# Europos Sąjungos C 11/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.011.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 11 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. sausio 15d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.011.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 11

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. sausio 15d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d. |
| 2013/C 011/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl Daugiau Europos | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d. |
| 2013/C 011/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vartotojų asociacijų dalyvavimo kuriant bendrąją rinką ir užtikrinant jos veikimą (nuomonė savo iniciatyva) | 3 |
| 2013/C 011/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų (nuomonė savo iniciatyva) | 8 |
| 2013/C 011/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vyresnio amžiaus žmonių indėlio į visuomenės gyvenimą ir dalyvavimo jame (nuomonė savo iniciatyva) | 16 |
| 2013/C 011/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje (papildoma nuomonė) | 21 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

2013/C 011/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl Daugiau Europos

1

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

2013/C 011/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vartotojų asociacijų dalyvavimo kuriant bendrąją rinką ir užtikrinant jos veikimą (nuomonė savo iniciatyva)

3

2013/C 011/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų (nuomonė savo iniciatyva)

8

2013/C 011/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vyresnio amžiaus žmonių indėlio į visuomenės gyvenimą ir dalyvavimo jame (nuomonė savo iniciatyva)

16

2013/C 011/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje (papildoma nuomonė)

21

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS |
| | 484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d. |
| 2013/C 011/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos (COM(2012) 206 final – 2012/0102 (CNS)) | 27 |
| 2013/C 011/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS)) | 31 |
| 2013/C 011/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD)) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Bankų sąjungos kūrimo gairės(COM(2012) 510 final) | 34 |
| 2013/C 011/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos Šešėlinis bankų sektorius(COM(2012) 102 final) | 39 |
| 2013/C 011/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Elektroninių viešųjų pirkimų strategija(COM(2012) 179 final) | 44 |
| 2013/C 011/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES valstybės pagalbos modernizavimas(COM(2012) 209 final) | 49 |
| 2013/C 011/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti(COM(2012) 225 final) | 54 |
| 2013/C 011/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012) 352 final – 2012/0169 (COD)) | 59 |
| 2013/C 011/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės projektas dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas(COM(2012) 173 final) | 65 |
| 2013/C 011/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (COM(2012) 153 final) | 71 |
| 2013/C 011/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymų dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) ir reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (COM(2011) 838 final ir COM(2011) 839 final) | 77 |
| 2013/C 011/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė (COM(2011) 844 final – 2011/0412 (COD)) | 81 |
| 2013/C 011/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa (Fiscalis 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB (COM(2012) 465 final – 2011/0341/b (COD)) | 84 |
| 2013/C 011/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2004, nustatantis priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/89 (COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD)) | 85 |
| 2013/C 011/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (nauja redakcija) (COM(2012) 403 final – 2012/0196 (COD)) | 85 |
| 2013/C 011/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (COM(2012) 432 final – 2012/0208 (COD)) | 86 |
| 2013/C 011/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2007, nustatantis priemones europinių ungurių ištekliams atkurti (COM(2012) 413 final – 2012/0201 (COD)) | 86 |
| 2013/C 011/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (COM(2012) 416 final – 2012/0202 (COD)) | 87 |
| 2013/C 011/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų techninių ir kontrolės priemonių Skagerako sąsiauryje, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 ir Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (COM(2012) 471 final – 2012/0232(COD)) | 87 |
| 2013/C 011/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (COM(2012) 530 final – 2012/0260 (COD)) | 88 |
| 2013/C 011/26 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos pasiūlymo (COM(2011) 628 final/2) dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos pakeitimų (COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD)) | 88 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

2013/C 011/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos (COM(2012) 206 final – 2012/0102 (CNS))

(COM(2012) 206 final – 2012/0102 (CNS))

27

2013/C 011/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas (COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS))

(COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS))

31

2013/C 011/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD)) ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai Bankų sąjungos kūrimo gairės(COM(2012) 510 final)

(COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD))

(COM(2012) 510 final)

34

2013/C 011/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos Šešėlinis bankų sektorius(COM(2012) 102 final)

(COM(2012) 102 final)

39

2013/C 011/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Elektroninių viešųjų pirkimų strategija(COM(2012) 179 final)

(COM(2012) 179 final)

44

2013/C 011/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES valstybės pagalbos modernizavimas(COM(2012) 209 final)

(COM(2012) 209 final)

49

2013/C 011/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti(COM(2012) 225 final)

(COM(2012) 225 final)

54

2013/C 011/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų (COM(2012) 352 final – 2012/0169 (COD))

(COM(2012) 352 final – 2012/0169 (COD))

59

2013/C 011/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės projektas dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas(COM(2012) 173 final)

(COM(2012) 173 final)

65

2013/C 011/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų (COM(2012) 153 final)

(COM(2012) 153 final)

71

2013/C 011/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymų dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) ir reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė (COM(2011) 838 final ir COM(2011) 839 final)

(COM(2011) 838 final ir COM(2011) 839 final)

77

2013/C 011/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė (COM(2011) 844 final – 2011/0412 (COD))

(COM(2011) 844 final – 2011/0412 (COD))

81

2013/C 011/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa (Fiscalis 2020) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB (COM(2012) 465 final – 2011/0341/b (COD))

(COM(2012) 465 final – 2011/0341/b (COD))

84

2013/C 011/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2004, nustatantis priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/89 (COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD))

(COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD))

85

2013/C 011/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (nauja redakcija) (COM(2012) 403 final – 2012/0196 (COD))

(COM(2012) 403 final – 2012/0196 (COD))

85

2013/C 011/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (COM(2012) 432 final – 2012/0208 (COD))

(COM(2012) 432 final – 2012/0208 (COD))

86

2013/C 011/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2007, nustatantis priemones europinių ungurių ištekliams atkurti (COM(2012) 413 final – 2012/0201 (COD))

(COM(2012) 413 final – 2012/0201 (COD))

86

2013/C 011/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (COM(2012) 416 final – 2012/0202 (COD))

(COM(2012) 416 final – 2012/0202 (COD))

87

2013/C 011/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų techninių ir kontrolės priemonių Skagerako sąsiauryje, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 ir Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008 (COM(2012) 471 final – 2012/0232(COD))

(COM(2012) 471 final – 2012/0232(COD))

87

2013/C 011/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus (COM(2012) 530 final – 2012/0260 (COD))

(COM(2012) 530 final – 2012/0260 (COD))

88

2013/C 011/26

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos pasiūlymo (COM(2011) 628 final/2) dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos pakeitimų (COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD))

COM(2011) 628 final/2

(COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD))

88

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto rezoliucija dėl „Daugiau Europos“

2013/C 11/01

2012 m. lapkričio 14–15 d. plenarinėje sesijoje (lapkričio 15 d. posėdis) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 187 nariams balsavus už, 28 – prieš ir 28 susilaikius.

EESRK konstatuoja, jog įsigalėjus dabartinėms krizėms, ES turi sugrąžinti tikėjimą dinamišku augimo modeliu ir sprendimų priėmimo proceso legitimumu. Turime kurti tvirtą, tvarią, socialinę ir konkurencingą Europą.

Todėl EESRK ragina:

| — | siekti „daugiau Europos“, kuri pasižymėtų ją sudarančių dalių savitarpio stiprinimu ir būtų tvirtesnė už jų visumą. ES turi atsikratyti griežto taupymo, socialinio nuosmukio ir skurdo šauklio įvaizdžio. Sudarius pinigų sąjungą, atėjo laikas kurti politinę sąjungą, kad būtų užtikrintas ekonominių, finansinių, užimtumo ir socialinių priemonių nuoseklumas atsižvelgiant į piliečių interesus. ES biudžetas turėtų būti toks, kad būtų galima tinkamai skatinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. ES biudžetas turi būti stiprinamas ir remiamas nuosavų išteklių mechanizmais, į bendrą sanglaudos politiką aktyviai įtraukiant pilietinę visuomenę, Europos investicijų bankui suteikiant aktyvesnį vaidmenį. Todėl EESRK ragina valstybių ir vyriausybių vadovus užtikrinti, kad šie lapkričio 22–23 d. Europos Vadovų Tarybos posėdyje iškelti uždaviniai būtų deramai įvykdyti; |
| --- | --- |

—

siekti „daugiau Europos“, kuri pasižymėtų ją sudarančių dalių savitarpio stiprinimu ir būtų tvirtesnė už jų visumą. ES turi atsikratyti griežto taupymo, socialinio nuosmukio ir skurdo šauklio įvaizdžio. Sudarius pinigų sąjungą, atėjo laikas kurti politinę sąjungą, kad būtų užtikrintas ekonominių, finansinių, užimtumo ir socialinių priemonių nuoseklumas atsižvelgiant į piliečių interesus. ES biudžetas turėtų būti toks, kad būtų galima tinkamai skatinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas. ES biudžetas turi būti stiprinamas ir remiamas nuosavų išteklių mechanizmais, į bendrą sanglaudos politiką aktyviai įtraukiant pilietinę visuomenę, Europos investicijų bankui suteikiant aktyvesnį vaidmenį. Todėl EESRK ragina valstybių ir vyriausybių vadovus užtikrinti, kad šie lapkričio 22–23 d. Europos Vadovų Tarybos posėdyje iškelti uždaviniai būtų deramai įvykdyti;

| — | užtikrinti aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant ES politiką ir priimant sprendimus. Šis dalyvavimas yra pagrindinė priemonė ne tik sustiprinti Europos institucijų ir ES veiksmų demokratinį legitimumą, bet ir padėti visiems geriau suprasti, kam Europa reikalinga ir kurlink ji eina, taip pat sugrąžinti tikėjimą ES projektu užtikrinant piliečiams galimybę visapusiškai dalyvauti kuriant Europą. Todėl ypač svarbu nedelsiant įgyvendinti ES sutarties 11 straipsnio nuostatas dėl dalyvaujamosios demokratijos; |
| --- | --- |

—

užtikrinti aktyvesnį pilietinės visuomenės dalyvavimą formuojant ES politiką ir priimant sprendimus. Šis dalyvavimas yra pagrindinė priemonė ne tik sustiprinti Europos institucijų ir ES veiksmų demokratinį legitimumą, bet ir padėti visiems geriau suprasti, kam Europa reikalinga ir kurlink ji eina, taip pat sugrąžinti tikėjimą ES projektu užtikrinant piliečiams galimybę visapusiškai dalyvauti kuriant Europą. Todėl ypač svarbu nedelsiant įgyvendinti ES sutarties 11 straipsnio nuostatas dėl dalyvaujamosios demokratijos;

| — | tvarias investicijas į gebėjimus, infrastruktūrą, socialinę ekonomiką, paslaugas ir produktus įtraukti į nacionalines reformų programas, kurios turėtų būti vykdomos įgyvendinant socialinių investicijų paktą, taip pat Europos skatinamųjų priemonių rinkinį, orientuotą į realų darbo vietų kūrimą ir suderintą su nacionaliniais vystymosi planais. Tik tokiu būdu strategiją „Europa 2020“ lydės sėkmė. Investicijos į klimato požiūriu pažangią energijos ir pramonės gamybą, taip pat ekologiškos ekonomikos kūrimas padės išspręsti ilgalaikes klimato kaitos problemas ir užtikrinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

—

tvarias investicijas į gebėjimus, infrastruktūrą, socialinę ekonomiką, paslaugas ir produktus įtraukti į nacionalines reformų programas, kurios turėtų būti vykdomos įgyvendinant socialinių investicijų paktą, taip pat Europos skatinamųjų priemonių rinkinį, orientuotą į realų darbo vietų kūrimą ir suderintą su nacionaliniais vystymosi planais. Tik tokiu būdu strategiją „Europa 2020“ lydės sėkmė. Investicijos į klimato požiūriu pažangią energijos ir pramonės gamybą, taip pat ekologiškos ekonomikos kūrimas padės išspręsti ilgalaikes klimato kaitos problemas ir užtikrinti tvarų vystymąsi;

| — | skatinti skolos stabilizavimo veiksmus euro zonoje ir prisidėti prie visos ES ekonomikos atgaivinimo. Reikėtų raginti ECB įgyvendinti jo pirmininko paskelbtą obligacijų pirkimo programą, kurios tikslas – stabilizuoti skolinimosi sąlygas euro zonoje. Įgyvendinant šią programą būtina, kad ECB laikytųsi savo įgaliojimų. Be to, reikėtų paskatinti EIB išleisti projektų obligacijas, kad būtų sudarytos palankios sąlygos augimui. EESRK teigiamai vertina 11 valstybių narių sprendimą įvesti finansinių sandorių mokestį ir prašo ES daugiau pastangų skirti skaidrumo skatinimui ir kovai su šešėline ekonomika, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir korupcija Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Euro zonos veikla turėtų ir toliau būti atvira toms valstybėms narėms, kurios nori tapti pinigų sąjungos narėmis; |
| --- | --- |

—

skatinti skolos stabilizavimo veiksmus euro zonoje ir prisidėti prie visos ES ekonomikos atgaivinimo. Reikėtų raginti ECB įgyvendinti jo pirmininko paskelbtą obligacijų pirkimo programą, kurios tikslas – stabilizuoti skolinimosi sąlygas euro zonoje. Įgyvendinant šią programą būtina, kad ECB laikytųsi savo įgaliojimų. Be to, reikėtų paskatinti EIB išleisti projektų obligacijas, kad būtų sudarytos palankios sąlygos augimui. EESRK teigiamai vertina 11 valstybių narių sprendimą įvesti finansinių sandorių mokestį ir prašo ES daugiau pastangų skirti skaidrumo skatinimui ir kovai su šešėline ekonomika, mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir korupcija Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Euro zonos veikla turėtų ir toliau būti atvira toms valstybėms narėms, kurios nori tapti pinigų sąjungos narėmis;

| — | sukurti fiskalinę, bankų ir finansų sąjungas, kurios yra būtini ekonominės ir pinigų sąjungos ramsčiai. Šioms priemonėms įgyvendinti būtinas socialinis dialogas ir dialogas su organizuota pilietine visuomene; |
| --- | --- |

—

sukurti fiskalinę, bankų ir finansų sąjungas, kurios yra būtini ekonominės ir pinigų sąjungos ramsčiai. Šioms priemonėms įgyvendinti būtinas socialinis dialogas ir dialogas su organizuota pilietine visuomene;

| — | remti MVĮ siekiant atgaivinti augimą vadovaujantis Smulkiojo verslo aktu. Reikia išlaisvinti visą bendrosios rinkos potencialą atveriant paslaugų rinką ir stiprinant socialinės ekonomikos vaidmenį, šalinant nereikalingas administracines kliūtis ir sudarant MVĮ ir verslininkams palankesnes sąlygas gauti informaciją ir naudotis naujomis skaitmeninėmis technologijomis, gauti finansavimą, kreditą, patekti į kapitalo, darbo ir technologijų rinkas, naudotis ES finansinėmis priemonėmis ir paskolų garantijomis; |
| --- | --- |

—

remti MVĮ siekiant atgaivinti augimą vadovaujantis Smulkiojo verslo aktu. Reikia išlaisvinti visą bendrosios rinkos potencialą atveriant paslaugų rinką ir stiprinant socialinės ekonomikos vaidmenį, šalinant nereikalingas administracines kliūtis ir sudarant MVĮ ir verslininkams palankesnes sąlygas gauti informaciją ir naudotis naujomis skaitmeninėmis technologijomis, gauti finansavimą, kreditą, patekti į kapitalo, darbo ir technologijų rinkas, naudotis ES finansinėmis priemonėmis ir paskolų garantijomis;

| — | stiprinti vartotojų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų, šiuo metu vis labiau įsiskolinančių, atsidūrusių nesaugioje padėtyje, patiriančių ypač didelį skurdą ir atskirtį, apsaugą ir teises; |
| --- | --- |

—

stiprinti vartotojų, visų pirma palankių sąlygų neturinčių asmenų, šiuo metu vis labiau įsiskolinančių, atsidūrusių nesaugioje padėtyje, patiriančių ypač didelį skurdą ir atskirtį, apsaugą ir teises;

| — | sukurti tikrą darbo rinką, kurioje būtų galima samdyti įvairių šalių ekspertų prireikus jų nuomonės ir skatinti jų judumą. Bendrosios darbo rinkos sukūrimas turėtų tapti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo dalimi; |
| --- | --- |

—

sukurti tikrą darbo rinką, kurioje būtų galima samdyti įvairių šalių ekspertų prireikus jų nuomonės ir skatinti jų judumą. Bendrosios darbo rinkos sukūrimas turėtų tapti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo dalimi;

| — | suteikti didesnes galimybes mūsų jaunimui. EESRK toliau ragins ES skatinti mokslinių tyrimų ir novatorišką Europą, daugiau investuoti į Europos švietimo sistemas ir išlaikyti išteklius, kurie būtini jaunimo judumo programoms, pavyzdžiui, ERASMUS, finansuoti ir stiprinti. EESRK ragina Komisiją atsiimti pasiūlymą dėl ES biudžeto, jei valstybės narės, nuolat kalbančios apie investicijas ir augimą, nepritars ateities investicijas skatinančiam ES biudžetui ir daugiametei finansinei programai. Reikia imtis priemonių, skirtų remti MVĮ pastangas įdarbinti jaunus darbuotojus, kurie neturi darbo ir galbūt turi nedaug patirties; |
| --- | --- |

—

suteikti didesnes galimybes mūsų jaunimui. EESRK toliau ragins ES skatinti mokslinių tyrimų ir novatorišką Europą, daugiau investuoti į Europos švietimo sistemas ir išlaikyti išteklius, kurie būtini jaunimo judumo programoms, pavyzdžiui, ERASMUS, finansuoti ir stiprinti. EESRK ragina Komisiją atsiimti pasiūlymą dėl ES biudžeto, jei valstybės narės, nuolat kalbančios apie investicijas ir augimą, nepritars ateities investicijas skatinančiam ES biudžetui ir daugiametei finansinei programai. Reikia imtis priemonių, skirtų remti MVĮ pastangas įdarbinti jaunus darbuotojus, kurie neturi darbo ir galbūt turi nedaug patirties;

| — | stiprinti Europos ekonomikos konkurencingumą diegiant inovacijas ir teikiant pastovų finansavimą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, taip pat vykdant MVĮ ir labai mažoms įmonėms bei jų darbuotojams skirtą mokymo ir konkrečios pagalbos politiką, investicijų, galimybių patekti į rinką ir administracinių suvaržymų mažinimo skatinimo politiką. Tai padės atsinaujinti ir Europos pramonei, kuri yra itin svarbi augimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

—

stiprinti Europos ekonomikos konkurencingumą diegiant inovacijas ir teikiant pastovų finansavimą moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, taip pat vykdant MVĮ ir labai mažoms įmonėms bei jų darbuotojams skirtą mokymo ir konkrečios pagalbos politiką, investicijų, galimybių patekti į rinką ir administracinių suvaržymų mažinimo skatinimo politiką. Tai padės atsinaujinti ir Europos pramonei, kuri yra itin svarbi augimui ir užimtumui;

| — | sukurti palankią teisinę aplinką, kuriai nereikėtų nepagrįstų administravimo ir vykdymo išlaidų. Ekonomikos srities teisės aktai turėtų būti aiškūs, sąžiningi, proporcingi. Tai svarbu kiekvienai įmonei, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

—

sukurti palankią teisinę aplinką, kuriai nereikėtų nepagrįstų administravimo ir vykdymo išlaidų. Ekonomikos srities teisės aktai turėtų būti aiškūs, sąžiningi, proporcingi. Tai svarbu kiekvienai įmonei, ypač MVĮ;

| — | dėti ypatingas pastangas, kad ES kaimyninėse šalyse būtų laikoma aktyvia pasaulinio masto partnere. Ne mažiau svarbu, kad ES tarptautine prekybos politika būtų puoselėjamos ES vertybės, skirtos tvariam vystymuisi ir pilietinės visuomenės dalyvavimui paremti, be kita ko, steigiant pilietinės visuomenės organizacijas, prižiūrinčias prekybos sutarčių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

—

dėti ypatingas pastangas, kad ES kaimyninėse šalyse būtų laikoma aktyvia pasaulinio masto partnere. Ne mažiau svarbu, kad ES tarptautine prekybos politika būtų puoselėjamos ES vertybės, skirtos tvariam vystymuisi ir pilietinės visuomenės dalyvavimui paremti, be kita ko, steigiant pilietinės visuomenės organizacijas, prižiūrinčias prekybos sutarčių įgyvendinimą;

| — | užtikrinti lyčių pusiausvyrą. Įgyvendinti lyčių lygybės srities teisės aktus ir užtikrinti visiems vienodas galimybes. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas už tokį patį darbą vis dar siekia 17 proc.; be to, moterys ir jaunimas labiausiai nukentėjo nuo krizės. |
| --- | --- |

—

užtikrinti lyčių pusiausvyrą. Įgyvendinti lyčių lygybės srities teisės aktus ir užtikrinti visiems vienodas galimybes. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas už tokį patį darbą vis dar siekia 17 proc.; be to, moterys ir jaunimas labiausiai nukentėjo nuo krizės.

