, že by mali byť obnovené priame rokovania medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi vedúce k riešeniu založenom na princípe dvoch štátov, a to bezodkladne a v súlade s lehotami, ktoré požaduje kvarteto, s cieľom prekonať neprijateľné status quo; opätovne zdôrazňuje, že by sa malo zabrániť akýmkoľvek krokom, ktoré by mohli ohroziť vyhliadky na dohodu dosiahnutú prostredníctvom rokovaní, a že by sa nemali uznať žiadne zmeny hraníc spred roka 1967, ani pokiaľ ide o Jeruzalem, okrem tých, na ktorých sa dohodli obe strany; trvá na skutočnosti, že žiadna prijatá rezolúcia by sa nemala dotknúť dôstojnosti jednej zo strán; vyzýva izraelskú vládu, aby zastavila akúkoľvek výstavbu a rozširovanie osád na Západnom brehu a vo východnom Jeruzaleme; žiada zastavenie raketových útokov z pásma Gazy namierených proti Izraelu a trvá na tom, že treba dosiahnuť trvalé prímerie; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že by mali byť obnovené priame rokovania medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi vedúce k riešeniu založenom na princípe dvoch štátov, a to bezodkladne a v súlade s lehotami, ktoré požaduje kvarteto, s cieľom prekonať neprijateľné status quo; opätovne zdôrazňuje, že by sa malo zabrániť akýmkoľvek krokom, ktoré by mohli ohroziť vyhliadky na dohodu dosiahnutú prostredníctvom rokovaní, a že by sa nemali uznať žiadne zmeny hraníc spred roka 1967, ani pokiaľ ide o Jeruzalem, okrem tých, na ktorých sa dohodli obe strany; trvá na skutočnosti, že žiadna prijatá rezolúcia by sa nemala dotknúť dôstojnosti jednej zo strán; vyzýva izraelskú vládu, aby zastavila akúkoľvek výstavbu a rozširovanie osád na Západnom brehu a vo východnom Jeruzaleme; žiada zastavenie raketových útokov z pásma Gazy namierených proti Izraelu a trvá na tom, že treba dosiahnuť trvalé prímerie;

| 8. | naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zaujali jednotný postoj a aj naďalej zohrávali aktívnejšiu úlohu v úsilí o dosiahnutie spravodlivého a trvalého mieru medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi, a to aj v rámci kvarteta; zdôrazňuje ústrednú úlohu kvarteta a v plnej miere podporuje vysokú predstaviteľku v jej snahách o to, aby kvarteto vytvorilo dôveryhodné vyhliadky na obnovenie mierového procesu; |
| --- | --- |

8.

naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zaujali jednotný postoj a aj naďalej zohrávali aktívnejšiu úlohu v úsilí o dosiahnutie spravodlivého a trvalého mieru medzi Izraelčanmi a Palestínčanmi, a to aj v rámci kvarteta; zdôrazňuje ústrednú úlohu kvarteta a v plnej miere podporuje vysokú predstaviteľku v jej snahách o to, aby kvarteto vytvorilo dôveryhodné vyhliadky na obnovenie mierového procesu;

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, predsedovi Valného zhromaždenia OSN, vládam a parlamentom členov Bezpečnostnej rady OSN, vyslancovi Kvarteta pre Blízky východ, Knesetu a vláde Izraela, predsedovi Palestínskej samosprávy a Palestínskej zákonodarnej rade. |
| --- | --- |

9.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, vládam a parlamentom členských štátov, predsedovi Valného zhromaždenia OSN, vládam a parlamentom členov Bezpečnostnej rady OSN, vyslancovi Kvarteta pre Blízky východ, Knesetu a vláde Izraela, predsedovi Palestínskej samosprávy a Palestínskej zákonodarnej rade.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/106 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/106

---

Štvrtok 29. septembra 2011Samit Zeme Rio+20

P7_TA(2011)0430

Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vypracovaní spoločnej pozície EÚ pred konferenciou Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20)

2013/C 56 E/14

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na konferenciu Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro a ktorá sa bude niesť v duchu dvoch tém: zelené hospodárstvo v kontexte trvalo udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby a inštitucionálny rámec trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konferenciu Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro a ktorá sa bude niesť v duchu dvoch tém: zelené hospodárstvo v kontexte trvalo udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby a inštitucionálny rámec trvalo udržateľného rozvoja,

| — | so zreteľom na otázky adresované Komisii a Rade o cieľoch EÚ na konferencii Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro (O-000181/2011 – B7-0436/2011, O-000182/2011 – B7-0437/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na otázky adresované Komisii a Rade o cieľoch EÚ na konferencii Organizácie Spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji (Rio+20), ktorá sa má konať v júni 2012 v Riu de Janeiro (O-000181/2011 – B7-0436/2011, O-000182/2011 – B7-0437/2011),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu (KOM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu (KOM(2011)0363),

| — | so zreteľom na výsledky konferencie o biologickej diverzite, ktorá sa konala v roku 2010 v Nagoji, Japonsku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výsledky konferencie o biologickej diverzite, ktorá sa konala v roku 2010 v Nagoji, Japonsku,

| — | so zreteľom na Kjótsky protokol z roku 1997, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Kjótsky protokol z roku 1997,

| — | so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorou sa vymedzujú rozvojové ciele tisícročia ako ciele spoločne stanovené medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, ktorou sa vymedzujú rozvojové ciele tisícročia ako ciele spoločne stanovené medzinárodným spoločenstvom na odstránenie chudoby,

| — | so zreteľom na celosvetovú iniciatívu Ekonomika ekosystémov a biodiverzity (TEEB), ktorú v júni 2007 schválili vedúci predstavitelia krajín G8+5, a na jej výsledky zverejnené v rokoch 2009 a 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na celosvetovú iniciatívu Ekonomika ekosystémov a biodiverzity (TEEB), ktorú v júni 2007 schválili vedúci predstavitelia krajín G8+5, a na jej výsledky zverejnené v rokoch 2009 a 2010,

| — | so zreteľom na hodnotiace správy Medzivládneho panela o zmene klímy, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na hodnotiace správy Medzivládneho panela o zmene klímy,

| — | so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach domorodého obyvateľstva, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu OSN o právach domorodého obyvateľstva,

| — | so zreteľom na správu o medzinárodnom hodnotení poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) prijatú v roku 2008, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o medzinárodnom hodnotení poľnohospodárskej vedy a rozvojovej technológie (IAASTD) prijatú v roku 2008,

| — | so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu (Agroecology and the right to food) vypracovanú osobitným spravodajcom OSN pre právo na výživu a predloženú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu s názvom Agroekológia a právo na výživu (Agroecology and the right to food) vypracovanú osobitným spravodajcom OSN pre právo na výživu a predloženú v Rade OSN pre ľudské práva 8. marca 2011,

| — | so zreteľom na článok 115 ods. 5 a článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 115 ods. 5 a článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže aj napriek tomu, že sa od samitu v Riu konaného v roku 1992 a samitu v Johannesburgu v roku 2002 dosiahol pokrok v dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja, naďalej pretrvávajú výrazné medzery a problémy pri jeho implementácii a mnohé záväzky medzinárodného spoločenstva zatiaľ neboli v plnej miere splnené; |
| --- | --- |

A.

keďže aj napriek tomu, že sa od samitu v Riu konaného v roku 1992 a samitu v Johannesburgu v roku 2002 dosiahol pokrok v dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja, naďalej pretrvávajú výrazné medzery a problémy pri jeho implementácii a mnohé záväzky medzinárodného spoločenstva zatiaľ neboli v plnej miere splnené;

| B. | keďže samit Rio+20 bude mať tri ciele, a to zaistiť obnovu politického záväzku týkajúceho sa trvalo udržateľného rozvoja, zhodnotiť doposiaľ dosiahnutý pokrok a zostávajúce nedostatky pri plnení výsledkov hlavných samitov o trvalo udržateľnom rozvoji a riešiť nové a vznikajúce problémy; |
| --- | --- |

B.

keďže samit Rio+20 bude mať tri ciele, a to zaistiť obnovu politického záväzku týkajúceho sa trvalo udržateľného rozvoja, zhodnotiť doposiaľ dosiahnutý pokrok a zostávajúce nedostatky pri plnení výsledkov hlavných samitov o trvalo udržateľnom rozvoji a riešiť nové a vznikajúce problémy;

| C. | keďže by bolo potrebné posilniť súčinnosť medzi tromi dohovormi z Ria – o biologickej diverzite (CBD), o zmene klímy (UNFCCC) a o boji proti dezertifikácii (UNCCD); |
| --- | --- |

C.

keďže by bolo potrebné posilniť súčinnosť medzi tromi dohovormi z Ria – o biologickej diverzite (CBD), o zmene klímy (UNFCCC) a o boji proti dezertifikácii (UNCCD);

| D. | keďže až 1,4 miliardy ľudí stále žije v extrémnej chudobe, pričom polovica z nich sa nachádza v subsaharskej Afrike; keďže jedna šestina svetovej populácie trpí na podvýživu, pričom sa rozširuje potravinová neistota a pre veľkú časť obyvateľstva v rozvojových krajinách je naďalej realitou nezamestnanosť alebo nedostatočná zamestnanosť; keďže ženy tvoria 70 % ľudí žijúcich z menej ako 1 dolára na deň; |
| --- | --- |

D.

keďže až 1,4 miliardy ľudí stále žije v extrémnej chudobe, pričom polovica z nich sa nachádza v subsaharskej Afrike; keďže jedna šestina svetovej populácie trpí na podvýživu, pričom sa rozširuje potravinová neistota a pre veľkú časť obyvateľstva v rozvojových krajinách je naďalej realitou nezamestnanosť alebo nedostatočná zamestnanosť; keďže ženy tvoria 70 % ľudí žijúcich z menej ako 1 dolára na deň;

| E. | keďže zmena klímy predstavuje vážnu hrozbu pre znižovanie chudoby, ľudské práva, mier a bezpečnosť a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia v mnohých rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

E.

keďže zmena klímy predstavuje vážnu hrozbu pre znižovanie chudoby, ľudské práva, mier a bezpečnosť a dosiahnutie rozvojových cieľov milénia v mnohých rozvojových krajinách;

| F. | keďže sa predpokladá, že svetová populácia sa do roku 2050 rozrastie na minimálne 9 miliárd, čím sa ešte viac zvýši dopyt po obmedzených prírodných zdrojoch a kapacitách na nakladanie so vznikajúcimi tokmi odpadu; |
| --- | --- |

F.

keďže sa predpokladá, že svetová populácia sa do roku 2050 rozrastie na minimálne 9 miliárd, čím sa ešte viac zvýši dopyt po obmedzených prírodných zdrojoch a kapacitách na nakladanie so vznikajúcimi tokmi odpadu;

| G. | keďže neustále rastúci dopyt po vode, pôde a lesoch viedol k rastúcemu drancovaniu a poškodzovaniu týchto zdrojov; keďže strata biodiverzity, nadmerný rybolov, zhoršovanie ekosystémov a odlesňovanie napredujú znepokojujúcim tempom; |
| --- | --- |

G.

keďže neustále rastúci dopyt po vode, pôde a lesoch viedol k rastúcemu drancovaniu a poškodzovaniu týchto zdrojov; keďže strata biodiverzity, nadmerný rybolov, zhoršovanie ekosystémov a odlesňovanie napredujú znepokojujúcim tempom;

| H. | keďže globálny objem emisií skleníkových plynov naďalej rastie; |
| --- | --- |

H.

keďže globálny objem emisií skleníkových plynov naďalej rastie;

| I. | keďže svetové oceány zohrávajú ústrednú úlohu v celosvetových klimatických procesoch, najmä z hľadiska sekvestrácie uhlíka, sú hlavným zdrojom energie, domovom bohatej biodiverzity, sú dôležitým prostriedkom dopravy, poskytujú zdroje udržateľného živobytia, ako aj základné zložky pre život vrátane potravín, liekov a čerstvej vody; keďže zmena klímy, neudržateľné praktiky rybolovu a bezuzdné ničenie morských ekosystémov, biotopov a druhov (okrem iných vplyvov) ohrozujú schopnosť oceánov naďalej poskytovať tieto služby; |
| --- | --- |

I.

keďže svetové oceány zohrávajú ústrednú úlohu v celosvetových klimatických procesoch, najmä z hľadiska sekvestrácie uhlíka, sú hlavným zdrojom energie, domovom bohatej biodiverzity, sú dôležitým prostriedkom dopravy, poskytujú zdroje udržateľného živobytia, ako aj základné zložky pre život vrátane potravín, liekov a čerstvej vody; keďže zmena klímy, neudržateľné praktiky rybolovu a bezuzdné ničenie morských ekosystémov, biotopov a druhov (okrem iných vplyvov) ohrozujú schopnosť oceánov naďalej poskytovať tieto služby;

| J. | keďže 80 % svetových zdrojov rýb je buď úplne využitých, alebo sa využívajú nadmerne a približne 20 % svetovej populácie priamo závisí od rybolovu, ktorý je ich hlavným zdrojom bielkovín; |
| --- | --- |

J.

keďže 80 % svetových zdrojov rýb je buď úplne využitých, alebo sa využívajú nadmerne a približne 20 % svetovej populácie priamo závisí od rybolovu, ktorý je ich hlavným zdrojom bielkovín;

| K. | keďže environmentálne katastrofy vedú k čoraz väčšiemu počtu presídlených osôb; keďže je potrebné vytvoriť medzinárodný štatút pre klimatických a environmentálnych utečencov; |
| --- | --- |

K.

keďže environmentálne katastrofy vedú k čoraz väčšiemu počtu presídlených osôb; keďže je potrebné vytvoriť medzinárodný štatút pre klimatických a environmentálnych utečencov;

| L. | keďže ženy a deti sú zvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o vplyvy zmeny klímy, najmä v rozvojových a najmenej rozvinutých krajinách; keďže vysoký počet žien stojí stále na okraji spoločnosti a je obeťou diskriminácie; |
| --- | --- |

L.

keďže ženy a deti sú zvlášť zraniteľné, pokiaľ ide o vplyvy zmeny klímy, najmä v rozvojových a najmenej rozvinutých krajinách; keďže vysoký počet žien stojí stále na okraji spoločnosti a je obeťou diskriminácie;

| M. | keďže naliehavé úlohy, ktoré sú pred nami, nie sú izolovanými problémami, ale sú navzájom prepojené a vzájomne od seba závislé; keďže Rio+20 je jediným mnohostranným fórom, ktoré sa zameriava na všetky tri piliere trvalo udržateľného rozvoja, čím zabezpečuje komplexný prístup; |
| --- | --- |

M.

keďže naliehavé úlohy, ktoré sú pred nami, nie sú izolovanými problémami, ale sú navzájom prepojené a vzájomne od seba závislé; keďže Rio+20 je jediným mnohostranným fórom, ktoré sa zameriava na všetky tri piliere trvalo udržateľného rozvoja, čím zabezpečuje komplexný prístup;

| N. | keďže dobrým základom pre diskusie by sa mohla stať koncepcia Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) založená na prístupe „trojitej špirály“; |
| --- | --- |

N.

keďže dobrým základom pre diskusie by sa mohla stať koncepcia Programu OSN pre životné prostredie (UNEP) založená na prístupe „trojitej špirály“;

| O. | keďže nákladovo prijateľné riešenia viacerých problémov súvisiacich s udržateľnosťou sú dostupné; keďže návratnosť investícií do zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb je až stonásobná; |
| --- | --- |

O.

keďže nákladovo prijateľné riešenia viacerých problémov súvisiacich s udržateľnosťou sú dostupné; keďže návratnosť investícií do zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb je až stonásobná;

| P. | keďže sa všeobecne pripúšťa, že HDP je limitovaným ukazovateľom blahobytu ľudí a rozvoja; |
| --- | --- |

P.

keďže sa všeobecne pripúšťa, že HDP je limitovaným ukazovateľom blahobytu ľudí a rozvoja;

| Q. | keďže je potrebné podporovať udržateľnú spotrebu a výrobu; |
| --- | --- |

Q.

keďže je potrebné podporovať udržateľnú spotrebu a výrobu;

| R. | keďže je potrebné podporovať sociálne inkluzívnu, zdravú, bezpečnú a spravodlivú spoločnosť, ktorá rešpektuje základné práva a kultúrnu rôznorodosť, zabezpečuje rovnosť príležitostí a bojuje proti akejkoľvek podobe diskriminácie; |
| --- | --- |

R.

keďže je potrebné podporovať sociálne inkluzívnu, zdravú, bezpečnú a spravodlivú spoločnosť, ktorá rešpektuje základné práva a kultúrnu rôznorodosť, zabezpečuje rovnosť príležitostí a bojuje proti akejkoľvek podobe diskriminácie;

| S. | keďže dobré riadenie životného prostredia prekračuje rámec inštitucionálnych dohôd a zahŕňa transparentnosť, určenie zodpovednosti a zapojenie občianskej spoločnosti; keďže zásada č. 10 deklarácie z Ria potvrdzuje, že otázky životného prostredia sa najlepšie riešia, ak sú do procesu zapojení všetci dotknutí občania, a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť prístup k informáciám týkajúcim sa životného prostredia, právo na účasť v rozhodovacom procese a účinný prístup k súdnym a správnym konaniam; |
| --- | --- |

S.

keďže dobré riadenie životného prostredia prekračuje rámec inštitucionálnych dohôd a zahŕňa transparentnosť, určenie zodpovednosti a zapojenie občianskej spoločnosti; keďže zásada č. 10 deklarácie z Ria potvrdzuje, že otázky životného prostredia sa najlepšie riešia, ak sú do procesu zapojení všetci dotknutí občania, a zdôrazňuje, že je potrebné zabezpečiť prístup k informáciám týkajúcim sa životného prostredia, právo na účasť v rozhodovacom procese a účinný prístup k súdnym a správnym konaniam;

| T. | keďže radikálne zmeny v geopolitickom rozložení sveta, ku ktorým dochádza v priebehu posledných dvadsiatich rokov, keď sa niektoré rozvojové krajiny stávajú významnými hospodárskymi a politickými aktérmi, viedli k novej rovnováhe moci a vplyvu a priniesli so sebou nové úlohy a zodpovednosti; |
| --- | --- |

T.

keďže radikálne zmeny v geopolitickom rozložení sveta, ku ktorým dochádza v priebehu posledných dvadsiatich rokov, keď sa niektoré rozvojové krajiny stávajú významnými hospodárskymi a politickými aktérmi, viedli k novej rovnováhe moci a vplyvu a priniesli so sebou nové úlohy a zodpovednosti;

| U. | keďže príspevky by mali byť predložené OSN do 1. novembra 2011, aby slúžili ako vklad pre rokovania, ktoré sa majú otvoriť začiatkom roku 2012; |
| --- | --- |

U.

keďže príspevky by mali byť predložené OSN do 1. novembra 2011, aby slúžili ako vklad pre rokovania, ktoré sa majú otvoriť začiatkom roku 2012;

| 1. | víta rozhodnutie Valného zhromaždenia OSN uvedené v rezolúcii 64/236 zvolať konferenciu OSN o trvalo udržateľnom rozvoji na najvyššej úrovni v júni 2012 v Riu de Janeiro, čo svetovým lídrom ponúka jedinečnú príležitosť na zostavenie agendy pre trvalú udržateľnosť na ďalších 10 rokov a zároveň aj na opätovné potvrdenie potreby celosvetovej solidarity; vyzýva krajiny, aby ich na samite zastupovali hlavy štátov a/alebo predsedovia vlád; |
| --- | --- |

1.

víta rozhodnutie Valného zhromaždenia OSN uvedené v rezolúcii 64/236 zvolať konferenciu OSN o trvalo udržateľnom rozvoji na najvyššej úrovni v júni 2012 v Riu de Janeiro, čo svetovým lídrom ponúka jedinečnú príležitosť na zostavenie agendy pre trvalú udržateľnosť na ďalších 10 rokov a zároveň aj na opätovné potvrdenie potreby celosvetovej solidarity; vyzýva krajiny, aby ich na samite zastupovali hlavy štátov a/alebo predsedovia vlád;

| 2. | víta oznámenie Komisie s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu; nazdáva sa však, že dôraz na ekologické hospodárstvo a súkromný sektor by nemal odpútavať pozornosť od potreby posilniť úlohu občanov a presadzovať dobré riadenie životného prostredia, ktoré prekračuje rámec inštitucionálnych opatrení; zdôrazňuje, že v tomto smere sa EÚ môže pri implementácii zásady č. 10 z Ria podeliť o významné skúsenosti; |
| --- | --- |

2.

víta oznámenie Komisie s názvom Rio+20: Na ceste k ekologickému hospodárstvu a lepšiemu riadeniu; nazdáva sa však, že dôraz na ekologické hospodárstvo a súkromný sektor by nemal odpútavať pozornosť od potreby posilniť úlohu občanov a presadzovať dobré riadenie životného prostredia, ktoré prekračuje rámec inštitucionálnych opatrení; zdôrazňuje, že v tomto smere sa EÚ môže pri implementácii zásady č. 10 z Ria podeliť o významné skúsenosti;

| 3. | vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby bolo Organizácii Spojených národov do 1. novembra 2011 predložené pevné a jednotné stanovisko EÚ, ktoré bude vkladom pre rokovania, ktoré sa otvoria začiatkom roka 2012; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby bolo Organizácii Spojených národov do 1. novembra 2011 predložené pevné a jednotné stanovisko EÚ, ktoré bude vkladom pre rokovania, ktoré sa otvoria začiatkom roka 2012;

| 4. | zdôrazňuje, že trvalo udržateľný rozvoj sa musí stať prioritou vo všetkých procesoch a politikách EÚ a že len tak bude EÚ vystupovať jednotne doma a aj vo vzťahu k svojim medzinárodným zámerom; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že trvalo udržateľný rozvoj sa musí stať prioritou vo všetkých procesoch a politikách EÚ a že len tak bude EÚ vystupovať jednotne doma a aj vo vzťahu k svojim medzinárodným zámerom;

| 5. | zdôrazňuje, že samit Rio+20 je rozhodujúcou príležitosťou na posilnenie politických záväzkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na svetovej úrovni a partnerstiev medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že samit Rio+20 je rozhodujúcou príležitosťou na posilnenie politických záväzkov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja na svetovej úrovni a partnerstiev medzi priemyselnými a rozvojovými krajinami;

| 6. | zdôrazňuje, že je veľmi potrebné zvýšiť naliehavosť a dynamiku implementácie a medzinárodného riadenia politík v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré napredujú len pomaly; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že je veľmi potrebné zvýšiť naliehavosť a dynamiku implementácie a medzinárodného riadenia politík v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré napredujú len pomaly;

| 7. | vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby výsledkom samitu Rio+20 neboli len vyjadrenia dobrej vôle, ale hmatateľné opatrenia a dosiahnuteľné ciele a spôsoby ich merania, ktoré sú potrebné na zabezpečenie synergie medzi prvkami trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

7.

vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby výsledkom samitu Rio+20 neboli len vyjadrenia dobrej vôle, ale hmatateľné opatrenia a dosiahnuteľné ciele a spôsoby ich merania, ktoré sú potrebné na zabezpečenie synergie medzi prvkami trvalo udržateľného rozvoja;

| 8. | pokiaľ ide o dôraz kladený na zelené hospodárstvo ako jednu z dvoch hlavných tém samitu, trvá na tom, že zelené hospodárstvo treba chápať tak, že celé hospodárstvo funguje v hraniciach udržateľnosti s ohľadom na biodiverzitu, zachovanie ekosystémových služieb, ochranu klímy a využívanie prírodných zdrojov; zdôrazňuje, že by bolo potrebné viac sa zameriavať na ľudský, environmentálny a prírodný kapitál a že trvalo udržateľný rozvoj je viac než len zelené hospodárstvo; |
| --- | --- |

8.

pokiaľ ide o dôraz kladený na zelené hospodárstvo ako jednu z dvoch hlavných tém samitu, trvá na tom, že zelené hospodárstvo treba chápať tak, že celé hospodárstvo funguje v hraniciach udržateľnosti s ohľadom na biodiverzitu, zachovanie ekosystémových služieb, ochranu klímy a využívanie prírodných zdrojov; zdôrazňuje, že by bolo potrebné viac sa zameriavať na ľudský, environmentálny a prírodný kapitál a že trvalo udržateľný rozvoj je viac než len zelené hospodárstvo;

| 9. | zdôrazňuje, že samit Rio+20 by sa mal zameriavať na posilnenie vzťahov medzi environmentálnou, hospodárskou a sociálnou agendou a na zmenu ich vnímania ako troch nezávislých pilierov v prospech ucelenejšieho a komplexnejšieho prístupu; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že samit Rio+20 by sa mal zameriavať na posilnenie vzťahov medzi environmentálnou, hospodárskou a sociálnou agendou a na zmenu ich vnímania ako troch nezávislých pilierov v prospech ucelenejšieho a komplexnejšieho prístupu;

| 10. | zastáva názor, že reakcia na riešenie problémov, ktoré sú pred nami, nespomaľuje rast, ale skôr podporuje trvalo udržateľný rast a ekologické hospodárstvo, ktoré ponúka príležitosti všetkým krajinám bez ohľadu na úroveň ich rozvoja a štruktúru ich hospodárstiev; |
| --- | --- |

10.

zastáva názor, že reakcia na riešenie problémov, ktoré sú pred nami, nespomaľuje rast, ale skôr podporuje trvalo udržateľný rast a ekologické hospodárstvo, ktoré ponúka príležitosti všetkým krajinám bez ohľadu na úroveň ich rozvoja a štruktúru ich hospodárstiev;

| 11. | poukazuje na potrebu riešiť nové a vznikajúce problémy, ako je napríklad nedostatok zdrojov a jeho úloha v konfliktoch; |
| --- | --- |

11.

poukazuje na potrebu riešiť nové a vznikajúce problémy, ako je napríklad nedostatok zdrojov a jeho úloha v konfliktoch;

| 12. | zdôrazňuje, že rovnosť je základom zmeny paradigmy, ktorú treba dosiahnuť a zaručiť na globálnej úrovni, čo by umožnilo menej a najmenej rozvinutým krajinám, aby sa s pomocou rozvinutých krajín dostali ponad bežnú rozvojovú krivku na vyššiu úroveň, pokiaľ ide o blahobyt ľudí, ale aj rovnosť krajín a medzigeneračnú rovnosť; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že rovnosť je základom zmeny paradigmy, ktorú treba dosiahnuť a zaručiť na globálnej úrovni, čo by umožnilo menej a najmenej rozvinutým krajinám, aby sa s pomocou rozvinutých krajín dostali ponad bežnú rozvojovú krivku na vyššiu úroveň, pokiaľ ide o blahobyt ľudí, ale aj rovnosť krajín a medzigeneračnú rovnosť;

| 13. | zdôrazňuje, že na samite Rio+20 by sa mali vytýčiť konkrétne a špecifické ciele a spôsoby, ako ich merať a monitorovať, a vyzýva, aby sa v tejto súvislosti prijal plán ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že na samite Rio+20 by sa mali vytýčiť konkrétne a špecifické ciele a spôsoby, ako ich merať a monitorovať, a vyzýva, aby sa v tejto súvislosti prijal plán ekologického hospodárstva;

| 14. | zdôrazňuje, že ak sa má v súvislosti s odstraňovaním chudoby dosiahnuť prechod na ekologické hospodárstvo, je potrebné prepojiť ochranu životného prostredia a ľudské práva a zaoberať sa týmito troma vzájomne prepojenými rozmermi politiky:






  — | investície do trvalo udržateľného riadenia kľúčových zdrojov a prírodného kapitálu na základe koordinovanej činnosti v oblasti výskumu a vývoja; |
| --- | --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že ak sa má v súvislosti s odstraňovaním chudoby dosiahnuť prechod na ekologické hospodárstvo, je potrebné prepojiť ochranu životného prostredia a ľudské práva a zaoberať sa týmito troma vzájomne prepojenými rozmermi politiky:

—

investície do trvalo udržateľného riadenia kľúčových zdrojov a prírodného kapitálu na základe koordinovanej činnosti v oblasti výskumu a vývoja;

| — | zriadenie riadnych trhových a regulačných podmienok inšpirovaných zásadou rovnosti; |
| --- | --- |

—

zriadenie riadnych trhových a regulačných podmienok inšpirovaných zásadou rovnosti;

| — | zlepšenie riadenia a zapojenia občianskej spoločnosti a súkromného sektora; |
| --- | --- |

—

zlepšenie riadenia a zapojenia občianskej spoločnosti a súkromného sektora;

| 15. | zdôrazňuje potrebu zahrnúť zásadu spoločného, ale diferencovaného prístupu, zásadu prevencie, zásadu „znečisťovateľ platí“ a zvýšenú zodpovednosť výrobcu s cieľom podporiť spravodlivé rozdelenie zodpovednosti pri dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že politiky v oblasti ekologického hospodárstva by sa mali zameriavať na riešenia prospešné pre všetky strany, a to rozvíjaním podnikania, konkurencieschopnosti a inovácií vo všetkých odvetviach a zameraním sa na oblasti, v ktorých sú zlepšenia hospodársky najefektívnejšie a environmentálne najúčinnejšie; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje potrebu zahrnúť zásadu spoločného, ale diferencovaného prístupu, zásadu prevencie, zásadu „znečisťovateľ platí“ a zvýšenú zodpovednosť výrobcu s cieľom podporiť spravodlivé rozdelenie zodpovednosti pri dosahovaní trvalo udržateľného rozvoja; zdôrazňuje, že politiky v oblasti ekologického hospodárstva by sa mali zameriavať na riešenia prospešné pre všetky strany, a to rozvíjaním podnikania, konkurencieschopnosti a inovácií vo všetkých odvetviach a zameraním sa na oblasti, v ktorých sú zlepšenia hospodársky najefektívnejšie a environmentálne najúčinnejšie;

| 16. | poukazuje na to, že ekologické hospodárstvo sa musí zamerať na to, aby sa oddelila hospodárska činnosť od využívania zdrojov a zhoršovania životného prostredia; |
| --- | --- |

16.

poukazuje na to, že ekologické hospodárstvo sa musí zamerať na to, aby sa oddelila hospodárska činnosť od využívania zdrojov a zhoršovania životného prostredia;

| 17. | vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby sa samit Rio+20 pokúsil nájsť riešenia v oblasti pretrvávajúcich a rastúcich kapitálových rozdielov na svetovej a vnútroštátnej úrovni, ktoré vyplývajú zo súčasného hospodárskeho modelu; |
| --- | --- |

17.

vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby sa samit Rio+20 pokúsil nájsť riešenia v oblasti pretrvávajúcich a rastúcich kapitálových rozdielov na svetovej a vnútroštátnej úrovni, ktoré vyplývajú zo súčasného hospodárskeho modelu;

| 18. | opakuje svoje presvedčenie, že najbezpečnejšie, najpraktickejšie a najdostupnejšie riešenia problémov, ktoré vyplývajú spoločne zo zmeny klímy, straty biodiverzity a dezertifikácie, spočívajú v ochrane a rozširovaní prírodných ekosystémov; |
| --- | --- |

18.

opakuje svoje presvedčenie, že najbezpečnejšie, najpraktickejšie a najdostupnejšie riešenia problémov, ktoré vyplývajú spoločne zo zmeny klímy, straty biodiverzity a dezertifikácie, spočívajú v ochrane a rozširovaní prírodných ekosystémov;

| 19. | zdôrazňuje, že na samite Rio+20 by sa malo diskutovať o integrovanom prístupe k mnohorakým výzvam, akými sú odstránenie chudoby, zdravie, potraviny, zamestnanosť, rodová rovnosť, zmena klímy a dodávky energie; poukazuje na to, že tieto problémy sa nedajú riešiť izolovane a že neexistuje žiadne zázračné riešenie, a preto je spolupráca ešte dôležitejšia; v tejto súvislosti poukazuje na nevyhnutnú úlohu zdravých a prirodzených ekosystémov pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia; |
| --- | --- |

19.

zdôrazňuje, že na samite Rio+20 by sa malo diskutovať o integrovanom prístupe k mnohorakým výzvam, akými sú odstránenie chudoby, zdravie, potraviny, zamestnanosť, rodová rovnosť, zmena klímy a dodávky energie; poukazuje na to, že tieto problémy sa nedajú riešiť izolovane a že neexistuje žiadne zázračné riešenie, a preto je spolupráca ešte dôležitejšia; v tejto súvislosti poukazuje na nevyhnutnú úlohu zdravých a prirodzených ekosystémov pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia;

| 20. | žiada, aby samit Rio+20 požadoval rýchly pokrok pri zaisťovaní účinnosti existujúceho medzinárodného právneho rámca na ochranu životného prostredia tým, že vyzve členské štáty, aby sa pripojili k už existujúcim medzinárodným nástrojom, a signatárske štáty, aby pristúpili k ich rýchlejšej ratifikácii; |
| --- | --- |

20.

žiada, aby samit Rio+20 požadoval rýchly pokrok pri zaisťovaní účinnosti existujúceho medzinárodného právneho rámca na ochranu životného prostredia tým, že vyzve členské štáty, aby sa pripojili k už existujúcim medzinárodným nástrojom, a signatárske štáty, aby pristúpili k ich rýchlejšej ratifikácii;

Opatrenia v oblasti zdrojov a prírodného kapitálu

| 21. | zdôrazňuje, že prechod k ekologickému hospodárstvu si vyžaduje urýchlené konanie, pokiaľ ide o ochranu ekosystémov, efektívne a udržateľné zdroje a prírodný kapitál, a zároveň podporu trvalo udržateľnej spotreby a výroby; poukazuje na potrebu pokračovať v súčasných iniciatívach zameraných na budovanie kapacít; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že prechod k ekologickému hospodárstvu si vyžaduje urýchlené konanie, pokiaľ ide o ochranu ekosystémov, efektívne a udržateľné zdroje a prírodný kapitál, a zároveň podporu trvalo udržateľnej spotreby a výroby; poukazuje na potrebu pokračovať v súčasných iniciatívach zameraných na budovanie kapacít;

| 22. | znovu pripomína, že koncepcia ekologického hospodárstva, ktorú presadzuje Komisia, neprinesie automaticky chudobným prosperitu a nedosiahnu sa ňou rozvojové ciele tisícročia, pokiaľ sa nepristúpi k riadnemu riadeniu hospodárstiev, účinnému a spravodlivému riadeniu prírodného kapitálu a nezabezpečí sa rovný prístup k jeho rozdeľovaniu pre súčasné a budúce generácie; |
| --- | --- |

22.

znovu pripomína, že koncepcia ekologického hospodárstva, ktorú presadzuje Komisia, neprinesie automaticky chudobným prosperitu a nedosiahnu sa ňou rozvojové ciele tisícročia, pokiaľ sa nepristúpi k riadnemu riadeniu hospodárstiev, účinnému a spravodlivému riadeniu prírodného kapitálu a nezabezpečí sa rovný prístup k jeho rozdeľovaniu pre súčasné a budúce generácie;

| 23. | zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť a realizovať plány trvalo udržateľnej výroby a spotreby a udržiavať vplyv využívania prírodných zdrojov v bezpečných ekologických hraniciach; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje, že je potrebné dosiahnuť a realizovať plány trvalo udržateľnej výroby a spotreby a udržiavať vplyv využívania prírodných zdrojov v bezpečných ekologických hraniciach;

| 24. | zdôrazňuje, že spravodlivý a rovnocenný prístup k zdrojom súčasných a budúcich generácií a ich rozdeľovaniu je základným predpokladom rozvoja a odstránenia chudoby a že rozvojové krajiny, ako aj regionálne a miestne orgány by mali mať možnosť využívať vlastné prírodné zdroje čo najudržateľnejším a najinkluzívnejším spôsobom; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby sa na tomto procese zúčastnili všetky krajiny s cieľom vybudovať trvalo udržateľné spoločnosti; zdôrazňuje, že najchudobnejšie krajiny a najchudobnejšie vrstvy svetovej populácie budú najviac postihnuté vplyvmi zmeny klímy, a preto budú potrebovať podporu pri prispôsobovaní sa jej, najmä ak sa vezmú do úvahy potreby a znalosti žien a najzraniteľnejšieho obyvateľstva; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že spravodlivý a rovnocenný prístup k zdrojom súčasných a budúcich generácií a ich rozdeľovaniu je základným predpokladom rozvoja a odstránenia chudoby a že rozvojové krajiny, ako aj regionálne a miestne orgány by mali mať možnosť využívať vlastné prírodné zdroje čo najudržateľnejším a najinkluzívnejším spôsobom; zdôrazňuje, že je veľmi dôležité, aby sa na tomto procese zúčastnili všetky krajiny s cieľom vybudovať trvalo udržateľné spoločnosti; zdôrazňuje, že najchudobnejšie krajiny a najchudobnejšie vrstvy svetovej populácie budú najviac postihnuté vplyvmi zmeny klímy, a preto budú potrebovať podporu pri prispôsobovaní sa jej, najmä ak sa vezmú do úvahy potreby a znalosti žien a najzraniteľnejšieho obyvateľstva;

| 25. | zdôrazňuje, že je dôležité priradiť zdrojom, prírodnému kapitálu a ekosystémovým službám ich skutočnú hodnotu bez toho, aby boli prírodné systémy považované za komodity; žiada vytvorenie procesov zúčtovania prírodného kapitálu a ich začlenenie do ekonomických účtovných štruktúr a politických rozhodovacích procesov; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že je dôležité priradiť zdrojom, prírodnému kapitálu a ekosystémovým službám ich skutočnú hodnotu bez toho, aby boli prírodné systémy považované za komodity; žiada vytvorenie procesov zúčtovania prírodného kapitálu a ich začlenenie do ekonomických účtovných štruktúr a politických rozhodovacích procesov;

| 26. | za súčasť zodpovednosti priemyselných krajín považuje podporu rozvojových krajín na ich ceste rozvoja a zabezpečenie toho, aby sa nedopúšťali rovnakých chýb, pokiaľ ide o prírodné zdroje a spôsob rozvoja, ktorý nie je udržateľný; |
| --- | --- |

26.

za súčasť zodpovednosti priemyselných krajín považuje podporu rozvojových krajín na ich ceste rozvoja a zabezpečenie toho, aby sa nedopúšťali rovnakých chýb, pokiaľ ide o prírodné zdroje a spôsob rozvoja, ktorý nie je udržateľný;

| 27. | zdôrazňuje, že ťažba a využívanie zdrojov majú veľký vplyv na životné prostredie a miestne spoločenstvá; naliehavo vyzýva Komisiu, aby do diskusií a rokovaní v rámci samitu Rio+20 začlenila koncepciu internalizácie externých nákladov na životné prostredie a spoločenstvá; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že ťažba a využívanie zdrojov majú veľký vplyv na životné prostredie a miestne spoločenstvá; naliehavo vyzýva Komisiu, aby do diskusií a rokovaní v rámci samitu Rio+20 začlenila koncepciu internalizácie externých nákladov na životné prostredie a spoločenstvá;

| 28. | zdôrazňuje naliehavú potrebu riešiť nedostatok zdrojov, ako sú suroviny, ich trvalo udržateľné využitie a možnosti recyklácie, ale aj zlepšiť výskum technológií zameraných na účinné využívanie zdrojov, prístup k týmto technológiám a ich rozširovanie; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje naliehavú potrebu riešiť nedostatok zdrojov, ako sú suroviny, ich trvalo udržateľné využitie a možnosti recyklácie, ale aj zlepšiť výskum technológií zameraných na účinné využívanie zdrojov, prístup k týmto technológiám a ich rozširovanie;

Voda

| 29. | prízvukuje, že na samite Rio+20 je potrebné obnoviť záväzky týkajúce sa podpory ochrany vodných zdrojov a udržateľného vodného hospodárstva, v ktorom voda predstavuje verejný statok; nazdáva sa, že dosiahnutiu tohto cieľa by mohlo pomôcť vytvorenie príslušných medzinárodných partnerstiev, a to najmä prostredníctvom programov prispôsobenia sa zmene klímy zameraných na zachytávanie vody na mieste, kde spadne; |
| --- | --- |

29.

prízvukuje, že na samite Rio+20 je potrebné obnoviť záväzky týkajúce sa podpory ochrany vodných zdrojov a udržateľného vodného hospodárstva, v ktorom voda predstavuje verejný statok; nazdáva sa, že dosiahnutiu tohto cieľa by mohlo pomôcť vytvorenie príslušných medzinárodných partnerstiev, a to najmä prostredníctvom programov prispôsobenia sa zmene klímy zameraných na zachytávanie vody na mieste, kde spadne;

| 30. | zdôrazňuje, že v rezolúcii Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov z 28. júla 2010 bol uznaný prístup k pitnej vode za ľudské právo, a vyzýva na osobitnú ochranu vody ako prvku mimoriadne citlivého na dôsledky zmeny klímy, ktoré by mohli viesť k zníženiu množstva a kvality dostupnej vody, a najmä pitnej vody; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že v rezolúcii Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov z 28. júla 2010 bol uznaný prístup k pitnej vode za ľudské právo, a vyzýva na osobitnú ochranu vody ako prvku mimoriadne citlivého na dôsledky zmeny klímy, ktoré by mohli viesť k zníženiu množstva a kvality dostupnej vody, a najmä pitnej vody;

| 31. | vyzýva, aby sa na samite Rio+20 dosiahlo zabezpečenie práva ľudí na vodu a sanitárne vybavenie na celom svete; |
| --- | --- |

31.

vyzýva, aby sa na samite Rio+20 dosiahlo zabezpečenie práva ľudí na vodu a sanitárne vybavenie na celom svete;

| 32. | zdôrazňuje dôležitosť integrovaného riadenia vodných tokov a žiada posilnenie politík zameraných na zlepšenie prístupu k vode, jej zadržiavania, kvality a efektívnosti jej využívania, ako aj posilnenie cezhraničnej spolupráce v cezhraničných povodiach riek; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje dôležitosť integrovaného riadenia vodných tokov a žiada posilnenie politík zameraných na zlepšenie prístupu k vode, jej zadržiavania, kvality a efektívnosti jej využívania, ako aj posilnenie cezhraničnej spolupráce v cezhraničných povodiach riek;

Morské prostredie a oceány

| 33. | zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť správu a posilniť ochranu morského prostredia, morskej biodiverzity a oceánov; nazdáva sa, že moria a oceány by sa popri ochrane klímy a biodiverzity mali stať jedným z kľúčových pilierov rámca samitu v Riu; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že je potrebné zlepšiť správu a posilniť ochranu morského prostredia, morskej biodiverzity a oceánov; nazdáva sa, že moria a oceány by sa popri ochrane klímy a biodiverzity mali stať jedným z kľúčových pilierov rámca samitu v Riu;

| 34. | vyzýva samit Rio+20, aby začal rokovania s cieľom prijať medzinárodné právne nástroje na:






  — | kontrolu znečistenia morí a oceánov, ktoré pochádza z pevniny, |
| --- | --- | --- |

34.

vyzýva samit Rio+20, aby začal rokovania s cieľom prijať medzinárodné právne nástroje na:

—

kontrolu znečistenia morí a oceánov, ktoré pochádza z pevniny,

| — | udržateľné riadenie a posudzovanie ľudskej činnosti v oblastiach, ktoré nepatria do vnútroštátnej právomoci a |
| --- | --- |

—

udržateľné riadenie a posudzovanie ľudskej činnosti v oblastiach, ktoré nepatria do vnútroštátnej právomoci a

| — | zachovanie morskej biodiverzity a zavedenie a uznávanie morských chránených oblastí v medzinárodných vodách. |
| --- | --- |

—

zachovanie morskej biodiverzity a zavedenie a uznávanie morských chránených oblastí v medzinárodných vodách.

Takéto nástroje by mali vymedzovať právny rámec pre viacúčelové morské chránené oblasti, posúdenia vplyvov na životné prostredie a spravodlivé a rovnocenné rozdelenie výhod plynúcich z využívania genetických a iných zdrojov. Takisto by sa nimi mali zriadiť mechanizmy dohľadu a presadzovania práva;

| 35. | vyzýva na rýchle vytvorenie celosvetového systému na monitorovanie morských ekosystémov s cieľom sledovať zmeny v morských ekosystémoch a rybolovných zdrojoch; |
| --- | --- |

35.

vyzýva na rýchle vytvorenie celosvetového systému na monitorovanie morských ekosystémov s cieľom sledovať zmeny v morských ekosystémoch a rybolovných zdrojoch;

| 36. | domnieva sa, že je potrebné rozhodne sa zasadiť za trvalo udržateľné riadenie rybného hospodárstva, a to konkrétne prostredníctvom programov udržateľného výlovu, obnovením politického záväzku plniť medzinárodné dohody o zachovaní a udržateľnom riadení živých morských zdrojov; na základe dohody o postupe preskúmavania vykonávania, aby sa zaručilo, že rybné hospodárstva budú môcť fungovať len vtedy, ak budú riadené v súlade s medzinárodnými záväzkami; a prostredníctvom posilnenia regionálnych organizácií riadenia rybného hospodárstva a zavedenia osvedčených postupov, pokiaľ ide o inštitúcie, transparentnosť a zodpovednosť a mechanizmy dohľadu a vymáhania; |
| --- | --- |

36.

domnieva sa, že je potrebné rozhodne sa zasadiť za trvalo udržateľné riadenie rybného hospodárstva, a to konkrétne prostredníctvom programov udržateľného výlovu, obnovením politického záväzku plniť medzinárodné dohody o zachovaní a udržateľnom riadení živých morských zdrojov; na základe dohody o postupe preskúmavania vykonávania, aby sa zaručilo, že rybné hospodárstva budú môcť fungovať len vtedy, ak budú riadené v súlade s medzinárodnými záväzkami; a prostredníctvom posilnenia regionálnych organizácií riadenia rybného hospodárstva a zavedenia osvedčených postupov, pokiaľ ide o inštitúcie, transparentnosť a zodpovednosť a mechanizmy dohľadu a vymáhania;

| 37. | trvá na tom, že je potrebné uplatňovať zásadu prevencie a ekosystémový prístup k všetkým činnostiam ovplyvňujúcim životné prostredie; |
| --- | --- |

37.

trvá na tom, že je potrebné uplatňovať zásadu prevencie a ekosystémový prístup k všetkým činnostiam ovplyvňujúcim životné prostredie;

Energie

| 38. | poukazuje na rastúci nedostatok konvenčných fosílnych zdrojov energie, akými sú ropa, zemný plyn alebo uhlie; znovu pripomína ich podiel na skleníkovom efekte, zároveň by však netradičné zdroje mali podliehať posúdeniu vplyvu na životné prostredie a produktivitu; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na rastúci nedostatok konvenčných fosílnych zdrojov energie, akými sú ropa, zemný plyn alebo uhlie; znovu pripomína ich podiel na skleníkovom efekte, zároveň by však netradičné zdroje mali podliehať posúdeniu vplyvu na životné prostredie a produktivitu;

| 39. | varuje pred vykonávaním prieskumu a ťažby ropy na mori v environmentálne krehkých oblastiach, ako je napríklad arktická oblasť, aby sa tým uľahčil prechod na bezuhlíkovú produkciu energie na celom svete, a vyjadruje výhrady voči získavaniu ropy z bitúmenových pieskov a roponosnej bridlice; |
| --- | --- |

39.

varuje pred vykonávaním prieskumu a ťažby ropy na mori v environmentálne krehkých oblastiach, ako je napríklad arktická oblasť, aby sa tým uľahčil prechod na bezuhlíkovú produkciu energie na celom svete, a vyjadruje výhrady voči získavaniu ropy z bitúmenových pieskov a roponosnej bridlice;

| 40. | podčiarkuje, že prechod na ekologické hospodárstvo si vyžaduje radikálnu premenu odvetvia energetiky s cieľom presadzovať obnoviteľné energie a energetickú účinnosť a predovšetkým všeobecný prístup k energii aj pre chudobných a podporu elektrifikácie v najmenej rozvinutých krajinách; zdôrazňuje potrebu presunu technológií v odvetví obnoviteľných energií, medziodvetvových technológií a know-how, najmä s cieľom podporiť využívanie obnoviteľných energií v malom rozsahu a využívanie energie z miestnych obnoviteľných zdrojov, v záujme nehateného práva na rozvoj; |
| --- | --- |

40.

podčiarkuje, že prechod na ekologické hospodárstvo si vyžaduje radikálnu premenu odvetvia energetiky s cieľom presadzovať obnoviteľné energie a energetickú účinnosť a predovšetkým všeobecný prístup k energii aj pre chudobných a podporu elektrifikácie v najmenej rozvinutých krajinách; zdôrazňuje potrebu presunu technológií v odvetví obnoviteľných energií, medziodvetvových technológií a know-how, najmä s cieľom podporiť využívanie obnoviteľných energií v malom rozsahu a využívanie energie z miestnych obnoviteľných zdrojov, v záujme nehateného práva na rozvoj;

| 41. | žiada globálne ciele a opatrenia na zvýšenie využívania obnoviteľných energií a energetickej efektívnosti na celom svete; |
| --- | --- |

41.

žiada globálne ciele a opatrenia na zvýšenie využívania obnoviteľných energií a energetickej efektívnosti na celom svete;

| 42. | je presvedčený o tom, že obnoviteľné energie a energetická efektívnosť sú schopné zmierňovať dôsledky zmeny klímy, prispieť k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju, zlepšiť bezpečnosť dodávok a poskytnúť environmentálne a zdravotné výhody; |
| --- | --- |

42.

je presvedčený o tom, že obnoviteľné energie a energetická efektívnosť sú schopné zmierňovať dôsledky zmeny klímy, prispieť k sociálnemu a hospodárskemu rozvoju, zlepšiť bezpečnosť dodávok a poskytnúť environmentálne a zdravotné výhody;

| 43. | vyzýva samit Rio+20, aby zabezpečil záruky trvalej udržateľnosti biopalív a bioenergetických produktov, a v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu riadneho dodržiavania ľudských práv a ochrany životného prostredia; |
| --- | --- |

43.

vyzýva samit Rio+20, aby zabezpečil záruky trvalej udržateľnosti biopalív a bioenergetických produktov, a v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu riadneho dodržiavania ľudských práv a ochrany životného prostredia;

| 44. | domnieva sa, že krátke časové rámce, ktoré sa využívajú v súčasnej metodike účtovania skleníkových plynov a využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, ohrozujú dosiahnutie úspechov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov; požaduje revíziu tejto metodiky s cieľom chrániť adaptačnú schopnosť prirodzených ekosystémov; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že krátke časové rámce, ktoré sa využívajú v súčasnej metodike účtovania skleníkových plynov a využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, ohrozujú dosiahnutie úspechov v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov; požaduje revíziu tejto metodiky s cieľom chrániť adaptačnú schopnosť prirodzených ekosystémov;

| 45. | nazdáva sa, že vonkajšie náklady na dodávky energie by sa mali premietnuť do cien za energiu; |
| --- | --- |

45.

nazdáva sa, že vonkajšie náklady na dodávky energie by sa mali premietnuť do cien za energiu;

| 46. | s ohľadom na katastrofu vo Fukušime pripomína absolútnu nevyhnutnosť zaistenia najvyššej úrovne jadrovej bezpečnosti v rámci EÚ a podpory týchto požiadaviek na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

46.

s ohľadom na katastrofu vo Fukušime pripomína absolútnu nevyhnutnosť zaistenia najvyššej úrovne jadrovej bezpečnosti v rámci EÚ a podpory týchto požiadaviek na medzinárodnej úrovni;

Poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť

| 47. | zdôrazňuje, že prístup k vhodným a zdravým potravinám je základným ľudským právom, a preto požaduje dôrazné a koordinované kroky proti hlavným príčinám hladu vyvolaným človekom a zaistenie potravinovej sebestačnosti rozvojových krajín; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje, že prístup k vhodným a zdravým potravinám je základným ľudským právom, a preto požaduje dôrazné a koordinované kroky proti hlavným príčinám hladu vyvolaným človekom a zaistenie potravinovej sebestačnosti rozvojových krajín;

| 48. | zdôrazňuje, že v súvislosti s odstraňovaním chudoby vzniká naliehavá potreba podporovať udržateľné ekologické poľnohospodárstvo malého rozsahu, a uznáva, že už existujú náležité multifunkčné poľnohospodárske systémy s malým vplyvom využívajúce tradičnú sadbu a že by sa mali podporovať; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje, že v súvislosti s odstraňovaním chudoby vzniká naliehavá potreba podporovať udržateľné ekologické poľnohospodárstvo malého rozsahu, a uznáva, že už existujú náležité multifunkčné poľnohospodárske systémy s malým vplyvom využívajúce tradičnú sadbu a že by sa mali podporovať;

| 49. | domnieva sa, že odvetvie živočíšnej výroby je kľúčovou súčasťou ekologického hospodárstva, že je nevyhnutné uplatňovať postupy humánnej a trvalo udržateľnej živočíšnej výroby a že zlepšenie a udržanie živobytia zohráva významnú úlohu pri znižovaní vplyvu zmeny klímy, najmä v rozvojových krajinách a vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

49.

domnieva sa, že odvetvie živočíšnej výroby je kľúčovou súčasťou ekologického hospodárstva, že je nevyhnutné uplatňovať postupy humánnej a trvalo udržateľnej živočíšnej výroby a že zlepšenie a udržanie živobytia zohráva významnú úlohu pri znižovaní vplyvu zmeny klímy, najmä v rozvojových krajinách a vo vidieckych oblastiach;

| 50. | rovnako ako Komisia zastáva názor, že je potrebné posilniť existujúce iniciatívy na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva, ktoré vychádzajú z mnohostranných opatrení (napr. FAO), regionálnych aktivít (napr. ekologické poľnohospodárstvo a poľnohospodárstvo s vysokou prírodnou hodnotou, energeticky efektívne skleníky, udržateľné ustajnenie zvierat, presné poľnohospodárstvo, podnikanie v poľnohospodárstve s neutrálnym vplyvom na emisie CO2, fermentácia biomasy a hnoja), ako aj podnikateľských aktivít, a že okrem toho by bolo potrebné začať nové iniciatívy a partnerstvá pod záštitou výboru pre potravinovú bezpečnosť s cieľom zvýšiť trvalú udržateľnosť spotreby a produkcie potravín, presadzovať odolnosť spoločenstiev a znižovať hlad; |
| --- | --- |

50.

rovnako ako Komisia zastáva názor, že je potrebné posilniť existujúce iniciatívy na podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva, ktoré vychádzajú z mnohostranných opatrení (napr. FAO), regionálnych aktivít (napr. ekologické poľnohospodárstvo a poľnohospodárstvo s vysokou prírodnou hodnotou, energeticky efektívne skleníky, udržateľné ustajnenie zvierat, presné poľnohospodárstvo, podnikanie v poľnohospodárstve s neutrálnym vplyvom na emisie CO2, fermentácia biomasy a hnoja), ako aj podnikateľských aktivít, a že okrem toho by bolo potrebné začať nové iniciatívy a partnerstvá pod záštitou výboru pre potravinovú bezpečnosť s cieľom zvýšiť trvalú udržateľnosť spotreby a produkcie potravín, presadzovať odolnosť spoločenstiev a znižovať hlad;

| 51. | žiada celosvetové opatrenia na zabezpečenie väčšej transparentnosti na komoditných trhoch a na zastavenie finančných špekulácií, ktoré prispievajú k vysokej volatilite cien potravín a následným celosvetovým potravinovým krízam, prijatím odporúčaní osobitného spravodajcu OSN pre právo na potraviny; so znepokojením sleduje globálne trendy rozsiahleho skupovania pôdy zahraničnými subjektmi v rozvojových krajinách; poukazuje na potrebu zastaviť tento trend s cieľom zaistiť potravinovú bezpečnosť a chrániť práva malých vlastníkov a domorodých spoločenstiev; |
| --- | --- |

51.