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/3

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vartotojų asociacijų dalyvavimo kuriant bendrąją rinką ir užtikrinant jos veikimą (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 11/02

Pranešėjas Bernardo Hernández BATALLER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Vartotojų asociacijų dalyvavimo kuriant bendrąją rinką ir užtikrinant jos veikimą.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. rugpjūčio 30 d. priėmė savo nuomonę.

484–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už, 2 – prieš ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Dabartinėmis aplinkybėmis, kai galimybė artimiausiu metu pasiekti buvusį augimo lygį atrodo mažai tikėtina, labai svarbu Sąjungos ekonomikos ir finansų politikoje pagrindinį dėmesį sutelkti į vartotoją, kaip siūloma Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“. Reikėtų pabrėžti, kad svarbų vaidmenį rinkoje atlieka nepriklausomos ir stiprios vartotojų asociacijos, kurioms būtina turėti žmogiškuosius, materialinius ir techninius išteklius, reikalingus jų užduočiai – saugoti vartotojų interesus ir teises – atlikti. |
| --- | --- |

1.1

Dabartinėmis aplinkybėmis, kai galimybė artimiausiu metu pasiekti buvusį augimo lygį atrodo mažai tikėtina, labai svarbu Sąjungos ekonomikos ir finansų politikoje pagrindinį dėmesį sutelkti į vartotoją, kaip siūloma Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“. Reikėtų pabrėžti, kad svarbų vaidmenį rinkoje atlieka nepriklausomos ir stiprios vartotojų asociacijos, kurioms būtina turėti žmogiškuosius, materialinius ir techninius išteklius, reikalingus jų užduočiai – saugoti vartotojų interesus ir teises – atlikti.

| 1.2 | Vartotojų teisė burtis į organizacijas savo teisėms ginti įtvirtinta pirminėje teisėje, t. y. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsnyje, kuriame Europos lygmeniu teisiškai pripažįstama, kad vartotojų organizacijos atlieka lemiamą vaidmenį įkvėpdamos pasitikėjimą bendrąja Europos rinka ir užtikrindamos jos vystymąsi. |
| --- | --- |

1.2

Vartotojų teisė burtis į organizacijas savo teisėms ginti įtvirtinta pirminėje teisėje, t. y. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsnyje, kuriame Europos lygmeniu teisiškai pripažįstama, kad vartotojų organizacijos atlieka lemiamą vaidmenį įkvėpdamos pasitikėjimą bendrąja Europos rinka ir užtikrindamos jos vystymąsi.

| 1.3 | Nepažeidžiant subsidiarumo principo EESRK ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir užtikrinti, kad vartotojų organizacijoms būtų pripažintos tam tikros bendros būtiniausios teisės, visų pirma teisė, kad būtų su jomis konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, taip pat teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžti vartotojų teises ir interesus šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, ir garantuoti teisę dalyvauti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų reglamentavime. |
| --- | --- |

1.3

Nepažeidžiant subsidiarumo principo EESRK ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir užtikrinti, kad vartotojų organizacijoms būtų pripažintos tam tikros bendros būtiniausios teisės, visų pirma teisė, kad būtų su jomis konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, taip pat teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžti vartotojų teises ir interesus šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, ir garantuoti teisę dalyvauti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų reglamentavime.

| 1.4 | Turint omenyje į tai, kad visi vartotojai, įskaitant ir daug pažeidžiamų asmenų, bendrai vienu metu naudojasi įvairiomis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, būtina stebėti kiekvienai rinkai (dujų, vandens, elektros ir t. t.) būdingus ypatumus, kartu sugebėti laikytis kompleksiško, visas paslaugas apimančio požiūrio, kadangi visos jos gali turėti poveikio gyvenimo kokybei ir šeimos ūkių biudžetui, t. y. dviems sritims, kuriose vartotojų organizacijos savo veiksmais gali būti ypač naudingos. Reikėtų sukurti analogišką pavojingų gaminių sistemai RAPEX nekokybiškų paslaugų sistemą, kad vartotojų asociacijos galėtų per savo tinklus informuoti vartotojus apie tokias paslaugas. |
| --- | --- |

1.4

Turint omenyje į tai, kad visi vartotojai, įskaitant ir daug pažeidžiamų asmenų, bendrai vienu metu naudojasi įvairiomis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, būtina stebėti kiekvienai rinkai (dujų, vandens, elektros ir t. t.) būdingus ypatumus, kartu sugebėti laikytis kompleksiško, visas paslaugas apimančio požiūrio, kadangi visos jos gali turėti poveikio gyvenimo kokybei ir šeimos ūkių biudžetui, t. y. dviems sritims, kuriose vartotojų organizacijos savo veiksmais gali būti ypač naudingos. Reikėtų sukurti analogišką pavojingų gaminių sistemai RAPEX nekokybiškų paslaugų sistemą, kad vartotojų asociacijos galėtų per savo tinklus informuoti vartotojus apie tokias paslaugas.

| 1.5 | Labai skiriasi galimybės gauti informacijos ir išsamių žinių apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinkų veikimą, pavyzdžiui, kaip nustatomos kainos, su naudojimusi tinklais susijusių kainų sudėtis ir kiti naudojimosi tinklais elementai taip pat apie visų šių veiksnių poveikį vartotojams. Reglamentavimas yra ypač techniška ir sudėtinga sritis, tačiau ji turi neabejotinai svarbi ir vartotojams, ir jiems atstovaujančioms organizacijoms. |
| --- | --- |

1.5

Labai skiriasi galimybės gauti informacijos ir išsamių žinių apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinkų veikimą, pavyzdžiui, kaip nustatomos kainos, su naudojimusi tinklais susijusių kainų sudėtis ir kiti naudojimosi tinklais elementai taip pat apie visų šių veiksnių poveikį vartotojams. Reglamentavimas yra ypač techniška ir sudėtinga sritis, tačiau ji turi neabejotinai svarbi ir vartotojams, ir jiems atstovaujančioms organizacijoms.

| 1.6 | Vartotojams paprastai yra sunkiau palyginti paslaugas nei produktus. Ši užduotis tampa ypač sudėtinga, kai tenka lyginti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Labai skiriasi sutarčių dėl šių paslaugų sąlygos, pavyzdžiui, tarifų nustatymo metodika. Be to, reguliavimo institucijos turi tinkamai ir vartotojui suprantamai paaiškinti paslaugą ir jos sudedamąsias dalis ir juos aptarti su vartotojų interesams atstovaujančiomis organizacijomis. |
| --- | --- |

1.6

Vartotojams paprastai yra sunkiau palyginti paslaugas nei produktus. Ši užduotis tampa ypač sudėtinga, kai tenka lyginti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas. Labai skiriasi sutarčių dėl šių paslaugų sąlygos, pavyzdžiui, tarifų nustatymo metodika. Be to, reguliavimo institucijos turi tinkamai ir vartotojui suprantamai paaiškinti paslaugą ir jos sudedamąsias dalis ir juos aptarti su vartotojų interesams atstovaujančiomis organizacijomis.

| 1.7 | Komitetas mano, kad Komisija turėtų paraginti valstybes nares ir nacionalines reguliavimo institucijas skatinti skaidrumą, informacijos teikimą ir sprendimų priėmimą ir šiuo tikslu organizuoti įvairiems interesams – pasiūlai (reguliuojamiems ekonomikos sektoriams) ir paklausai (vartotojams) – atstovaujančių subjektų diskusijas, remti vartotojų interesams atstovaujančioms organizacijoms naudingą pozityvią diskriminaciją, kad jos galėtų lygiomis teisėmis su ekonomikos subjektais dalyvauti diskusijų forumuose ir patariamosiose reguliavimo institucijos struktūrose siekiant suteikti didesnes galias vartotojų organizacijoms, taigi ir patiems vartotojams. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas mano, kad Komisija turėtų paraginti valstybes nares ir nacionalines reguliavimo institucijas skatinti skaidrumą, informacijos teikimą ir sprendimų priėmimą ir šiuo tikslu organizuoti įvairiems interesams – pasiūlai (reguliuojamiems ekonomikos sektoriams) ir paklausai (vartotojams) – atstovaujančių subjektų diskusijas, remti vartotojų interesams atstovaujančioms organizacijoms naudingą pozityvią diskriminaciją, kad jos galėtų lygiomis teisėmis su ekonomikos subjektais dalyvauti diskusijų forumuose ir patariamosiose reguliavimo institucijos struktūrose siekiant suteikti didesnes galias vartotojų organizacijoms, taigi ir patiems vartotojams.

2.   Įžanga

| 2.1 | EESRK yra organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujantis Europos organas ir šia nuomone savo iniciatyva siekia atkreipti dėmesį į būtinybę vidaus rinkoje laikytis į žmogų orientuoto požiūrio ir ginti ekonominę demokratiją (1) bei laikytis visų su ja siejamų principų, visų pirma, konsultavimosi, dalyvavimo ir skaidrumo principų priimant sprendimus dėl visuotinės svarbos paslaugų reglamentavimo, dėl teisės gauti informaciją ir dalyvauti, dėl konsultavimosi su vartotojais ir jų atstovavimo reguliuojant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, įskaitant finansines. |
| --- | --- |

2.1

EESRK yra organizuotai pilietinei visuomenei atstovaujantis Europos organas ir šia nuomone savo iniciatyva siekia atkreipti dėmesį į būtinybę vidaus rinkoje laikytis į žmogų orientuoto požiūrio ir ginti ekonominę demokratiją (1) bei laikytis visų su ja siejamų principų, visų pirma, konsultavimosi, dalyvavimo ir skaidrumo principų priimant sprendimus dėl visuotinės svarbos paslaugų reglamentavimo, dėl teisės gauti informaciją ir dalyvauti, dėl konsultavimosi su vartotojais ir jų atstovavimo reguliuojant visuotinės ekonominės svarbos paslaugas, įskaitant finansines.

| 2.2 | Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, kurio vienas tikslų – bendrojoje rinkoje pagrindinį dėmesį skirti vartotojams ir užtikrinti jiems galimybę naudotis visomis savo teisėmis, teigiama, kad vartotojai turi pasikliauti jiems atstovaujančiomis nacionalinėmis ir Europos organizacijomis ir jų teikiama apsauga, ir šioms organizacijoms būtinos lėšos, žinios ir priemonės, kurios leistų šią apsaugą užtikrinti. Todėl reikėtų priminti, kad taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vidaus rinkoje nebūtų iškraipyta konkurencija, galutinis tikslas yra sustiprinti vartotojų gerovę (2). |
| --- | --- |

2.2

Komisijos komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, kurio vienas tikslų – bendrojoje rinkoje pagrindinį dėmesį skirti vartotojams ir užtikrinti jiems galimybę naudotis visomis savo teisėmis, teigiama, kad vartotojai turi pasikliauti jiems atstovaujančiomis nacionalinėmis ir Europos organizacijomis ir jų teikiama apsauga, ir šioms organizacijoms būtinos lėšos, žinios ir priemonės, kurios leistų šią apsaugą užtikrinti. Todėl reikėtų priminti, kad taisyklių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad vidaus rinkoje nebūtų iškraipyta konkurencija, galutinis tikslas yra sustiprinti vartotojų gerovę (2).

| 2.3 | EESRK teigia, kad dabartinėmis aplinkybėmis ypatingas dėmesys ES politikoje turi būti skiriamas vartojimui ir bendrosios rinkos kūrimui, o siekiant šių tikslų labai svarbu, kad vartotojų organizacijos būtų nepriklausomos ir stiprios. Komitetas jau yra pabrėžęs, kad ekonominei pusiausvyrai išsaugoti būtina, kad šios organizacijos gebėtų visapusiškai vykdyti atsvaros rinkoje vaidmenį, todėl visų pirma rekomendavo Komisijai iš esmės padidinti jų finansavimą, kad jos galėtų apsirūpinti būtinomis priemonėmis (3). |
| --- | --- |

2.3

EESRK teigia, kad dabartinėmis aplinkybėmis ypatingas dėmesys ES politikoje turi būti skiriamas vartojimui ir bendrosios rinkos kūrimui, o siekiant šių tikslų labai svarbu, kad vartotojų organizacijos būtų nepriklausomos ir stiprios. Komitetas jau yra pabrėžęs, kad ekonominei pusiausvyrai išsaugoti būtina, kad šios organizacijos gebėtų visapusiškai vykdyti atsvaros rinkoje vaidmenį, todėl visų pirma rekomendavo Komisijai iš esmės padidinti jų finansavimą, kad jos galėtų apsirūpinti būtinomis priemonėmis (3).

| 2.4 | EESRK pabrėžia ir pripažįsta, kad valstybių narių skirtumus atspindi ir jų suteikiamas vaidmuo vartotojų organizacijoms, taip pat šių organizacijų veikla, ištekliai, žinių ir specializacijos lygis ir gebėjimas atstovauti. EESRK mano, kad nors ir yra europinio lygmens organizacijų (pvz., Europos vartotojų organizacijų asociacija ir Eurocoop), turint omenyje nacionalinių organizacijų svarbą vartotojams ir bendrajai rinkai, jų problemos turi būti sprendžiamos ES lygmeniu.
  Be to, EESRK ragina skatinti ekonomikos sektoriaus subjektams ir vartotojams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą, kadangi tai yra išskirtinė dialogo forma, naudinga ieškant rinkos vystymuisi tinkamiausių sprendimų. Komitetas pritaria nacionalinio ir ES lygmens forumams, kurie rengiami siekiant minėto tikslo. |
| --- | --- |

2.4

EESRK pabrėžia ir pripažįsta, kad valstybių narių skirtumus atspindi ir jų suteikiamas vaidmuo vartotojų organizacijoms, taip pat šių organizacijų veikla, ištekliai, žinių ir specializacijos lygis ir gebėjimas atstovauti. EESRK mano, kad nors ir yra europinio lygmens organizacijų (pvz., Europos vartotojų organizacijų asociacija ir Eurocoop), turint omenyje nacionalinių organizacijų svarbą vartotojams ir bendrajai rinkai, jų problemos turi būti sprendžiamos ES lygmeniu.

Be to, EESRK ragina skatinti ekonomikos sektoriaus subjektams ir vartotojams atstovaujančių organizacijų bendradarbiavimą, kadangi tai yra išskirtinė dialogo forma, naudinga ieškant rinkos vystymuisi tinkamiausių sprendimų. Komitetas pritaria nacionalinio ir ES lygmens forumams, kurie rengiami siekiant minėto tikslo.

3.   Europos vartotojai. Nacionalinės atstovaujančiosios organizacijos

| 3.1 | Europos institucijos ne kartą pripažino vartotojų pasitikėjimo kuriama bendrąja rinka svarbą. Nuo 1975 m., kai buvo priimta primoji programa dėl vartotojų apsaugos politikos sukūrimo (4), kuria valstybės narės patvirtino savo pasiryžimą dėti daugiau pastangų spendžiant vartotojų klausimus, aiškiai pripažinta teisė būti atstovaujamiems ir išklausytiems. Vėlesnėmis programomis patvirtintas šis siekis ir teisės, priimti strateginiai vartotojų apsaugos planai, kuriuose numatytas tinkamas vartotojų organizacijų dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant ES politiką. |
| --- | --- |

3.1

Europos institucijos ne kartą pripažino vartotojų pasitikėjimo kuriama bendrąja rinka svarbą. Nuo 1975 m., kai buvo priimta primoji programa dėl vartotojų apsaugos politikos sukūrimo (4), kuria valstybės narės patvirtino savo pasiryžimą dėti daugiau pastangų spendžiant vartotojų klausimus, aiškiai pripažinta teisė būti atstovaujamiems ir išklausytiems. Vėlesnėmis programomis patvirtintas šis siekis ir teisės, priimti strateginiai vartotojų apsaugos planai, kuriuose numatytas tinkamas vartotojų organizacijų dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant ES politiką.

| 3.2 | Šiose įvairiose programose ir planuose buvo numatyta, kad vartotojams ir jų atstovams būtini pakankami pajėgumai ir ištekliai, kad jie galėtų ginti savo interesus tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti rinkos dalyviai, todėl reikėjo peržiūrėti organizacijų dalyvavimo rengiant ES politiką mechanizmus. |
| --- | --- |

3.2

Šiose įvairiose programose ir planuose buvo numatyta, kad vartotojams ir jų atstovams būtini pakankami pajėgumai ir ištekliai, kad jie galėtų ginti savo interesus tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kiti rinkos dalyviai, todėl reikėjo peržiūrėti organizacijų dalyvavimo rengiant ES politiką mechanizmus.

| 3.3 | Tačiau šiuo metu galiojančiame strateginiame plane (5), svarbiausiu vartotojų politikos tikslu nurodomas ne vartotojų asociacijų stiprinimas Europos lygmeniu, o vartotojų judėjimo plėtojimas valstybėse narėse. Deja, iki šiol Europos Sąjungoje dar niekada nebuvo įvertinti šių planų tikslų, susijusių su vartotojų dalyvavimu, rezultatai. |
| --- | --- |

3.3

Tačiau šiuo metu galiojančiame strateginiame plane (5), svarbiausiu vartotojų politikos tikslu nurodomas ne vartotojų asociacijų stiprinimas Europos lygmeniu, o vartotojų judėjimo plėtojimas valstybėse narėse. Deja, iki šiol Europos Sąjungoje dar niekada nebuvo įvertinti šių planų tikslų, susijusių su vartotojų dalyvavimu, rezultatai.

| 3.4 | Pastaraisiais metais Komisija, Taryba ir Europos Parlamentas daugiausiai dėmesio skyrė individulių vartotojų teisių stiprinimo strategijai ir taip tikėjosi pasiekti norimą tikslą – paskatinti didesnį jų pasitikėjimą vidaus rinka. Strategijai įgyvendinti minėtos institucijos ėmėsi šių veiksmų: pirma, vykdė vartotojų apsaugos acquis persvarstymą ir siekė kiek įmanoma labiau suderinti svarbiausias vartotojų politikos sritis, antra, parengė išsamią vidutinio (6)„pakankamai informuoto, protingo pastabaus ir nuovokaus (7)“ vartotojo teoriją, kuri savo ruožtu suformavo apgaulingą teisėtumo pagrindą, t. y. sukūrė idealaus – informuoto ir sąmoningo – vartotojo tipą, nors statistikos duomenys rodo, kad toks vartotojo tipas neegzistuoja. |
| --- | --- |

3.4

Pastaraisiais metais Komisija, Taryba ir Europos Parlamentas daugiausiai dėmesio skyrė individulių vartotojų teisių stiprinimo strategijai ir taip tikėjosi pasiekti norimą tikslą – paskatinti didesnį jų pasitikėjimą vidaus rinka. Strategijai įgyvendinti minėtos institucijos ėmėsi šių veiksmų: pirma, vykdė vartotojų apsaugos acquis persvarstymą ir siekė kiek įmanoma labiau suderinti svarbiausias vartotojų politikos sritis, antra, parengė išsamią vidutinio (6)„pakankamai informuoto, protingo pastabaus ir nuovokaus (7)“ vartotojo teoriją, kuri savo ruožtu suformavo apgaulingą teisėtumo pagrindą, t. y. sukūrė idealaus – informuoto ir sąmoningo – vartotojo tipą, nors statistikos duomenys rodo, kad toks vartotojo tipas neegzistuoja.

| 3.5 | Turimi duomenys rodo, kad yra daug vartotojų, kurie toli gražu nėra aktyvūs, informuoti ir nuovokūs, t. y. tokie, kokie būtini konkurencingai ir inovatyviai rinkai. Iš tiesų, dauguma Europos vartotojų nesijaučia nei labai pasitikintys, nei pakankamai informuoti ir apsaugoti (8). |
| --- | --- |

3.5

Turimi duomenys rodo, kad yra daug vartotojų, kurie toli gražu nėra aktyvūs, informuoti ir nuovokūs, t. y. tokie, kokie būtini konkurencingai ir inovatyviai rinkai. Iš tiesų, dauguma Europos vartotojų nesijaučia nei labai pasitikintys, nei pakankamai informuoti ir apsaugoti (8).

| 3.6 | Be to, kalbant bendrai apie visus vartotojus, Europa pasirinko labai atsargų požiūrį. ES imasi gana mažai konkrečių veiksmų vartotojams atstovaujančių organizacijų atžvilgiu, todėl EESRK ragina Komisiją pateikti konkretų pasiūlymą dėl kolektyvinio ieškinio, kuris yra labai laukiama ir vartotojų interesų gynimui nacionaliniu ir ES lygmeniu svarbi priemonė. |
| --- | --- |

3.6

Be to, kalbant bendrai apie visus vartotojus, Europa pasirinko labai atsargų požiūrį. ES imasi gana mažai konkrečių veiksmų vartotojams atstovaujančių organizacijų atžvilgiu, todėl EESRK ragina Komisiją pateikti konkretų pasiūlymą dėl kolektyvinio ieškinio, kuris yra labai laukiama ir vartotojų interesų gynimui nacionaliniu ir ES lygmeniu svarbi priemonė.

| 3.7 | Vartotojų teisė burtis į organizacijas, kad galėtų ginti savo interesus, pripažinta SESV 169 straipsnyje. Taigi, labai svarbu Europos lygmeniu pripažinti, kad vartotojams atstovaujančios organizacijos atlieka išskirtinį ir nepakeičiamą vaidmenį įkvėpdamos pasitikėjimą bendrąja Europos rinka ir užtikrindamos jos vystymąsi. Tai pagrindžia būtinybę – nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos savarankiškai apibrėžti nacionalinę politiką – nustatyti tam tikras bendras teises ir pagrindinius principus. |
| --- | --- |

3.7

Vartotojų teisė burtis į organizacijas, kad galėtų ginti savo interesus, pripažinta SESV 169 straipsnyje. Taigi, labai svarbu Europos lygmeniu pripažinti, kad vartotojams atstovaujančios organizacijos atlieka išskirtinį ir nepakeičiamą vaidmenį įkvėpdamos pasitikėjimą bendrąja Europos rinka ir užtikrindamos jos vystymąsi. Tai pagrindžia būtinybę – nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos savarankiškai apibrėžti nacionalinę politiką – nustatyti tam tikras bendras teises ir pagrindinius principus.

| 3.8 | 2011 m. sausio mėn. Europos vartotojų konsultacinė grupė nurodė šias priežastis, lėmusias/pagrindžiančias būtinybę turėti stiprias vartotojų organizacijas:






  a) | Europos lygmeniu priimamų sprendimų, turinčių poveikį vartotojams nacionaliniu lygmeniu, skaičius; |
| --- | --- | --- |

3.8

2011 m. sausio mėn. Europos vartotojų konsultacinė grupė nurodė šias priežastis, lėmusias/pagrindžiančias būtinybę turėti stiprias vartotojų organizacijas:

a)

Europos lygmeniu priimamų sprendimų, turinčių poveikį vartotojams nacionaliniu lygmeniu, skaičius;

| b) | tai, kad Europos institucijos vis dažniau išklauso vartotojų asociacijų nuomonę; |
| --- | --- |

b)

tai, kad Europos institucijos vis dažniau išklauso vartotojų asociacijų nuomonę;

| c) | vartotojai turi teisę būti išklausyti nustatant jiems svarbią politiką; |
| --- | --- |

c)

vartotojai turi teisę būti išklausyti nustatant jiems svarbią politiką;

| d) | ekonomikos subjektų atstovai ir vartotojų atstovai turi nevienodas finansines galimybes dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose, o tai lėmė didesnį ar mažesnį vartotojų asociacijų dalyvavimo ir įtakos lygį (9). |
| --- | --- |

d)

ekonomikos subjektų atstovai ir vartotojų atstovai turi nevienodas finansines galimybes dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose, o tai lėmė didesnį ar mažesnį vartotojų asociacijų dalyvavimo ir įtakos lygį (9).

EESRK jau yra pateikęs savo poziciją ir šioje nuomonėje pakartoja savo teiginius dėl reikalavimų, kurių turėtų laikytis vartotojų organizacijos (10).

| 3.9 | Jei vartotojų organizacijos bus silpnos, priklausomos politiškai ir ekonomiškai, negalės aktyviai dalyvauti laisvoje ir konkurencingoje rinkoje, reikalauti informacijos skaidrumo ir ginti individualių ir bendrų vartotojų interesų, bus sunku įgyti Europos vartotojų pasitikėjimą. |
| --- | --- |

3.9

Jei vartotojų organizacijos bus silpnos, priklausomos politiškai ir ekonomiškai, negalės aktyviai dalyvauti laisvoje ir konkurencingoje rinkoje, reikalauti informacijos skaidrumo ir ginti individualių ir bendrų vartotojų interesų, bus sunku įgyti Europos vartotojų pasitikėjimą.

4.   Teisė būti išklausytiems ir dalyvauti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas reguliuojančiose struktūrose

| 4.1 | Vartotojų organizacijos yra svarbiausios pagalbininkės siekiant atkurti vartotojų pasitikėjimą ir sukurti vidaus rinką, todėl EESRK ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir užtikrinti, kad vartotojų organizacijoms būtų pripažintos tam tikros bendros būtiniausios teisės, visų pirma teisė, kad būtų su jomis konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, taip pat teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžti vartotojų teises ir interesus šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, ir garantuoti teisę dalyvauti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų reglamentavime. |
| --- | --- |

4.1

Vartotojų organizacijos yra svarbiausios pagalbininkės siekiant atkurti vartotojų pasitikėjimą ir sukurti vidaus rinką, todėl EESRK ragina Komisiją imtis iniciatyvos ir užtikrinti, kad vartotojų organizacijoms būtų pripažintos tam tikros bendros būtiniausios teisės, visų pirma teisė, kad būtų su jomis konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, taip pat teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžti vartotojų teises ir interesus šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu, ir garantuoti teisę dalyvauti visuotinės ekonominės svarbos paslaugų reglamentavime.

| 4.2 | Kadangi šioje nuomonėje negalime išsamiai aptarti visų garantijų, kurios turi būti suteiktos vartotojų organizacijoms, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į šiuos klausimus:






  a) | vartotojų organizacijų teisė, kad būtų konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, visų pirma kai teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžiamos vartotojų teisės ir interesai, šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- | --- |

4.2

Kadangi šioje nuomonėje negalime išsamiai aptarti visų garantijų, kurios turi būti suteiktos vartotojų organizacijoms, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į šiuos klausimus:

a)

vartotojų organizacijų teisė, kad būtų konsultuojamasi, ir teisė būti išklausytoms per savo atstovus, visų pirma kai teisiškai ir (arba) administraciškai apibrėžiamos vartotojų teisės ir interesai, šiuo tikslu surengiant išankstinius klausymus ir konsultacijas dėl priemonių, kurios turi įtakos jų teisėms ir interesams, ginamiems įstatymais nacionaliniu ir Sąjungos lygmeniu;

| b) | vartotojų organizacijų teisė dalyvauti sektorių, visų pirma visuotinės svarbos paslaugų ir paslaugų, kurios būtinos gyvenant visuomenėje ir be kurių vartotojas negali apseiti, todėl neturi realaus pasirinkimo, reglamentavimo procesuose. |
| --- | --- |

b)

vartotojų organizacijų teisė dalyvauti sektorių, visų pirma visuotinės svarbos paslaugų ir paslaugų, kurios būtinos gyvenant visuomenėje ir be kurių vartotojas negali apseiti, todėl neturi realaus pasirinkimo, reglamentavimo procesuose.

| 4.3 | EESRK primena, kad Lisabonos sutarties Protokole (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų ir Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje pabrėžiamas visuotinės svarbos paslaugų reikšmė ES, kuri nustato principus, kuriais vadovaujantis paslaugos organizuojamos. Komitetas taip pat primena, kad visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinka negali teikti be valstybės intervencijos (arba gali teikti kitokiomis kokybės, saugos, prieinamumo, lygių galimybių ar visuotinio prieinamumo sąlygomis). Viešųjų paslaugų įsipareigojimai teikėjui nustatomi pavedimu, remiantis visuotinio intereso kriterijumi; juo užtikrinama, kad paslauga būtų teikiama tokiomis sąlygomis, kad būtų įvykdyta jai priskirta užduotis (11). |
| --- | --- |

4.3

EESRK primena, kad Lisabonos sutarties Protokole (Nr. 26) dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų ir Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje pabrėžiamas visuotinės svarbos paslaugų reikšmė ES, kuri nustato principus, kuriais vadovaujantis paslaugos organizuojamos. Komitetas taip pat primena, kad visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinka negali teikti be valstybės intervencijos (arba gali teikti kitokiomis kokybės, saugos, prieinamumo, lygių galimybių ar visuotinio prieinamumo sąlygomis). Viešųjų paslaugų įsipareigojimai teikėjui nustatomi pavedimu, remiantis visuotinio intereso kriterijumi; juo užtikrinama, kad paslauga būtų teikiama tokiomis sąlygomis, kad būtų įvykdyta jai priskirta užduotis (11).

| 4.4 | Paprastai, daugelį visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, susijusių su elektros, dujų, vandens ir ryšių paslaugų tiekimu, teikia valstybė, kuriai priklauso skirstomieji tinklai. Diskusijose dėl paslaugų, pavyzdžiui, energetikos sektoriaus paslaugos, klausimai dažnai buvo svarstomi rizikos (sveikatos, saugumo, aplinkos), nacionalinės strateginės gamtinių išteklių politikos ar rinkos liberalizavimo požiūriu. |
| --- | --- |

4.4

Paprastai, daugelį visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, susijusių su elektros, dujų, vandens ir ryšių paslaugų tiekimu, teikia valstybė, kuriai priklauso skirstomieji tinklai. Diskusijose dėl paslaugų, pavyzdžiui, energetikos sektoriaus paslaugos, klausimai dažnai buvo svarstomi rizikos (sveikatos, saugumo, aplinkos), nacionalinės strateginės gamtinių išteklių politikos ar rinkos liberalizavimo požiūriu.

| 4.5 | Vartotojams svarbiausi klausimai – tiekimo saugumo ir paslaugų prieinamumo užtikrinimas, turint omenyje, kad pagrindinis ir beveik vienintelis jų pasirinkimą lemiantis veiksnys yra kaina.
  Vartotojams daug sunkiau palyginti paslaugas nei produktus, tačiau dar sudėtingiau palyginti sutarčių sąlygas, kurios paprastai nebūna tinkamai paaiškintos, visų pirma, tarifų ir kainų nustatymo metodika, kuri yra labai sudėtinga ir apima ne tik paslaugą, bet ir daug kitų elementų. Be to, su šia metodika vartotojų interesams atstovaujančios organizacijos nėra tinkamai susipažinusios ir jos aptarusios.
  Reikėtų sukurti analogišką pavojingų gaminių sistemai RAPEX nekokybiškų paslaugų sistemą, kad vartotojų asociacijos galėtų per savo tinklus informuoti vartotojus apie tokias paslaugas. |
| --- | --- |

4.5

Vartotojams svarbiausi klausimai – tiekimo saugumo ir paslaugų prieinamumo užtikrinimas, turint omenyje, kad pagrindinis ir beveik vienintelis jų pasirinkimą lemiantis veiksnys yra kaina.

Vartotojams daug sunkiau palyginti paslaugas nei produktus, tačiau dar sudėtingiau palyginti sutarčių sąlygas, kurios paprastai nebūna tinkamai paaiškintos, visų pirma, tarifų ir kainų nustatymo metodika, kuri yra labai sudėtinga ir apima ne tik paslaugą, bet ir daug kitų elementų. Be to, su šia metodika vartotojų interesams atstovaujančios organizacijos nėra tinkamai susipažinusios ir jos aptarusios.

Reikėtų sukurti analogišką pavojingų gaminių sistemai RAPEX nekokybiškų paslaugų sistemą, kad vartotojų asociacijos galėtų per savo tinklus informuoti vartotojus apie tokias paslaugas.

| 4.6 | Energijos rinkos observatorija nurodo tris pagrindines bendrą energijos kainą sudarančias dalis: energija, tiekimas ir skirstymas (tinklai); be šių dalių dar prisideda kiti mokesčiai ir, galiausiai, PVM. Observatorija palygina padėtį įvairiose valstybėse narėse, tačiau nenurodo, nors ir turėtų tai padaryti, kas kiekvienoje valstybėje narėje sudaro minėtus „kitus mokesčius“, juo labiau kad „kiti mokesčiai“ gali būti įskaičiuojami ir į kitų visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (vandens tiekimo ir ryšių paslaugų) kainą; taigi, būtų naudinga tokią informacija turėti ir apie kitus sektorius. |
| --- | --- |

4.6

Energijos rinkos observatorija nurodo tris pagrindines bendrą energijos kainą sudarančias dalis: energija, tiekimas ir skirstymas (tinklai); be šių dalių dar prisideda kiti mokesčiai ir, galiausiai, PVM. Observatorija palygina padėtį įvairiose valstybėse narėse, tačiau nenurodo, nors ir turėtų tai padaryti, kas kiekvienoje valstybėje narėje sudaro minėtus „kitus mokesčius“, juo labiau kad „kiti mokesčiai“ gali būti įskaičiuojami ir į kitų visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (vandens tiekimo ir ryšių paslaugų) kainą; taigi, būtų naudinga tokią informacija turėti ir apie kitus sektorius.

| 4.7 | Europos Komisija atliko išsamius tyrimus dėl kai kurių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų kainų ir atkreipė dėmesį į Energijos rinkos observatorijos pateiktus duomenis. Komisija pateikė šias išvadas:






  a) | dauguma valstybių narių toliau reguliuoja šeimų ūkiams taikomas kainas ir energijos sektoriuje taikoma praktika teikti sudėtingas sąskaitas už elektros energiją trukdo vartotojams keisti tiekėją, o tai savo ruožtu apsunkina galimybes naujiems konkurentams patekti į rinką; |
| --- | --- | --- |

4.7

Europos Komisija atliko išsamius tyrimus dėl kai kurių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų kainų ir atkreipė dėmesį į Energijos rinkos observatorijos pateiktus duomenis. Komisija pateikė šias išvadas:

a)

dauguma valstybių narių toliau reguliuoja šeimų ūkiams taikomas kainas ir energijos sektoriuje taikoma praktika teikti sudėtingas sąskaitas už elektros energiją trukdo vartotojams keisti tiekėją, o tai savo ruožtu apsunkina galimybes naujiems konkurentams patekti į rinką;

| b) | tarifai gali būti svarbus papildomas pajamų šaltinis, įkainiai nuolat didėja ir tai atsispindi vartotojų – namų ūkių ar įmonių – apmokamose sąskaitose. |
| --- | --- |

b)

tarifai gali būti svarbus papildomas pajamų šaltinis, įkainiai nuolat didėja ir tai atsispindi vartotojų – namų ūkių ar įmonių – apmokamose sąskaitose.