žiada celosvetové opatrenia na zabezpečenie väčšej transparentnosti na komoditných trhoch a na zastavenie finančných špekulácií, ktoré prispievajú k vysokej volatilite cien potravín a následným celosvetovým potravinovým krízam, prijatím odporúčaní osobitného spravodajcu OSN pre právo na potraviny; so znepokojením sleduje globálne trendy rozsiahleho skupovania pôdy zahraničnými subjektmi v rozvojových krajinách; poukazuje na potrebu zastaviť tento trend s cieľom zaistiť potravinovú bezpečnosť a chrániť práva malých vlastníkov a domorodých spoločenstiev;

| 52. | vyjadruje poľutovanie nad pomalým postupom rokovaní a prijímania záväzkov v súvislosti s Dohovorom OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD); nazdáva sa, že pôda je nedostatkovým zdrojom a že znehodnocovanie pôdy a zmena využívania pôdy si vyžadujú celosvetovú odozvu; žiada konkrétne kroky, účinné opatrenia a monitorovanie, najmä v súvislosti s výrobou biopalív; |
| --- | --- |

52.

vyjadruje poľutovanie nad pomalým postupom rokovaní a prijímania záväzkov v súvislosti s Dohovorom OSN o boji proti dezertifikácii (UNCCD); nazdáva sa, že pôda je nedostatkovým zdrojom a že znehodnocovanie pôdy a zmena využívania pôdy si vyžadujú celosvetovú odozvu; žiada konkrétne kroky, účinné opatrenia a monitorovanie, najmä v súvislosti s výrobou biopalív;

| 53. | zdôrazňuje zásadný význam využívania plného potenciálu drobných producentov a rodinných poľnohospodárskych podnikov, ktorí sú zodpovední za väčšinu svetových dodávok potravín a potrebujú osobitnú podporu na zabezpečenie produkcie a prístupu na trh, a zaručenie ich vlastníckych práv; |
| --- | --- |

53.

zdôrazňuje zásadný význam využívania plného potenciálu drobných producentov a rodinných poľnohospodárskych podnikov, ktorí sú zodpovední za väčšinu svetových dodávok potravín a potrebujú osobitnú podporu na zabezpečenie produkcie a prístupu na trh, a zaručenie ich vlastníckych práv;

| 54. | poukazuje na potrebu aplikovaného výskumu a inovácií v oblasti poľnohospodárstva s cieľom podporovať udržateľné riešenia, ako napríklad presné poľnohospodárstvo, ktoré znižuje potrebu zavlažovania a látok na ochranu rastlín; |
| --- | --- |

54.

poukazuje na potrebu aplikovaného výskumu a inovácií v oblasti poľnohospodárstva s cieľom podporovať udržateľné riešenia, ako napríklad presné poľnohospodárstvo, ktoré znižuje potrebu zavlažovania a látok na ochranu rastlín;

| 55. | súhlasí s odporúčaniami FAO, IFAD, MMF, OECD, UNCTAD, WFP, Svetovej banky, WTO, IFPRI a pracovnej skupiny OSN na vysokej úrovni adresovanými štátom G20, aby odstránili ustanovenia zo súčasných vnútroštátnych politík, na základe ktorých dotujú alebo umožňujú výrobu alebo spotrebu biopalív, aspoň dovtedy, kým nebudú existovať záruky, že nebudú na úkor produkcie potravín, biodiverzity a ochrany klímy; |
| --- | --- |

55.

súhlasí s odporúčaniami FAO, IFAD, MMF, OECD, UNCTAD, WFP, Svetovej banky, WTO, IFPRI a pracovnej skupiny OSN na vysokej úrovni adresovanými štátom G20, aby odstránili ustanovenia zo súčasných vnútroštátnych politík, na základe ktorých dotujú alebo umožňujú výrobu alebo spotrebu biopalív, aspoň dovtedy, kým nebudú existovať záruky, že nebudú na úkor produkcie potravín, biodiverzity a ochrany klímy;

Lesy

| 56. | poukazuje na to, že odlesňovanie a znehodnocovanie lesov vedie k environmentálnym a sociálnym škodám, ktoré je ťažké napraviť, ako napríklad k dlhodobému narušeniu vodohospodárskych podmienok, vzniku stepí a dezertifikácii, zmene klímy a strate biodiverzity, vidieckej chudobe, konfliktom o pôdu, prístup k zdrojom, práva a výhody a k celkovým hospodárskym nákladom, ktoré vysoko prekračujú výdavky na opatrenia na ochranu a zlepšovanie stavu; domnieva sa, že cieľom samitu Rio+20 by malo byť zaistiť participatívnu správu lesov, spravodlivé a rovné rozdelenie prínosov a celosvetové zachovanie a trvalo udržateľné využívanie lesov; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na to, že odlesňovanie a znehodnocovanie lesov vedie k environmentálnym a sociálnym škodám, ktoré je ťažké napraviť, ako napríklad k dlhodobému narušeniu vodohospodárskych podmienok, vzniku stepí a dezertifikácii, zmene klímy a strate biodiverzity, vidieckej chudobe, konfliktom o pôdu, prístup k zdrojom, práva a výhody a k celkovým hospodárskym nákladom, ktoré vysoko prekračujú výdavky na opatrenia na ochranu a zlepšovanie stavu; domnieva sa, že cieľom samitu Rio+20 by malo byť zaistiť participatívnu správu lesov, spravodlivé a rovné rozdelenie prínosov a celosvetové zachovanie a trvalo udržateľné využívanie lesov;

| 57. | zdôrazňuje, že je potrebné presadzovať trvalo udržateľnú správu lesov a bojovať proti odlesňovaniu okrem iného prostredníctvom zatvorenia trhov s nezákonne alebo neudržateľne vyťaženým drevom; podčiarkuje potrebu nadväzovania partnerstiev s vládami, miestnymi spoločenstvami a domorodými skupinami, občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom v záujme splnenia tohto cieľa; |
| --- | --- |

57.

zdôrazňuje, že je potrebné presadzovať trvalo udržateľnú správu lesov a bojovať proti odlesňovaniu okrem iného prostredníctvom zatvorenia trhov s nezákonne alebo neudržateľne vyťaženým drevom; podčiarkuje potrebu nadväzovania partnerstiev s vládami, miestnymi spoločenstvami a domorodými skupinami, občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom v záujme splnenia tohto cieľa;

| 58. | v tejto súvislosti poukazuje na to, že je potrebné splniť záväzok z Nagoje aspoň na 50 % a tam, kde je to možné, znížiť do roku 2020 mieru straty všetkých prirodzených biotopov vrátane lesov na úroveň blížiacu sa k nule; |
| --- | --- |

58.

v tejto súvislosti poukazuje na to, že je potrebné splniť záväzok z Nagoje aspoň na 50 % a tam, kde je to možné, znížiť do roku 2020 mieru straty všetkých prirodzených biotopov vrátane lesov na úroveň blížiacu sa k nule;

| 59. | je presvedčený o tom, že charakter nástroja REDD+ v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy by mal zabezpečiť dodržiavanie a plnenie celkových zámerov a cieľov ochrany lesov a mali by sa napríklad vybudovať špecifické infraštruktúry pre satelitné a miestne pozorovanie, na základe ktorého by sa zisťovalo, či sa uhlík zachytáva v udržiavanom lese, ako aj dodržiavanie ľudských práv a príslušných ustanovení Dohovoru o biologickej diverzite; preto vyzýva na väčšiu transparentnosť pri prideľovaní príslušných financií a dôslednejšie monitorovanie; zdôrazňuje, že návrh mechanizmu REDD+ by mal zaistiť výrazné prínosy pre biodiverzitu a základné ekosystémové služby nad rámec zmierňovania zmeny klímy a že by mal prispieť k posilneniu práv a zlepšeniu živobytia ľudí závislých od lesa, najmä domorodých a miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

59.

je presvedčený o tom, že charakter nástroja REDD+ v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy by mal zabezpečiť dodržiavanie a plnenie celkových zámerov a cieľov ochrany lesov a mali by sa napríklad vybudovať špecifické infraštruktúry pre satelitné a miestne pozorovanie, na základe ktorého by sa zisťovalo, či sa uhlík zachytáva v udržiavanom lese, ako aj dodržiavanie ľudských práv a príslušných ustanovení Dohovoru o biologickej diverzite; preto vyzýva na väčšiu transparentnosť pri prideľovaní príslušných financií a dôslednejšie monitorovanie; zdôrazňuje, že návrh mechanizmu REDD+ by mal zaistiť výrazné prínosy pre biodiverzitu a základné ekosystémové služby nad rámec zmierňovania zmeny klímy a že by mal prispieť k posilneniu práv a zlepšeniu živobytia ľudí závislých od lesa, najmä domorodých a miestnych spoločenstiev;

| 60. | vyjadruje svoje obavy z nového lesného kódexu, ktorý sa chystá prijať brazílsky senát a ktorý zvýši odlesňovanie v brazílskom Amazonskom pralese, čím ohrozí medzinárodné snahy o zmiernenie následkov zmeny klímy; |
| --- | --- |

60.

vyjadruje svoje obavy z nového lesného kódexu, ktorý sa chystá prijať brazílsky senát a ktorý zvýši odlesňovanie v brazílskom Amazonskom pralese, čím ohrozí medzinárodné snahy o zmiernenie následkov zmeny klímy;

| 61. | naliehavo vyzýva hosťujúci štát Brazíliu, aby sa jasne zaviazala chrániť Amazonský prales a zastaviť zločinné prenasledovanie zástupcov občianskej spoločnosti, ktorí sa usilujú o ochranu životného prostredia; |
| --- | --- |

61.

naliehavo vyzýva hosťujúci štát Brazíliu, aby sa jasne zaviazala chrániť Amazonský prales a zastaviť zločinné prenasledovanie zástupcov občianskej spoločnosti, ktorí sa usilujú o ochranu životného prostredia;

| 62. | vyzýva Komisiu, aby pred samitom Rio+20 včas sprístupnila štúdiu hodnotiacu vplyv spotreby potravinových a nepotravinových produktov v EÚ na odlesňovanie; požaduje, aby štúdia hodnotila aj vplyv existujúcich politík a právnych predpisov EÚ na odlesňovanie a aby vymedzila nové politické iniciatívy zamerané na zistené vplyvy; |
| --- | --- |

62.

vyzýva Komisiu, aby pred samitom Rio+20 včas sprístupnila štúdiu hodnotiacu vplyv spotreby potravinových a nepotravinových produktov v EÚ na odlesňovanie; požaduje, aby štúdia hodnotila aj vplyv existujúcich politík a právnych predpisov EÚ na odlesňovanie a aby vymedzila nové politické iniciatívy zamerané na zistené vplyvy;

Chemické a nebezpečné látky

| 63. | podporuje názor Komisie, že dozrel čas na vytvorenie spoľahlivejšieho a ucelenejšieho medzinárodného režimu na riadenie používania chemických a nebezpečných látok a že samit Rio+20 by mal prijať opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa, pričom vyzýva, aby čo najviac krajín prijalo právne predpisy, ktorých modelom by bolo nariadenie EÚ o REACH; |
| --- | --- |

63.

podporuje názor Komisie, že dozrel čas na vytvorenie spoľahlivejšieho a ucelenejšieho medzinárodného režimu na riadenie používania chemických a nebezpečných látok a že samit Rio+20 by mal prijať opatrenia na dosiahnutie tohto cieľa, pričom vyzýva, aby čo najviac krajín prijalo právne predpisy, ktorých modelom by bolo nariadenie EÚ o REACH;

Nakladanie s odpadmi

| 64. | zdôrazňuje skutočnosť, že riadne odpadové hospodárstvo nielen minimalizuje dosah na životné prostredie, ale je aj zdrojom znovu použiteľných a recyklovateľných materiálov a pracovných príležitostí; |
| --- | --- |

64.

zdôrazňuje skutočnosť, že riadne odpadové hospodárstvo nielen minimalizuje dosah na životné prostredie, ale je aj zdrojom znovu použiteľných a recyklovateľných materiálov a pracovných príležitostí;

| 65. | zdôrazňuje, že existuje mnoho zdrojov, ktoré sa v súčasnosti ukladajú na skládky, spaľujú alebo majú negatívny dosah na životné prostredie a miestne spoločenstvá, pričom by sa dali znovu použiť alebo recyklovať; zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť skutočnú snahu o recykláciu týchto zdrojov, čo by poskytlo miestnym spoločenstvám pridanú hodnotu v podobe pracovných príležitostí a inovácií, pričom recyklácia a opätovné využívanie by zabránilo ničeniu prirodzených biotopov a miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

65.

zdôrazňuje, že existuje mnoho zdrojov, ktoré sa v súčasnosti ukladajú na skládky, spaľujú alebo majú negatívny dosah na životné prostredie a miestne spoločenstvá, pričom by sa dali znovu použiť alebo recyklovať; zdôrazňuje, že je potrebné vyvinúť skutočnú snahu o recykláciu týchto zdrojov, čo by poskytlo miestnym spoločenstvám pridanú hodnotu v podobe pracovných príležitostí a inovácií, pričom recyklácia a opätovné využívanie by zabránilo ničeniu prirodzených biotopov a miestnych spoločenstiev;

Rozvoj podmienok na stimuláciu trhov a investícií do ľudského kapitálu

| 66. | poukazuje na potrebu začleniť biodiverzitu, ekosystémové služby a prírodné zdroje do národných účtov, ako aj do všetkých plánov a stratégií zameraných na rozvoj a na odstraňovanie chudoby; |
| --- | --- |

66.

poukazuje na potrebu začleniť biodiverzitu, ekosystémové služby a prírodné zdroje do národných účtov, ako aj do všetkých plánov a stratégií zameraných na rozvoj a na odstraňovanie chudoby;

Ekologicky škodlivé dotácie

| 67. | zdôrazňuje naliehavú potrebu vyrovnať sa s ekologicky škodlivými dotáciami a vypracovať a realizovať pozitívne stimuly zamerané na získanie prínosov z biodiverzity a jej zachovania; |
| --- | --- |

67.

zdôrazňuje naliehavú potrebu vyrovnať sa s ekologicky škodlivými dotáciami a vypracovať a realizovať pozitívne stimuly zamerané na získanie prínosov z biodiverzity a jej zachovania;

| 68. | v tomto smere víta, že sa v návrhoch reformy SPP venuje väčšia pozornosť ekologizácii tejto politiky; |
| --- | --- |

68.

v tomto smere víta, že sa v návrhoch reformy SPP venuje väčšia pozornosť ekologizácii tejto politiky;

| 69. | žiada, aby samit Rio+20 inicioval súbor koordinovaných opatrení krajín, ktoré budú zamerané na odhaľovanie a postupné rušenie ekologicky škodlivých dotácií do roku 2020 v súlade so záväzkami z Nagoje; |
| --- | --- |

69.

žiada, aby samit Rio+20 inicioval súbor koordinovaných opatrení krajín, ktoré budú zamerané na odhaľovanie a postupné rušenie ekologicky škodlivých dotácií do roku 2020 v súlade so záväzkami z Nagoje;

Regulačné a trhovo orientované nástroje

| 70. | zdôrazňuje, že použitie regulačných nástrojov na národnej a medzinárodnej úrovni spolu s trhovo orientovanými mechanizmami bude zohrávať rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní všeobecnej udržateľnosti našej spoločnosti; v tejto súvislosti poukazuje na naliehavú potrebu zaoberať sa vplyvom medzinárodnej lodnej dopravy a letectva na klímu a poukazuje na príklad EÚ a jej cieľov 20 – 20 – 20, ako aj progresívnych environmentálnych politík a noriem vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

70.

zdôrazňuje, že použitie regulačných nástrojov na národnej a medzinárodnej úrovni spolu s trhovo orientovanými mechanizmami bude zohrávať rozhodujúcu úlohu pri zabezpečovaní všeobecnej udržateľnosti našej spoločnosti; v tejto súvislosti poukazuje na naliehavú potrebu zaoberať sa vplyvom medzinárodnej lodnej dopravy a letectva na klímu a poukazuje na príklad EÚ a jej cieľov 20 – 20 – 20, ako aj progresívnych environmentálnych politík a noriem vo všeobecnosti;

| 71. | zdôrazňuje, že je potrebný jasný a spoľahlivý komplexný regulačný rámec, ktorý umožní subjektom nasmerovať svoje ekonomické uvažovanie v prospech efektívneho, zodpovedného a ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

71.

zdôrazňuje, že je potrebný jasný a spoľahlivý komplexný regulačný rámec, ktorý umožní subjektom nasmerovať svoje ekonomické uvažovanie v prospech efektívneho, zodpovedného a ekologického hospodárstva;

| 72. | požaduje, aby sa na medzinárodnej úrovni stanovila daň z finančných transakcií; |
| --- | --- |

72.

požaduje, aby sa na medzinárodnej úrovni stanovila daň z finančných transakcií;

| 73. | zdôrazňuje, že daňové reformy, ktoré umožnia presunúť daňové zaťaženie z pracujúcich na využívanie zdrojov a znečisťovanie, môžu byť rovnako prospešné pre zamestnanosť i životné prostredie, keďže tento presun by zatraktívnil efektívnosť využívania zdrojov, ich recykláciu a opätovné používanie a zároveň by umožnil ďalšie pracovné príležitosti; |
| --- | --- |

73.

zdôrazňuje, že daňové reformy, ktoré umožnia presunúť daňové zaťaženie z pracujúcich na využívanie zdrojov a znečisťovanie, môžu byť rovnako prospešné pre zamestnanosť i životné prostredie, keďže tento presun by zatraktívnil efektívnosť využívania zdrojov, ich recykláciu a opätovné používanie a zároveň by umožnil ďalšie pracovné príležitosti;

| 74. | vyzýva Komisiu EÚ, aby presadzovala začleňovanie environmentálnych aspektov do medzinárodných obchodných rokovaní; |
| --- | --- |

74.

vyzýva Komisiu EÚ, aby presadzovala začleňovanie environmentálnych aspektov do medzinárodných obchodných rokovaní;

Financovanie

| 75. | zdôrazňuje, že prechod na globálne ekologické hospodárstvo si vyžiada rozsiahle finančné investície; podčiarkuje, že samotné verejné financie nebudú dostačujúce a že verejné dotácie budú musieť urýchliť a mobilizovať oveľa väčšie investície súkromného sektora; zdôrazňuje potrebu podporovať inovácie a nové technológie aj prostredníctvom zlepšenia prístupu k financiám; |
| --- | --- |

75.

zdôrazňuje, že prechod na globálne ekologické hospodárstvo si vyžiada rozsiahle finančné investície; podčiarkuje, že samotné verejné financie nebudú dostačujúce a že verejné dotácie budú musieť urýchliť a mobilizovať oveľa väčšie investície súkromného sektora; zdôrazňuje potrebu podporovať inovácie a nové technológie aj prostredníctvom zlepšenia prístupu k financiám;

| 76. | vyzýva samit Rio+20, aby odporučil reformu existujúcich stratégií financovania a aby položil základ pre potrebné nové verejno-súkromné programy financovania a partnerstvá; |
| --- | --- |

76.

vyzýva samit Rio+20, aby odporučil reformu existujúcich stratégií financovania a aby položil základ pre potrebné nové verejno-súkromné programy financovania a partnerstvá;

| 77. | nazdáva sa, že rozvojové krajiny potrebujú stabilný dlhodobý rámec finančnej podpory, budovania kapacít a presunu technológií, ktorý im umožní presadzovať trvalo udržateľný rozvoj a preskočiť rozvojovú etapu vysokej energetickej náročnosti a využívania uhlíka, ktorú prekonávajú priemyselné krajiny; |
| --- | --- |

77.

nazdáva sa, že rozvojové krajiny potrebujú stabilný dlhodobý rámec finančnej podpory, budovania kapacít a presunu technológií, ktorý im umožní presadzovať trvalo udržateľný rozvoj a preskočiť rozvojovú etapu vysokej energetickej náročnosti a využívania uhlíka, ktorú prekonávajú priemyselné krajiny;

| 78. | vyzýva samit Rio+20, aby posilnil opatrenia a zvýšil prostriedky na zmierňovanie globálnych environmentálnych rizík a mechanizmy znižovania rizika katastrof; |
| --- | --- |

78.

vyzýva samit Rio+20, aby posilnil opatrenia a zvýšil prostriedky na zmierňovanie globálnych environmentálnych rizík a mechanizmy znižovania rizika katastrof;

| 79. | zdôrazňuje, že oficiálnu rozvojovú pomoc by bolo potrebné lepšie monitorovať vrátane využívania alternatívnych opatrení na prijímanie rozvojových záväzkov, akým je programovateľná pomoc OECD pre krajiny (OECD country programmable aid) a ukazovateľ Commitment to Development Index, s cieľom zaručiť dodržiavanie viacstranných environmentálnych dohôd a prínos k dosahovaniu rozvojových cieľov tisícročia a rozšíriť ciele ekologického hospodárstva; |
| --- | --- |

79.

zdôrazňuje, že oficiálnu rozvojovú pomoc by bolo potrebné lepšie monitorovať vrátane využívania alternatívnych opatrení na prijímanie rozvojových záväzkov, akým je programovateľná pomoc OECD pre krajiny (OECD country programmable aid) a ukazovateľ Commitment to Development Index, s cieľom zaručiť dodržiavanie viacstranných environmentálnych dohôd a prínos k dosahovaniu rozvojových cieľov tisícročia a rozšíriť ciele ekologického hospodárstva;

| 80. | považuje za rozhodujúce, aby mali najchudobnejšie krajiny prístup k inovatívnym formám financovania v záujme riešenia nedostatku kapitálu, ktorým sú postihnuté; |
| --- | --- |

80.

považuje za rozhodujúce, aby mali najchudobnejšie krajiny prístup k inovatívnym formám financovania v záujme riešenia nedostatku kapitálu, ktorým sú postihnuté;

| 81. | požaduje monitorovanie vplyvu financovania na rodovú rovnosť s cieľom zaistiť financovanie, pri ktorom sa zohľadní rodová otázka; |
| --- | --- |

81.

požaduje monitorovanie vplyvu financovania na rodovú rovnosť s cieľom zaistiť financovanie, pri ktorom sa zohľadní rodová otázka;

Posilnenie úlohy občanov

| 82. | považuje za nanajvýš dôležité, aby sa naďalej posilňovala úloha občanov v riadení životného prostredia, a žiada, aby sa na samite Rio+20 dosiahol pokrok pri zabezpečovaní účinného presadzovania zásady č. 10 z Ria na celom svete; nazdáva sa, že EÚ môže po vyše 10 rokoch vykonávania Aarhurského dohovoru prispieť do medzinárodných diskusií cennými skúsenosťami; |
| --- | --- |

82.

považuje za nanajvýš dôležité, aby sa naďalej posilňovala úloha občanov v riadení životného prostredia, a žiada, aby sa na samite Rio+20 dosiahol pokrok pri zabezpečovaní účinného presadzovania zásady č. 10 z Ria na celom svete; nazdáva sa, že EÚ môže po vyše 10 rokoch vykonávania Aarhurského dohovoru prispieť do medzinárodných diskusií cennými skúsenosťami;

| 83. | požaduje, aby sa ustanovenia Aarhurského dohovoru rozšírili nad rámec EHK/OSN, a to prostredníctvom globálneho dohovoru alebo otvorenia Aarhurského dohovoru aj pre strany mimo EHK/OSN; |
| --- | --- |

83.

požaduje, aby sa ustanovenia Aarhurského dohovoru rozšírili nad rámec EHK/OSN, a to prostredníctvom globálneho dohovoru alebo otvorenia Aarhurského dohovoru aj pre strany mimo EHK/OSN;

| 84. | odporúča komplexný prístup k dodržiavaniu zásad v oblasti ľudských práv a súčasné vykonávanie politík smerujúcich k trvalo udržateľnému rozvoju; zdôrazňuje potrebu poskytnúť primeranú úroveň ochrany ľuďom, ktorých zmena klímy postihuje najviac; |
| --- | --- |