| 4.8 | Akivaizdu yra tai, kad nors yra daug įvairių reguliavimo institucijų ir Europa jas nuolat ragina priimti skaidresnius sprendimus, vartotojų organizacijos turi labai nevienodas galimybes gauti informaciją ir specifinių žinių apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinkų veikimą. Visų pirma tai yra informacija apie kainų nustatymą, kainos sudedamąsias dalis ar naudojimosi tinklais kainą, taip pat apie šių įvairių veiksnių poveikį vartotojams. |
| --- | --- |

4.8

Akivaizdu yra tai, kad nors yra daug įvairių reguliavimo institucijų ir Europa jas nuolat ragina priimti skaidresnius sprendimus, vartotojų organizacijos turi labai nevienodas galimybes gauti informaciją ir specifinių žinių apie visuotinės ekonominės svarbos paslaugų rinkų veikimą. Visų pirma tai yra informacija apie kainų nustatymą, kainos sudedamąsias dalis ar naudojimosi tinklais kainą, taip pat apie šių įvairių veiksnių poveikį vartotojams.

| 4.9 | EESRK mano, kad Komisija turėtų paraginti valstybes nares ir nacionalines reguliavimo institucijas ne tik skatinti informacijos ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą, bet ir siekti, kad įvairiems interesams – reguliuojamiems ekonomikos sektoriams ir vartotojams – būtų atstovaujama vienodai, visų pirma remti ir įgyvendinti vartotojams atstovaujančioms organizacijoms naudingą pozityvią diskriminaciją (pvz., specialios informavimo priemonės, stebėsenos veiksmai, finansinė parama ir pan.). |
| --- | --- |

4.9

EESRK mano, kad Komisija turėtų paraginti valstybes nares ir nacionalines reguliavimo institucijas ne tik skatinti informacijos ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą, bet ir siekti, kad įvairiems interesams – reguliuojamiems ekonomikos sektoriams ir vartotojams – būtų atstovaujama vienodai, visų pirma remti ir įgyvendinti vartotojams atstovaujančioms organizacijoms naudingą pozityvią diskriminaciją (pvz., specialios informavimo priemonės, stebėsenos veiksmai, finansinė parama ir pan.).

| 4.10 | EESRK nuomone, vartotojų organizacijų dalyvavimas lygiomis teisėmis su ekonomikos subjektais diskusijų forumuose ir konsultacinėse struktūrose yra tinkamiausias būdas konkurencingoje rinkoje suteikti didesnes galias vartotojų organizacijoms, taigi ir patiems vartotojams (12). |
| --- | --- |

4.10

EESRK nuomone, vartotojų organizacijų dalyvavimas lygiomis teisėmis su ekonomikos subjektais diskusijų forumuose ir konsultacinėse struktūrose yra tinkamiausias būdas konkurencingoje rinkoje suteikti didesnes galias vartotojų organizacijoms, taigi ir patiems vartotojams (12).

| 4.11 | EESRK vis dėlto mano, kad galima rizika (pvz., rizika, kad vartotojų organizacijos taps įkaitais) yra tik antraeilės svarbos klausimas, palyginti su būtinybe užtikrinti konkrečią informaciją apie sudėtingas sritis, turinčias lemiamos reikšmės vartotojų gyvenimo kokybei, kuri bus apsaugota tik tuo atveju, jei vartotojams bus veiksmingai atstovaujama. |
| --- | --- |

4.11

EESRK vis dėlto mano, kad galima rizika (pvz., rizika, kad vartotojų organizacijos taps įkaitais) yra tik antraeilės svarbos klausimas, palyginti su būtinybe užtikrinti konkrečią informaciją apie sudėtingas sritis, turinčias lemiamos reikšmės vartotojų gyvenimo kokybei, kuri bus apsaugota tik tuo atveju, jei vartotojams bus veiksmingai atstovaujama.

| 4.12 | Europos institucijos gali ir privalo skatinti vartotojų organizacijų dalyvavimą reguliavimo institucijų struktūrose ir diskusijų forumuose, visų pirma dėl tarifų ir kainų nustatymo (13), kadangi tai yra būdas užtikrinti kainų struktūros reglamentavimo procedūrų nešališkumą ir skaidrumą bei ugdyti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti vartotojų organizacijas. |
| --- | --- |

4.12

Europos institucijos gali ir privalo skatinti vartotojų organizacijų dalyvavimą reguliavimo institucijų struktūrose ir diskusijų forumuose, visų pirma dėl tarifų ir kainų nustatymo (13), kadangi tai yra būdas užtikrinti kainų struktūros reglamentavimo procedūrų nešališkumą ir skaidrumą bei ugdyti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti vartotojų organizacijas.

| 4.13 | Šis klausimas iš dalies keliamas direktyvose dėl elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (14), kuriose teigiama, kad „Reguliavimo institucija, vykdydama [...] nustatytas pareigas, atitinkamai konsultuojasi su perdavimo sistemos operatoriais ir atitinkamai glaudžiai bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, išsaugodama jų nepriklausomumą, nedarydama įtakos jų specialiai kompetencijai ir laikydamasi geresnio reglamentavimo principų.“ Vis dėlto ne visose konkurencinėse situacijose rekomenduojamas vartotojams atstovaujančių organizacijų dalyvavimas ir diskusijos su jomis. |
| --- | --- |

4.13

Šis klausimas iš dalies keliamas direktyvose dėl elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (14), kuriose teigiama, kad „Reguliavimo institucija, vykdydama [...] nustatytas pareigas, atitinkamai konsultuojasi su perdavimo sistemos operatoriais ir atitinkamai glaudžiai bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, išsaugodama jų nepriklausomumą, nedarydama įtakos jų specialiai kompetencijai ir laikydamasi geresnio reglamentavimo principų.“ Vis dėlto ne visose konkurencinėse situacijose rekomenduojamas vartotojams atstovaujančių organizacijų dalyvavimas ir diskusijos su jomis.

| 4.14 | Konkurencijos sąlygomis tarifų struktūra ne tik lemia paslaugų teikėjų prieigą prie sistemų: kadangi daro tiesioginę įtaką kainoms, gali paskatinti vartotojų atskirtį ir trukdyti vartotojui keisti paslaugos teikėją (15). |
| --- | --- |

4.14

Konkurencijos sąlygomis tarifų struktūra ne tik lemia paslaugų teikėjų prieigą prie sistemų: kadangi daro tiesioginę įtaką kainoms, gali paskatinti vartotojų atskirtį ir trukdyti vartotojui keisti paslaugos teikėją (15).

| 4.15 | Kainų klausimas ir būtinybė diskutuoti su vartotojų atstovais dėl kainas lemiančios tarifų struktūros nebuvo įtrauktos į reglamentavimo procesus ir į susijusius ES teisės aktus (pvz., į pirmiau minėtas direktyvas). Tačiau Energijos rinkos observatorijos duomenys aiškiai rodo, kad pagal šių paslaugų kainų struktūrą vartotojams ir įmonėms tenka mokesčiai ir kitos sąnaudos, o tai didina vartotojų pažeidžiamumą ir neigimai veikia įmonių konkurencingumą. |
| --- | --- |

4.15

Kainų klausimas ir būtinybė diskutuoti su vartotojų atstovais dėl kainas lemiančios tarifų struktūros nebuvo įtrauktos į reglamentavimo procesus ir į susijusius ES teisės aktus (pvz., į pirmiau minėtas direktyvas). Tačiau Energijos rinkos observatorijos duomenys aiškiai rodo, kad pagal šių paslaugų kainų struktūrą vartotojams ir įmonėms tenka mokesčiai ir kitos sąnaudos, o tai didina vartotojų pažeidžiamumą ir neigimai veikia įmonių konkurencingumą.

| 4.16 | Kai kurie sprendimai visuotinės ekonominės svarbos paslaugų srityje turi tiesioginio poveikio sąnaudoms, kurios galiausiai atsispindi vartotojų mokamoje kainoje. EESRK mano, kad sveikos konkurencijos bendrojoje rinkoje ir vartotojų apsaugos siekis pateisina ES institucijų veiksmus, kurių tikslas užtikrinti didesnį skaidrumą nustatant pagrindinių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų kainas ir stebėti kainą sudarančių komponentų ir tarifų pokyčius. Šiuo tikslu reikėtų raginti valstybės nares ir nacionalines reguliavimo institucijas remti vartotojams atstovaujančių organizacijų ir MVĮ aktyvų dalyvavimą sprendimų dėl tarifų nustatymo priėmimo procesuose (16). |
| --- | --- |

4.16

Kai kurie sprendimai visuotinės ekonominės svarbos paslaugų srityje turi tiesioginio poveikio sąnaudoms, kurios galiausiai atsispindi vartotojų mokamoje kainoje. EESRK mano, kad sveikos konkurencijos bendrojoje rinkoje ir vartotojų apsaugos siekis pateisina ES institucijų veiksmus, kurių tikslas užtikrinti didesnį skaidrumą nustatant pagrindinių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų kainas ir stebėti kainą sudarančių komponentų ir tarifų pokyčius. Šiuo tikslu reikėtų raginti valstybės nares ir nacionalines reguliavimo institucijas remti vartotojams atstovaujančių organizacijų ir MVĮ aktyvų dalyvavimą sprendimų dėl tarifų nustatymo priėmimo procesuose (16).

| 4.17 | Galiausiai, EESRK norėtų priminti, kad atstovavimas vartotojams nebus veiksmingas, kol nebus užtikrinta galimybė teikti kolektyvinį ieškinį, todėl primygtinai ragina Komisiją atnaujinti procesą dėl Europos kolektyvinio ieškinio. |
| --- | --- |

4.17

Galiausiai, EESRK norėtų priminti, kad atstovavimas vartotojams nebus veiksmingas, kol nebus užtikrinta galimybė teikti kolektyvinį ieškinį, todėl primygtinai ragina Komisiją atnaujinti procesą dėl Europos kolektyvinio ieškinio.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 175, 2009 7 28, p. 20.

1

(2)  2006 m. liepos 7 d. Pirmosios instancijos teismo (penktoji kolegija) sprendimas, Europos Teismo sprendimų rinkinys 2006, p. II-01601.

2

(3)  OL C 181, 2012 6 21, p. 89.

3

(4)  1975 m. balandžio 4 d. Tarybos patvirtinta pirmoji preliminari Europos Sąjungos vartotojų apsaugos ir informavimo politikos programa.

4

(5)  COM(2007) 99 final.

5

(6)  Vidutinio vartotojo koncepciją EESRK labai kritikavo savo nuomonėse.

6

(7)  Europos Teisingumo Teismo byla C-220/98 Estée Lauder Cosmetics c/Lancaster Group ir 1998 m. birželio 16 d. byla C-210/96 Gut Springenheide ir Tusky.

7

Estée Lauder Cosmetics c/Lancaster Group

Gut Springenheide

Tusky

(8)  „Galių suteikimas ES vartotojams“, SEC(2011) 469 final.

8

(9)  Europos vartotojų konsultacinė grupės ataskaita dėl vartotojų judėjimo veiksnių stebėsenos.

9

(10)  Žr. EESRK nuomonės OL C 221, 2005 9 8, p. 153, 3.5 punktą: organizacija turi būti juridinis asmuo, nesiekti pelno, jos pagrindinis įstatinis siekinys turi būti bendra vartotojų interesų gynyba ir atstovavimas jiems, organizuodama veiklą vadovautis demokratijos principais, būti finansiškai ir nepriklausoma, būti nepriklausoma nuo politinių ir ekonominių interesų.

10

(11)  COM(2011) 900 final.

11

(12)  Šie teiginiai pagrįsti 1999 m. Eurobarometro tyrimo Nr. 51.1 duomenimis. Į klausimą: „Jūsų nuomone, kokia iš toliau pateiktų užduočių yra prioritetinė vartotojų organizacijų užduotis? (10 galimų atsakymų, įskaitant „nežinau“) dažniausi atsakymai (dalyvavo 15 valstybių narių respondentai) buvo šie: 1) skleisti informaciją (26,8 proc.); 2) patarti ir suteikti praktinę pagalbą (25,4 proc.); 3) ginti vartotojų interesus (19,2 proc.); 4) atstovauti vartotojų interesams (7,3 proc.).

12

(13)  Kalbant apie komunalinių paslaugų įmonių teikiamas viešąsias paslaugas, kurių grėsmė vartotojų sveikatai ir saugumui yra labai menka (mažai susiję su telefono ryšio ir elektros tiekimo paslaugomis), kaina yra pagrindinis ir beveik vienintelis vartotojų pasirinkimą lemiantis veiksnys.

13

(14)  Direktyvos 2009/72/EB ir 2009/73/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55 ir p. 94).

14

(15)  Žr. 2009 m. liepos 13 d. Europos Pralamento ir Tarybos direktyvos 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių 32 straipsnio 1 dalį.

15

(16)  OL C 318, 2011 10 29, p. 155.

16

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/8

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 11/03

Pranešėjas Luca JAHIER

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. liepos 14 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Lisabonos sutarties 11 straipsnio 1 dalies ir 11 straipsnio 2 dalies įgyvendinimo principų, tvarkos ir veiksmų.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. rugsėjo 3 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 168 nariams balsavus už, 3 - prieš ir 7 susilaikius.

Nieko negalima pasiekti be piliečių, tačiau niekas negali ilgai tęstis be institucijų.

Jean Monnet

1.   Išvados

| 1.1 | EESRK mano, kad ypač svarbu parengti pasiūlymus dėl konkrečių veiksmų, kad įvairios ES institucijos imtųsi jų įgaliojimus atitinkančių iniciatyvų ir nustatytų tinkamas priemones Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatoms įgyvendinti. Šis procesas turi būti vertinamas kaip galimybė Europos, regionų ir vietos lygmeniu išplėsti ir sustiprinti dialogo su pilietine visuomene struktūras. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad ypač svarbu parengti pasiūlymus dėl konkrečių veiksmų, kad įvairios ES institucijos imtųsi jų įgaliojimus atitinkančių iniciatyvų ir nustatytų tinkamas priemones Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatoms įgyvendinti. Šis procesas turi būti vertinamas kaip galimybė Europos, regionų ir vietos lygmeniu išplėsti ir sustiprinti dialogo su pilietine visuomene struktūras.

| 1.2 | Atstovaujamoji demokratija ir toliau yra demokratijos pagrindas. Dalyvaujamoji demokratija yra atstovaujamąją demokratiją, kuri sudaro mūsų visuomenės pagrindą, papildantis ir niekada jai alternatyvus metodas. Pilietinis dialogas nekonkuruoja su socialiniu dialogu: kiekvienas iš jų atlieka labai konkretų ir savitą Sutartyje nurodytą vaidmenį. |
| --- | --- |

1.2

Atstovaujamoji demokratija ir toliau yra demokratijos pagrindas. Dalyvaujamoji demokratija yra atstovaujamąją demokratiją, kuri sudaro mūsų visuomenės pagrindą, papildantis ir niekada jai alternatyvus metodas. Pilietinis dialogas nekonkuruoja su socialiniu dialogu: kiekvienas iš jų atlieka labai konkretų ir savitą Sutartyje nurodytą vaidmenį.

| 1.3 | Būtina užtikrinti veiksmingą dalyvaujamąją demokratiją - kaip numatyta ES sutartyje - atspindinčią Europos Sąjungos vertybes ir identitetą. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos, socialinę ir politinę krizę ypač svarbu visiškai įgyvendinti 11 straipsnio nuostatas siekiant, kad Europos Sąjungos demokratinį legitimumą labiau pripažintų jos piliečiai. Galiausiai, tik didesnis skaidrumas, atsakomybės jausmas ir aktyvesnis piliečių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionaliniu ir Europos lygmeniu Europai leis išvengti ekstremizmo, apginti savo demokratines vertybes ir sukurti bendro likimo bendruomenę. |
| --- | --- |

1.3

Būtina užtikrinti veiksmingą dalyvaujamąją demokratiją - kaip numatyta ES sutartyje - atspindinčią Europos Sąjungos vertybes ir identitetą. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos, socialinę ir politinę krizę ypač svarbu visiškai įgyvendinti 11 straipsnio nuostatas siekiant, kad Europos Sąjungos demokratinį legitimumą labiau pripažintų jos piliečiai. Galiausiai, tik didesnis skaidrumas, atsakomybės jausmas ir aktyvesnis piliečių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionaliniu ir Europos lygmeniu Europai leis išvengti ekstremizmo, apginti savo demokratines vertybes ir sukurti bendro likimo bendruomenę.

| 1.4 | Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatų įgyvendinimą reikėtų vertinti kaip išskirtinę galimybę paskatinti dabartinius konsultacijų su pilietine visuomene ir jos dalyvavimo procesus, kurie ES lygmeniu plėtojami nuo baltosios knygos dėl Europos valdymo paskelbimo 2001 m. Taikyti įvairūs pilietinės visuomenės dalyvavimo būdai. Kai kurie iš jų pranoko siekį dalytis informacija. Juos galima laikyti gerais pavyzdžiais, kuriais remiantis galėtų būti kuriamas struktūruotas Europos socialinio dialogo pagrindas įgyvendinant 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

1.4

Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatų įgyvendinimą reikėtų vertinti kaip išskirtinę galimybę paskatinti dabartinius konsultacijų su pilietine visuomene ir jos dalyvavimo procesus, kurie ES lygmeniu plėtojami nuo baltosios knygos dėl Europos valdymo paskelbimo 2001 m. Taikyti įvairūs pilietinės visuomenės dalyvavimo būdai. Kai kurie iš jų pranoko siekį dalytis informacija. Juos galima laikyti gerais pavyzdžiais, kuriais remiantis galėtų būti kuriamas struktūruotas Europos socialinio dialogo pagrindas įgyvendinant 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas.

| 1.5 | Todėl EESRK rekomenduoja:






  — | Europos Komisijai atlikti išsamų tyrimą ir nustatyti dabartinius pilietinės visuomenės dalyvavimo apibrėžiant ES lygmens politiką procesus. Šiame tyrime turėtų būti įvertintas dabartinės struktūruoto bendradarbiavimo sistemos veiksmingumas ir pateikti pasiūlymai dėl bendro pagrindo, kuriame būtų nurodyta, kaip visos ES institucijos ir struktūros galėtų įgyvendinti 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas. EESRK ir tiesiogiai susiję dalyviai turėtų būti paraginti dalyvauti šiame tyrime, visų pirma jį rengiant, atliekant ir supažindinant su jo rezultatais; |
| --- | --- | --- |