84.

odporúča komplexný prístup k dodržiavaniu zásad v oblasti ľudských práv a súčasné vykonávanie politík smerujúcich k trvalo udržateľnému rozvoju; zdôrazňuje potrebu poskytnúť primeranú úroveň ochrany ľuďom, ktorých zmena klímy postihuje najviac;

| 85. | zdôrazňuje, že akýkoľvek regulačný nástroj uspeje len vtedy, ak sa bude kombinovať s informáciami a vzdelávaním; okrem toho zastáva názor, že prvoradý význam majú zmeny hodnôt a správania v prístupoch zdola nahor, a osobitne požaduje iniciatívy mobilizujúce mládež ako ďalšiu generáciu, ktorú postihnú následky nášho konania; |
| --- | --- |

85.

zdôrazňuje, že akýkoľvek regulačný nástroj uspeje len vtedy, ak sa bude kombinovať s informáciami a vzdelávaním; okrem toho zastáva názor, že prvoradý význam majú zmeny hodnôt a správania v prístupoch zdola nahor, a osobitne požaduje iniciatívy mobilizujúce mládež ako ďalšiu generáciu, ktorú postihnú následky nášho konania;

Odborná príprava

| 86. | zdôrazňuje, že je potrebné podporovať vzdelávanie a programy odbornej prípravy vo všetkých krajinách, a to najmä vzdelávanie a prípravu mladých ľudí; domnieva sa, že podpora nových zručností pomôže vytvárať nové pracovné miesta na globálnom trhu práce, čím sa na sociálnej úrovni vytvorí pozitívny multiplikačný účinok; |
| --- | --- |

86.

zdôrazňuje, že je potrebné podporovať vzdelávanie a programy odbornej prípravy vo všetkých krajinách, a to najmä vzdelávanie a prípravu mladých ľudí; domnieva sa, že podpora nových zručností pomôže vytvárať nové pracovné miesta na globálnom trhu práce, čím sa na sociálnej úrovni vytvorí pozitívny multiplikačný účinok;

Technológie

| 87. | prízvukuje dôležitosť výskumu, vývoja a inovácií, ako aj potrebu vedeckej a technologickej spolupráce; |
| --- | --- |

87.

prízvukuje dôležitosť výskumu, vývoja a inovácií, ako aj potrebu vedeckej a technologickej spolupráce;

| 88. | uznáva, že technologické inovácie, hodnotenie a prenos majú rozhodujúci význam pre plnenie environmentálnych, hospodárskych a sociálnych výziev; rovnako však zdôrazňuje, že technologický vývoj nemôže byť jediným riešením problémov v oblasti životného prostredia alebo odstraňovania chudoby; |
| --- | --- |

88.

uznáva, že technologické inovácie, hodnotenie a prenos majú rozhodujúci význam pre plnenie environmentálnych, hospodárskych a sociálnych výziev; rovnako však zdôrazňuje, že technologický vývoj nemôže byť jediným riešením problémov v oblasti životného prostredia alebo odstraňovania chudoby;

| 89. | zdôrazňuje, že inovácie predstavujú viac než len technické inovácie – sociálne inovácie poskytujú nové a účinné riešenia naliehavých sociálnych potrieb jednotlivcov alebo organizácií, ktoré sú sociálnou a nie nevyhnutne komerčnou nevyhnutnosťou; ďalej zdôrazňuje, že sociálne inovácie poskytujú občanom v akejkoľvek úlohe príležitosť zlepšiť svoje pracovné a životné prostredie, čím teda môžu pomôcť globálne posilniť občiansku spoločnosť a ponúknuť príležitosť občianskej spoločnosti zúčastňovať sa na ochrane a trvalo udržateľnom využívaní prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

89.

zdôrazňuje, že inovácie predstavujú viac než len technické inovácie – sociálne inovácie poskytujú nové a účinné riešenia naliehavých sociálnych potrieb jednotlivcov alebo organizácií, ktoré sú sociálnou a nie nevyhnutne komerčnou nevyhnutnosťou; ďalej zdôrazňuje, že sociálne inovácie poskytujú občanom v akejkoľvek úlohe príležitosť zlepšiť svoje pracovné a životné prostredie, čím teda môžu pomôcť globálne posilniť občiansku spoločnosť a ponúknuť príležitosť občianskej spoločnosti zúčastňovať sa na ochrane a trvalo udržateľnom využívaní prírodných zdrojov;

| 90. | vyjadruje svoje záporné stanovisko k návrhom týkajúcim sa geoinžinierstva vo veľkom rozsahu; |
| --- | --- |

90.

vyjadruje svoje záporné stanovisko k návrhom týkajúcim sa geoinžinierstva vo veľkom rozsahu;

| 91. | pripomína, že ochrana znalostí, inovácií a praktík domorodých a miestnych spoločenstiev je explicitnou súčasťou pôvodných dohôd zo samitu v Riu a že poskytuje časom preverené, bezpečné a životaschopné spôsoby práce s prírodou; |
| --- | --- |

91.

pripomína, že ochrana znalostí, inovácií a praktík domorodých a miestnych spoločenstiev je explicitnou súčasťou pôvodných dohôd zo samitu v Riu a že poskytuje časom preverené, bezpečné a životaschopné spôsoby práce s prírodou;

| 92. | zdôrazňuje, že zavedenie nových a vznikajúcich technológií nesmie ohroziť ciele spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby; zdôrazňuje, že technológie môžu mať rôzny environmentálny, sociálny a hospodársky vplyv a bez riadneho dohľadu môžu niektoré technológie viesť k neudržateľnému využívaniu prírodných zdrojov (napr. vody, pôdy, biomasy), nárastu chudoby a iným nežiaducim spoločenským účinkom; |
| --- | --- |

92.

zdôrazňuje, že zavedenie nových a vznikajúcich technológií nesmie ohroziť ciele spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja a odstraňovania chudoby; zdôrazňuje, že technológie môžu mať rôzny environmentálny, sociálny a hospodársky vplyv a bez riadneho dohľadu môžu niektoré technológie viesť k neudržateľnému využívaniu prírodných zdrojov (napr. vody, pôdy, biomasy), nárastu chudoby a iným nežiaducim spoločenským účinkom;

| 93. | preto podporuje strategický plán na podporu technológií a budovanie kapacít z Bali týkajúci sa technológií zameraných na životné prostredie, ako aj ciele hodnotenia a prenosu environmentálne prijateľných technológií; žiada vytvorenie kapacít v rámci systému OSN, ktoré by monitorovali, hodnotili a poskytovali informácie o nových technológiách s cieľom začleniť širšiu koncepciu udržateľnosti a podporiť udržateľný rozvoj produktov a procesov do všetkých oblastí; |
| --- | --- |

93.

preto podporuje strategický plán na podporu technológií a budovanie kapacít z Bali týkajúci sa technológií zameraných na životné prostredie, ako aj ciele hodnotenia a prenosu environmentálne prijateľných technológií; žiada vytvorenie kapacít v rámci systému OSN, ktoré by monitorovali, hodnotili a poskytovali informácie o nových technológiách s cieľom začleniť širšiu koncepciu udržateľnosti a podporiť udržateľný rozvoj produktov a procesov do všetkých oblastí;

Meranie pokroku

| 94. | požaduje, aby boli urýchlene vykonané štúdie s cieľom vypracovať novú skupinu kritérií na meranie pokroku v prospech spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

94.

požaduje, aby boli urýchlene vykonané štúdie s cieľom vypracovať novú skupinu kritérií na meranie pokroku v prospech spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja;

| 95. | zdôrazňuje, že samit Rio+20 by mal poskytnúť alternatívny model na meranie rastu a blahobytu „nad rámec HDP“ postavený na takých iniciatívach, ako sú medzinárodný systém integrovaných environmentálnych a ekonomických účtov (SEEA), index ľudského rozvoja a projekt OECD na meranie pokroku spoločností; zdôrazňuje, že je to potrebné na meranie pokroku v širokom kontexte, ktorý zahŕňa hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer; preto požaduje, aby boli vytvorené jasné a merateľné ukazovatele, ktoré zohľadnia zmenu klímy, biodiverzitu, efektívnosť využívania zdrojov a sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

95.

zdôrazňuje, že samit Rio+20 by mal poskytnúť alternatívny model na meranie rastu a blahobytu „nad rámec HDP“ postavený na takých iniciatívach, ako sú medzinárodný systém integrovaných environmentálnych a ekonomických účtov (SEEA), index ľudského rozvoja a projekt OECD na meranie pokroku spoločností; zdôrazňuje, že je to potrebné na meranie pokroku v širokom kontexte, ktorý zahŕňa hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer; preto požaduje, aby boli vytvorené jasné a merateľné ukazovatele, ktoré zohľadnia zmenu klímy, biodiverzitu, efektívnosť využívania zdrojov a sociálne začlenenie;

| 96. | požaduje rozsiahlu diskusiu o začlenení týchto ukazovateľov na medzinárodnej úrovni do spoločne využívaných procesov hodnotenia verejného a súkromného pokroku; |
| --- | --- |

96.

požaduje rozsiahlu diskusiu o začlenení týchto ukazovateľov na medzinárodnej úrovni do spoločne využívaných procesov hodnotenia verejného a súkromného pokroku;

| 97. | požaduje uznanie zásady, ktorá znemožňuje zníženie úrovne ochrany životného prostredia, ako aj základných práv; |
| --- | --- |

97.

požaduje uznanie zásady, ktorá znemožňuje zníženie úrovne ochrany životného prostredia, ako aj základných práv;

Zlepšiť riadenie a zapojenie súkromného sektora

| 98. | zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšiť riadenie trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

98.

zdôrazňuje naliehavú potrebu zlepšiť riadenie trvalo udržateľného rozvoja;

| 99. | zastáva názor, že je potrebné posilniť Program OSN pre životné prostredie napríklad jeho pretransformovaním na špecializovanú agentúru OSN (akou je napr. Medzinárodná organizácia práce), pretože by to predstavovalo najlepšiu cestu k zlepšeniu medzinárodného riadenia životného prostredia a pokroku ku globálnemu trvalo udržateľnému rozvoju; v tejto súvislosti však pripomína všetky možnosti, na ktoré poukázali výsledky z Helsínk a Nairobi; |
| --- | --- |

99.

zastáva názor, že je potrebné posilniť Program OSN pre životné prostredie napríklad jeho pretransformovaním na špecializovanú agentúru OSN (akou je napr. Medzinárodná organizácia práce), pretože by to predstavovalo najlepšiu cestu k zlepšeniu medzinárodného riadenia životného prostredia a pokroku ku globálnemu trvalo udržateľnému rozvoju; v tejto súvislosti však pripomína všetky možnosti, na ktoré poukázali výsledky z Helsínk a Nairobi;

| 100. | požaduje vytvorenie panela vedeckých pracovníkov pod záštitou Programu OSN pre životné prostredie podľa vzoru Medzinárodného panela o zmene klímy, ktorého úlohou by bola kontrola a hodnotenie najnovších vedeckých, technických a sociálno-ekonomických informácií z rôznych odvetví z celého sveta, ktoré sú dôležité pre chápanie biodiverzity a trvalej udržateľnosti; |
| --- | --- |

100.

požaduje vytvorenie panela vedeckých pracovníkov pod záštitou Programu OSN pre životné prostredie podľa vzoru Medzinárodného panela o zmene klímy, ktorého úlohou by bola kontrola a hodnotenie najnovších vedeckých, technických a sociálno-ekonomických informácií z rôznych odvetví z celého sveta, ktoré sú dôležité pre chápanie biodiverzity a trvalej udržateľnosti;

| 101. | opakuje svoj návrh vytvoriť medzinárodný súd pre životné prostredie, aby sa globálne predpisy v oblasti životného prostredia stali záväznejšími a vymáhateľnejšími, alebo aspoň medzinárodný orgán, napríklad orgán ombudsmana s mediačnými právomocami; |
| --- | --- |

101.

opakuje svoj návrh vytvoriť medzinárodný súd pre životné prostredie, aby sa globálne predpisy v oblasti životného prostredia stali záväznejšími a vymáhateľnejšími, alebo aspoň medzinárodný orgán, napríklad orgán ombudsmana s mediačnými právomocami;

| 102. | vyzýva samit Rio+20, aby inicioval stratégiu na posilnenie súladu medzi jednotlivými mnohostrannými environmentálnymi dohodami, v tejto súvislosti poukazuje na potrebu koordinovaného prístupu medzi tromi dohovormi z Ria (o biologickej diverzite, o zmene klímy a o boji proti dezertifikácii), pretože sú vnútorne vzájomne prepojené, týkajú sa tých istých ekosystémov a zaoberajú sa vzájomne súvisiacimi problémami; |
| --- | --- |

102.

vyzýva samit Rio+20, aby inicioval stratégiu na posilnenie súladu medzi jednotlivými mnohostrannými environmentálnymi dohodami, v tejto súvislosti poukazuje na potrebu koordinovaného prístupu medzi tromi dohovormi z Ria (o biologickej diverzite, o zmene klímy a o boji proti dezertifikácii), pretože sú vnútorne vzájomne prepojené, týkajú sa tých istých ekosystémov a zaoberajú sa vzájomne súvisiacimi problémami;

| 103. | zdôrazňuje potrebu zapojiť svetových, národných a miestnych činiteľov do implementačného procesu; |
| --- | --- |

103.

zdôrazňuje potrebu zapojiť svetových, národných a miestnych činiteľov do implementačného procesu;

| 104. | zdôrazňuje, že je potrebné posilniť zapojenie ministrov financií, ministrov hospodárstva, ministrov pre rozvoj, ministrov životného prostredia a iných do politík trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

104.

zdôrazňuje, že je potrebné posilniť zapojenie ministrov financií, ministrov hospodárstva, ministrov pre rozvoj, ministrov životného prostredia a iných do politík trvalo udržateľného rozvoja;

| 105. | vyzýva samit Rio+20, aby posilnil zapojenie kľúčových zúčastnených strán vrátane súkromného sektora; zdôrazňuje, že rozhodujúcu úlohu musia zohrávať podniky a občianska spoločnosť, predovšetkým MVO, sociálne hnutia a domorodé spoločenstvá; |
| --- | --- |

105.

vyzýva samit Rio+20, aby posilnil zapojenie kľúčových zúčastnených strán vrátane súkromného sektora; zdôrazňuje, že rozhodujúcu úlohu musia zohrávať podniky a občianska spoločnosť, predovšetkým MVO, sociálne hnutia a domorodé spoločenstvá;

| 106. | zdôrazňuje dôležitosť vzájomnej spolupráce medzi podnikmi a občianskou spoločnosťou v rozvojových a rozvinutých krajinách, vďaka ktorej možno dosiahnuť hmatateľné výsledky; |
| --- | --- |

106.

zdôrazňuje dôležitosť vzájomnej spolupráce medzi podnikmi a občianskou spoločnosťou v rozvojových a rozvinutých krajinách, vďaka ktorej možno dosiahnuť hmatateľné výsledky;

| 107. | zdôrazňuje význam zapojenia občanov; vyzýva na vyššiu osvetu a poskytovanie väčšieho množstva informácií o trvalo udržateľnej spotrebe a na zavádzanie a podporu stimulov s cieľom zmeniť hodnoty a správanie občanov i priemyslu a umožniť im zodpovedne sa rozhodovať; |
| --- | --- |

107.

zdôrazňuje význam zapojenia občanov; vyzýva na vyššiu osvetu a poskytovanie väčšieho množstva informácií o trvalo udržateľnej spotrebe a na zavádzanie a podporu stimulov s cieľom zmeniť hodnoty a správanie občanov i priemyslu a umožniť im zodpovedne sa rozhodovať;

| 108. | poukazuje na to, že sú potrebné opatrenia, ktorými by sa dosiahla zmena správania v prospech modelu trvalo udržateľnej spotreby; |
| --- | --- |

108.

poukazuje na to, že sú potrebné opatrenia, ktorými by sa dosiahla zmena správania v prospech modelu trvalo udržateľnej spotreby;

| 109. | zdôrazňuje, že všetky dôležité zúčastnené strany by mali mať plný, otvorený a rovnoprávny prístup ku všetkým rokovaniam, schôdzam medzi zasadnutiami samitu Rio+20 a prípravným schôdzam; |
| --- | --- |

109.

zdôrazňuje, že všetky dôležité zúčastnené strany by mali mať plný, otvorený a rovnoprávny prístup ku všetkým rokovaniam, schôdzam medzi zasadnutiami samitu Rio+20 a prípravným schôdzam;

| 110. | nazdáva sa, že parlamentní zástupcovia by mali v súvislosti s konferenciou zohrávať aktívnu úlohu; v ideálnom prípade by sa mal Európsky parlament formálne pripojiť ku konferencii a získať rovnaký štatút ako delegácia Komisie, prípadne aspoň taký štatút, aký mal na iných konferenciách; |
| --- | --- |

110.

nazdáva sa, že parlamentní zástupcovia by mali v súvislosti s konferenciou zohrávať aktívnu úlohu; v ideálnom prípade by sa mal Európsky parlament formálne pripojiť ku konferencii a získať rovnaký štatút ako delegácia Komisie, prípadne aspoň taký štatút, aký mal na iných konferenciách;

*

* *

| 111. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a generálnemu tajomníkovi OSN. |
| --- | --- |

111.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, vládam a parlamentom členských štátov a generálnemu tajomníkovi OSN.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/119 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/119

---

Štvrtok 29. septembra 2011Budúcnosť Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii

P7_TA(2011)0431

Uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o budúcnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii

2013/C 56 E/15

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), ktorou bol zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), ktorou bol zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2),

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 z 18. júna 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 z 18. júna 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (3),

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (4),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 KOM(2011)0500), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 KOM(2011)0500),

| — | so zreteľom na výročné správy Komisie o činnosti EGF, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výročné správy Komisie o činnosti EGF,

| — | so zreteľom na konferencie zúčastnených strán o budúcnosti EGF, ktoré Komisia uskutočnila v januári a marci 2011 za účasti členských štátov a zástupcov sociálnych partnerov, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na konferencie zúčastnených strán o budúcnosti EGF, ktoré Komisia uskutočnila v januári a marci 2011 za účasti členských štátov a zástupcov sociálnych partnerov,

| — | so zreteľom na uznesenia o mobilizácii EGF, prijaté od januára 2007, vrátane poznámok Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) týkajúcich sa jednotlivých žiadostí; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenia o mobilizácii EGF, prijaté od januára 2007, vrátane poznámok Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) týkajúcich sa jednotlivých žiadostí;

| — | so zreteľom na uznesenie o financovaní a fungovaní Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii zo 7. septembra 2010 (5) vrátane stanoviska Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) z 25. júna 2010, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie o financovaní a fungovaní Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii zo 7. septembra 2010 (5) vrátane stanoviska Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) z 25. júna 2010,

| — | so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 s názvom Investícia do budúcnosti: nový viacročný finančný rámec (VFR) pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. júna 2011 s názvom Investícia do budúcnosti: nový viacročný finančný rámec (VFR) pre konkurencieschopnú, udržateľnú a inkluzívnu Európu (6),

| — | so zreteľom na úvahy osobitnej pracovnej skupiny výboru EMPL týkajúce sa EGF, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na úvahy osobitnej pracovnej skupiny výboru EMPL týkajúce sa EGF,

| — | so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže EGF bol zriadený na podporu opatrení pre pracovníkov, ktorých najhoršie postihlo hromadné prepúšťanie spôsobené globalizáciou alebo finančnou a hospodárskou krízou v Európskej únii, s cieľom podporovať (ich) opätovné zapojenie do trhu práce, |
| --- | --- |

A.

keďže EGF bol zriadený na podporu opatrení pre pracovníkov, ktorých najhoršie postihlo hromadné prepúšťanie spôsobené globalizáciou alebo finančnou a hospodárskou krízou v Európskej únii, s cieľom podporovať (ich) opätovné zapojenie do trhu práce,

| B. | keďže v prevažnej väčšine prípadov bol EGF mobilizovaný pri prepúšťaní v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

B.

keďže v prevažnej väčšine prípadov bol EGF mobilizovaný pri prepúšťaní v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy;

| C. | keďže Komisia navrhuje predĺžiť do konca roka 2013 dočasnú výnimku, ktorá umožňuje použiť EGF na podporu pracovníkov prepustených v dôsledku celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

C.

keďže Komisia navrhuje predĺžiť do konca roka 2013 dočasnú výnimku, ktorá umožňuje použiť EGF na podporu pracovníkov prepustených v dôsledku celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy;

| D. | keďže EGF bol navrhnutý ako nástroj rýchlej intervencie v prípade hromadného prepúšťania s cieľom predchádzať dlhodobej nezamestnanosti v zložitých podmienkach trhu práce; keďže pôvodným cieľom EGF ako nástroja bolo čo najrýchlejšie zmierniť naliehavé a nepredvídané problémy na trhu práce, spôsobené prepustením vysokého počtu pracovníkov či už z veľkých firiem alebo MSP, ktoré podnikajú v určitom odvetví a určitom regióne; zároveň zdôrazňuje, že dlhodobé ciele stratégie Európa 2020 zamerané na zvýšenie miery zamestnanosti a zamestnateľnosti sú podporované aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu (ESF); |
| --- | --- |

D.

keďže EGF bol navrhnutý ako nástroj rýchlej intervencie v prípade hromadného prepúšťania s cieľom predchádzať dlhodobej nezamestnanosti v zložitých podmienkach trhu práce; keďže pôvodným cieľom EGF ako nástroja bolo čo najrýchlejšie zmierniť naliehavé a nepredvídané problémy na trhu práce, spôsobené prepustením vysokého počtu pracovníkov či už z veľkých firiem alebo MSP, ktoré podnikajú v určitom odvetví a určitom regióne; zároveň zdôrazňuje, že dlhodobé ciele stratégie Európa 2020 zamerané na zvýšenie miery zamestnanosti a zamestnateľnosti sú podporované aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu (ESF);

| E. | keďže zdĺhavý postup mobilizácie EGF bol označený za najväčší nedostatok príslušného nariadenia; |
| --- | --- |

E.

keďže zdĺhavý postup mobilizácie EGF bol označený za najväčší nedostatok príslušného nariadenia;

| F. | keďže niektoré museli vynaložiť veľké úsilie, aby mohli využiť EGF pri ťažkostiach so zabezpečením zodpovedajúceho financovania z vnútroštátnych zdrojov; |
| --- | --- |

F.

keďže niektoré museli vynaložiť veľké úsilie, aby mohli využiť EGF pri ťažkostiach so zabezpečením zodpovedajúceho financovania z vnútroštátnych zdrojov;

| G. | keďže EGF prispieva k presadeniu inovatívnych opatrení na zvýšenie zamestnateľnosti pracovníkov; |
| --- | --- |

G.

keďže EGF prispieva k presadeniu inovatívnych opatrení na zvýšenie zamestnateľnosti pracovníkov;

| H. | keďže súčasné nariadenie o EGF sa ukázalo ako dostatočne pružné na to, aby sa mohlo uplatňovať v rôznych systémoch a kontextoch trhu práce v EÚ; |
| --- | --- |

H.

keďže súčasné nariadenie o EGF sa ukázalo ako dostatočne pružné na to, aby sa mohlo uplatňovať v rôznych systémoch a kontextoch trhu práce v EÚ;

| I. | keďže EGF financuje opatrenia, ktoré sú doplnkové k opatreniam z podpory ESF vrátane príspevkov vyplácaných počas vzdelávania a rekvalifikácie; |
| --- | --- |

I.

keďže EGF financuje opatrenia, ktoré sú doplnkové k opatreniam z podpory ESF vrátane príspevkov vyplácaných počas vzdelávania a rekvalifikácie;

| 1. | pripomína, že EGF bol vytvorený s cieľom preukázať solidaritu EÚ s pracovníkmi, ktorých postihlo hromadné prepúšťanie v dôsledku globalizácie, a že v roku 2009 bol fond rozšírený ako súčasť plánu obnovy aj o podporu pracovníkov prepustených v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

1.

pripomína, že EGF bol vytvorený s cieľom preukázať solidaritu EÚ s pracovníkmi, ktorých postihlo hromadné prepúšťanie v dôsledku globalizácie, a že v roku 2009 bol fond rozšírený ako súčasť plánu obnovy aj o podporu pracovníkov prepustených v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy;

| 2. | uznáva pridanú hodnotu EGF ako nástroja rýchlej intervencie s obmedzeným rozsahom spolufinancovania opatrení aktívneho trhu práce zameraných na pomoc pracovníkom, ktorí stratili prácu, aby opätovne vstúpili na trh práce; zdôrazňuje tiež, že v budúcnosti by sa mala hlavná pozornosť venovať udržateľným opatreniam trhu práce; podnecuje členské štáty k tomu, aby využívali Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na plnenie európskych cieľov a podporu nových zručností vrátane takých, ktoré súvisia s novými, udržateľnými, a vysokokvalitnými „zelenými“ pracovnými miestami; |
| --- | --- |

2.

uznáva pridanú hodnotu EGF ako nástroja rýchlej intervencie s obmedzeným rozsahom spolufinancovania opatrení aktívneho trhu práce zameraných na pomoc pracovníkom, ktorí stratili prácu, aby opätovne vstúpili na trh práce; zdôrazňuje tiež, že v budúcnosti by sa mala hlavná pozornosť venovať udržateľným opatreniam trhu práce; podnecuje členské štáty k tomu, aby využívali Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na plnenie európskych cieľov a podporu nových zručností vrátane takých, ktoré súvisia s novými, udržateľnými, a vysokokvalitnými „zelenými“ pracovnými miestami;

| 3. | s potešením konštatuje, že EGF bol v období 2009 - 2010 schopný poskytnúť podporu približne 10 % všetkých prepustených pracovníkov v EÚ, a uvádza, že 40 % pracovníkov, ktorým bola pomoc z EGF v roku 2009 určená, sa úspešne opätovne ujali na trhu práce napriek negatívnym prejavom finančnej a hospodárskej krízy na trh práce; |
| --- | --- |

3.

s potešením konštatuje, že EGF bol v období 2009 - 2010 schopný poskytnúť podporu približne 10 % všetkých prepustených pracovníkov v EÚ, a uvádza, že 40 % pracovníkov, ktorým bola pomoc z EGF v roku 2009 určená, sa úspešne opätovne ujali na trhu práce napriek negatívnym prejavom finančnej a hospodárskej krízy na trh práce;

| 4. | podporuje návrh Komisie pokračovať v EFG aj nad rámec súčasného viacročného finančného rámca a žiada Komisiu, aby urýchlene objasnila situáciu poľnohospodárskych pracovníkov a pracovníkov so zmluvami na dobu určitú; |
| --- | --- |

4.

podporuje návrh Komisie pokračovať v EFG aj nad rámec súčasného viacročného finančného rámca a žiada Komisiu, aby urýchlene objasnila situáciu poľnohospodárskych pracovníkov a pracovníkov so zmluvami na dobu určitú;

| 5. | žiada, aby bol obnovený EGF úzko spätý s európskym rámcom pre reštrukturalizáciu, potrebným na predvídanie a riadenie prechodu; |
| --- | --- |

5.

žiada, aby bol obnovený EGF úzko spätý s európskym rámcom pre reštrukturalizáciu, potrebným na predvídanie a riadenie prechodu;

| 6. | je presvedčený, že najvyššia pridaná hodnota, ktorú by obnovený EGF mohol poskytnúť, by bola účinná podpora vzdelávania a rekvalifikácie pracovníkov, zameraná na ich reintegráciu do zamestnania v zložitých podmienkach trhu práce, ktoré vyplynú z nepredpokladanej reštrukturalizácie podnikov alebo odvetví a ktoré vytvárajú alebo zhoršujú nesúlad medzi požadovanými a existujúcimi schopnosťami a zručnosťami; zdôrazňuje, že takýto nástroj by bol hodnotným doplnkom opatrení financovaných z ESF, zameraných prevažne na prispôsobenie sa celosvetovým výzvam v záujme udržateľného hospodárskeho rastu; zdôrazňuje ďalej, že tento nástroj by na jednej strane zaručil solidaritu EÚ s pracovníkmi, ktorých neblaho ovplyvnila reštrukturalizácia, a na druhej strane by všetky členské štáty mohli mať osoh z jej včasnej, cielenej a individuálnej intervencie zameranej na predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti; |
| --- | --- |

6.

je presvedčený, že najvyššia pridaná hodnota, ktorú by obnovený EGF mohol poskytnúť, by bola účinná podpora vzdelávania a rekvalifikácie pracovníkov, zameraná na ich reintegráciu do zamestnania v zložitých podmienkach trhu práce, ktoré vyplynú z nepredpokladanej reštrukturalizácie podnikov alebo odvetví a ktoré vytvárajú alebo zhoršujú nesúlad medzi požadovanými a existujúcimi schopnosťami a zručnosťami; zdôrazňuje, že takýto nástroj by bol hodnotným doplnkom opatrení financovaných z ESF, zameraných prevažne na prispôsobenie sa celosvetovým výzvam v záujme udržateľného hospodárskeho rastu; zdôrazňuje ďalej, že tento nástroj by na jednej strane zaručil solidaritu EÚ s pracovníkmi, ktorých neblaho ovplyvnila reštrukturalizácia, a na druhej strane by všetky členské štáty mohli mať osoh z jej včasnej, cielenej a individuálnej intervencie zameranej na predchádzanie dlhodobej nezamestnanosti;

| 7. | považuje zavedenie rýchlejších postupov intervencie, ktoré by umožnili účinnejšiu a rýchlejšiu mobilizáciu EGF, za hlavnú výzvu do budúcnosti; |
| --- | --- |

7.

považuje zavedenie rýchlejších postupov intervencie, ktoré by umožnili účinnejšiu a rýchlejšiu mobilizáciu EGF, za hlavnú výzvu do budúcnosti;

| 8. | berie na vedomie snahy Komisie predložiť schodné riešenia na skrátenie dĺžky postupu podania žiadosti a mobilizácie na nanajvýš šesť mesiacov medzi dátumom podania žiadosti a prevodom prostriedkov v prospech daného členského štátu v súlade s legislatívnym a rozpočtovým postupom, ktorý je v súčasnosti pre EGF stanovený; poukazuje však na to, že za posledné štyri roky fungovania EGF sa nedosiahol významný pokrok, a nalieha na členské štáty, aby urýchlili jeho poskytnutie uprednostnením opatrení, ktoré sú v ich pôsobnosti, čo však nesmie znamenať znevýhodnenie členských štátov s rozpočtovými ťažkosťami; |
| --- | --- |

8.

berie na vedomie snahy Komisie predložiť schodné riešenia na skrátenie dĺžky postupu podania žiadosti a mobilizácie na nanajvýš šesť mesiacov medzi dátumom podania žiadosti a prevodom prostriedkov v prospech daného členského štátu v súlade s legislatívnym a rozpočtovým postupom, ktorý je v súčasnosti pre EGF stanovený; poukazuje však na to, že za posledné štyri roky fungovania EGF sa nedosiahol významný pokrok, a nalieha na členské štáty, aby urýchlili jeho poskytnutie uprednostnením opatrení, ktoré sú v ich pôsobnosti, čo však nesmie znamenať znevýhodnenie členských štátov s rozpočtovými ťažkosťami;

| 9. | naliehavo požaduje, aby bol budúci EGF v súlade so strategickými cieľmi stratégie Európa 2020 intenzívne zameraný na inovácie, a žiada Komisiu, aby predložila návrhy, na základe ktorých by sa miestne, regionálne a celoštátne krízy, ktoré vyústia do významnej straty pracovných miest, mohli tiež riešiť pomocou EGF; |
| --- | --- |

9.

naliehavo požaduje, aby bol budúci EGF v súlade so strategickými cieľmi stratégie Európa 2020 intenzívne zameraný na inovácie, a žiada Komisiu, aby predložila návrhy, na základe ktorých by sa miestne, regionálne a celoštátne krízy, ktoré vyústia do významnej straty pracovných miest, mohli tiež riešiť pomocou EGF;

| 10. | zdôrazňuje, že Komisia musí zabezpečiť, aby boli prijaté opatrenia konzistentné a zlučiteľné s cieľmi stratégie Európa 2020, a použiť časť svojho rozpočtu na technickú pomoc na podporu a šírenie najlepších postupov a vzájomného učenia medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že Komisia musí zabezpečiť, aby boli prijaté opatrenia konzistentné a zlučiteľné s cieľmi stratégie Európa 2020, a použiť časť svojho rozpočtu na technickú pomoc na podporu a šírenie najlepších postupov a vzájomného učenia medzi členskými štátmi;

| 11. | žiada Komisiu, aby zabezpečila súdržnosť medzi intervenciami EGF a opatreniami zameranými na podniky a odvetvia v oblasti pravidiel hospodárskej súťaže a priemyselnej politiky EÚ; |
| --- | --- |

11.

žiada Komisiu, aby zabezpečila súdržnosť medzi intervenciami EGF a opatreniami zameranými na podniky a odvetvia v oblasti pravidiel hospodárskej súťaže a priemyselnej politiky EÚ;

| 12. | požaduje, aby sa v budúcnosti skvalitnilo nariadenie o EGF a zaručilo, že fond nebude vytvárať morálne riziká v nadnárodných spoločnostiach; |
| --- | --- |

12.

požaduje, aby sa v budúcnosti skvalitnilo nariadenie o EGF a zaručilo, že fond nebude vytvárať morálne riziká v nadnárodných spoločnostiach;

| 13. | kladie dôraz na to, aby boli sociálni partneri a miestne orgány intenzívne zapojení do postupu vybavovania žiadosti, no predovšetkým do tvorby koordinovaného súboru opatrení; opakuje, že sociálni partneri by sa mali zúčastňovať na sledovaní plnenia opatrení a na hodnotení ich výsledkov pre pracovníkov; |
| --- | --- |

13.

kladie dôraz na to, aby boli sociálni partneri a miestne orgány intenzívne zapojení do postupu vybavovania žiadosti, no predovšetkým do tvorby koordinovaného súboru opatrení; opakuje, že sociálni partneri by sa mali zúčastňovať na sledovaní plnenia opatrení a na hodnotení ich výsledkov pre pracovníkov;

| 14. | dôrazne žiada Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako zabezpečiť, že prostriedky z EGF nebudú nepriamo využívať nadnárodné spoločnosti vykazujúce čistý zisk s cieľom znížiť vlastné náklady spojené s reštrukturalizáciou sociálne zodpovedným spôsobom a na vyhýbanie sa zodpovednosti; vyzýva Komisiu, aby vytvorila rámec EÚ na predvídanie a riadenie zmien a reštrukturalizáciu, v ktorom by tieto spoločnosti boli finančne zodpovedné za opatrenia na opätovné prijímanie pracovníkov; |
| --- | --- |

14.

dôrazne žiada Komisiu, aby preskúmala spôsoby, ako zabezpečiť, že prostriedky z EGF nebudú nepriamo využívať nadnárodné spoločnosti vykazujúce čistý zisk s cieľom znížiť vlastné náklady spojené s reštrukturalizáciou sociálne zodpovedným spôsobom a na vyhýbanie sa zodpovednosti; vyzýva Komisiu, aby vytvorila rámec EÚ na predvídanie a riadenie zmien a reštrukturalizáciu, v ktorom by tieto spoločnosti boli finančne zodpovedné za opatrenia na opätovné prijímanie pracovníkov;

| 15. | nalieha na Komisiu, aby zistila dôvody, prečo niektoré členské štáty doteraz nevyužili EGF, hoci u nich došlo k hromadnému prepúšťaniu, a aby navrhla primerané riešenia, ktorými by sa zabezpečilo rozdelenie prostriedkov EGF v súlade s cieľom Únie podporovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi (článok 3 ZEÚ); |
| --- | --- |

15.

nalieha na Komisiu, aby zistila dôvody, prečo niektoré členské štáty doteraz nevyužili EGF, hoci u nich došlo k hromadnému prepúšťaniu, a aby navrhla primerané riešenia, ktorými by sa zabezpečilo rozdelenie prostriedkov EGF v súlade s cieľom Únie podporovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a solidaritu medzi členskými štátmi (článok 3 ZEÚ);

| 16. | zdôrazňuje, že EGF by mal aj naďalej financovať len tie aktívne opatrenia trhu práce, ktoré sú doplnkom opatrení podľa právnych predpisov jednotlivých štátov pre prípady hromadného prepúšťania; ďalej navrhuje, aby boli v budúcnosti príspevky z podpory EGF vždy sprevádzané vzdelávacími alebo rekvalifikačnými programami, taktiež financovanými z EGF, a aby nenahrádzali príspevky stanovené v právnych predpisoch jednotlivých štátov alebo Spoločenstva alebo v kolektívnych zmluvách; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že EGF by mal aj naďalej financovať len tie aktívne opatrenia trhu práce, ktoré sú doplnkom opatrení podľa právnych predpisov jednotlivých štátov pre prípady hromadného prepúšťania; ďalej navrhuje, aby boli v budúcnosti príspevky z podpory EGF vždy sprevádzané vzdelávacími alebo rekvalifikačnými programami, taktiež financovanými z EGF, a aby nenahrádzali príspevky stanovené v právnych predpisoch jednotlivých štátov alebo Spoločenstva alebo v kolektívnych zmluvách;

| 17. | žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť zosúladenia miery spolufinancovania EGF s mierou uplatňovanou na štrukturálne fondy v konkrétnom členskom štáte; |
| --- | --- |

17.

žiada Komisiu, aby preskúmala možnosť zosúladenia miery spolufinancovania EGF s mierou uplatňovanou na štrukturálne fondy v konkrétnom členskom štáte;

| 18. | nalieha na to, aby sa v podaných žiadostiach uvádzali informácie o zdrojoch spolufinancovania; |
| --- | --- |

18.

nalieha na to, aby sa v podaných žiadostiach uvádzali informácie o zdrojoch spolufinancovania;

| 19. | žiada Komisiu, aby podrobnejšie sledovala implementačný proces s cieľom zaručiť, aby mali opatrenia rovnako užitočné účinky na všetkých pracovníkov, a aby zostavila databázu najlepších postupov a modelov; |
| --- | --- |

19.

žiada Komisiu, aby podrobnejšie sledovala implementačný proces s cieľom zaručiť, aby mali opatrenia rovnako užitočné účinky na všetkých pracovníkov, a aby zostavila databázu najlepších postupov a modelov;

| 20. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a parlamentom a vládam členských štátov. |
| --- | --- |

20.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a parlamentom a vládam členských štátov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 26.

(4)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2010)0303.

(6)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0266.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/122 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/122

---

Štvrtok 29. septembra 2011Vytvorenie Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc

P7_TA(2011)0432

Vyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vytvorení Európskeho dobrovoľníckeho zboru pre humanitárnu pomoc

2013/C 56 E/16

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže v Zmluve o fungovaní Európskej únie sa v článku 214 ods. 5 ustanovuje, že „s cieľom vytvoriť rámec pre spoločné príspevky mladých Európanov na humanitárne činnosti Únie sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc“, |
| --- | --- |

A.

keďže v Zmluve o fungovaní Európskej únie sa v článku 214 ods. 5 ustanovuje, že „s cieľom vytvoriť rámec pre spoločné príspevky mladých Európanov na humanitárne činnosti Únie sa zakladá Európsky dobrovoľnícky zbor pre humanitárnu pomoc“,

| B. | keďže Komisia vydala 23. novembra 2010 vyhlásenie s názvom Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc (EVHAC), |
| --- | --- |

B.

keďže Komisia vydala 23. novembra 2010 vyhlásenie s názvom Vyjadrenie solidarity občanov EÚ prostredníctvom dobrovoľníckej práce: prvé úvahy o Európskom dobrovoľníckom zbore pre humanitárnu pomoc (EVHAC),

| C. | keďže rok 2011 je Európsky rok dobrovoľníckej práce, |
| --- | --- |

C.

keďže rok 2011 je Európsky rok dobrovoľníckej práce,

| 1. | vyhlasuje, že humanitárna činnosť je hlavným vyjadrením európskej hodnoty solidarity; |
| --- | --- |

1.

vyhlasuje, že humanitárna činnosť je hlavným vyjadrením európskej hodnoty solidarity;

| 2. | zdôrazňuje, že dlhodobá európska tradícia dobrovoľníckej práce je neoddeliteľnou súčasťou našej spoločnej európskej identity; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že dlhodobá európska tradícia dobrovoľníckej práce je neoddeliteľnou súčasťou našej spoločnej európskej identity;

| 3. | zdôrazňuje, že EVHAC prinesie európskym občanom pridanú hodnotu prostredníctvom podpory ich aktívnej účasti a prínosu k súdržnejšej spoločnosti; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že EVHAC prinesie európskym občanom pridanú hodnotu prostredníctvom podpory ich aktívnej účasti a prínosu k súdržnejšej spoločnosti;

| 4. | vyzýva Európsky parlament a Radu, aby určili pravidlá a postupy činnosti zboru v prípade katastrofy a usilovali sa o rýchle založenie zboru; |
| --- | --- |

4.

vyzýva Európsky parlament a Radu, aby určili pravidlá a postupy činnosti zboru v prípade katastrofy a usilovali sa o rýchle založenie zboru;

| 5. | domnieva sa, že hlavnými zložkami dobrovoľníckej služby bude identifikácia a výber dobrovoľníkov a ich školenie a vysielanie; |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že hlavnými zložkami dobrovoľníckej služby bude identifikácia a výber dobrovoľníkov a ich školenie a vysielanie;

| 6. | zdôrazňuje, že dobrovoľnícka služba by mala byť založená na dopyte a potrebách a že bezpečnosť musí byť nadmieru dôležitá; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že dobrovoľnícka služba by mala byť založená na dopyte a potrebách a že bezpečnosť musí byť nadmieru dôležitá;

| 7. | poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) postúpil Komisii, Rade a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

7.

poveruje svojho predsedu, aby toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) postúpil Komisii, Rade a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Zoznam podpísaných poslancov je uvedený v prílohe 1 k zápisnici z 29. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN1)).

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/123 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/123

---

Štvrtok 29. septembra 2011Vojnoví invalidi z radov civilistov

P7_TA(2011)0433

Vyhlásenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o vojnových invalidoch z radov civilistov

2013/C 56 E/17

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Štokholmský program prijatý Európskou radou v decembri 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Štokholmský program prijatý Európskou radou v decembri 2009,

| — | so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 123 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže Európska únia sa už dlhodobo zasadzuje o medzinárodný mier a predchádzanie používaniu nášľapných mín, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia sa už dlhodobo zasadzuje o medzinárodný mier a predchádzanie používaniu nášľapných mín,

| B. | keďže vojnoví invalidi z radov civilistov, obete nášľapných mín a iných zbraní, ktoré zostali po skončení ozbrojených konfliktov, a obete terorizmu v členských štátoch a kandidátskych krajinách čelia pretrvávajúcim zdravotným a sociálno-hospodárskym ťažkostiam, ktoré je nevyhnutné riešiť komplexne a koordinovane, |
| --- | --- |

B.

keďže vojnoví invalidi z radov civilistov, obete nášľapných mín a iných zbraní, ktoré zostali po skončení ozbrojených konfliktov, a obete terorizmu v členských štátoch a kandidátskych krajinách čelia pretrvávajúcim zdravotným a sociálno-hospodárskym ťažkostiam, ktoré je nevyhnutné riešiť komplexne a koordinovane,

| 1. | domnieva sa, že Európa by mala byť pre ostatné časti sveta príkladom tým, že uzná dlhodobé potreby obetí teroristických útokov a vojnových invalidov z radov civilistov, bude sa venovať ich riešeniu a udelí týmto osobám osobitné postavenie; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že Európa by mala byť pre ostatné časti sveta príkladom tým, že uzná dlhodobé potreby obetí teroristických útokov a vojnových invalidov z radov civilistov, bude sa venovať ich riešeniu a udelí týmto osobám osobitné postavenie;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby prijala primerané opatrenia na zabezpečenie toho, že trvalé zdravotné a spoločenské potreby vojnových invalidov z radov civilistov a obetí terorizmu budú v rámci EÚ rešpektované bez diskriminácie, s cieľom poskytnúť týmto osobám pomoc, aby vo svojom prostredí mohli viesť dôstojný život; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby prijala primerané opatrenia na zabezpečenie toho, že trvalé zdravotné a spoločenské potreby vojnových invalidov z radov civilistov a obetí terorizmu budú v rámci EÚ rešpektované bez diskriminácie, s cieľom poskytnúť týmto osobám pomoc, aby vo svojom prostredí mohli viesť dôstojný život;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) Rade, Komisii a parlamentom členských štátov. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto vyhlásenie spolu s menami podpísaných poslancov (1) Rade, Komisii a parlamentom členských štátov.

---

(1)  Zoznam podpísaných poslancov je uvedený v prílohe 2 k zápisnici z 29. septembra 2011 (P7_PV(2011)09-29(ANN2)).

---

III Prípravné akty

EURÓPSKY PARLAMENT

Utorok 27. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/124 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/124

---

Utorok 27. septembra 2011Obchod s poľnohospodárskymi výrobkami a produktmi rybného hospodárstva medzi EÚ a Palestínou ***

P7_TA(2011)0396

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou na jednej strane a Palestínskou samosprávou Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej, ktorou sa ustanovuje ďalšia liberalizácia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, rybami a produktmi rybného hospodárstva a ktorou sa mení a dopĺňa Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech Palestínskej samosprávy Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej (07770/2011 – C7-0100/2011 – 2011/0042(NLE))

2013/C 56 E/18

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07770/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (07770/2011),

| — | so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou na jednej strane a palestínskymi orgánmi Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej, ktorou sa ustanovuje ďalšia liberalizácia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, rybami a produktmi rybného hospodárstva a ktorou sa mení a dopĺňa Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej (07769/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou na jednej strane a palestínskymi orgánmi Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej, ktorou sa ustanovuje ďalšia liberalizácia v oblasti obchodu s poľnohospodárskymi výrobkami, spracovanými poľnohospodárskymi výrobkami, rybami a produktmi rybného hospodárstva a ktorou sa mení a dopĺňa Európsko-stredomorská dočasná dohoda o pridružení v obchode a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom na jednej strane a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP) v prospech palestínskych orgánov Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy na strane druhej (07769/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0100/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0100/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0300/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0300/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Palestínskej samosprávy Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Palestínskej samosprávy Západného brehu Jordánu a Pásma Gazy.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/125

---

Utorok 27. septembra 2011Dohoda o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi EÚ a Mexikom ***

P7_TA(2011)0397

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi mexickými (05735/2011 – C7-0067/2011 – 2008/0161(NLE))

2013/C 56 E/19

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05735/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (05735/2011),

| — | so zreteľom na návrh Dohody o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi mexickými (07158/2/2009), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody o určitých aspektoch leteckých dopravných služieb medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi mexickými (07158/2/2009),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 8 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0067/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 8 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0067/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0298/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre dopravu a cestovný ruch (A7-0298/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov mexických. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov mexických.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/125 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/125

---

Utorok 27. septembra 2011Dohoda o partnerstve v sektore rybolovu medzi EÚ a Kapverdmi ***

P7_TA(2011)0398

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí nového protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou (09793/2011 – C7-0228/2011 – 2011/0097(NLE))

2013/C 56 E/20

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09793/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09793/2011),

| — | so zreteľom na návrh nového protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou (09791/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nového protokolu, ktorým sa stanovujú rybolovné možnosti a finančný príspevok podľa Dohody o partnerstve v sektore rybolovu medzi Európskou úniou a Kapverdskou republikou (09791/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 43 ods. 2 a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0228/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0299/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre rybné hospodárstvo a stanoviská Výboru pre rozvoj a Výboru pre rozpočet (A7-0299/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu k dohode; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením protokolu k dohode;

| 2. | vyzýva Komisiu, aby postúpila Európskemu parlamentu zápisnicu a závery zo schôdzí Spoločného výboru stanoveného v článku 9 dohody, ako aj viacročný sektorový program stanovený v článku 3 nového protokolu a príslušné ročné hodnotenia; vyzýva Komisiu, aby uľahčila účasť zástupcov Európskeho parlamentu ako pozorovateľov na schôdzach Spoločného výboru; vyzýva Komisiu, aby v priebehu posledného roka uplatňovania nového protokolu a pred otvorením rokovaní o jeho obnovení predložila Európskemu parlamentu a Rade úplnú hodnotiacu správu o jeho vykonávaní, a to bez zbytočných obmedzení prístupu k tomuto dokumentu; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby postúpila Európskemu parlamentu zápisnicu a závery zo schôdzí Spoločného výboru stanoveného v článku 9 dohody, ako aj viacročný sektorový program stanovený v článku 3 nového protokolu a príslušné ročné hodnotenia; vyzýva Komisiu, aby uľahčila účasť zástupcov Európskeho parlamentu ako pozorovateľov na schôdzach Spoločného výboru; vyzýva Komisiu, aby v priebehu posledného roka uplatňovania nového protokolu a pred otvorením rokovaní o jeho obnovení predložila Európskemu parlamentu a Rade úplnú hodnotiacu správu o jeho vykonávaní, a to bez zbytočných obmedzení prístupu k tomuto dokumentu;

| 3. | vyzýva Komisiu a Radu, aby vzhľadom na svoje príslušné právomoci bezodkladne a v plnej miere informovali Európsky parlament vo všetkých etapách postupov týkajúcich sa nového protokolu a jeho obnovenia podľa článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a článku 218 ods. 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Komisiu a Radu, aby vzhľadom na svoje príslušné právomoci bezodkladne a v plnej miere informovali Európsky parlament vo všetkých etapách postupov týkajúcich sa nového protokolu a jeho obnovenia podľa článku 13 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a článku 218 ods. 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kapverdskej republiky. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Kapverdskej republiky.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/126 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/126

---

Utorok 27. septembra 2011Memorandum o spolupráci medzi EÚ a USA na výskume a vývoji v oblasti civilného letectva ***

P7_TA(2011)0399

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Memoranda o spolupráci NAT-I-9406 medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (09390/2011 – C7-0141/2011 – 2011/0021(NLE))

2013/C 56 E/21

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09390/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (09390/2011),

| — | so zreteľom na Memorandum o spolupráci Nat-I-9406 medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (06458/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Memorandum o spolupráci Nat-I-9406 medzi Spojenými štátmi americkými a Európskou úniou (06458/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0141/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 100 ods. 2, článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) a článkom 218 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0141/2011),

| — | so zreteľom na článok 81, článok 90 ods. 7 a článok 46 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81, článok 90 ods. 7 a článok 46 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0301/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A7-0301/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením Memoranda o spolupráci; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením Memoranda o spolupráci;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov amerických. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Spojených štátov amerických.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/127

---

Utorok 27. septembra 2011Rozšírenie rozsahu pôsobnosti nariadenia o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***

P7_TA(2011)0400

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady o rozšírení rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (17787/2010 – C7-0025/2011– 2010/0206(APP))

2013/C 56 E/22

(Mimoriadny legislatívny postup – súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh nariadenia Rady (17787/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh nariadenia Rady (17787/2010),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0025/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0025/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0077/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0077/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s návrhom nariadenia Rady; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s návrhom nariadenia Rady;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/127 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/127

---

Utorok 27. septembra 2011Profesionálna cezhranična preprava eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny ***I

P7_TA(2011)0405

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (KOM(2010)0377 – C7-0186/2010 – 2010/0204(COD))

2013/C 56 E/23

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0377), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0377),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 133 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0186/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 133 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0186/2010),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 5. októbra 2010 (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky z 5. októbra 2010 (1),

| — | so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0076/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0076/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 278, 15.10.2010, s. 1.

---

Utorok 27. septembra 2011P7_TC1-COD(2010)0204

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1214/2011.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/128 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/128

---

Utorok 27. septembra 2011Položky a technológie s dvojakým použitím ***I

P7_TA(2011)0406

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 27. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1334/2000 stanovujúce režim Spoločenstva na kontrolu exportov položiek a technológie s dvojakým použitím (KOM(2008)0854 – C7-0062/2010 – 2008/0249(COD))

2013/C 56 E/24

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2008)0854), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2008)0854),

| — | so zreteľom na článok 133 Zmluvy o ES, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 133 Zmluvy o ES,

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0062/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 a článok 207 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0062/2010),

| — | so zreteľom na článok 27 nariadenia (ES) č. 428/2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (prepracované znenie), v súlade s ktorým bolo nariadenie (ES) č. 1334/2000 stanovujúce režim Spoločenstva na kontrolu exportov položiek a technológie s dvojakým použitím zrušené s účinnosťou od 27. augusta 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 27 nariadenia (ES) č. 428/2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím (prepracované znenie), v súlade s ktorým bolo nariadenie (ES) č. 1334/2000 stanovujúce režim Spoločenstva na kontrolu exportov položiek a technológie s dvojakým použitím zrušené s účinnosťou od 27. augusta 2009,

| — | so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 18. júla 2011, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záväzok zástupcu Rady, vyjadrený v liste z 18. júla 2011, schváliť pozíciu Európskeho parlamentu v súlade s článkom 294 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A7-0028/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanovisko Výboru pre zahraničné veci (A7-0028/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (1); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (1);

| 2. | schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 4. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

4.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a dolpňujúce návrhy z 5. apríla 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0125).