1.5

Todėl EESRK rekomenduoja:

—

Europos Komisijai atlikti išsamų tyrimą ir nustatyti dabartinius pilietinės visuomenės dalyvavimo apibrėžiant ES lygmens politiką procesus. Šiame tyrime turėtų būti įvertintas dabartinės struktūruoto bendradarbiavimo sistemos veiksmingumas ir pateikti pasiūlymai dėl bendro pagrindo, kuriame būtų nurodyta, kaip visos ES institucijos ir struktūros galėtų įgyvendinti 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas. EESRK ir tiesiogiai susiję dalyviai turėtų būti paraginti dalyvauti šiame tyrime, visų pirma jį rengiant, atliekant ir supažindinant su jo rezultatais;

| — | išplėsti bendro Europos Parlamento ir Europos Komisijos skaidrumo registro veiklą įtraukiant Tarybą. Ateityje registras galėtų tapti naudinga priemone Europos pilietinio dialogo suinteresuotiesiems subjektams nustatyti; |
| --- | --- |

—

išplėsti bendro Europos Parlamento ir Europos Komisijos skaidrumo registro veiklą įtraukiant Tarybą. Ateityje registras galėtų tapti naudinga priemone Europos pilietinio dialogo suinteresuotiesiems subjektams nustatyti;

| — | Europos Sąjungos institucijoms sukurti vieną duomenų bazę, kurioje būtų sukaupta informacija apie kontaktus, konsultacijas ir dialogą su pilietine visuomene. Be to, reikia numatyti rengti metinę ataskaitą, kuri butų naudinga komunikacijos priemonė, atspindinti ES vykdomų dalyvaujamosios demokratijos iniciatyvų mastą; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos institucijoms sukurti vieną duomenų bazę, kurioje būtų sukaupta informacija apie kontaktus, konsultacijas ir dialogą su pilietine visuomene. Be to, reikia numatyti rengti metinę ataskaitą, kuri butų naudinga komunikacijos priemonė, atspindinti ES vykdomų dalyvaujamosios demokratijos iniciatyvų mastą;

| — | EESRK atlikti vidaus tyrimą, kuriame būtų įvertintas jo paties bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis veiksmingumas, svarba ir samprata siekiant nustatyti, ką būtų galima veiksmingai patobulinti; |
| --- | --- |

—

EESRK atlikti vidaus tyrimą, kuriame būtų įvertintas jo paties bendradarbiavimo su pilietinės visuomenės organizacijomis veiksmingumas, svarba ir samprata siekiant nustatyti, ką būtų galima veiksmingai patobulinti;

| — | EESRK sukurti duomenų bazę, kurioje būtų sukaupta išsami informacija apie EESRK veikloje jau dalyvavusias pilietinės visuomenės organizacijas ir nurodytas jų statusas; |
| --- | --- |

—

EESRK sukurti duomenų bazę, kurioje būtų sukaupta išsami informacija apie EESRK veikloje jau dalyvavusias pilietinės visuomenės organizacijas ir nurodytas jų statusas;

| — | EESRK visapusiškai pasinaudoti 2012 m. vasario mėn. su Europos Komisija pasirašytu nauju bendradarbiavimo protokolu siekiant dar aktyviau dalyvauti apibrėžiant ES, darbo programų ir svarbiausių sričių politikos prioritetus; |
| --- | --- |

—

EESRK visapusiškai pasinaudoti 2012 m. vasario mėn. su Europos Komisija pasirašytu nauju bendradarbiavimo protokolu siekiant dar aktyviau dalyvauti apibrėžiant ES, darbo programų ir svarbiausių sričių politikos prioritetus;

| — | EESRK persvarstyti ir atnaujinti savo Ryšių su Europos pilietinės visuomenės organizacijomis grupės veiklą siekiant užtikrinti platesnį dalyvavimą ir prisidėti prie geresnio 11 straipsnio 1 dalies straipsnio įgyvendinimo; |
| --- | --- |

—

EESRK persvarstyti ir atnaujinti savo Ryšių su Europos pilietinės visuomenės organizacijomis grupės veiklą siekiant užtikrinti platesnį dalyvavimą ir prisidėti prie geresnio 11 straipsnio 1 dalies straipsnio įgyvendinimo;

| — | EESRK, bendradarbiaujant su kitais tiesiogiai susijusiaisiais subjektais, visų pirma ES institucijomis, dalyvauti organizuojant metinį plataus masto renginį. Tai būtų bendras indėlis įgyvendinant ES darbotvarkės prioritetus. Šio renginio politinis poveikis būtų didesnis, jei jis būtų organizuojamas vykstant 27 valstybių narių parlamentų ir Europos Parlamento bendrai konferencijai. Pirmasis toks renginys galėtų įvykti iki 2014 m. Europos Parlamento rinkimų. Tai leistų sustiprinti Europos piliečių, rinkėjų ir išrinktųjų ryšius. |
| --- | --- |

—

EESRK, bendradarbiaujant su kitais tiesiogiai susijusiaisiais subjektais, visų pirma ES institucijomis, dalyvauti organizuojant metinį plataus masto renginį. Tai būtų bendras indėlis įgyvendinant ES darbotvarkės prioritetus. Šio renginio politinis poveikis būtų didesnis, jei jis būtų organizuojamas vykstant 27 valstybių narių parlamentų ir Europos Parlamento bendrai konferencijai. Pirmasis toks renginys galėtų įvykti iki 2014 m. Europos Parlamento rinkimų. Tai leistų sustiprinti Europos piliečių, rinkėjų ir išrinktųjų ryšius.

| 1.6 | Reikšmingas ir vis platesnis EESRK dalyvavimas kuriant Europos viešąją erdvę gali paskatinti Europos Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą atlikti vis aktyvesnį vaidmenį įgyvendinant Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas ir taip tiek proceso, tiek siekiamo tikslo požiūriu duoti visoms ES institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms naudingų rezultatų. |
| --- | --- |

1.6

Reikšmingas ir vis platesnis EESRK dalyvavimas kuriant Europos viešąją erdvę gali paskatinti Europos Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą atlikti vis aktyvesnį vaidmenį įgyvendinant Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalies nuostatas ir taip tiek proceso, tiek siekiamo tikslo požiūriu duoti visoms ES institucijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms naudingų rezultatų.

2.   Įžanga

| 2.1 | Per pastaruosius dvylika metų Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pasiekė didelės pažangos apibrėžiant Europos socialinį dialogą, savo papildantį vaidmenį atstovaujamosios demokratijos procesuose ir išskirtinį savo vaidmenį socialiniame dialoge. Pilietinis dialogas apibrėžtas kaip demokratinis viešosios nuomonės formavimo procesas, kuris, atsižvelgiant į jo dalyvius, gali įgyti įvairias formas. EESRK sutarė dėl pilietinio dialogo dalyvių ir sąvokų apibrėžties ir dėl šio dialogo sąsajos su dalyvaujamąja demokratija (1). |
| --- | --- |

2.1

Per pastaruosius dvylika metų Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pasiekė didelės pažangos apibrėžiant Europos socialinį dialogą, savo papildantį vaidmenį atstovaujamosios demokratijos procesuose ir išskirtinį savo vaidmenį socialiniame dialoge. Pilietinis dialogas apibrėžtas kaip demokratinis viešosios nuomonės formavimo procesas, kuris, atsižvelgiant į jo dalyvius, gali įgyti įvairias formas. EESRK sutarė dėl pilietinio dialogo dalyvių ir sąvokų apibrėžties ir dėl šio dialogo sąsajos su dalyvaujamąja demokratija (1).

| 2.2 | Be to, EESRK atkreipė dėmesį į subsidiarumo principą Europos lygmeniu; jis pasiūlė keturiolika aiškiai apibrėžtų kiekybinių ir kokybinių kriterijų, leidžiančių įvertinti pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvaujančių horizontaliajame, vertikaliajame ir sektorių pilietiniame dialoge, reprezentatyvumą; Komitetas aiškiai nurodė skirtumą tarp konsultacijų (vykstančių pagal principą „iš viršaus žemyn“) ir pilietinio dialogo (vykstančio pagal principą „iš apačios į viršų“ arba tiksliau tai yra ciklinis procesas). Taip EESRK prisidėjo prie ES institucinių laimėjimų, kurie dabar įtvirtinti sutarties 11 straipsnyje (2). |
| --- | --- |

2.2

Be to, EESRK atkreipė dėmesį į subsidiarumo principą Europos lygmeniu; jis pasiūlė keturiolika aiškiai apibrėžtų kiekybinių ir kokybinių kriterijų, leidžiančių įvertinti pilietinės visuomenės organizacijų, dalyvaujančių horizontaliajame, vertikaliajame ir sektorių pilietiniame dialoge, reprezentatyvumą; Komitetas aiškiai nurodė skirtumą tarp konsultacijų (vykstančių pagal principą „iš viršaus žemyn“) ir pilietinio dialogo (vykstančio pagal principą „iš apačios į viršų“ arba tiksliau tai yra ciklinis procesas). Taip EESRK prisidėjo prie ES institucinių laimėjimų, kurie dabar įtvirtinti sutarties 11 straipsnyje (2).

| 2.3 | 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojusioje ES sutartyje oficialiai pripažintas dalyvaujamosios demokratijos (pilietinis dialogas, konsultacijos, Europos piliečių iniciatyva) vaidmuo. Be to, 11 straipsnio nuostatomis (3) grindžiama ir sustiprinama svarbiausia atstovaujamosios demokratijos institucija (10 ir 12 straipsniai) (4) ir taip sukuriamas pažangus Europos demokratijos modelis. |
| --- | --- |

2.3

2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojusioje ES sutartyje oficialiai pripažintas dalyvaujamosios demokratijos (pilietinis dialogas, konsultacijos, Europos piliečių iniciatyva) vaidmuo. Be to, 11 straipsnio nuostatomis (3) grindžiama ir sustiprinama svarbiausia atstovaujamosios demokratijos institucija (10 ir 12 straipsniai) (4) ir taip sukuriamas pažangus Europos demokratijos modelis.

| 2.4 | Dabar reikia konkrečiai įgyvendinti 11 straipsnio nuostatas ir visų pirma, pradėti su pirmąja ir antrąja jo dalimi susijusį darbą atsižvelgiant į tai, kad šio straipsnio 3-ioje dalyje minima konsultacijų praktika nuo dabar plačiai taikoma, o Europos piliečių iniciatyva jau reglamentuota (5). EESRK patirtis iš tiesų rodo, kad norint turėti veiksmingas dialogo struktūras būtina aiški reglamentavimo sistema ir institucinis tęstinumas. |
| --- | --- |

2.4

Dabar reikia konkrečiai įgyvendinti 11 straipsnio nuostatas ir visų pirma, pradėti su pirmąja ir antrąja jo dalimi susijusį darbą atsižvelgiant į tai, kad šio straipsnio 3-ioje dalyje minima konsultacijų praktika nuo dabar plačiai taikoma, o Europos piliečių iniciatyva jau reglamentuota (5). EESRK patirtis iš tiesų rodo, kad norint turėti veiksmingas dialogo struktūras būtina aiški reglamentavimo sistema ir institucinis tęstinumas.

| 2.5 | 2010 m. kovo mėn. EESRK ragino Komisiją „pateikti ir pilietinio dialogo žaliąją knygą, kurioje būtų konkrečiai paaiškintos 11 straipsnio 1 ir 2 dalys, kad tokiu būdu būtų galima apsvarstyti jau taikomą praktiką, išsamiau apibrėžti procedūras ir principus, juos įvertinti ir kartu su organizuota pilietine visuomene pateikti pasiūlymus dėl jų patobulinimo, tačiau svarbiausia – sukurti aiškias struktūras (6).“ Po metų, t. y. 2011 m., EESRK III grupė ėmėsi iniciatyvos surengti neeilinį posėdį tema „Dalyvaujamosios demokratijos perspektyvos Europoje“, kurioje pakartojo šiuos reikalavimus ir priėmė Europos dalyvaujamosios demokratijos gaires (7). |
| --- | --- |

2.5

2010 m. kovo mėn. EESRK ragino Komisiją „pateikti ir pilietinio dialogo žaliąją knygą, kurioje būtų konkrečiai paaiškintos 11 straipsnio 1 ir 2 dalys, kad tokiu būdu būtų galima apsvarstyti jau taikomą praktiką, išsamiau apibrėžti procedūras ir principus, juos įvertinti ir kartu su organizuota pilietine visuomene pateikti pasiūlymus dėl jų patobulinimo, tačiau svarbiausia – sukurti aiškias struktūras (6).“ Po metų, t. y. 2011 m., EESRK III grupė ėmėsi iniciatyvos surengti neeilinį posėdį tema „Dalyvaujamosios demokratijos perspektyvos Europoje“, kurioje pakartojo šiuos reikalavimus ir priėmė Europos dalyvaujamosios demokratijos gaires (7).

| 2.6 | EESRK konstatuoja, kad be konsultacijų praktikos ir Europos piliečių iniciatyvos reglamento, kuris įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d. įvairios institucijos iki šiol nepadarė jokios pažangos įgyvendinant nuostatas dėl pilietinio dialogo (11 straipsnio 1 ir 2 dalys) ir vis dar nedavė teigiamo atsako į prašymus šiuo klausimu parengti žaliąją knygą. |
| --- | --- |

2.6

EESRK konstatuoja, kad be konsultacijų praktikos ir Europos piliečių iniciatyvos reglamento, kuris įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d. įvairios institucijos iki šiol nepadarė jokios pažangos įgyvendinant nuostatas dėl pilietinio dialogo (11 straipsnio 1 ir 2 dalys) ir vis dar nedavė teigiamo atsako į prašymus šiuo klausimu parengti žaliąją knygą.

| 2.7 | Tuo tarpu visą Europą apėmė struktūrinė ekonomikos krizė, kuri kelia abejonių dėl paties Europos integracijos pagrindo ir toliau skatina pavojingą dvilypį procesą: viena vertus, nuolat vyksta tarpvyriausybinės derybos dėl būdų įveikti krizę, todėl vis daugiau rengiama ES aukščiausiojo lygio susitikimų, kita vertus, vis labiau didėja atotrūkis tarp piliečių bei jų organizacijų ir ES institucijų. Be to, plačiai paplito įspūdis, kad ES ne tik nepavyksta rasti būdų krizei įveikti, bet ji dar ir reikalauja vykdyti taupymo politiką, kuri daro neigiamą įtaką visų europiečių gyvenimui, ir beveik visiškai nepalaiko dialogo su įvairiomis organizuotos pilietinės visuomenės organizacijomis dėl priimamų sprendimų. Taigi, atrodo, kad yra vis daugiau neaiškumo ir didėja atotrūkis, dėl ko gali kilti pavojus pačių Europos Sąjungos institucijų legitimumui. |
| --- | --- |

2.7

Tuo tarpu visą Europą apėmė struktūrinė ekonomikos krizė, kuri kelia abejonių dėl paties Europos integracijos pagrindo ir toliau skatina pavojingą dvilypį procesą: viena vertus, nuolat vyksta tarpvyriausybinės derybos dėl būdų įveikti krizę, todėl vis daugiau rengiama ES aukščiausiojo lygio susitikimų, kita vertus, vis labiau didėja atotrūkis tarp piliečių bei jų organizacijų ir ES institucijų. Be to, plačiai paplito įspūdis, kad ES ne tik nepavyksta rasti būdų krizei įveikti, bet ji dar ir reikalauja vykdyti taupymo politiką, kuri daro neigiamą įtaką visų europiečių gyvenimui, ir beveik visiškai nepalaiko dialogo su įvairiomis organizuotos pilietinės visuomenės organizacijomis dėl priimamų sprendimų. Taigi, atrodo, kad yra vis daugiau neaiškumo ir didėja atotrūkis, dėl ko gali kilti pavojus pačių Europos Sąjungos institucijų legitimumui.

| 2.8 | EESRK įsitikinęs, kad ES sutarties prasidėjusi dinamika, kaip ir daugelis į dabartinę Europos Sąjungos politinės veiklos darbotvarkę įtrauktų įvairių klausimų ir prioritetų, skatina suteikti Bendrijos metodui stiprų ir ryžtingą postūmį. Vienintelis būdas tai pasiekti - sustiprinti ir atnaujinti šį metodą, tvirtinti parlamentinę demokratiją, kuri yra Europos Sąjungos institucijų pagrindas, ir pradėti naują tiesioginio pilietinės visuomenės dalyvavimo etapą siekiant stiprinti Europos identitetą ir skatinti piliečių interesą. Todėl aktyvesnis piliečių dalyvavimas plėtojant pilietinį dialogą - tiek tiesiogiai, tiek per atstovaujamąsias organizacijas kaip numatyta 11 straipsnyje - yra svarbiausias Europos integracijos ateities iššūkis, visų pirma turima omenyje atsakomybės jausmas, pritarimas, skaidrumas ir didesnis sprendimų priėmimo proceso demokratinis legitimumas. |
| --- | --- |

2.8

EESRK įsitikinęs, kad ES sutarties prasidėjusi dinamika, kaip ir daugelis į dabartinę Europos Sąjungos politinės veiklos darbotvarkę įtrauktų įvairių klausimų ir prioritetų, skatina suteikti Bendrijos metodui stiprų ir ryžtingą postūmį. Vienintelis būdas tai pasiekti - sustiprinti ir atnaujinti šį metodą, tvirtinti parlamentinę demokratiją, kuri yra Europos Sąjungos institucijų pagrindas, ir pradėti naują tiesioginio pilietinės visuomenės dalyvavimo etapą siekiant stiprinti Europos identitetą ir skatinti piliečių interesą. Todėl aktyvesnis piliečių dalyvavimas plėtojant pilietinį dialogą - tiek tiesiogiai, tiek per atstovaujamąsias organizacijas kaip numatyta 11 straipsnyje - yra svarbiausias Europos integracijos ateities iššūkis, visų pirma turima omenyje atsakomybės jausmas, pritarimas, skaidrumas ir didesnis sprendimų priėmimo proceso demokratinis legitimumas.

| 2.9 | Taigi 11 straipsnis ir jo įgyvendinimas yra vertinga priemonė tokiai dalyvaujamosios demokratijos raidai užtikrinti ir EESRK neabejotinai yra sukaupęs patirtį, leidžiančią glaudžiai bendradarbiaujant su įvairiomis ES institucijomis ir svarbiausiais organizuotos pilietinės visuomenės Europos ir nacionaliniais tinklais, atlikti šio Europos demokratinio gyvenimo proceso stiprinimo skatintojo vaidmenį. |
| --- | --- |