---

Utorok 27. septembra 2011P7_TC1-COD(2008)0249

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 27. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 428/2009, ktorým sa stanovuje režim Spoločenstva na kontrolu vývozov, prepravy, sprostredkovania a tranzitu položiek s dvojakým použitím

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1232/2011.)

---

Utorok 27. septembra 2011PRÍLOHA

Vyhlásenie Komisie:

Komisia plánuje preskúmať toto nariadenie do 31. decembra 2013, najmä pokiaľ ide o posúdenie možnosti zavedenia všeobecného vývozného povolenia pre zásielky s nízkou hodnotou.

Vyhlásenie Európskeho parlamentu, Rady a Komisie v súvislosti so zásielkami s nízkou hodnotou:

Toto nariadenie neovplyvňuje národné všeobecné vývozné povolenia pre zásielky s nízkou hodnotou vydávané členskými štátmi v súlade s článkom 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 428/2009.

---

Streda 28. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/130 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/130

---

Streda 28. septembra 2011Návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011: vlastné zdroje a migračné toky a prílev utečencov

P7_TA(2011)0414

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o pozícii Rady k návrhu opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, oddiel III – Komisia (13990/2011 – C7-0243/2011 – 2011/2128(BUD))

2013/C 56 E/25

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej článok 314, a na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 106a, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej článok 314, a na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 106a,

| — | so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), a najmä na jeho články 37 a 38, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (1), a najmä na jeho články 37 a 38,

| — | so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2011 prijatý s konečnou platnosťou 15. decembra 2010 (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2011 prijatý s konečnou platnosťou 15. decembra 2010 (2),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (3), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (3),

| — | so zreteľom na návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, ktorý Komisia predložila 17. júna 2011 (KOM(2011)0375), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh opravného rozpočtu Európskej únie č. 4/2011 na rozpočtový rok 2011, ktorý Komisia predložila 17. júna 2011 (KOM(2011)0375),

| — | so zreteľom na pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011, ktorú Rada prijala 12. septembra 2011 (13990/2011 – C7-0243/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011, ktorú Rada prijala 12. septembra 2011 (13990/2011 – C7-0243/2011),

| — | so zreteľom na články 75b a 75e rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 75b a 75e rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0312/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0312/2011),

| A. | keďže návrh opravného rozpočtu č. 4/2011 k všeobecnému rozpočtu na rok 2011 má dva ciele, a to zvýšenie rozpočtových prostriedkov v rámci podokruhu 3a a revíziu odhadu tradičných vlastných zdrojov; |
| --- | --- |

A.

keďže návrh opravného rozpočtu č. 4/2011 k všeobecnému rozpočtu na rok 2011 má dva ciele, a to zvýšenie rozpočtových prostriedkov v rámci podokruhu 3a a revíziu odhadu tradičných vlastných zdrojov;

| B. | keďže zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov o takmer 41,1 milióna EUR na riadenie migračných tokov a tokov utečencov (prostredníctvom agentúry Frontex, Fondu pre vonkajšie hranice, Európskeho fondu pre návrat a Európskeho fondu pre utečencov) je súčasťou odozvy Únie na politický vývoj v krajinách južného Stredozemia, ktorá má viacero foriem; |
| --- | --- |

B.

keďže zvýšenie viazaných rozpočtových prostriedkov o takmer 41,1 milióna EUR na riadenie migračných tokov a tokov utečencov (prostredníctvom agentúry Frontex, Fondu pre vonkajšie hranice, Európskeho fondu pre návrat a Európskeho fondu pre utečencov) je súčasťou odozvy Únie na politický vývoj v krajinách južného Stredozemia, ktorá má viacero foriem;

| C. | keďže zvýšenie vo viazaných rozpočtových prostriedkoch je čisté a v súlade so zásadou „nové rozpočtové prostriedky na nové úlohy“; |
| --- | --- |

C.

keďže zvýšenie vo viazaných rozpočtových prostriedkoch je čisté a v súlade so zásadou „nové rozpočtové prostriedky na nové úlohy“;

| D. | keďže navrhnuté sprievodné zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov o 43,9 milióna EUR je umožnené presunmi z nedostatočne čerpaných platobných rozpočtových prostriedkov z položky „Projekty v oblasti energetiky na podporu oživenia hospodárstva - Energetické siete“; |
| --- | --- |

D.

keďže navrhnuté sprievodné zvýšenie platobných rozpočtových prostriedkov o 43,9 milióna EUR je umožnené presunmi z nedostatočne čerpaných platobných rozpočtových prostriedkov z položky „Projekty v oblasti energetiky na podporu oživenia hospodárstva - Energetické siete“;

| E. | keďže nedostatočne čerpané platobné rozpočtové prostriedky z vyššie uvedenej rozpočtovej položky sa vyčerpajú prijatím opravného rozpočtu č. 2/2011, návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 a niekoľkými presunmi; |
| --- | --- |

E.

keďže nedostatočne čerpané platobné rozpočtové prostriedky z vyššie uvedenej rozpočtovej položky sa vyčerpajú prijatím opravného rozpočtu č. 2/2011, návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 a niekoľkými presunmi;

| F. | keďže akékoľvek možné budúce požiadavky na platobné rozpočtové prostriedky na rok 2011 by sa mali predkladať po zohľadnení spoločného vyhlásenia o platobných rozpočtových prostriedkoch prijatého oboma zložkami rozpočtového orgánu; |
| --- | --- |

F.

keďže akékoľvek možné budúce požiadavky na platobné rozpočtové prostriedky na rok 2011 by sa mali predkladať po zohľadnení spoločného vyhlásenia o platobných rozpočtových prostriedkoch prijatého oboma zložkami rozpočtového orgánu;

| 1. | berie na vedomie návrh opravného rozpočtu č. 4/2011; |
| --- | --- |

1.

berie na vedomie návrh opravného rozpočtu č. 4/2011;

| 2. | s veľkým prekvapením berie na vedomie protichodné pozície Rady, ktorá v návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 schválila zvýšenia v niektorých programoch v rámci podokruhu 3a, ale v prípade tých istých nástrojov na rozpočtový rok 2012 zaujala opačný postoj, keď rozpočtové prostriedky znížila; |
| --- | --- |

2.

s veľkým prekvapením berie na vedomie protichodné pozície Rady, ktorá v návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 schválila zvýšenia v niektorých programoch v rámci podokruhu 3a, ale v prípade tých istých nástrojov na rozpočtový rok 2012 zaujala opačný postoj, keď rozpočtové prostriedky znížila;

| 3. | v tejto súvislosti pripomína, že konzistentnosť a súdržnosť záväzkov Únie, pokiaľ ide o jej nástroje, sú predpokladom efektívneho a optimalizovaného čerpania prostriedkov, ktoré je veľmi potrebné v napätom a obmedzenom rozpočtovom prostredí; |
| --- | --- |

3.

v tejto súvislosti pripomína, že konzistentnosť a súdržnosť záväzkov Únie, pokiaľ ide o jej nástroje, sú predpokladom efektívneho a optimalizovaného čerpania prostriedkov, ktoré je veľmi potrebné v napätom a obmedzenom rozpočtovom prostredí;

| 4. | schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 bez zmien a doplnení a poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 4/2011 za schválený s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

4.

schvaľuje pozíciu Rady k návrhu opravného rozpočtu č. 4/2011 bez zmien a doplnení a poveruje svojho predsedu, aby vyhlásil opravný rozpočet č. 4/2011 za schválený s konečnou platnosťou a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 68, 15.3.2011.

(3)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/131 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/131

---

Streda 28. septembra 2011Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko

P7_TA(2011)0415

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko) (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011 – 2011/2159(BUD))

2013/C 56 E/26

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0421 – C7-0194/2011),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“) a najmä na jej bod 28, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“) a najmä na jej bod 28,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006,

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0309/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0309/2011),

| A. | keďže Európska únia vytvorila vhodné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom postihnutým dôsledkami veľkých zmien v štruktúre svetového obchodu a pomáhať im pri opätovnom začleňovaní na trh práce; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia vytvorila vhodné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom postihnutým dôsledkami veľkých zmien v štruktúre svetového obchodu a pomáhať im pri opätovnom začleňovaní na trh práce;

| B. | keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov, ktorí boli prepustení v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

B.

keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov, ktorí boli prepustení v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy;

| C. | keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF; |
| --- | --- |

C.

keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF;

| D. | keďže Dánsko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 813 osôb (pomoc má byť určená pre 325 z nich) v šiestich podnikoch, ktorých činnosť patrí podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Revision 2 do divízie 28 (Výroba strojov a zariadení) v regióne na úrovni NUTS II Midtjylland (DK04) v Dánsku; |
| --- | --- |

D.

keďže Dánsko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 813 osôb (pomoc má byť určená pre 325 z nich) v šiestich podnikoch, ktorých činnosť patrí podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Revision 2 do divízie 28 (Výroba strojov a zariadení) v regióne na úrovni NUTS II Midtjylland (DK04) v Dánsku;

| E. | keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF; |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF;

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejších a najmenej kvalifikovaných pracovníkov; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce, najmä pokiaľ ide o najzraniteľnejších a najmenej kvalifikovaných pracovníkov;

| 3. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že pomoc z EGF sa môže použiť iba na spolufinancovanie aktívnych opatrení trhu práce, ktoré vedú k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že pomoc z EGF sa môže použiť iba na spolufinancovanie aktívnych opatrení trhu práce, ktoré vedú k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 4. | berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o zlučiteľnosti a komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach; |
| --- | --- |

4.

berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o zlučiteľnosti a komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach;

| 5. | víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík;

| 6. | víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť; |
| --- | --- |

6.

víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť;

| 7. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

7.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

9.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/017 DK/Midtjylland Machinery, Dánsko)

(Text prílohy tu nie je uvedený, pretože zodpovedá záverečnému aktu, rozhodnutiu 2011/725/EÚ.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/133 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/133

---

Streda 28. septembra 2011Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel, Nemecko

P7_TA(2011)0416

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť Nemecka EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel) (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011 – 2011/2163(BUD))

2013/C 56 E/27

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0447 – C7-0209/2011),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“), a najmä na jej bod 28, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“), a najmä na jej bod 28,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006,

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0311/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0311/2011),

| A. | keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce;

| B. | keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

B.

keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy;

| C. | keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF; |
| --- | --- |

C.

keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF;

| D. | keďže Nemecko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 778 pracovníkov (pomoc sa týka všetkých) z piatich podnikov, ktoré podľa klasifikácie NACE Revision 2 pôsobia v rámci divízie 29 (Výroba motorových vozidiel, návesov a prívesov) v regiónoch Arnsberg (DEA5) and Düsseldorf (DEA1) na úrovni NUTS II v Nemecku; |
| --- | --- |

D.

keďže Nemecko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 778 pracovníkov (pomoc sa týka všetkých) z piatich podnikov, ktoré podľa klasifikácie NACE Revision 2 pôsobia v rámci divízie 29 (Výroba motorových vozidiel, návesov a prívesov) v regiónoch Arnsberg (DEA5) and Düsseldorf (DEA1) na úrovni NUTS II v Nemecku;

| E. | keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF; |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF;

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie o zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie o zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce;

| 3. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že opatrenia financované z EGF by mali viesť k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že opatrenia financované z EGF by mali viesť k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 4. | berie na vedomie, že poskytnuté informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach; |
| --- | --- |

4.

berie na vedomie, že poskytnuté informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach;

| 5. | víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík;

| 6. | víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť; |
| --- | --- |

6.

víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť;

| 7. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

7.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

9.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť Nemecka EGF/2011/003 DE/Arnsberg a Düsseldorf – automobilový priemysel)

(Text prílohy tu nie je uvedený, pretože zodpovedá záverečnému aktu, rozhodnutiu 2011/724/EÚ.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/135 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/135

---

Streda 28. septembra 2011Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko

P7_TA(2011)0417

Uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko) (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011 – 2011/2167(BUD))

2013/C 56 E/28

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0491 – C7-0222/2011),

| — | so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“), a najmä na jej bod 28, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (ďalej len „MID zo 17. mája 2006“), a najmä na jej bod 28,

| — | so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (ďalej len „nariadenie o EGF“),

| — | so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na postup trialógu podľa bodu 28 MID zo 17. mája 2006,

| — | so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0310/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0310/2011),

| A. | keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce; |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia ustanovila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce;

| B. | keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

B.

keďže rozsah pôsobnosti Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby zahŕňal podporu pre pracovníkov prepustených v priamom dôsledku globálnej finančnej a hospodárskej krízy;

| C. | keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF; |
| --- | --- |

C.

keďže finančná pomoc Únie pre prepustených pracovníkov by mala byť dynamická a dostupná čo najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a mala by riadne zohľadňovať MID zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii EGF;

| D. | keďže Portugalsko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 974 pracovníkov, pričom pomoc je určená 680 z nich, ktoré sa týka jedného podniku pôsobiaceho prevažne v obci Santa Maria Da Feira, ale zasahuje aj susednú obec Ovar, pričom uvedené obce sa nachádzajú v dvoch portugalských regiónoch NUTS II – Santa Maria Da Feira v regióne Norte a Ovar v regióne Centro; |
| --- | --- |

D.

keďže Portugalsko požiadalo o pomoc v súvislosti s prepustením 974 pracovníkov, pričom pomoc je určená 680 z nich, ktoré sa týka jedného podniku pôsobiaceho prevažne v obci Santa Maria Da Feira, ale zasahuje aj susednú obec Ovar, pričom uvedené obce sa nachádzajú v dvoch portugalských regiónoch NUTS II – Santa Maria Da Feira v regióne Norte a Ovar v regióne Centro;

| E. | keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF; |
| --- | --- |

E.

keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF;

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na zlepšenie procedurálnych a rozpočtových mechanizmov s cieľom urýchliť mobilizáciu EGF; v tejto súvislosti oceňuje zlepšený postup, ktorý Komisia zaviedla v nadväznosti na žiadosť Európskeho parlamentu o rýchlejšie uvoľňovanie grantov a ktorého cieľom je predkladať rozpočtovému orgánu hodnotenie Komisie týkajúce sa oprávnenosti žiadosti o mobilizáciu EGF spolu s návrhom na jeho mobilizáciu; vyjadruje nádej, že v rámci nadchádzajúcich revízií EGF dôjde k ďalším zlepšeniam v postupe a že sa dosiahne väčšia efektívnosť, transparentnosť a zviditeľnenie EGF;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie a finančnej a hospodárskej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú EGF môže zohrávať pri opätovnom vstupe prepustených pracovníkov na trh práce;

| 3. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že opatrenia financované z EGF by mali viesť k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovný vstup jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; ďalej zdôrazňuje, že opatrenia financované z EGF by mali viesť k dlhodobej zamestnanosti; opätovne zdôrazňuje, že pomoc z EGF nesmie nahrádzať opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 4. | berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach; |
| --- | --- |

4.

berie na vedomie, že poskytované informácie o koordinovanom balíku personalizovaných služieb, ktoré sa majú financovať z EGF, zahŕňajú údaje o komplementárnosti s opatreniami financovanými zo štrukturálnych fondov; pripomína svoju výzvu Komisii, aby uviedla komparatívne zhodnotenie týchto údajov aj vo svojich výročných správach;

| 5. | víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík; |
| --- | --- |

5.

víta skutočnosť, že po opakovaných žiadostiach Európskeho parlamentu sú v rozpočte na rok 2011 v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 po prvýkrát zahrnuté platobné rozpočtové prostriedky vo výške 47 608 950 EUR; pripomína, že EGF bol vytvorený ako samostatný osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a termínmi, a preto si zaslúži pridelenie vlastných prostriedkov, čím sa predíde presunom z iných rozpočtových riadkov, ku ktorým dochádzalo v minulosti a ktoré by mohli mať nepriaznivý dosah na plnenie rôznych cieľov politík;

| 6. | víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť; |
| --- | --- |

6.

víta zvýšenie prostriedkov v rozpočtovom riadku EGF 04 05 01 o 50 000 000 EUR prostredníctvom opravného rozpočtu č. 3/2011, ktoré sa použijú na krytie sumy potrebnej pre túto žiadosť;

| 7. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

7.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby podpísal toto rozhodnutie spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 9. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii. |
| --- | --- |

9.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie spolu s prílohou Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (žiadosť EGF/2010/026 PT/Rohde, Portugalsko)

(Text prílohy tu nie je uvedený, pretože zodpovedá záverečnému aktu, rozhodnutiu 2011/726/EÚ.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/137 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/137

---

Streda 28. septembra 2011Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej Únii (dohoda medzi EÚ a Argentínou) ***

P7_TA(2011)0418

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06609/2011 – C7-0104/2011 – 2011/0027(NLE))

2013/C 56 E/29

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06609/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06609/2011),

| — | so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06610/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Argentínskou republikou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06610/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0104/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0104/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0297/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0297/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Argentínskej republiky. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Argentínskej republiky.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/138 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/138

---

Streda 28. septembra 2011Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharska a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Austráliou) ***

P7_TA(2011)0419

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Austráliou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06603/2011 – C7-0144/2011 – 2011/0032(NLE))

2013/C 56 E/30

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06603/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06603/2011),

| — | so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Austráliou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06604/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Austráliou v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06604/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0144/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0144/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0296/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0296/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Austrálie. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Austrálie.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/139

---

Streda 28. septembra 2011Zmena úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (dohoda medzi EÚ a Novým Zélandom) ***

P7_TA(2011)0420

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu rozhodnutia Rady o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06536/2011 – C7-0106/2011 – 2011/0029(NLE))

2013/C 56 E/31

(Súhlas)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06536/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady (06536/2011),

| — | so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06537/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskou úniou a Novým Zélandom v zmysle článku XXIV ods. 6 a článku XXVIII Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994, ktorá sa týka zmeny úľav v zoznamoch záväzkov Bulharskej republiky a Rumunska v rámci ich pristúpenia k Európskej únii (06537/2011),

| — | so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0106/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na žiadosť o udelenie súhlasu, ktorú Rada predložila v súlade s článkom 207 ods. 4 prvým pododsekom a článkom 218 ods. 6 druhým pododsekom písm. a) bodom v) Zmluvy o fungovaní Európskej únie (C7-0106/2011),

| — | so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 81 a článok 90 ods. 7 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0295/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru pre medzinárodný obchod (A7-0295/2011),

| 1. | udeľuje súhlas s uzatvorením dohody; |
| --- | --- |

1.

udeľuje súhlas s uzatvorením dohody;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Nového Zélandu. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a Nového Zélandu.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/139 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/139

---

Streda 28. septembra 2011Dohľad nad stavmi rozpočtov a dohľad nad hospodárskymi politikami a ich koordinácia ***I

P7_TA(2011)0421

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (KOM(2010)0526 – C7-0300/2010 – 2010/0280(COD))

2013/C 56 E/32

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0526), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0526),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 121 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0300/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 121 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0300/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0178/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0178/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (2); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (2);

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 23. júna 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0291).

---

Streda 28. septembra 2011P7_TC1-COD(2010)0280

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1175/2011.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/140 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/140

---

Streda 28. septembra 2011Rozpočtový dohľad v eurozóne ***I

P7_TA(2011)0422

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (KOM(2010)0524 – C7-0298/2010 – 2010/0278(COD))

2013/C 56 E/33

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0524), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0524),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 121 a 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0298/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a články 121 a 126 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0298/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0180/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0180/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3);

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

3.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 46.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 23. júna 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0290).

---

Streda 28. septembra 2011P7_TC1-COD(2010)0278

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1173/2011.)

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

Vyhlásenie Komisie

Komisia má v úmysle predložiť do konca roku 2011 Európskemu parlamentu a Rade správu o zriadení systému spoločného vydávania európskych štátnych dlhopisov (dlhopisov eurozóny) v rámci spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti v súlade s článkom 13 ods. 4 nariadenia o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne. Cieľom týchto dlhopisov eurozóny by bolo posilnenie fiškálnej disciplíny a stability eurozóny prostredníctvom trhov, ale aj využitím zvýšenej likvidity, pričom sa zabezpečí, aby členské štáty s najlepšími kreditnými štandardmi nedoplácali na vyššie úrokové miery. Ak je to vhodné, k správe sa pripoja legislatívne návrhy.

V kontexte svojej prvej správy pre Európsky parlament a Radu o uplatňovaní tohto nariadenia v zmysle článku 13 má Komisia v úmysle posúdiť fungovanie akéhokoľvek mechanizmu nasledujúceho po európskom finančnom stabilizačnom mechanizme a európskom nástroji finančnej stability počas obdobia, ktorého sa táto správa týka. Toto posúdenie sa bude zaoberať príspevkom tohto mechanizmu k zachovaniu finančnej stability eurozóny ako celku, k posilneniu rozpočtovej disciplíny členských štátov a zlepšeniu hospodárskeho riadenia a koordinácie na úrovni EÚ. Posúdi tiež účinnosť inštitucionálnych dohôd, ktoré sa týkajú tohto mechanizmu, a vyhodnotí možné prínosy z hľadiska účinnosti, efektivity a zodpovednosti jednotlivých inštitucionálnych dohôd.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/142 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/142

---

Streda 28. septembra 2011Opatrenia na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny ***I

P7_TA(2011)0423

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne (KOM(2010)0525 – C7-0299/2010 – 2010/0279(COD))

2013/C 56 E/34

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0525), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0525),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 121 ods. 6 a článok 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0299/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2, článok 121 ods. 6 a článok 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0299/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0182/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0182/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3);

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 53.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 23. júna 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0292).

---

Streda 28. septembra 2011P7_TC1-COD(2010)0279

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1174/2011.)

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/143 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/143

---

Streda 28. septembra 2011Prevencia a náprava makroekonomických nerovnováh ***I

P7_TA(2011)0424

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (KOM(2010)0527 – C7-0301/2010 – 2010/0281(COD))

2013/C 56 E/35

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0527), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0527),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 121 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0301/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 121 ods. 6 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0301/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (2),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0183/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0183/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3); |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní (3);

| 2. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

3.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 4. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

4.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 218, 23.7.2011, s. 53.

(3)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 23. júna 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0287).

---

Streda 28. septembra 2011P7_TC1-COD(2010)0281

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá záverečnému legislatívnemu aktu, nariadeniu (EÚ) č. 1176/2011.)

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

Vyhlásenie Komisie

Komisia víta prijatie nariadenia o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh. V nariadení sa uznáva, že povaha, význam a naliehavosť politických výziev sa v dotknutých členských štátoch môžu výrazne líšiť a že vzhľadom na slabé miesta a rozsah potrebných úprav je nevyhnutnosť politických krokov osobitne naliehavá v tých členských štátoch, ktoré dlhodobo vykazujú vysoký deficit bežného účtu a stratu konkurencieschopnosti. Taktiež uznáva, že v členských štátoch, v ktorých sa nahromadil vysoký prebytok na bežnom účte, by sa politiky mali zameriavať na stanovenie a realizáciu opatrení, ktoré pomôžu posilniť ich domáci dopyt a rastový potenciál. Komisia je plne odhodlaná dodržiavať pri vykonávaní nariadenia takýto prístup a zabezpečí, aby makroekonomický dohľad nad krajinami, ktoré vykazujú deficit alebo prebytok na bežnom účte, primerane zohľadňoval individuálnu situáciu, pokiaľ ide o naliehavosť politickej reakcie a typ požadovaných nápravných krokov.

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/144 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/144

---

Streda 28. septembra 2011Vykonanie postupu pri nadmernom schodku *

P7_TA(2011)0425

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (KOM(2010)0522 – C7-0396/2010 – 2010/0276(CNS))

2013/C 56 E/36

(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0522), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0522),

| — | so zreteľom na článok 126 ods. 14 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0396/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 126 ods. 14 druhý pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0396/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhnutému právnemu základu,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0179/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0179/2011),

| 1. | schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie (2); |
| --- | --- |

1.

schvaľuje zmenený a doplnený návrh Komisie (2);

| 2. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

2.

vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 3. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

3.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 4. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

4.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 5. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

5.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Táto pozícia nahrádza pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté 23. júna 2011 (Prijaté texty, P7_TA(2011)0288).

---

Streda 28. septembra 2011P7_TC1-CNS(2010)0276

Pozícia Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, najmä na jej druhý pododsek článku 126 ods. 14,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (1),

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (2),

konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom,

keďže:

| (1) | Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala znamenať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu. |
| --- | --- |

(1)

Koordinácia hospodárskych politík členských štátov Únie, ako sa ustanovuje v Zmluve
  o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)
  , by mala znamenať dodržiavanie hlavných zásad zameraných na stabilné ceny, zdravé verejné financie a menové podmienky a udržateľnú platobnú bilanciu.

| (2) | Pakt o stabilite a raste pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenie (ES) č. 1466/97 bolo zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 a nariadenie (ES) č. 1467/97 nariadením (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu. |
| --- | --- |

(2)

Pakt o stabilite a raste pôvodne tvorilo nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (3), nariadenie Rady (ES) č 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (4) a uznesenie Európskej rady zo 17. júna 1997 o Pakte stability a rastu (5). Nariadenie (ES) č. 1466/97 bolo zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 a nariadenie (ES) č. 1467/97 nariadením (ES) č. 1056/2005. Okrem toho bola prijatá správa Rady z 20. marca 2005 s názvom Zlepšenie vykonávania Paktu stability a rastu.

| (3) | Pakt o stabilite a raste sa zakladá na zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách ako prostriedkoch posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu podporeného finančnou stabilitou a vhodného na vytváranie zamestnanosti. |
| --- | --- |

(3)

Pakt o stabilite a raste sa zakladá na zdravých
  a udržateľných
  verejných financiách ako prostriedkoch posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu podporeného finančnou stabilitou a vhodného na vytváranie zamestnanosti.

| (4) | Je
  potrebné
  zlepšiť spoločný rámec pre správu ekonomických záležitostí, a to aj vzhľadom na
  zlepšený
  rozpočtový dohľad, v súlade s vysokou úrovňou integrácie
  medzi hospodárstvami
  členských štátov v Európskej únii, a najmä v eurozóne. |
| --- | --- |

(4)

Je
  potrebné
  zlepšiť spoločný rámec pre správu ekonomických záležitostí, a to aj vzhľadom na
  zlepšený
  rozpočtový dohľad, v súlade s vysokou úrovňou integrácie
  medzi hospodárstvami
  členských štátov v Európskej únii, a najmä v eurozóne.

| (4a) | Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká. |
| --- | --- |

(4a)

Zlepšený rámec správy ekonomických záležitostí by sa mal opierať o niekoľko vzájomne prepojených politík v oblasti trvalo udržateľného rastu a zamestnanosti, ktoré musia byť vzájomne zosúladené, a to najmä o stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť s osobitným zameraním na rozvoj a posilnenie vnútorného trhu a podporu medzinárodného obchodu a konkurencieschopnosti, o účinný rámec prevencie a nápravy nadmerného deficitu verejných financií (Pakt o stabilite a raste), o pevný rámec prevencie a nápravy makroekonomických nerovnováh, o minimálne požiadavky na vnútroštátne rozpočtové rámce a o posilnenú reguláciu finančného trhu a dohľad nad ním vrátane makroprudenciálneho dohľadu zo strany Európskeho výboru pre systémové riziká.

| (4b) | Vytvorenie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie. |
| --- | --- |

(4b)

Vytvorenie a udržanie dynamického jednotného trhu by sa malo považovať za súčasť správneho a bezproblémového fungovania hospodárskej a menovej únie.

| (4c) | Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(4c)

Pakt o stabilite a raste a úplný rámec správy ekonomických záležitostí by mali dopĺňať a podporovať stratégiu Únie pre rast a zamestnanosť. Vzájomné vzťahy medzi rôznymi oblasťami by nemali umožňovať výnimky z ustanovení Paktu o stabilite a raste.

| (4d) | Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Aj s prihliadnutím na to, že protistrany Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú európske inštitúcie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady na základe článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčanie Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornenie v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ alebo rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov je dobrovoľná. |
| --- | --- |

(4d)

Posilnenie správy ekonomických záležitostí by malo zahŕňať užšie a včasnejšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných parlamentov. Aj s prihliadnutím na to, že protistrany Európskeho parlamentu v rámci tohto dialógu sú európske inštitúcie a ich zástupcovia, príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka rozhodnutie Rady na základe článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčanie Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ, upozornenie v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ alebo rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ, možnosť zúčastniť sa na výmene názorov. Účasť členských štátov je dobrovoľná.

| (4e) | Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(4e)

Zo skúseností získaných počas prvého desaťročia fungovania hospodárskej a menovej únie, ako aj z omylov, ku ktorým došlo, vyplýva potreba zlepšiť správu ekonomických záležitostí v Únii, ktorá by mala vychádzať z posilnenej zodpovednosti jednotlivých členských štátov za spoločne dohodnuté pravidlá a politiky a z pevnejšieho rámca dohľadu nad vnútroštátnymi hospodárskymi politikami na úrovni Únie.

| (4f) | Komisia a Rada by mali pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať všetky významné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov. |
| --- | --- |

(4f)

Komisia a Rada by mali pri vykonávaní tohto nariadenia zohľadňovať všetky významné faktory a hospodársku a rozpočtovú situáciu dotknutých členských štátov.

| (5) | Je potrebné posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä uznaním dôležitejšej úlohy úrovne a vývoja dlhu a celkovej udržateľnosti.
  Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania. |
| --- | --- |

(5)

Je potrebné posilniť pravidlá v oblasti rozpočtovej disciplíny, najmä uznaním dôležitejšej úlohy úrovne a vývoja dlhu a celkovej udržateľnosti.
  Mali by sa posilniť i mechanizmy na zaručenie dodržiavania týchto pravidiel a ich presadzovania.

| (5a) | Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania. |
| --- | --- |

(5a)

Komisia by mala zohrávať významnejšiu úlohu v postupe zvýšeného dohľadu, pokiaľ ide o posúdenia týkajúce sa určitého členského štátu, monitorovanie, misie, odporúčania a varovania.

| (6) | Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom schodku na základe kritéria schodku a kritéria dlhu je nevyhnutné určiť numerickú referenčnú hodnotu,
  ktorá zohľadňuje hospodársky cyklus a
  na základe ktorej sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
  Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom schodku v čase prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Európskou úniou/Medzinárodným menovým fondom. |
| --- | --- |

(6)

Na vykonávanie existujúceho postupu pri nadmernom schodku na základe kritéria schodku a kritéria dlhu je nevyhnutné určiť numerickú referenčnú hodnotu,
  ktorá zohľadňuje hospodársky cyklus a
  na základe ktorej sa posúdi, či sa pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu dostatočne znižuje a vyhovujúcim tempom približuje k referenčnej hodnote.
  Malo by sa zaviesť prechodné obdobie, aby sa členským štátom, ktoré podliehajú postupu pri nadmernom schodku v čase prijatia tohto nariadenia, umožnilo prispôsobenie ich politík numerickej referenčnej hodnote znižovania dlhu. To by sa malo rovnako vzťahovať na členské štáty, ktoré podliehajú programom úprav stanoveným Európskou úniou/Medzinárodným menovým fondom.

| (7) | Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty
  týkajúcej sa znižovania dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného schodku, ktoré by malo
  brať do úvahy všetky príslušné faktory, ktoré zahŕňa správa Komisie v zmysle článku 126 ods. 3
  ZFEÚ
  .
  Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a schodku na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného schodku na základe kritéria dlhu. |
| --- | --- |

(7)

Nedodržanie numerickej referenčnej hodnoty
  týkajúcej sa znižovania dlhu by nemalo postačovať na stanovenie existencie nadmerného schodku, ktoré by malo
  brať do úvahy všetky príslušné faktory, ktoré zahŕňa správa Komisie v zmysle článku 126 ods. 3
  ZFEÚ
  .
  Najmä posúdenie vplyvu cyklu a štruktúry zosúladenia dlhu a schodku na vývoj dlhu môžu postačovať na to, aby sa vylúčilo stanovenie existencie nadmerného schodku na základe kritéria dlhu.

| (8) | Pri stanovení existencie nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu a príslušných postupov je potrebné brať do úvahy všetky významné faktory, ktoré zahŕňa správa v zmysle článku 126 ods. 3 ZFEÚ, ak pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu nepresiahne referenčnú hodnotu. |
| --- | --- |

(8)

Pri stanovení existencie nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu a príslušných postupov je potrebné brať do úvahy všetky významné faktory, ktoré zahŕňa správa v zmysle článku 126 ods. 3 ZFEÚ, ak pomer štátneho dlhu k hrubému domácemu produktu nepresiahne referenčnú hodnotu.

| (8a) | Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného z významných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zvyšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobý stav rozpočtu. |
| --- | --- |

(8a)

Pri zohľadnení systémových dôchodkových reforiem ako jedného z významných faktorov by sa hlavný dôraz mal klásť na to, či tieto reformy zvyšujú dlhodobú udržateľnosť celého dôchodkového systému a zároveň nezvyšujú riziká pre strednodobý stav rozpočtu.

| (9) | V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ by sa mala primerane posúdiť kvalita vnútroštátneho fiškálneho rámca, keďže tento rámec zohráva zásadnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financií.
  Toto posúdenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady [o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov], ako aj iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu. |
| --- | --- |

(9)

V správe Komisie podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ by sa mala primerane posúdiť kvalita vnútroštátneho fiškálneho rámca, keďže tento rámec zohráva zásadnú úlohu pri podpore fiškálnej konsolidácie a udržateľných verejných financií.
  Toto posúdenie by malo zahŕňať minimálne požiadavky ustanovené v smernici Rady [o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov], ako aj iné dohodnuté žiaduce požiadavky na fiškálnu disciplínu.

| (10) | Na podporu monitorovania dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy stavu nadmerného schodku je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným zlepšením vo fiškálnej oblasti v cyklicky prispôsobenom zmysle, bez jednorazových a dočasných opatrení.
  V tejto súvislosti by sa ročná referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP mala chápať ako ročný priemerný základ. |
| --- | --- |

(10)

Na podporu monitorovania dodržiavania odporúčaní a upozornení Rady týkajúcich sa nápravy stavu nadmerného schodku je potrebné, aby sa v odporúčaniach a upozorneniach Rady špecifikovali ročné rozpočtové ciele zlučiteľné s požadovaným zlepšením vo fiškálnej oblasti v cyklicky prispôsobenom zmysle, bez jednorazových a dočasných opatrení.
  V tejto súvislosti by sa ročná referenčná hodnota vo výške 0,5 % HDP mala chápať ako ročný priemerný základ.

| (11) | Účinnosť opatrení je možné lepšie posúdiť vo vzťahu k dodržiavaniu všeobecných cieľov týkajúcich sa verejných výdavkov ako porovnanie v spojení s vykonávaním plánovaných konkrétnych opatrení v oblasti príjmov. |
| --- | --- |

(11)

Účinnosť opatrení je možné lepšie posúdiť vo vzťahu k dodržiavaniu všeobecných cieľov týkajúcich sa verejných výdavkov ako porovnanie v spojení s vykonávaním plánovaných konkrétnych opatrení v oblasti príjmov.

| (12) | Pri posudzovaní prípadu v súvislosti s predĺžením lehoty na odstránenie nadmerného schodku je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. |
| --- | --- |

(12)

Pri posudzovaní prípadu v súvislosti s predĺžením lehoty na odstránenie nadmerného schodku je potrebné brať osobitne do úvahy prudké hospodárske poklesy
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku pod podmienkou, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte.

| (13) | Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií predpokladaných v článku 126 ods. 11 ZFEÚ tak, aby boli skutočným motivačným faktorom dodržiavania upozornení podľa článku 126 ods. 9. |
| --- | --- |

(13)

Je vhodné sprísniť uplatňovanie finančných sankcií predpokladaných v článku 126 ods. 11 ZFEÚ tak, aby boli skutočným motivačným faktorom dodržiavania upozornení podľa článku 126 ods. 9.

| (14) | Na zaistenie súladu s rámcom Únie pre fiškálny dohľad by sa na základe článku 136 ZFEÚ mali pre zúčastnené členské štáty navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy dodržiavania pravidiel Paktu o stabilite a raste. |
| --- | --- |

(14)

Na zaistenie súladu s rámcom Únie pre fiškálny dohľad by sa na základe článku 136 ZFEÚ mali pre zúčastnené členské štáty navrhnúť sankcie založené na dodržiavaní pravidiel, čím sa zabezpečia spravodlivé, včasné a účinné mechanizmy dodržiavania pravidiel Paktu o stabilite a raste.

| (14a) | Vybrané pokuty by sa mali previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci vytvorených členskými štátmi, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku. |
| --- | --- |

(14a)

Vybrané pokuty by sa mali previesť do mechanizmov stability na poskytovanie finančnej pomoci vytvorených členskými štátmi, ktorých menou je euro, s cieľom chrániť stabilitu eurozóny ako celku.

| (15) | Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov ZFEÚ a nahradenie nariadenia Rady (ES)
  č. 3605/93
  nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (6). |
| --- | --- |

(15)

Odkazy uvedené v nariadení (ES) č. 1467/97 by mali zohľadňovať nové číslovanie článkov ZFEÚ a nahradenie nariadenia Rady (ES)
  č. 3605/93
  nariadením Rady (ES) č. 479/2009 z 25. mája 2009 o uplatňovaní Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý tvorí prílohu Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva (6).

| (16) | Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo príslušne zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(16)

Nariadenie (ES) č. 1467/97 by sa preto malo príslušne zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1467/97 sa mení a dopĺňa takto:

| 1. | Článok 1 sa nahrádza takto:

  „Článok 1

  1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom schodku.
  Cieľom tohto postupu
  je zabrániť nadmerným deficitom verejných financií a v prípade ich výskytu vyvolať ich urýchlenú nápravu, pričom sa skúma dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu.
  2.   Na účely tohto nariadenia pojem „zúčastnené členské štáty“ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“. |
| --- | --- |

1.

Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1

1.   Týmto nariadením sa stanovujú ustanovenia na urýchlenie a objasnenie postupu pri nadmernom schodku.
  Cieľom tohto postupu
  je zabrániť nadmerným deficitom verejných financií a v prípade ich výskytu vyvolať ich urýchlenú nápravu, pričom sa skúma dodržiavanie rozpočtovej disciplíny na základe deficitu verejných financií a kritéria verejného dlhu.

2.   Na účely tohto nariadenia pojem „zúčastnené členské štáty“ znamená tie členské štáty, ktorých menou je euro.“.

| 2. | Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:
  „1.   Prekročenie deficitu verejných financií nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Článok 2 sa mení a dopĺňa takto:

a)

v odseku 1 sa prvý pododsek nahrádza takto:

„1.   Prekročenie deficitu verejných financií nad referenčnú hodnotu sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. a) druhou zarážkou Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) považuje za výnimočné, keď je výsledkom mimoriadnej udalosti, ktorú dotknutý členský štát nemôže ovplyvniť a ktorá má veľký vplyv na finančnú pozíciu verejnej správy, alebo keď vznikne následkom prudkého hospodárskeho poklesu.“;

| b) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „1a.   Ak dôjde k prekročeniu referenčnej hodnoty, pomer verejného dlhu k hrubému domácemu produktu (HDP) sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) ZFEÚ považuje za uspokojivo klesajúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky
  priemerným
  tempom o jednu dvadsatinu ročne
  ako ukazovateľ založený na zmenách, ku ktorým došlo za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa považuje za splnenú aj vtedy, ak sa v rozpočtových predpovediach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, ktorý podlieha postupu pri nadmernom schodku, sa k
  [vloží sa dátum
  prijatia
  tohto nariadenia]
  a počas 3 rokov od nápravy nadmerného schodku bude požiadavka v rámci kritéria dlhu považovať za splnenú, ak dotknutý členský štát dosahuje významný pokrok smerom k súladu v zmysle posúdenia v stanovisku Rady k jeho programu stability a konvergencie.




  Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu by sa mal sa zohľadniť vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek ▐:

„1a.   Ak dôjde k prekročeniu referenčnej hodnoty, pomer verejného dlhu k hrubému domácemu produktu (HDP) sa v súlade s článkom 126 ods. 2 písm. b) ZFEÚ považuje za uspokojivo klesajúci a približujúci sa k referenčnej hodnote vyhovujúcim tempom, ak sa rozdiel vzhľadom na referenčnú hodnotu znižoval za predchádzajúce tri roky
  priemerným
  tempom o jednu dvadsatinu ročne
  ako ukazovateľ založený na zmenách, ku ktorým došlo za posledné tri roky, za ktoré sú údaje k dispozícii. Požiadavka vyplývajúca z kritéria dlhu sa považuje za splnenú aj vtedy, ak sa v rozpočtových predpovediach Komisie uvádza, že k požadovanému zníženiu rozdielu dôjde počas trojročného obdobia zahŕňajúceho dva roky nasledujúce po poslednom roku, za ktorý sú údaje k dispozícii. V prípade členského štátu, ktorý podlieha postupu pri nadmernom schodku, sa k
  [vloží sa dátum
  prijatia
  tohto nariadenia]
  a počas 3 rokov od nápravy nadmerného schodku bude požiadavka v rámci kritéria dlhu považovať za splnenú, ak dotknutý členský štát dosahuje významný pokrok smerom k súladu v zmysle posúdenia v stanovisku Rady k jeho programu stability a konvergencie.

Pri uplatňovaní referenčnej hodnoty pre úpravu dlhu by sa mal sa zohľadniť vplyv cyklu na tempo znižovania dlhu.“;

| c) | odsek 3 sa nahrádza takto:
  „3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ všetky významné faktory uvedené v spomínanom článku
  , pokiaľ významne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií schodku a dlhu dotknutým členským štátom
  . Do správy sa náležite musí premietnuť:






  — | vývoj strednodobej hospodárskej situácie (najmä potenciálny rast
  vrátane toho, ako k nemu prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora
  )
  ; |
| --- | --- | --- |

c)

odsek 3 sa nahrádza takto:

„3.   Komisia zohľadní pri vypracovávaní správy podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ všetky významné faktory uvedené v spomínanom článku
  , pokiaľ významne ovplyvňujú posudzovanie dodržiavania kritérií schodku a dlhu dotknutým členským štátom
  . Do správy sa náležite musí premietnuť:

—

vývoj strednodobej hospodárskej situácie (najmä potenciálny rast
  vrátane toho, ako k nemu prispieva práca, akumulácia kapitálu a celková produktivita faktorov, cyklický vývoj a stav čistých úspor súkromného sektora
  )
  ;

| — | vývoj strednodobého stavu rozpočtu (najmä
  výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh,
  vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie
  Únie pre rast
  a celková dobrá kvalita verejných financií, najmä
  účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov
  ) ▐; |
| --- | --- |

—

vývoj strednodobého stavu rozpočtu (najmä
  výsledky úprav zameraných na dosiahnutie strednodobého rozpočtového cieľa, úroveň primárnej bilancie a vývoj primárnych výdavkov, a to bežných i kapitálových, vykonávanie politík v kontexte prevencie a nápravy nadmerných makroekonomických nerovnováh,
  vykonávanie politík v kontexte spoločnej stratégie
  Únie pre rast
  a celková dobrá kvalita verejných financií, najmä
  účinnosť vnútroštátnych rozpočtových rámcov
  ) ▐;

| — | v správe sa takisto ▐ analyzuje vývoj strednodobého stavu
  verejného
  dlhu
  , jeho dynamika a udržateľnosť
  (najmä ▐ rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, ▐ zosúladenia dlhu a schodku
  a štruktúry tohto zosúladenia
  , kumulovaných rezerv a iných
  finančných
  aktív; záruky spojené najmä s finančným odvetvím;
  akékoľvek implicitné
  záväzky, ktoré sa ▐ týkajú starnutia obyvateľstva, a súkromné dlhové zdroje v takom rozsahu, že môžu predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu); |
| --- | --- |

—

v správe sa takisto ▐ analyzuje vývoj strednodobého stavu
  verejného
  dlhu
  , jeho dynamika a udržateľnosť
  (najmä ▐ rizikové faktory vrátane štruktúry splatnosti a menovej denominácie dlhu, ▐ zosúladenia dlhu a schodku
  a štruktúry tohto zosúladenia
  , kumulovaných rezerv a iných
  finančných
  aktív; záruky spojené najmä s finančným odvetvím;
  akékoľvek implicitné
  záväzky, ktoré sa ▐ týkajú starnutia obyvateľstva, a súkromné dlhové zdroje v takom rozsahu, že môžu predstavovať podmienené implicitné záväzky pre vládu);

| — | okrem toho Komisia náležite
  a explicitne
  zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu významné pre ▐ komplexné posúdenie
  dodržiavania kritérií schodku a dlhu
  a ktoré členský štát predložil
  Rade a
  Komisii. V tejto súvislosti sa
  osobitná
  pozornosť venuje
  :
  finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie
  ; dlhu, ktorý vznikol ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením
  finančnej stability
  ; dlhu v súvislosti s operáciami finančnej stabilizácie v čase vážnej finančnej nestability.“; |
| --- | --- |

—

okrem toho Komisia náležite
  a explicitne
  zohľadní všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu významné pre ▐ komplexné posúdenie
  dodržiavania kritérií schodku a dlhu
  a ktoré členský štát predložil
  Rade a
  Komisii. V tejto súvislosti sa
  osobitná
  pozornosť venuje
  :
  finančným príspevkom na posilnenie medzinárodnej solidarity a dosiahnutie cieľov politiky Únie
  ; dlhu, ktorý vznikol ako forma dvojstrannej a mnohostrannej podpory medzi členskými štátmi v súvislosti so zabezpečením
  finančnej stability
  ; dlhu v súvislosti s operáciami finančnej stabilizácie v čase vážnej finančnej nestability.“;

| d) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   Komisia a Rada vykonajú vyvážené celkové hodnotenie všetkých významných faktorov, najmä rozsah, v akom pôsobia na posudzovanie súladu s kritériami deficitu a/alebo dlhu ako priťažujúce alebo zmierňujúce faktory. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria schodku pomer verejného dlhu k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku uvedených v článku 126 ods. 4, 5 a 6 ZFEÚ iba v prípade, keď sa úplne splní dvojitá podmienka základnej zásady, že pred zohľadnením týchto významných faktorov schodok verejnej správy zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné.


  Tieto faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku pri posudzovaní súladu na základe kritéria dlhu.“; |
| --- | --- |

d)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   Komisia a Rada vykonajú vyvážené celkové hodnotenie všetkých významných faktorov, najmä rozsah, v akom pôsobia na posudzovanie súladu s kritériami deficitu a/alebo dlhu ako priťažujúce alebo zmierňujúce faktory. Ak je pri posudzovaní súladu na základe kritéria schodku pomer verejného dlhu k HDP vyšší ako referenčná hodnota, uvedené faktory sa berú do úvahy v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku uvedených v článku 126 ods. 4, 5 a 6 ZFEÚ iba v prípade, keď sa úplne splní dvojitá podmienka základnej zásady, že pred zohľadnením týchto významných faktorov schodok verejnej správy zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a prekročenie referenčnej hodnoty je dočasné.

Tieto faktory sa však zohľadnia v krokoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného schodku pri posudzovaní súladu na základe kritéria dlhu.“;

| da) | odsek 5 sa nahrádza takto:




  „5.
     
  Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria schodku a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom schodku náležite zohľadnia vykonávanie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, konkrétne to, či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.“; |
| --- | --- |

da)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.
     
  Komisia a Rada pri posudzovaní plnenia kritéria schodku a dlhu a pri krokoch nadväzujúcich na postup pri nadmernom schodku náležite zohľadnia vykonávanie dôchodkových reforiem, ktorými sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier a čisté náklady verejne spravovaného piliera. Zohľadnia sa najmä vlastnosti celkového dôchodkového systému vytvoreného reformou, konkrétne to, či podporuje dlhodobú udržateľnosť a zároveň nezvyšuje riziká pre strednodobú rozpočtovú pozíciu.“;

| db) | odsek 6 sa nahrádza takto:




  „6.
     
  Ak Rada na základe návrhu Komisie a článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodla, že v niektorom členskom štáte existuje nadmerný schodok, Rada a Komisia zohľadnia významné faktory uvedené v odseku 3, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, aj v nasledujúcich procesných krokoch podľa článku 126 ZFEÚ vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, a to najmä pri určovaní lehoty na odstránenie nadmerného schodku a pri jej prípadnom predĺžení. Takéto významné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a ods. 11 ZFEÚ.“; |
| --- | --- |

db)

odsek 6 sa nahrádza takto:

„6.
     
  Ak Rada na základe návrhu Komisie a článku 126 ods. 6 ZFEÚ rozhodla, že v niektorom členskom štáte existuje nadmerný schodok, Rada a Komisia zohľadnia významné faktory uvedené v odseku 3, keďže tieto faktory majú vplyv na situáciu dotknutého členského štátu, aj v nasledujúcich procesných krokoch podľa článku 126 ZFEÚ vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 3 ods. 5 a v článku 5 ods. 2 tohto nariadenia, a to najmä pri určovaní lehoty na odstránenie nadmerného schodku a pri jej prípadnom predĺžení. Takéto významné faktory sa však nezohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12 ZFEÚ o zrušení niektorých alebo všetkých svojich rozhodnutí podľa článku 126 ods. 6 až 9 a ods. 11 ZFEÚ.“;

| e) | odsek 7 sa nahrádza takto:
  „7.   V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný schodok
  presahujúci referenčnú hodnotu
  ▐ súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier, Komisia a Rada pri hodnotení vývoja v údajoch o schodku v rámci postupu pri nadmernom schodku ▐ takisto zoberú do úvahy náklady na reformu ▐,
  pokiaľ schodok významne nepresahuje úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť
  . ▐ Čisté náklady sa tiež zohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12
  ZFEÚ
  o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí podľa článku 126 odsekov 6 až 9 a odseku 11
  ZFEÚ
  , ak sa schodok podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote ▐.“. |
| --- | --- |

e)

odsek 7 sa nahrádza takto:

„7.   V prípade členských štátov, v ktorých nadmerný schodok
  presahujúci referenčnú hodnotu
  ▐ súvisí s vykonávaním dôchodkovej reformy, ktorou sa zavádza viacpilierový systém zahŕňajúci povinný, plne financovaný pilier, Komisia a Rada pri hodnotení vývoja v údajoch o schodku v rámci postupu pri nadmernom schodku ▐ takisto zoberú do úvahy náklady na reformu ▐,
  pokiaľ schodok významne nepresahuje úroveň, ktorá sa môže považovať za blízku referenčnej hodnote, a pomer dlhu k HDP nepresahuje referenčnú hodnotu, a to pod podmienkou, že sa zachová celková fiškálna udržateľnosť
  . ▐ Čisté náklady sa tiež zohľadnia v prípade rozhodnutia Rady podľa článku 126 ods. 12
  ZFEÚ
  o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí podľa článku 126 odsekov 6 až 9 a odseku 11
  ZFEÚ
  , ak sa schodok podstatne a nepretržite znižoval a dosiahol úroveň, ktorá sa približuje k referenčnej hodnote ▐.“.

| 2a. | Vkladá sa tento oddiel:




  „ODDIEL 1a




  HOSPODÁRSKY DIALÓG



  Článok 2a



  1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zaručiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby i predsedu Európskej rady alebo Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom s cieľom diskutovať o rozhodnutí Rady na základe článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčaní Rady na základe článku 126 ods. 7 ZFEÚ a upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ a o rozhodnutiach prijatých v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ.




  Od rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne vysvetlí svoju pozíciu.




  Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka takéto odporúčanie, upozornenie alebo rozhodnutia, príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov.




  2.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“. |
| --- | --- |

2a.

Vkladá sa tento oddiel:

„ODDIEL 1a

HOSPODÁRSKY DIALÓG

Článok 2a

1.
     
  S cieľom posilniť dialóg medzi inštitúciami Únie, najmä medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, a s cieľom zaručiť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť môže príslušný výbor Európskeho parlamentu vyzvať predsedu Rady, Komisie a v prípade potreby i predsedu Európskej rady alebo Euroskupiny, aby vystúpili pred výborom s cieľom diskutovať o rozhodnutí Rady na základe článku 126 ods. 6 ZFEÚ, odporúčaní Rady na základe článku 126 ods. 7 ZFEÚ a upozornení podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ a o rozhodnutiach prijatých v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ.

Od rady sa očakáva, že sa spravidla riadi odporúčaniami a návrhmi Komisie alebo verejne vysvetlí svoju pozíciu.

Príslušný výbor Európskeho parlamentu môže ponúknuť členskému štátu, ktorého sa týka takéto odporúčanie, upozornenie alebo rozhodnutia, príležitosť zúčastniť sa na výmene názorov.

2.
     
  Komisia a Rada pravidelne informujú Európsky parlament o uplatňovaní tohto nariadenia.“.

| 3. | Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Pokiaľ sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný schodok existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6
  ZFEÚ
  stanovisko a návrh Rade
  a informuje Európsky parlament
  .“; |
| --- | --- | --- |

3.