2.9

Taigi 11 straipsnis ir jo įgyvendinimas yra vertinga priemonė tokiai dalyvaujamosios demokratijos raidai užtikrinti ir EESRK neabejotinai yra sukaupęs patirtį, leidžiančią glaudžiai bendradarbiaujant su įvairiomis ES institucijomis ir svarbiausiais organizuotos pilietinės visuomenės Europos ir nacionaliniais tinklais, atlikti šio Europos demokratinio gyvenimo proceso stiprinimo skatintojo vaidmenį.

| 2.10 | Komitetas supranta, kad jis tik iš dalies atspindi su sąvoka „organizuota pilietinė visuomenė“ (8) siejamą įvairovę. Būtent todėl, laikydamasis pragmatinio požiūrio, jau kurį laiką vykdo iniciatyvas, kurių tikslas užtikrinti kuo platesnį savo santykių su Europos organizuota pilietine visuomene pagrindą. EESRK mano, kad esant krizei kaip niekada svarbu stiprinti institucijų ir pilietinės visuomenės ryšį siekiant priimti struktūrinius politinius sprendimus ir įgyvendinti institucines reformas, kurias ES privalo vykdyti, kad užsitikrintų ateitį. |
| --- | --- |

2.10

Komitetas supranta, kad jis tik iš dalies atspindi su sąvoka „organizuota pilietinė visuomenė“ (8) siejamą įvairovę. Būtent todėl, laikydamasis pragmatinio požiūrio, jau kurį laiką vykdo iniciatyvas, kurių tikslas užtikrinti kuo platesnį savo santykių su Europos organizuota pilietine visuomene pagrindą. EESRK mano, kad esant krizei kaip niekada svarbu stiprinti institucijų ir pilietinės visuomenės ryšį siekiant priimti struktūrinius politinius sprendimus ir įgyvendinti institucines reformas, kurias ES privalo vykdyti, kad užsitikrintų ateitį.

| 2.11 | Visame 11 straipsnyje aiškiai išreikštas pasitikėjimas aktyvaus pilietiškumo pridėtine verte, dalyvaujamosios demokratijos nauda ir vaidmeniu, kurį ji gali atlikti stiprinant piliečių atsakomybės už Europos integracijos projektą jausmą, ugdant vis geriau informuotą ir stipresnę Europos visuomenę. 11 straipsnis, kuriame jau gerai įtvirtinta konsultavimosi procedūra (3 dalis) priskiriama dalyvaujamajam ramsčiui (1 ir 2 dalys), yra svarbus žingsnis kuriant pažangesnį struktūruoto dialogo modelį. |
| --- | --- |

2.11

Visame 11 straipsnyje aiškiai išreikštas pasitikėjimas aktyvaus pilietiškumo pridėtine verte, dalyvaujamosios demokratijos nauda ir vaidmeniu, kurį ji gali atlikti stiprinant piliečių atsakomybės už Europos integracijos projektą jausmą, ugdant vis geriau informuotą ir stipresnę Europos visuomenę. 11 straipsnis, kuriame jau gerai įtvirtinta konsultavimosi procedūra (3 dalis) priskiriama dalyvaujamajam ramsčiui (1 ir 2 dalys), yra svarbus žingsnis kuriant pažangesnį struktūruoto dialogo modelį.

| 2.12 | Po penkiolika metų trukusių teorinių svarstymų ir svarbių tyrimų, kurie pateikiami pirmiau minėtoje santraukoje (9), šiandien visos ES institucijos privalo įgyvendinti atitinkamus konkrečius veiksmus ir priemones ir kartu sukurti koordinuotą ir nuoseklų pagrindą, kuris leistų geriau įgyvendinti bendrą šiame straipsnyje nurodytą tikslą. |
| --- | --- |

2.12

Po penkiolika metų trukusių teorinių svarstymų ir svarbių tyrimų, kurie pateikiami pirmiau minėtoje santraukoje (9), šiandien visos ES institucijos privalo įgyvendinti atitinkamus konkrečius veiksmus ir priemones ir kartu sukurti koordinuotą ir nuoseklų pagrindą, kuris leistų geriau įgyvendinti bendrą šiame straipsnyje nurodytą tikslą.

| 2.13 | EESRK mano, kad reikia vengti pakeisti 11 straipsnio norminę struktūrą (visų prima 1 ir 2 dalies) ir ji tiesiog paversti tarsi jau egzistuojančią realybę atspindinčiu aprašomojo pobūdžio tekstu. Tai visiškai neatspindėtų teisės akto leidėjo intencijos ir neatitiktų didelių Europos organizuotos pilietinės visuomenės lūkesčių. |
| --- | --- |

2.13

EESRK mano, kad reikia vengti pakeisti 11 straipsnio norminę struktūrą (visų prima 1 ir 2 dalies) ir ji tiesiog paversti tarsi jau egzistuojančią realybę atspindinčiu aprašomojo pobūdžio tekstu. Tai visiškai neatspindėtų teisės akto leidėjo intencijos ir neatitiktų didelių Europos organizuotos pilietinės visuomenės lūkesčių.

3.   Remtis sukaupta gerąja praktika

| 3.1 | EESRK mano, kad prieš imantis konkrečių veiksmų 11 straipsnio 1 ir 2 dalims įgyvendinti, naudinga pasinaudoti jau sukaupta gerąja praktika. |
| --- | --- |

3.1

EESRK mano, kad prieš imantis konkrečių veiksmų 11 straipsnio 1 ir 2 dalims įgyvendinti, naudinga pasinaudoti jau sukaupta gerąja praktika.

| 3.2 | Per pastaruosius dešimtį metų Europos Sąjungoje palaipsniui daugėjo įvairių bendradarbiavimo su pilietinės visuomenė organizacijomis formų. Dauguma jų susijusios su Europos Komisijos vykdyta konsultavimosi praktika. |
| --- | --- |

3.2

Per pastaruosius dešimtį metų Europos Sąjungoje palaipsniui daugėjo įvairių bendradarbiavimo su pilietinės visuomenė organizacijomis formų. Dauguma jų susijusios su Europos Komisijos vykdyta konsultavimosi praktika.

| 3.3 | Europos Komisijoje vis daugiau generalinių direktoratų vykdė nemažai tokių konsultacijų, kurioms būdingi įvairiausi tikslai, periodiškumas, formatas ir poveikis. Šios konsultacijos buvo plėtojamos visiškai nepriklausomai ir kai kurios iš jų tapo tikrais konsultacijų forumais. Tokia situacijų ir rezultatų įvairovė lėmė, tai, kad kai kurios iš jų virto beveik struktūruotomis nuolatinio dialogo su pilietine visuomene formomis (10). EESRK mano, kad bet kuriuo atveju reikia priminti, kad konsultavimosi teisinio modelio negalima painioti su nauja institucija, t. y. pilietiniu dialogu, kuris turi tapti struktūruotas ir nuolatinis. |
| --- | --- |

3.3

Europos Komisijoje vis daugiau generalinių direktoratų vykdė nemažai tokių konsultacijų, kurioms būdingi įvairiausi tikslai, periodiškumas, formatas ir poveikis. Šios konsultacijos buvo plėtojamos visiškai nepriklausomai ir kai kurios iš jų tapo tikrais konsultacijų forumais. Tokia situacijų ir rezultatų įvairovė lėmė, tai, kad kai kurios iš jų virto beveik struktūruotomis nuolatinio dialogo su pilietine visuomene formomis (10). EESRK mano, kad bet kuriuo atveju reikia priminti, kad konsultavimosi teisinio modelio negalima painioti su nauja institucija, t. y. pilietiniu dialogu, kuris turi tapti struktūruotas ir nuolatinis.

| 3.4 | Šiuo požiūriu galima paminėti Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato (SANCO) ES forumą sveikatos ir vartotojų klausimais, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros Pagrindinių teisių platformą, Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato EuropeAid (DEVCO) ryšių su pilietine visuomene grupę, Prekybos generalinio direktorato pradėtą dialogą su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

3.4

Šiuo požiūriu galima paminėti Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinio direktorato (SANCO) ES forumą sveikatos ir vartotojų klausimais, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros Pagrindinių teisių platformą, Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato EuropeAid (DEVCO) ryšių su pilietine visuomene grupę, Prekybos generalinio direktorato pradėtą dialogą su pilietine visuomene.

| 3.5 | Pastarasis veikiausiai yra labiausiai išplėtotas struktūrinio sektorinio dialogo mechanizmas tiek turint omenyje jame plačiai ir reguliariai dalyvaujančiųjų skaičių (užregistruota daugiau nei 800 organizacijų) ir tai, kad apie pusės iš jų buveinė yra ne Briuselyje, o vienoje iš valstybių narių. Be to, tai yra vienintelis dialogo procesas, kurio rezultatų išorės vertinimą (11) atliko pats TRADE GD. |
| --- | --- |

3.5

Pastarasis veikiausiai yra labiausiai išplėtotas struktūrinio sektorinio dialogo mechanizmas tiek turint omenyje jame plačiai ir reguliariai dalyvaujančiųjų skaičių (užregistruota daugiau nei 800 organizacijų) ir tai, kad apie pusės iš jų buveinė yra ne Briuselyje, o vienoje iš valstybių narių. Be to, tai yra vienintelis dialogo procesas, kurio rezultatų išorės vertinimą (11) atliko pats TRADE GD.

| 3.6 | Kitas pavyzdys - 2009 m. bendra EESRK ir Europos Komisijos iniciatyva sukurtas nuolat veikiantis Europos integracijos forumas (12), kurį sudaro apie šimtas tiek Europos, tiek nacionalinio lygmens suinteresuotųjų subjektų. Jame taip pat nuolat dalyvauja ir Europos Parlamentas, RK ir ES valstybių narių vyriausybių atstovai. Nors pradžia nebuvo lengva, šiuo metu forumas tapo struktūruoto dialogo centru, kuriame aptariama konkreti Europos integracijos politikos programavimo raida, visų pirma ex ante etapu. |
| --- | --- |

3.6

Kitas pavyzdys - 2009 m. bendra EESRK ir Europos Komisijos iniciatyva sukurtas nuolat veikiantis Europos integracijos forumas (12), kurį sudaro apie šimtas tiek Europos, tiek nacionalinio lygmens suinteresuotųjų subjektų. Jame taip pat nuolat dalyvauja ir Europos Parlamentas, RK ir ES valstybių narių vyriausybių atstovai. Nors pradžia nebuvo lengva, šiuo metu forumas tapo struktūruoto dialogo centru, kuriame aptariama konkreti Europos integracijos politikos programavimo raida, visų pirma ex ante etapu.

| 3.7 | Trečiasis pavyzdys - sudėtingoje Sąjungos išorės santykių sistemoje veikiantis pilietinės visuomenės forumas. Visų pirma reikėtų paminėti jungtinių konsultacinių komitetų, įsteigtų vykstant deryboms dėl stojimo į ES, sėkmingą veiklą, Cariforum ir ES konsultacinio komiteto vaidmenį vykdant specialaus Cariforum ir ES ekonominės partnerystės susitarimo stebėseną, taip pat pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimą. |
| --- | --- |

3.7

Trečiasis pavyzdys - sudėtingoje Sąjungos išorės santykių sistemoje veikiantis pilietinės visuomenės forumas. Visų pirma reikėtų paminėti jungtinių konsultacinių komitetų, įsteigtų vykstant deryboms dėl stojimo į ES, sėkmingą veiklą, Cariforum ir ES konsultacinio komiteto vaidmenį vykdant specialaus Cariforum ir ES ekonominės partnerystės susitarimo stebėseną, taip pat pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimą.

| 3.8 | Tiek dalyvaujančių šalių ir dalyvių, tiek įgyvendintų veiksmų skaičiumi geriausiai parengta ir struktūruota priemonė, žinoma, numatyta Kotonu susitarime (13). Jame oficialiai pripažįstamas „nevalstybinių dalyvių“ – jiems priskiriami privatusis sektorius, ekonominiai ir socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė – papildomas vaidmuo ir jų galimas įnašas į plėtros procesą (14). Pagal specialų įgaliojimą EESRK rengia reguliarius AKR ir ES socialinių ir ekonominių dalyvių susitikimus; be to, įvairiose šalyse parengta speciali finansinės paramos programa, kurią valdo susijusių šalių ES delegacijos ir kurioje šių dalyvių įtraukimui ir investavimui į gebėjimų stiprinimą skiriamas vis didesnis dėmesys (15). |
| --- | --- |

3.8

Tiek dalyvaujančių šalių ir dalyvių, tiek įgyvendintų veiksmų skaičiumi geriausiai parengta ir struktūruota priemonė, žinoma, numatyta Kotonu susitarime (13). Jame oficialiai pripažįstamas „nevalstybinių dalyvių“ – jiems priskiriami privatusis sektorius, ekonominiai ir socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė – papildomas vaidmuo ir jų galimas įnašas į plėtros procesą (14). Pagal specialų įgaliojimą EESRK rengia reguliarius AKR ir ES socialinių ir ekonominių dalyvių susitikimus; be to, įvairiose šalyse parengta speciali finansinės paramos programa, kurią valdo susijusių šalių ES delegacijos ir kurioje šių dalyvių įtraukimui ir investavimui į gebėjimų stiprinimą skiriamas vis didesnis dėmesys (15).

| 3.9 | Galiausiai taip pat paminėsime Europos Parlamento iniciatyvą: nuo 2007 m. jis surengė (nors ir nereguliariai) tris piliečių agoras (jų rezultatai - skirtingi) konkrečiais klausimais, kuriose aktyviai dalyvavo Europos pilietinė visuomenė (16). Šiuo metu Europos Parlamente atliekamas specialus šio darbo vidaus vertinimas, kurio tikslas - ateityje pačia veiksmingiausia forma atnaujinti šį procesą. |
| --- | --- |

3.9

Galiausiai taip pat paminėsime Europos Parlamento iniciatyvą: nuo 2007 m. jis surengė (nors ir nereguliariai) tris piliečių agoras (jų rezultatai - skirtingi) konkrečiais klausimais, kuriose aktyviai dalyvavo Europos pilietinė visuomenė (16). Šiuo metu Europos Parlamente atliekamas specialus šio darbo vidaus vertinimas, kurio tikslas - ateityje pačia veiksmingiausia forma atnaujinti šį procesą.

| 3.10 | Be to, reikia pažymėti ir kai kuriuos veiksmingo pilietinės visuomenės dalyvavimo sprendimo priėmimo procesuose tarptautiniu lygmeniu pavyzdžius. Tarp tokių pavyzdžių - Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Orhuso konvencija (17) ir Europos Tarybos Tarptautinių nevyriausybinių organizacijų konferencijos priimtas piliečių dalyvavimo sprendimų priėmimo procese gerosios praktikos kodeksas (18). |
| --- | --- |

3.10

Be to, reikia pažymėti ir kai kuriuos veiksmingo pilietinės visuomenės dalyvavimo sprendimo priėmimo procesuose tarptautiniu lygmeniu pavyzdžius. Tarp tokių pavyzdžių - Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos Orhuso konvencija (17) ir Europos Tarybos Tarptautinių nevyriausybinių organizacijų konferencijos priimtas piliečių dalyvavimo sprendimų priėmimo procese gerosios praktikos kodeksas (18).

| 3.11 | Orhuso konvencijoje numatyta, kad visuomenė ir svarbiausios pilietinės visuomenės organizacijos turi ne tik teisę iš valdžios institucijų „gauti informaciją apie aplinką“, bet ir teisę dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais ir, prireikus, pasinaudoti teise užginčyti viešuosius sprendimus. Be to, pilietinės visuomenės atstovai gali skirti narius į komitetą, kuriam pavesta stebėti, ar laikomasi nuostatų, ir turi teisę būti atstovaujami biure. Šios pilietinės visuomenės organizacijos gauna finansinę paramą. |
| --- | --- |

3.11

Orhuso konvencijoje numatyta, kad visuomenė ir svarbiausios pilietinės visuomenės organizacijos turi ne tik teisę iš valdžios institucijų „gauti informaciją apie aplinką“, bet ir teisę dalyvauti priimant sprendimus aplinkos klausimais ir, prireikus, pasinaudoti teise užginčyti viešuosius sprendimus. Be to, pilietinės visuomenės atstovai gali skirti narius į komitetą, kuriam pavesta stebėti, ar laikomasi nuostatų, ir turi teisę būti atstovaujami biure. Šios pilietinės visuomenės organizacijos gauna finansinę paramą.

| 3.12 | Europos Tarybos gerosios praktikos kodeksu, kurį pripažino Europos Tarybos Ministrų komitetas, siekiama užtikrinti geresnį pilietinės visuomenės dalyvavimą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu sprendimų priėmimo procese. Gerosios praktikos kodekse apibrėžti keturi skirtingi dalyvavimo lygiai (informavimas, konsultavimasis, dialogas ir partnerystė), kurie gali būti modeliu tiek pilietinei visuomenei, tiek valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

3.12

Europos Tarybos gerosios praktikos kodeksu, kurį pripažino Europos Tarybos Ministrų komitetas, siekiama užtikrinti geresnį pilietinės visuomenės dalyvavimą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu sprendimų priėmimo procese. Gerosios praktikos kodekse apibrėžti keturi skirtingi dalyvavimo lygiai (informavimas, konsultavimasis, dialogas ir partnerystė), kurie gali būti modeliu tiek pilietinei visuomenei, tiek valdžios institucijoms.

| 3.13 | Gerų pavyzdžių yra ir regionų ir vietos lygmeniu. Tarp jų visų prima reikėtų išskirti Prancūzijos respublikos prezidento iniciatyva 2007 m. sukurtą Grenelle Environnement
   (19). Šis forumas subūrė valstybės, vietos valdžios institucijų, NVO ir socialinių partnerių atstovus dalyvauti dialogo ir partnerystės procese, kurio rezultatas - atitinkamai 2008 m. ir 2010 m. priimti du aplinkos srities teisės aktų rinkiniai. Be to, būtent atsižvelgus į Grenelle Environnement siūlymą 2008 m. Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (ESRT) pavadinimas pakeistas į „Ekonomikos, socialinių ir aplinkos reikalų taryba“ ir aplinkos srities atstovai paskirti jos nariais (20). Reikėtų paminėti ir kitus vietos ir regionų lygmeniu išplėtotus pilietinio dialogo modelius, kurie įgijo „bendradarbiavimo platformos“, „pakto“, „susitarimo“ ar „bendradarbiavimo protokolo“ formą ir kuriais taip pat verta pasinaudoti. |
| --- | --- |

3.13

Gerų pavyzdžių yra ir regionų ir vietos lygmeniu. Tarp jų visų prima reikėtų išskirti Prancūzijos respublikos prezidento iniciatyva 2007 m. sukurtą Grenelle Environnement
   (19). Šis forumas subūrė valstybės, vietos valdžios institucijų, NVO ir socialinių partnerių atstovus dalyvauti dialogo ir partnerystės procese, kurio rezultatas - atitinkamai 2008 m. ir 2010 m. priimti du aplinkos srities teisės aktų rinkiniai. Be to, būtent atsižvelgus į Grenelle Environnement siūlymą 2008 m. Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (ESRT) pavadinimas pakeistas į „Ekonomikos, socialinių ir aplinkos reikalų taryba“ ir aplinkos srities atstovai paskirti jos nariais (20). Reikėtų paminėti ir kitus vietos ir regionų lygmeniu išplėtotus pilietinio dialogo modelius, kurie įgijo „bendradarbiavimo platformos“, „pakto“, „susitarimo“ ar „bendradarbiavimo protokolo“ formą ir kuriais taip pat verta pasinaudoti.

4.   Plėtotina patirtis ir galimybės

| 4.1 | Šiandien galima pateikti ypač įdomių pavyzdžių, kurie faktiškai gerokai pranoko įprastines paprasčiausio konsultavimosi formas. Kai kuriais atvejais buvo užtikrintas stabilesnis ir labiau struktūruotas aktyvaus dalyvavimo ir bendradarbiavimo formų, pranokstančių galimas ES sutarties 11 straipsnyje nurodytas struktūruoto pilietinio dialogo formas, įtvirtinimo procesas. Vis dėlto visuose sektoriuose ši praktika nepakankamai žinoma tiems, kurie su šia veikla nesusiję, ir ją reikia įvertinti, plačiau propaguoti, plačiau ir reguliariau taikyti. |
| --- | --- |

4.1

Šiandien galima pateikti ypač įdomių pavyzdžių, kurie faktiškai gerokai pranoko įprastines paprasčiausio konsultavimosi formas. Kai kuriais atvejais buvo užtikrintas stabilesnis ir labiau struktūruotas aktyvaus dalyvavimo ir bendradarbiavimo formų, pranokstančių galimas ES sutarties 11 straipsnyje nurodytas struktūruoto pilietinio dialogo formas, įtvirtinimo procesas. Vis dėlto visuose sektoriuose ši praktika nepakankamai žinoma tiems, kurie su šia veikla nesusiję, ir ją reikia įvertinti, plačiau propaguoti, plačiau ir reguliariau taikyti.

| 4.2 | Tai, kaip šiuos forumus - visų pirma veiksmingumo požiūriu - vertina įvairūs suinteresuotieji subjektai iš esmės lemia įvairūs veiksniai: labai įvairus atsakomybės už procesą lygis, suinteresuotųjų subjektų reprezentatyvumo lygis (21), finansinės sąlygos, kurios sudaro galimybę arba nesudaro galimybės dalyvauti mažiau struktūruotiems ir Briuselyje nesantiems dalyviams, techniniai pajėgumai aktyviai dalyvauti diskusijose ir užtikrinti tolesnę su procesu susijusią veiklą, ES institucijų veiklos tęstinumas. |
| --- | --- |

4.2

Tai, kaip šiuos forumus - visų pirma veiksmingumo požiūriu - vertina įvairūs suinteresuotieji subjektai iš esmės lemia įvairūs veiksniai: labai įvairus atsakomybės už procesą lygis, suinteresuotųjų subjektų reprezentatyvumo lygis (21), finansinės sąlygos, kurios sudaro galimybę arba nesudaro galimybės dalyvauti mažiau struktūruotiems ir Briuselyje nesantiems dalyviams, techniniai pajėgumai aktyviai dalyvauti diskusijose ir užtikrinti tolesnę su procesu susijusią veiklą, ES institucijų veiklos tęstinumas.

| 4.3 | Svarbu pabrėžti tikrukai kuriuos svarbius su šiais procesais susijusius aspektus:






  — | šie procesai padėjo suformuoti tam tikrus darbo metodus, kurie palaipsniui tapo plačiai taikomais ir priimtinais standartais. Tai yra labai vertingi pavyzdžiai, kuriuos reikėtų išanalizuoti ir įvertinti; |
| --- | --- | --- |

4.3

Svarbu pabrėžti tikrukai kuriuos svarbius su šiais procesais susijusius aspektus:

—

šie procesai padėjo suformuoti tam tikrus darbo metodus, kurie palaipsniui tapo plačiai taikomais ir priimtinais standartais. Tai yra labai vertingi pavyzdžiai, kuriuos reikėtų išanalizuoti ir įvertinti;

| — | daugeliu atveju su šia praktika susijusioje veikloje dalyvauja platus ratas suinteresuotųjų subjektų, dažniausiai priklausančių ne vienos srities ar vieno sektoriaus organizuotos pilietinės visuomenės organizacijoms, kuriose dažnai atstovaujama tokiems patiems interesams kaip ir EESRK: įmonėms atstovaujančios organizacijos, kitiems socialinės ir ekonomikos srities dalyviams, piliečiams, profesinių ir kultūros srities atstovams, |
| --- | --- |

—

daugeliu atveju su šia praktika susijusioje veikloje dalyvauja platus ratas suinteresuotųjų subjektų, dažniausiai priklausančių ne vienos srities ar vieno sektoriaus organizuotos pilietinės visuomenės organizacijoms, kuriose dažnai atstovaujama tokiems patiems interesams kaip ir EESRK: įmonėms atstovaujančios organizacijos, kitiems socialinės ir ekonomikos srities dalyviams, piliečiams, profesinių ir kultūros srities atstovams,

| — | tam tikrais atvejais šiame procese dalyvauja daugelis, nors ir skirtingus vaidmenis atliekančių, ES institucijų ir (arba) organų ir tokiais atvejais pasiekiamas institucijų tinklaveikos poveikis, kurį ateityje reikėtų išplėtoti, |
| --- | --- |

—

tam tikrais atvejais šiame procese dalyvauja daugelis, nors ir skirtingus vaidmenis atliekančių, ES institucijų ir (arba) organų ir tokiais atvejais pasiekiamas institucijų tinklaveikos poveikis, kurį ateityje reikėtų išplėtoti,

| — | taip pat vis dažniau pasitaiko atvejų, kai šiame procese vyksta ne tik Europos, bet ir pakankamai įvairių formų nacionalinių pilietinės visuomenės atstovų ir jų organizacijų struktūruotas bendradarbiavimas. Tačiau šioje srityje dar reikia daug ką nuveikti siekiant užtikrinti aktyvesnį 27 valstybių narių pilietinės visuomenės dalyvavimą vietos ir nacionaliniu lygmeniu (22). |
| --- | --- |

—

taip pat vis dažniau pasitaiko atvejų, kai šiame procese vyksta ne tik Europos, bet ir pakankamai įvairių formų nacionalinių pilietinės visuomenės atstovų ir jų organizacijų struktūruotas bendradarbiavimas. Tačiau šioje srityje dar reikia daug ką nuveikti siekiant užtikrinti aktyvesnį 27 valstybių narių pilietinės visuomenės dalyvavimą vietos ir nacionaliniu lygmeniu (22).

| 4.4 | Pateikti pavyzdžiai rodo kritinės masės potencialą: ją susisteminus ir deramai su ja supažindinus ši galėtų tapti svarbiu indėliu kuriant dalyvaujamąją demokratiją Europos lygmeniu. Bet kuriuo atveju tokie veiksmai sudarytų galimybę atkreipti tiek visuomenės, tiek įvairių institucijų dėmesį į šį Europos demokratijos ramstį. Tai padėtų labiau pripažinti ir įvertinti Europos pilietinės visuomenės organizacijų indėlį ir jos jau seniai ES lygmeniu dedamas pastangas. |
| --- | --- |

4.4

Pateikti pavyzdžiai rodo kritinės masės potencialą: ją susisteminus ir deramai su ja supažindinus ši galėtų tapti svarbiu indėliu kuriant dalyvaujamąją demokratiją Europos lygmeniu. Bet kuriuo atveju tokie veiksmai sudarytų galimybę atkreipti tiek visuomenės, tiek įvairių institucijų dėmesį į šį Europos demokratijos ramstį. Tai padėtų labiau pripažinti ir įvertinti Europos pilietinės visuomenės organizacijų indėlį ir jos jau seniai ES lygmeniu dedamas pastangas.

| 4.5 | Todėl EESRK siūlo Europos Komisijai, aktyviai bendradarbiaujant su visomis kitomis institucijomis, atlikti platesnio masto ir išsamesnį tyrimą. |
| --- | --- |

4.5

Todėl EESRK siūlo Europos Komisijai, aktyviai bendradarbiaujant su visomis kitomis institucijomis, atlikti platesnio masto ir išsamesnį tyrimą.

| 4.6 | Praėjus dešimčiai metų po baltosios knygos dėl Europos valdymo (23) paskelbimo, tokiame tyrime turėtų būti pateikti išsamesni duomenys, kurie padėtų įvertinti visus pasiektus rezultatus, konkretų poveikį teisėkūros procesui, nenumatytus pokyčius, sunkumus, su kuriais susidurta, trūkumus ir nenuoseklumą, taip pat patirtas sąnaudas, galiausiai nustatyti veiksnius, būtinus siekiant užtikrinti tinkamesnį ir platesnį dalyvavimą. Be to, tyrime turėtų būti įvertintas viso su pilietine visuomene vykdyto bendradarbiavimo konkretus veiksmingumas ir mastas, parametrai ir sąlygos, galintys padidinti veiksmingumą, pavyzdinė geroji praktika ir būdai šį bendradarbiavimą tobulinti ateityje. Be to, reikėtų įvertinti, kaip ir kokiu mastu apie šį svarbų darbą sužino ir jį vertina tie, kurie su juo nesusiję, ir kaip jis padeda išplėsti demokratinį dalyvavimą ir paremti Europos integraciją, taigi ir kurti Europos viešąją erdvę. Tokiame tyrime taip pat turėtų būti nurodyti tiek institucijų, tiek įvairių organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų poveikio vertinimo kriterijai. |
| --- | --- |

4.6

Praėjus dešimčiai metų po baltosios knygos dėl Europos valdymo (23) paskelbimo, tokiame tyrime turėtų būti pateikti išsamesni duomenys, kurie padėtų įvertinti visus pasiektus rezultatus, konkretų poveikį teisėkūros procesui, nenumatytus pokyčius, sunkumus, su kuriais susidurta, trūkumus ir nenuoseklumą, taip pat patirtas sąnaudas, galiausiai nustatyti veiksnius, būtinus siekiant užtikrinti tinkamesnį ir platesnį dalyvavimą. Be to, tyrime turėtų būti įvertintas viso su pilietine visuomene vykdyto bendradarbiavimo konkretus veiksmingumas ir mastas, parametrai ir sąlygos, galintys padidinti veiksmingumą, pavyzdinė geroji praktika ir būdai šį bendradarbiavimą tobulinti ateityje. Be to, reikėtų įvertinti, kaip ir kokiu mastu apie šį svarbų darbą sužino ir jį vertina tie, kurie su juo nesusiję, ir kaip jis padeda išplėsti demokratinį dalyvavimą ir paremti Europos integraciją, taigi ir kurti Europos viešąją erdvę. Tokiame tyrime taip pat turėtų būti nurodyti tiek institucijų, tiek įvairių organizuotos pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų poveikio vertinimo kriterijai.

| 4.7 | Atliekamas atsižvelgiant į ES sutarties 11 straipsnį (24) ir užtikrinant tiesioginį ir aktyvų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą, toks tyrimas galėtų tapti tinkamu darbo pagrindu nustatant gaires ir kitas praktines nuostatas, kurios būtinos siekiant plėtoti minėtame 11 straipsnyje numatytą struktūruotą dialogą. Šis tyrimas suteiktų Komisijai ir kitoms ES institucijoms informacijos, reikalingos apibrėžiant tolesnius ir aiškesnius veiklos pasiūlymus kartu atsižvelgiant į 2.5 punkte minimą žaliąją knygą, kurios svarbą EESRK pabrėžia. Ypač reikėtų apibrėžti galimas visoms institucijoms bendras gaires ir praktines nuorodas - žinoma, užtikrinant kiekvienos iš jų savarankiškumą - siekiant plėtoti vieningą, veiksmingą, įtraukų ir skaidrų struktūruoto pilietinės visuomenės dalyvavimo Europos integracijoje procesą. |
| --- | --- |

4.7

Atliekamas atsižvelgiant į ES sutarties 11 straipsnį (24) ir užtikrinant tiesioginį ir aktyvų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą, toks tyrimas galėtų tapti tinkamu darbo pagrindu nustatant gaires ir kitas praktines nuostatas, kurios būtinos siekiant plėtoti minėtame 11 straipsnyje numatytą struktūruotą dialogą. Šis tyrimas suteiktų Komisijai ir kitoms ES institucijoms informacijos, reikalingos apibrėžiant tolesnius ir aiškesnius veiklos pasiūlymus kartu atsižvelgiant į 2.5 punkte minimą žaliąją knygą, kurios svarbą EESRK pabrėžia. Ypač reikėtų apibrėžti galimas visoms institucijoms bendras gaires ir praktines nuorodas - žinoma, užtikrinant kiekvienos iš jų savarankiškumą - siekiant plėtoti vieningą, veiksmingą, įtraukų ir skaidrų struktūruoto pilietinės visuomenės dalyvavimo Europos integracijoje procesą.

| 4.8 | Žinoma, EESRK gali prisidėti savo veikla, žiniomis ir tinklais ir aktyviai dalyvauti tiek rengiant ir įgyvendinant tokį tyrimą, tiek vėliau supažindinant su jo rezultatais, visų pirma 27 ES valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.8

Žinoma, EESRK gali prisidėti savo veikla, žiniomis ir tinklais ir aktyviai dalyvauti tiek rengiant ir įgyvendinant tokį tyrimą, tiek vėliau supažindinant su jo rezultatais, visų pirma 27 ES valstybėse narėse.

| 4.9 | 2011 m. birželio 23 d.Europos Komisija ir Europos Parlamentas įkūrė bendrą skaidrumo registrą, pakeitusį 2008 m. Komisijos sukurtą pirmąjį registrą. Į jį jau įtraukta keletas tūkstančių organizacijų, kurios priklauso pačioms įvairiausioms Europos pilietinės visuomenės grupėms ir kurios turėtų suteikti gana plačios informacijos ir yra įsipareigojusios laikytis bendro elgesio kodekso (25). Toks bendras dviejų institucijų registras - ir Taryba jau yra pareiškusi norą jame dalyvauti - rodo aiškią ES institucijų kryptį ir norą veikti koordinuotai tokioje santykių su pilietine visuomene palaikymui svarbioje ir opioje srityje. |
| --- | --- |

4.9

2011 m. birželio 23 d.Europos Komisija ir Europos Parlamentas įkūrė bendrą skaidrumo registrą, pakeitusį 2008 m. Komisijos sukurtą pirmąjį registrą. Į jį jau įtraukta keletas tūkstančių organizacijų, kurios priklauso pačioms įvairiausioms Europos pilietinės visuomenės grupėms ir kurios turėtų suteikti gana plačios informacijos ir yra įsipareigojusios laikytis bendro elgesio kodekso (25). Toks bendras dviejų institucijų registras - ir Taryba jau yra pareiškusi norą jame dalyvauti - rodo aiškią ES institucijų kryptį ir norą veikti koordinuotai tokioje santykių su pilietine visuomene palaikymui svarbioje ir opioje srityje.

| 4.10 | EESRK mano, kad toks registras - šiuo metu jo tikslas yra tik užtikrinti skaidrią informaciją apie dalyvius, palaikančius ryšius su Europos institucijomis ir siekiančius daryti įtaką jų politikai - palaipsniui galėtų tapti darbo priemone, skirta nustatyti pilietiniame dialoge dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus atsižvelgiant į atstovaujamumo kriterijus. Pirmiau minėtame tyrime taip pat galėtų būti išnagrinėtos galimybės, kaip toks registras galėtų padėti plėtoti struktūruotą pilietinį dialogą. |
| --- | --- |

4.10

EESRK mano, kad toks registras - šiuo metu jo tikslas yra tik užtikrinti skaidrią informaciją apie dalyvius, palaikančius ryšius su Europos institucijomis ir siekiančius daryti įtaką jų politikai - palaipsniui galėtų tapti darbo priemone, skirta nustatyti pilietiniame dialoge dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus atsižvelgiant į atstovaujamumo kriterijus. Pirmiau minėtame tyrime taip pat galėtų būti išnagrinėtos galimybės, kaip toks registras galėtų padėti plėtoti struktūruotą pilietinį dialogą.

| 4.11 | Lisabonos sutartis atveria naujas santykių su Europos Vadovų Taryba galimybes. Dabar tai yra nuolatinė struktūra. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas renkamas dviejų su puse metų kadencijai, kuri gali būti atnaujinta. Visa tai užtikrina pagrindą struktūruoti ilgesnę perspektyvą ir pastovesnius santykius su organizuota pilietine visuomene. Europos Vadovų Taryba taip pat turi laikytis ES sutarties 11 straipsnio reikalavimų. Kadangi šiuo metu jai pavesta nustatyti ES bendras politines gaires, strateginiu požiūriu yra dar svarbiau plėtoti bendradarbiavimą, kuris palaipsniui bus vystomas, kol taps struktūruotu pilietiniu dialogu. EESRK mano, kad Taryba turi sukurti specialią už dialogą su pilietine visuomene atsakingą tarnybą. Vykdydamas tam tikras savo užduotis EESRK pasirengęs glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir konkrečiai išplėtoti šią galimybę. |
| --- | --- |

4.11

Lisabonos sutartis atveria naujas santykių su Europos Vadovų Taryba galimybes. Dabar tai yra nuolatinė struktūra. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas renkamas dviejų su puse metų kadencijai, kuri gali būti atnaujinta. Visa tai užtikrina pagrindą struktūruoti ilgesnę perspektyvą ir pastovesnius santykius su organizuota pilietine visuomene. Europos Vadovų Taryba taip pat turi laikytis ES sutarties 11 straipsnio reikalavimų. Kadangi šiuo metu jai pavesta nustatyti ES bendras politines gaires, strateginiu požiūriu yra dar svarbiau plėtoti bendradarbiavimą, kuris palaipsniui bus vystomas, kol taps struktūruotu pilietiniu dialogu. EESRK mano, kad Taryba turi sukurti specialią už dialogą su pilietine visuomene atsakingą tarnybą. Vykdydamas tam tikras savo užduotis EESRK pasirengęs glaudžiai bendradarbiauti su Taryba ir konkrečiai išplėtoti šią galimybę.