Článok 3 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Pokiaľ sa Komisia pri úplnom zohľadnení stanoviska uvedeného v odseku 1 domnieva, že nadmerný schodok existuje, predloží v súlade s článkom 126 ods. 5 a 6
  ZFEÚ
  stanovisko a návrh Rade
  a informuje Európsky parlament
  .“;

| b) | v odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009; |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz na článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 3605/93 nahrádza odkazom na článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009;

| c) | odsek 4 sa nahrádza takto:
  „4.   V odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  sa stanoví lehota najviac šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia.
  Ak si to vyžaduje vážnosť situácie, lehota na prijatie účinných opatrení môže byť tri mesiace.
  V odporúčaniach Rady sa stanoví aj lehota na odstránenie nadmerného deficitu, ktoré, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti, sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení deficitu. Rada vo
  svojom
  odporúčaní žiada od členského štátu, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej odporúčanie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v odporúčaní.“; |
| --- | --- |

c)

odsek 4 sa nahrádza takto:

„4.   V odporúčaniach Rady prijatých v súlade s článkom 126 ods. 7
  ZFEÚ
  sa stanoví lehota najviac šiestich mesiacov, počas ktorej má dotknutý členský štát prijať účinné opatrenia.
  Ak si to vyžaduje vážnosť situácie, lehota na prijatie účinných opatrení môže byť tri mesiace.
  V odporúčaniach Rady sa stanoví aj lehota na odstránenie nadmerného deficitu, ktoré, pokiaľ nenastanú osobitné okolnosti, sa má dosiahnuť v nasledujúcom roku po zistení deficitu. Rada vo
  svojom
  odporúčaní žiada od členského štátu, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej odporúčanie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v odporúčaní.“;

| d) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „4a.   Dotknutý členský štát podá Komisii a Rade v lehote ▐ stanovenej v odseku 4 správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  . Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Táto správa sa zverejňuje.“; |
| --- | --- |

d)

vkladá sa tento odsek ▐:

„4a.   Dotknutý členský štát podá Komisii a Rade v lehote ▐ stanovenej v odseku 4 správu o opatreniach, ktoré prijal v reakcii na odporúčanie Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  . Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 126 ods. 7
  ZFEÚ
  , ako aj informácie o prijatých opatreniach a povahe opatrení predpokladaných na dosiahnutie cieľov. Táto správa sa zverejňuje.“;

| e) | odsek 5 sa nahrádza takto:
  „5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie a po prijatí uvedeného odporúčania sa vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú vážny negatívny vplyv na verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku
  môže Rada na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“. |
| --- | --- |

e)

odsek 5 sa nahrádza takto:

„5.   Ak sa v súlade s odporúčaním podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie a po prijatí uvedeného odporúčania sa vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného odporúčania podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ. V takomto revidovanom odporúčaní sa môže pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi v porovnaní s hospodárskymi predpoveďami uvedenými v jej odporúčaní, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti, ktoré majú vážny negatívny vplyv na verejné financie. V prípade prudkého hospodárskeho poklesu
  v eurozóne alebo v EÚ ako celku
  môže Rada na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidované odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 ZFEÚ
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“.

| 4. | Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:










  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:




  „1.
     
  Akékoľvek rozhodnutie Rady o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, sa prijme okamžite po uplynutí termínu stanoveného v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.“; |
| --- | --- | --- |

4.

Článok 4 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.
     
  Akékoľvek rozhodnutie Rady o uverejnení jej odporúčaní, ak sa stanoví, že neboli prijaté žiadne účinné opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ, sa prijme okamžite po uplynutí termínu stanoveného v súlade s článkom 3 ods. 4 tohto nariadenia.“;

| b) | ▐ odsek 2 sa nahrádza takto: „2.
  „2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie prijalo účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ, vychádza pri svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia a jeho vykonávaním, ako aj zo všetkých ostatných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.


  Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospeje k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.“. |
| --- | --- |

b)

▐ odsek 2 sa nahrádza takto: „2.

„2.   Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej odporúčanie prijalo účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 7 ZFEÚ, vychádza pri svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 3 ods. 4a tohto nariadenia a jeho vykonávaním, ako aj zo všetkých ostatných verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu.

Ak Rada v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ dospeje k záveru, že dotknutý členský štát neprijal účinné opatrenia, podá o tom správu Európskej rade.“.

| 5. | Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | odsek 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa dotknutému zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ vydáva upozornenie, aby prijal opatrenia na zníženie schodku, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje, že nebolo prijaté účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 8. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej toto upozornenie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v upozornení. Rada takisto uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.“; |
| --- | --- | --- |

5.

Článok 5 sa mení a dopĺňa takto:

a)

odsek 1 sa nahrádza takto:

„1.   Akékoľvek rozhodnutie Rady, ktorým sa dotknutému zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ vydáva upozornenie, aby prijal opatrenia na zníženie schodku, sa prijme do dvoch mesiacov od rozhodnutia Rady, ktorým sa stanovuje, že nebolo prijaté účinné opatrenie v súlade s článkom 126 ods. 8. Rada vo svojom upozornení požiada členský štát, aby dosiahol ročné rozpočtové ciele, ktoré sú na základe predpovede podporujúcej toto upozornenie v súlade s minimálnym ročným zlepšením dosahujúcim najmenej referenčnú hodnotu o 0,5 % HDP svojho cyklicky očisteného salda, bez vplyvu jednorazových a dočasných opatrení, aby sa zaistilo odstránenie nadmerného schodku v lehote stanovenej v upozornení. Rada takisto uvedie opatrenia vedúce k dosiahnutiu týchto cieľov.“;

| b) | vkladá sa tento odsek ▐:
  „1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  dotknutý členský štát podá Komisii a Rade správu o opatreniach prijatých po upozornení Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Táto správa sa zverejňuje.“; |
| --- | --- |

b)

vkladá sa tento odsek ▐:

„1a.   V nadväznosti na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  dotknutý členský štát podá Komisii a Rade správu o opatreniach prijatých po upozornení Rady. Správa obsahuje ciele týkajúce sa verejných výdavkov
  a príjmov
  a diskrečných opatrení na strane
  výdavkov i
  príjmov, ako aj informácie o opatreniach prijatých v reakcii na osobitné odporúčania Rady, aby Rada mohla v prípade potreby prijať rozhodnutie v súlade s článkom 6 ods. 2 tohto nariadenia. Táto správa sa zverejňuje.“;

| c) | odsek 2 sa nahrádza takto:
  „2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie a keď sa po prijatí tohto upozornenia vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. Takýmto revidovaným upozornením sa pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi na základe hospodárskych predpovedí uvedených vo svojom upozornení, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi negatívnymi následkami na verejné financie.
  V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v EÚ ako celku môže Rada
  na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“. |
| --- | --- |

c)

odsek 2 sa nahrádza takto:

„2.   Ak sa v súlade s upozornením podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie a keď sa po prijatí tohto upozornenia vyskytnú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi nepriaznivými následkami na verejné financie, Rada môže na základe odporúčania Komisie rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 ZFEÚ. Takýmto revidovaným upozornením sa pri zohľadnení významných faktorov uvedených v článku 2 ods. 3 tohto nariadenia môže najmä predĺžiť lehota na odstránenie nadmerného schodku, a to spravidla o rok. Rada posúdi na základe hospodárskych predpovedí uvedených vo svojom upozornení, či existujú neočakávané nepriaznivé hospodárske udalosti s vážnymi negatívnymi následkami na verejné financie.
  V prípade prudkého hospodárskeho poklesu v eurozóne alebo v EÚ ako celku môže Rada
  na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť o prijatí revidovaného upozornenia podľa článku 126 ods. 9 zmluvy
  pod podmienkou, že to zo strednodobého hľadiska neohrozí fiškálnu udržateľnosť
  .“.

| 6. | Článok 6 sa nahrádza takto:

  „Článok 6



  1.
     
  Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie vydané v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj zo všetkých verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu. Zohľadnia sa výsledky dozornej misie vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a.“




  2.
     
  Keď sú splnené podmienky článku 126 ods. 11 ZFEÚ, Rada uloží sankcie v súlade s článkom 126 ods.11 ZFEÚ. Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady o vydaní upozornenia dotknutému zúčastnenému členskému štátu, aby prijal opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ.“. |
| --- | --- |

6.

Článok 6 sa nahrádza takto:

„Článok 6

1.
     
  Rada pri zvažovaní, či sa v reakcii na jej upozornenie vydané v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ prijalo účinné opatrenie, vychádza vo svojom rozhodnutí zo správy, ktorú predložil dotknutý členský štát v súlade s článkom 5 ods. 1a tohto nariadenia, a z jej vykonávania, ako aj zo všetkých verejne oznámených rozhodnutí vlády dotknutého členského štátu. Zohľadnia sa výsledky dozornej misie vykonanej Komisiou v súlade s článkom 10a.“

2.
     
  Keď sú splnené podmienky článku 126 ods. 11 ZFEÚ, Rada uloží sankcie v súlade s článkom 126 ods.11 ZFEÚ. Každé takéto rozhodnutie sa prijme najneskôr do štyroch mesiacov po rozhodnutí Rady o vydaní upozornenia dotknutému zúčastnenému členskému štátu, aby prijal opatrenia v súlade s článkom 126 ods. 9 ZFEÚ.“.

| 7. | ▐ Článok 7
  sa nahrádza takto:



  „Článok 7



  V prípade, že zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich rozhodnutí Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady o uvalení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od termínov na podávanie správ stanovených
  v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009.
  V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane zmení a doplní. Urýchlený postup sa použije v tom prípade, keď Rada rozhodne, že úmyselne plánovaný schodok je nadmerný.“
  . |
| --- | --- |

7.

▐ Článok 7
  sa nahrádza takto:

„Článok 7

V prípade, že zúčastnený členský štát nekoná podľa po sebe nasledujúcich rozhodnutí Rady v súlade s článkom 126 ods. 7 a 9 ZFEÚ, rozhodnutie Rady o uvalení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa spravidla prijme do šestnástich mesiacov od termínov na podávanie správ stanovených
  v článku 3 ods. 2 a 3 nariadenia (ES) č. 479/2009.
  V prípade, že sa uplatňuje článok 3 ods. 5 alebo článok 5 ods. 2 tohto nariadenia, lehota šestnástich mesiacov sa primerane zmení a doplní. Urýchlený postup sa použije v tom prípade, keď Rada rozhodne, že úmyselne plánovaný schodok je nadmerný.“
  .

| 8. | Článok 8 sa nahrádza takto:

  „Článok 8

  Každé rozhodnutie Rady o zintenzívnení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov od termínov na predloženie údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí v súlade s článkom 126 ods. 12 ZFEÚ sa prijme čo najskôr a v každom prípade nie neskôr ako do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009.“. |
| --- | --- |

8.

Článok 8 sa nahrádza takto:

„Článok 8

Každé rozhodnutie Rady o zintenzívnení sankcií v súlade s článkom 126 ods. 11 ZFEÚ sa prijme najneskôr do dvoch mesiacov od termínov na predloženie údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009. Každé rozhodnutie Rady o zrušení niektorých alebo všetkých jej rozhodnutí v súlade s článkom 126 ods. 12 ZFEÚ sa prijme čo najskôr a v každom prípade nie neskôr ako do dvoch mesiacov odo dňa predloženia údajov v zmysle nariadenia (ES) č. 479/2009.“.

| 9. | V treťom odseku článku 9 sa odkazy na „článok 6“ nahrádzajú odkazom na „článok 6 ods. 2“. |
| --- | --- |

9.

V treťom odseku článku 9 sa odkazy na „článok 6“ nahrádzajú odkazom na „článok 6 ods. 2“.

| 10. | Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:






  a) | úvodná veta odseku 1 sa nahrádza takto:
  „1.   Komisia a Rada pravidelne monitorujú vykonávanie prijatého opatrenia:“; |
| --- | --- | --- |

10.

Článok 10 sa mení a dopĺňa takto:

a)

úvodná veta odseku 1 sa nahrádza takto:

„1.   Komisia a Rada pravidelne monitorujú vykonávanie prijatého opatrenia:“;

| b) | v odseku 3 sa odkaz na nariadenie „(ES) č. 3605/93“ nahrádza odkazom na nariadenie „(ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

b)

v odseku 3 sa odkaz na nariadenie „(ES) č. 3605/93“ nahrádza odkazom na nariadenie „(ES) č. 479/2009“.

| 10a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 10a



  1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia predovšetkým vykoná misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v danom členskom štáte a určiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.




  2.
     
  Posilnený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Príslušný členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.




  3.
     
  V prípade, že ide o členský štát, ktorého menou je euro, alebo ak je príslušný členský štát zapojený do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II), Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.




  4.
     
  Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v druhom odseku a prípadne sa môže rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.




  5.
     
  Komisia pri organizovaní dozorných misií uvedených v ods. 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.“. |
| --- | --- |

10a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 10a

1.
     
  Komisia zabezpečí stály dialóg s orgánmi členských štátov v súlade s cieľmi uvedenými v tomto nariadení. Na tento účel Komisia predovšetkým vykoná misie s cieľom posúdiť aktuálnu hospodársku situáciu v danom členskom štáte a určiť akékoľvek riziká alebo ťažkosti spojené s plnením cieľov tohto nariadenia.

2.
     
  Posilnený dohľad možno vykonávať v prípade členských štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania a upozornenia vydané v nadväznosti na rozhodnutie prijaté v súlade s článkom 126 ods. 8 ZFEÚ a rozhodnutia podľa článku 126 ods. 11 ZFEÚ na účely monitorovania na mieste. Príslušný členský štát poskytne všetky informácie potrebné na prípravu a vedenie misie.

3.
     
  V prípade, že ide o členský štát, ktorého menou je euro, alebo ak je príslušný členský štát zapojený do mechanizmu výmenných kurzov (ERM II), Komisia môže vyzvať zástupcov Európskej centrálnej banky, ak to považuje za vhodné, aby sa zúčastnili na dozorných misiách.

4.
     
  Komisia predloží Rade správu o výsledku misie uvedenej v druhom odseku a prípadne sa môže rozhodnúť zverejniť svoje zistenia.

5.
     
  Komisia pri organizovaní dozorných misií uvedených v ods. 2 zasiela svoje predbežné zistenia dotknutým členským štátom na pripomienkovanie.“.

| 11. | Článok 11 sa nahrádza takto:

  „Článok 11

  Vždy, keď sa Rada rozhodne uplatniť sankcie proti zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  .“. |
| --- | --- |

11.

Článok 11 sa nahrádza takto:

„Článok 11

Vždy, keď sa Rada rozhodne uplatniť sankcie proti zúčastnenému členskému štátu v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  , vyžaduje sa spravidla pokuta. Rada sa môže rozhodnúť nahradiť pokutu inými opatreniami uvedenými v článku 126 ods. 11
  ZFEÚ
  .“.

| 12. | Článok 12 sa nahrádza takto:

  „Článok 12

  1.   Výška pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine rozdielu medzi schodkom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre deficit verejných financií, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, celkovým saldom verejných financií vyjadreným v percentách HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9
  ZFEÚ
  .
  2.   Každý nasledujúci rok, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného schodku zrušené, Rada hodnotí, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  účinné opatrenie. V tomto ročnom hodnotení Rada rozhodne v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý zúčastnený členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak sa rozhodne o ďalšej pokute, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty v odseku 1.
  3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nesmie presiahnuť horný prah 0,5 % z HDP.“. |
| --- | --- |

12.

Článok 12 sa nahrádza takto:

„Článok 12

1.   Výška pokuty obsahuje pevnú zložku rovnajúcu sa 0,2 % HDP a pohyblivú zložku. Pohyblivá zložka sa rovná jednej desatine rozdielu medzi schodkom vyjadreným v percentách HDP za predchádzajúci rok a buď referenčnou hodnotou pre deficit verejných financií, alebo v prípade, keď sa nedodržanie rozpočtovej disciplíny týka aj kritéria dlhu, celkovým saldom verejných financií vyjadreným v percentách HDP, ktoré by sa malo dosiahnuť v tom istom roku podľa upozornenia vydaného podľa článku 126 ods. 9
  ZFEÚ
  .

2.   Každý nasledujúci rok, pokiaľ nie je rozhodnutie o existencii nadmerného schodku zrušené, Rada hodnotí, či dotknutý zúčastnený členský štát prijal v reakcii na upozornenie Rady v súlade s článkom 126 ods. 9
  ZFEÚ
  účinné opatrenie. V tomto ročnom hodnotení Rada rozhodne v súlade s článkom 126 ods. 11
  ZFEÚ
  o zintenzívnení sankcií, pokiaľ dotknutý zúčastnený členský štát nekoná v súlade s upozornením Rady. Ak sa rozhodne o ďalšej pokute, táto pokuta sa vypočíta rovnakým spôsobom ako pohyblivá zložka pokuty v odseku 1.

3.   Žiadna jednotlivá pokuta uvedená v odsekoch 1 a 2 nesmie presiahnuť horný prah 0,5 % z HDP.“.

| 13. | Článok 13 sa zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12. |
| --- | --- |

13.

Článok 13 sa zrušuje a odkaz na tento článok v článku 15 sa nahrádza odkazom na článok 12.

| 14. | Článok 16 sa nahrádza takto:

  „Článok 16

  Pokuty uvedené v článku 12 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311
  ZFEÚ a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability Odo dňa, keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, sa tieto pokuty budú prideľovať tomuto mechanizmu.
  “. |
| --- | --- |

14.

Článok 16 sa nahrádza takto:

„Článok 16

Pokuty uvedené v článku 12 tohto nariadenia predstavujú iné príjmy uvedené v článku 311
  ZFEÚ a pridelia sa Európskemu nástroju finančnej stability Odo dňa, keď členské štáty, ktorých menou je euro, vytvoria iný stabilizačný mechanizmus na poskytovanie finančnej pomoci v záujme zabezpečenia stability eurozóny ako celku, sa tieto pokuty budú prideľovať tomuto mechanizmu.
  “.

| 14a. | Vkladá sa tento článok:



  „Článok 17a



  1.
     
  Do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.




  V tejto správe sa okrem iného hodnotí:










  a) | účinnosť nariadenia; |
| --- | --- | --- |

14a.

Vkladá sa tento článok:

„Článok 17a

1.
     
  Do troch rokov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia a každých päť rokov potom Komisia zverejní správu o uplatňovaní tohto nariadenia.

V tejto správe sa okrem iného hodnotí:

a)

účinnosť nariadenia;

| b) | pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

b)

pokrok pri zabezpečovaní užšej koordinácie hospodárskych politík a trvalého zbližovania hospodárskych výsledkov členských štátov v súlade so ZFEÚ.

2.
     
  Ak to bude potrebné, k uvedenej správe sa pripojí návrh na zmenu a doplnenie tohto nariadenia.

3.
     
  Návrh sa zašle Európskemu parlamentu a Rade.“.

| 15. | Všetky odkazy na článok 104 sa v celom nariadení nahrádzajú odkazmi na článok „126
  ZFEÚ
  “. |
| --- | --- |

15.

Všetky odkazy na článok 104 sa v celom nariadení nahrádzajú odkazmi na článok „126
  ZFEÚ
  “.

| 16. | V bode 2 prílohy sa v stĺpci I nahrádzajú odkazy na „článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93“ odkazmi na „článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009“. |
| --- | --- |

16.

V bode 2 prílohy sa v stĺpci I nahrádzajú odkazy na „článok 4 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 3605/93“ odkazmi na „článok 3 ods. 2 a 3 nariadenia Rady (ES) č. 479/2009“.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Radu

predseda

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

2

(3)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

3

(4)  Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6.

4

(5)  Ú. v. ES C 236, 2.8.1997, s. 1.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 145, 10.6.2009, s. 1.

6

---

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/156 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/156

---

Streda 28. septembra 2011Požiadavky na rozpočtové rámce členských štátov *

P7_TA(2011)0426

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 28. septembra 2011 o návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (KOM(2010)0523 – C7-0397/2010 – 2010/0277(NLE))

2013/C 56 E/37

(Konzultácia)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0523), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (KOM(2010)0523),

| — | so zreteľom na článok 126 ods. 14 tretí pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0397/2010), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 126 ods. 14 tretí pododsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0397/2010),

| — | so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Výboru pre právne veci k navrhovanému právnemu základu,

| — | so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky (1),

| — | so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na články 55 a 37 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0184/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanoviská Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0184/2011),

| 1. | schvaľuje návrh Komisie v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov prijatých 23. júna 2011 (2); |
| --- | --- |

1.

schvaľuje návrh Komisie v znení pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov prijatých 23. júna 2011 (2);

| 2. | schvaľuje svoje vyhlásenie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

2.

schvaľuje svoje vyhlásenie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 3. | berie na vedomie vyhlásenie Rady, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

3.

berie na vedomie vyhlásenie Rady, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 4. | berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

4.

berie na vedomie vyhlásenie Komisie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 5. | vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

| 6. | vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;

| 7. | žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie; |
| --- | --- |

7.

žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;

| 8. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii. |
| --- | --- |

8.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 150, 20.5.2011, s. 1.

(2)  Prijaté texty, P7_TA(2011)0289.

---

Streda 28. septembra 2011PRÍLOHA

Vyhlásenie Európskeho parlamentu o tabuľkách zhody

Pokiaľ ide o návrh smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov, Európsky parlament týmto vyhlasuje, že dohoda, ktorá bola dosiahnutá medzi Európskym parlamentom a Radou v rámci celkovej dohody o balíku predpisov v oblasti správy ekonomických záležitostí, a skutočnosť, že konkrétny legislatívny akt je smernicou Rady, nemá vplyv na výsledok medziinštitucionálnych rokovaní o tabuľkách zhody.

Vyhlásenie Rady

Týmto vyhlasuje, že celková dohoda, ktorá bola dosiahnutá medzi Radou a Európskym parlamentom, pokiaľ ide o nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o opatreniach na presadzovanie odstraňovania nadmerných makroekonomických nerovnováh v eurozóne, nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku, a smernicu Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov, nemá vplyv na výsledok medziinštitucionálnych rokovaní o tabuľkách zhody.

Vyhlásenie Komisie

Komisia pripomína svoj záväzok zabezpečiť, aby členské štáty vytvorili tabuľky zhody medzi transpozičnými opatreniami, ktoré prijmú, a smernicou EÚ, a aby ich predložili Komisii v priebehu transpozície právnych predpisov EÚ, a to v záujme občanov, lepšej tvorby práva a zvýšenia právnej transparentnosti a s cieľom pomôcť pri skúmaní súladu vnútroštátnych predpisov s ustanoveniami predpisov EÚ.

Komisia vyjadruje poľutovanie nad ustanovením obsiahnutým v návrhu smernice Rady o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov, ktorého zámerom bolo, aby sa vypracovanie tabuliek zhody stalo povinným.

V záujme kompromisu a s cieľom zabezpečiť bezodkladné prijatie tohto návrhu môže Komisia súhlasiť s nahradením záväzného ustanovenia o tabuľkách zhody uvedeného v texte ustanoveniami, v ktorých sa členské štáty nabádajú, aby takúto prax zaviedli.

Pozícia, ktorú Komisia v súvislosti s týmto spisom prijala, sa však nesmie považovať za precedens. Komisia bude pokračovať vo svojom úsilí, aby spoločne s Európskym parlamentom a Radou našla vhodné riešenie tejto horizontálnej inštitucionálnej otázky.

---

Štvrtok 29. septembra 2011

| 26.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 56/158 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 56/158

---

Štvrtok 29. septembra 2011Zmena a doplnenie nariadenia (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii ***I

P7_TA(2011)0428

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011 o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (KOM(2011)0336 – C7-0161/2011 – 2011/0147(COD))

2013/C 56 E/38

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

| — | so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0336), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2011)0336),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 175 tretí odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 2 a článok 175 tretí odsek Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0161/2011),

| — | so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 294 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| — | po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom, |
| --- | --- |

—

po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom,

| — | po porade s Výborom regiónov, |
| --- | --- |

—

po porade s Výborom regiónov,

| — | so zreteľom na článok 55 a článok 46 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 55 a článok 46 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0308/2011), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0308/2011),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

Štvrtok 29. septembra 2011P7_TC1-COD(2011)0147

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 29. septembra 2011 na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. .../2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1927/2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 175 tretí odsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

po porade s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom,

po porade s Výborom regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (1),

keďže:

| (1) | Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006 (2) bol zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“), aby sa Únii umožnilo poskytnúť podporu a prejaviť solidaritu pracovníkom, ktorí sú prepúšťaní pre veľké štrukturálne zmeny v usporiadaní svetového obchodu v dôsledku globalizácie. |
| --- | --- |

(1)

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006 (2) bol zriadený Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (ďalej len „EGF“), aby sa Únii umožnilo poskytnúť podporu a prejaviť solidaritu pracovníkom, ktorí sú prepúšťaní pre veľké štrukturálne zmeny v usporiadaní svetového obchodu v dôsledku globalizácie.

| (2) | V rámci reakcie na finančnú a hospodársku krízu bolo nariadenie (ES) č. 1927/2006 zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 z 18. júna 2009 (3), ktorým sa stanovila najmä dočasná výnimka zameraná na rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti s cieľom zahrnúť prepúšťanie súvisiace s krízou a dočasné zvýšenie miery spolufinancovania vzťahujúcej sa na EGF. |
| --- | --- |

(2)

V rámci reakcie na finančnú a hospodársku krízu bolo nariadenie (ES) č. 1927/2006 zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 546/2009 z 18. júna 2009 (3), ktorým sa stanovila najmä dočasná výnimka zameraná na rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti s cieľom zahrnúť prepúšťanie súvisiace s krízou a dočasné zvýšenie miery spolufinancovania vzťahujúcej sa na EGF.

| (3) | Vzhľadom na terajšiu hospodársku a finančnú situáciu v Únii je vhodné predĺžiť túto výnimku pred uplynutím jej platnosti 30. decembra 2011. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na terajšiu hospodársku a finančnú situáciu v Únii je vhodné predĺžiť túto výnimku pred uplynutím jej platnosti 30. decembra 2011.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 1927/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 1927/2006 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

V článku 1 odseku 1a nariadenia (ES) č. 1927/2006 sa druhý pododsek nahrádza takto:

„Táto výnimka sa vzťahuje na všetky žiadosti podané do 31. decembra 2013.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  Pozícia Európskeho parlamentu z 29. septembra 2011.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 48, 22.2.2008, s. 82.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 167, 29.6.2009, s. 26.

3

---