5.   EESRK vaidmuo

| 5.1 | Per pastaruosius dešimtį metų EESRK iš esmės pakeitė savo darbo metodus ir visų pirma į savo darbą gana plačiai įtraukė suinteresuotuosius subjektus, ekspertus ir Europos pilietinės visuomenės organizacijas. |
| --- | --- |

5.1

Per pastaruosius dešimtį metų EESRK iš esmės pakeitė savo darbo metodus ir visų pirma į savo darbą gana plačiai įtraukė suinteresuotuosius subjektus, ekspertus ir Europos pilietinės visuomenės organizacijas.

| 5.2 | Šie pokyčiai susiję su visomis Komiteto darbo sritimis: įprastu darbu (nuomonės), kuriame vis aktyviau dalyvauja ekspertai ir rengiama daugiau klausymų (labai įvairaus masto); sukurta ryšių su pilietinės visuomenės organizacijomis grupė; įgyvendinant skyrių, grupių ir prezidiumo vykdomas programas tiek Briuselyje, tiek įvairiose Sąjungos valstybėse, organizuotos įvairios konferencijos ir renginiai; bendradarbiaujant su įvairių valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir panašiomis institucijomis vykdytas su strategija „Europa 2020“ susijęs darbas; galiausiai, vykdyta plataus spektro veikla paties Komiteto išorės santykių srityje. |
| --- | --- |

5.2

Šie pokyčiai susiję su visomis Komiteto darbo sritimis: įprastu darbu (nuomonės), kuriame vis aktyviau dalyvauja ekspertai ir rengiama daugiau klausymų (labai įvairaus masto); sukurta ryšių su pilietinės visuomenės organizacijomis grupė; įgyvendinant skyrių, grupių ir prezidiumo vykdomas programas tiek Briuselyje, tiek įvairiose Sąjungos valstybėse, organizuotos įvairios konferencijos ir renginiai; bendradarbiaujant su įvairių valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis ir panašiomis institucijomis vykdytas su strategija „Europa 2020“ susijęs darbas; galiausiai, vykdyta plataus spektro veikla paties Komiteto išorės santykių srityje.

| 5.3 | Taip kuriamas vis tankesnis ir platesnis ryšių ir dialogo tinklas su platesnio masto ir įvairesniais Europos organizuotos pilietinės visuomenės dalyviais. Vyksta gana struktūruotas, labai sektorinio pobūdžio plėtojimas: jo dalyviai menkai žino vieni apie kitų veiklą ir ypač nepakankamai pasinaudojama įvairiomis bendromis galimybėmis. |
| --- | --- |

5.3

Taip kuriamas vis tankesnis ir platesnis ryšių ir dialogo tinklas su platesnio masto ir įvairesniais Europos organizuotos pilietinės visuomenės dalyviais. Vyksta gana struktūruotas, labai sektorinio pobūdžio plėtojimas: jo dalyviai menkai žino vieni apie kitų veiklą ir ypač nepakankamai pasinaudojama įvairiomis bendromis galimybėmis.

| 5.4 | Todėl EESRK privalo įsipareigoti:






  — | skatinti atlikti išsamesnį tyrimą apie savo santykių su organizuota pilietine visuomene raidą, kurio tikslas - tiek įvertinti atlikto darbo veiksmingumą, svarbą ir poveikį, tiek numatyti galimus pokyčius ir būtinas naujoves siekiant dvejopo tikslo: nuolat geriau atlikti savo kaip ES patariamojo organo išskirtinę misiją ir paremti ES sutarties 11 straipsnio įgyvendinimo procesą. Šis tyrimas turėtų būti atliekamas bendradarbiaujant su svarbiausiais mokslinių tyrimų institutais, taip pat reikėtų numatyti būdus užtikrinti, kad jame aktyviai dalyvautų ES lygmeniu reprezentatyvios pilietinės visuomenės organizacijos ir su jomis būtų bendradarbiaujama. Tai leis sužinoti jų nuomonę ir bendrąsias gaires; |
| --- | --- | --- |

5.4

Todėl EESRK privalo įsipareigoti:

—

skatinti atlikti išsamesnį tyrimą apie savo santykių su organizuota pilietine visuomene raidą, kurio tikslas - tiek įvertinti atlikto darbo veiksmingumą, svarbą ir poveikį, tiek numatyti galimus pokyčius ir būtinas naujoves siekiant dvejopo tikslo: nuolat geriau atlikti savo kaip ES patariamojo organo išskirtinę misiją ir paremti ES sutarties 11 straipsnio įgyvendinimo procesą. Šis tyrimas turėtų būti atliekamas bendradarbiaujant su svarbiausiais mokslinių tyrimų institutais, taip pat reikėtų numatyti būdus užtikrinti, kad jame aktyviai dalyvautų ES lygmeniu reprezentatyvios pilietinės visuomenės organizacijos ir su jomis būtų bendradarbiaujama. Tai leis sužinoti jų nuomonę ir bendrąsias gaires;

| — | skatinti sukurti specialią centralizuotą visų kontaktų, kompetencijų ir kiekvienais metais įvairiu statusu Komiteto veikloje dalyvaujančių organizacijų duomenų bazę, parengti jų tipologiją ir įvertinti, kokias iniciatyvas (bendri pareiškimai ir (arba) kasmetinis dialogas) su visomis jomis būtų galima plėtoti siekiant sustiprinti šią santykių sistemą; |
| --- | --- |

—

skatinti sukurti specialią centralizuotą visų kontaktų, kompetencijų ir kiekvienais metais įvairiu statusu Komiteto veikloje dalyvaujančių organizacijų duomenų bazę, parengti jų tipologiją ir įvertinti, kokias iniciatyvas (bendri pareiškimai ir (arba) kasmetinis dialogas) su visomis jomis būtų galima plėtoti siekiant sustiprinti šią santykių sistemą;

| — | galiausiai pasiūlyti įvairioms ES institucijoms sukurti bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikta visa Europos Sąjungos institucijų ir organų išplėtota santykių su pilietinės visuomenės organizacijomis ir dialogų sistema. Be to, galima numatyti galimybę parengti atitinkamą visiems nacionalinio ir Europos lygmens suinteresuotiesiems subjektams prieinamą metinę ataskaitą (26). |
| --- | --- |

—

galiausiai pasiūlyti įvairioms ES institucijoms sukurti bendrą duomenų bazę, kurioje būtų pateikta visa Europos Sąjungos institucijų ir organų išplėtota santykių su pilietinės visuomenės organizacijomis ir dialogų sistema. Be to, galima numatyti galimybę parengti atitinkamą visiems nacionalinio ir Europos lygmens suinteresuotiesiems subjektams prieinamą metinę ataskaitą (26).

| 5.5 | Siekdamas užtikrinti deramą 11 straipsnio įgyvendinimą EESRK privalo siekti naudingos sąveikos su kitomis Sąjungos institucijomis. Todėl EESRK dar kartą pabrėžia įsipareigojimą atverti naujas darbo su Europos Vadovų Taryba perspektyvas ir sustiprinti bei išplėsti visas bendradarbiavimo su Europos Parlamentu, Europos Komisija ir Regionų komitetu galimybes. |
| --- | --- |

5.5

Siekdamas užtikrinti deramą 11 straipsnio įgyvendinimą EESRK privalo siekti naudingos sąveikos su kitomis Sąjungos institucijomis. Todėl EESRK dar kartą pabrėžia įsipareigojimą atverti naujas darbo su Europos Vadovų Taryba perspektyvas ir sustiprinti bei išplėsti visas bendradarbiavimo su Europos Parlamentu, Europos Komisija ir Regionų komitetu galimybes.

| 5.6 | Naujas EESRK ir Europos Komisijos pasirašytas bendradarbiavimo protokolas
   (27), kuriuo įtvirtintas ir sustiprintas EESRK kaip patikimo organizuotos pilietinės visuomenės ir ES institucijų tarpininko vaidmuo, atveria šioje srityje plačias galimybes, kuriomis reikia ryžtingai pasinaudoti. Šiame protokole konsoliduoti ir sustiprinti ne vienerius metus plėtoti bendradarbiavimo metodai ir numatyti nauji, plataus užmojo ir konkretūs būdai bendrai palaipsniui įgyvendinti ES sutarties 11 straipsnio nuostatas siekiant plėtoti „dalyvaujamąją demokratiją Sąjungoje tam, kad būtų sustiprintas jos demokratinis legitimumas.“ (28) Visų pirma „Komisijos nuomone, šis bendradarbiavimas yra puiki priemonė pradėti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su asociacijų ir pilietinės visuomenės atstovais, kaip nurodyta ES sutarties 11 straipsnyje.“ (29) |
| --- | --- |

5.6

Naujas EESRK ir Europos Komisijos pasirašytas bendradarbiavimo protokolas
   (27), kuriuo įtvirtintas ir sustiprintas EESRK kaip patikimo organizuotos pilietinės visuomenės ir ES institucijų tarpininko vaidmuo, atveria šioje srityje plačias galimybes, kuriomis reikia ryžtingai pasinaudoti. Šiame protokole konsoliduoti ir sustiprinti ne vienerius metus plėtoti bendradarbiavimo metodai ir numatyti nauji, plataus užmojo ir konkretūs būdai bendrai palaipsniui įgyvendinti ES sutarties 11 straipsnio nuostatas siekiant plėtoti „dalyvaujamąją demokratiją Sąjungoje tam, kad būtų sustiprintas jos demokratinis legitimumas.“ (28) Visų pirma „Komisijos nuomone, šis bendradarbiavimas yra puiki priemonė pradėti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su asociacijų ir pilietinės visuomenės atstovais, kaip nurodyta ES sutarties 11 straipsnyje.“ (29)

| 5.7 | Konkrečiai protokole nurodytos dvi pagrindinės tokio bendradarbiavimo plėtojimo galimybės, kurios gali tapti tvirtu ir struktūruotu pagrindu, palaipsniui vis labiau plėsti Europos pilietinės visuomenės atstovaujamųjų organizacijų tinklą, ir taip suteikti naują formą 11 straipsnio 2 dalyje minimo struktūruoto pilietinio dialogo plėtojimui:






  — | EESRK turi galimybę daryti įtaką nustatant Europos Komisijos politinius prioritetus ir rengiant metinę darbo programą. Todėl EESRK turi pristatyti Komisijai savo pasiūlymus dėl kitų metų prioritetų, o kiekvienų metų pabaigoje rengia diskusiją dėl ES ateities, kurioje Komisija pristato savo strateginius prioritetus; |
| --- | --- | --- |

5.7

Konkrečiai protokole nurodytos dvi pagrindinės tokio bendradarbiavimo plėtojimo galimybės, kurios gali tapti tvirtu ir struktūruotu pagrindu, palaipsniui vis labiau plėsti Europos pilietinės visuomenės atstovaujamųjų organizacijų tinklą, ir taip suteikti naują formą 11 straipsnio 2 dalyje minimo struktūruoto pilietinio dialogo plėtojimui:

—

EESRK turi galimybę daryti įtaką nustatant Europos Komisijos politinius prioritetus ir rengiant metinę darbo programą. Todėl EESRK turi pristatyti Komisijai savo pasiūlymus dėl kitų metų prioritetų, o kiekvienų metų pabaigoje rengia diskusiją dėl ES ateities, kurioje Komisija pristato savo strateginius prioritetus;

| — | kalbant apie Europos semestrą ir strategiją „Europa 2020“, protokolu įteisinta, kad EESRK, glaudžiai bendradarbiaudamas su ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių institucijų tinklu, pristatys metinę ataskaitą dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant nacionalines reformų programas. Dėl šios ataskaitos pavasario Europos Vadovų Taryboje turi būti surengta diskusija, kurioje privalo dalyvauti Europos Komisijos atstovas ir pristatyti „metinę augimo apžvalgą“. |
| --- | --- |

—

kalbant apie Europos semestrą ir strategiją „Europa 2020“, protokolu įteisinta, kad EESRK, glaudžiai bendradarbiaudamas su ekonomikos ir socialinių reikalų tarybų ir panašių institucijų tinklu, pristatys metinę ataskaitą dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant nacionalines reformų programas. Dėl šios ataskaitos pavasario Europos Vadovų Taryboje turi būti surengta diskusija, kurioje privalo dalyvauti Europos Komisijos atstovas ir pristatyti „metinę augimo apžvalgą“.

| 5.8 | Be to, EESRK turi dėti pastangas, kad tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu užtikrintų tinkamiausią sinergiją su pilietinės visuomenė organizacijomis ir šiuo tikslu plėtotų struktūruotą bendradarbiavimą šiais dviem lygmenimis. |
| --- | --- |

5.8

Be to, EESRK turi dėti pastangas, kad tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu užtikrintų tinkamiausią sinergiją su pilietinės visuomenė organizacijomis ir šiuo tikslu plėtotų struktūruotą bendradarbiavimą šiais dviem lygmenimis.

| 5.9 | Toks struktūruotas bendradarbiavimas visų pirma gali vykti nacionaliniu lygmeniu atsižvelgiant į dabartiniame bendradarbiavimo protokole numatytą Komiteto indėlį prisidedant prie „ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo, visų pirma horizontaliųjų nuostatų, numatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8–12 straipsniuose, požiūriu (30).“ Todėl būtina aktyviau vykdyti šiuo metu plėtojamą bendradarbiavimą su nacionalinėmis ESRT ir panašiomis institucijomis. |
| --- | --- |

5.9

Toks struktūruotas bendradarbiavimas visų pirma gali vykti nacionaliniu lygmeniu atsižvelgiant į dabartiniame bendradarbiavimo protokole numatytą Komiteto indėlį prisidedant prie „ES teisės aktų įgyvendinimo vertinimo, visų pirma horizontaliųjų nuostatų, numatytų Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 8–12 straipsniuose, požiūriu (30).“ Todėl būtina aktyviau vykdyti šiuo metu plėtojamą bendradarbiavimą su nacionalinėmis ESRT ir panašiomis institucijomis.

| 5.10 | Galiausiai, 2004 m. EESRK įkūrė ryšių su pilietinės visuomenės organizacijomis ir tinklais grupę, kuri taip pat minima persvarstytame protokole. Atsižvelgdamas į tokias numatytas perspektyvas EESRK mano, kad būtina persvarstyti, pakeisti ir atnaujinti šios ryšių grupės vaidmenį ir visų pirma suteikti galimybes joje dalyvauti visiems organizuotos pilietinės visuomenės sektoriams ir užtikrinti geresnę sąsają su trijų EESRK grupių sudėtimi. Tokia stiprinimo perspektyva galėtų būti konkretus indėlis siekiant esminės ES sutarties 11 straipsnio 1 dalies (dėl horizontaliojo pilietinio dialogo) įgyvendinimo pažangos, o EESRK suteiktas tokį procesą skatinančios platformos vaidmuo. Persvarstyta ir sustiprinta ryšių grupė EESRK galėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį, visų pirma užtikrinant ES sutarties 11 straipsnio įgyvendinimo stebėseną. |
| --- | --- |

5.10

Galiausiai, 2004 m. EESRK įkūrė ryšių su pilietinės visuomenės organizacijomis ir tinklais grupę, kuri taip pat minima persvarstytame protokole. Atsižvelgdamas į tokias numatytas perspektyvas EESRK mano, kad būtina persvarstyti, pakeisti ir atnaujinti šios ryšių grupės vaidmenį ir visų pirma suteikti galimybes joje dalyvauti visiems organizuotos pilietinės visuomenės sektoriams ir užtikrinti geresnę sąsają su trijų EESRK grupių sudėtimi. Tokia stiprinimo perspektyva galėtų būti konkretus indėlis siekiant esminės ES sutarties 11 straipsnio 1 dalies (dėl horizontaliojo pilietinio dialogo) įgyvendinimo pažangos, o EESRK suteiktas tokį procesą skatinančios platformos vaidmuo. Persvarstyta ir sustiprinta ryšių grupė EESRK galėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį, visų pirma užtikrinant ES sutarties 11 straipsnio įgyvendinimo stebėseną.

6.   Kurti struktūruotą erdvę Europos pilietiniam dialogui

| 6.1 | EESRK mano, kad vis dažniau jis turi tapti pavyzdiniu Europos pilietinio dialogo centru ir šiuo tikslu nuolat plėtoti ir tobulinti esamas priemones, skatinti naujas struktūruoto dialogo ir atvirų forumų, kuriuose dalyvauja suinteresuotieji subjektai, formas įgyvendinant bendrą strategiją ir vis aktyviau dalyvaujant Europos pilietinės visuomenės organizacijoms siekiant sukaupti vis didesnę su pilietiniu dialogu susijusią patirtį visais lygmenimis. Taip EESRK galės svariai prisidėti prie 11 straipsnio įgyvendinimo. |
| --- | --- |

6.1

EESRK mano, kad vis dažniau jis turi tapti pavyzdiniu Europos pilietinio dialogo centru ir šiuo tikslu nuolat plėtoti ir tobulinti esamas priemones, skatinti naujas struktūruoto dialogo ir atvirų forumų, kuriuose dalyvauja suinteresuotieji subjektai, formas įgyvendinant bendrą strategiją ir vis aktyviau dalyvaujant Europos pilietinės visuomenės organizacijoms siekiant sukaupti vis didesnę su pilietiniu dialogu susijusią patirtį visais lygmenimis. Taip EESRK galės svariai prisidėti prie 11 straipsnio įgyvendinimo.

| 6.2 | EESRK mano, kad reikia pradėti kurti šią naują dalyvaujamosios demokratijos etapą įkūnijančią erdvę, kuri ne tik būtų naujoviška turinio ir metodo požiūriu, bet ir paskatintų visą procesą ir galiausiai virstų natūralia komunikacijos forma. Tai yra galimybė suteikti formą ir turinį šiai kuriamai viešai Europos erdvei, kurią filosofas Jürgen Habermas apibrėžia kaip išankstinę Europos integracijos sąlygą, kuri dar toli gražu neįvykdyta. Esant krizei ir stebint vis mažėjantį demokratinį pritarimą Europos integracijai tokios erdvės kūrimas tampa svarbesnis nei kada nors. |
| --- | --- |

6.2

EESRK mano, kad reikia pradėti kurti šią naują dalyvaujamosios demokratijos etapą įkūnijančią erdvę, kuri ne tik būtų naujoviška turinio ir metodo požiūriu, bet ir paskatintų visą procesą ir galiausiai virstų natūralia komunikacijos forma. Tai yra galimybė suteikti formą ir turinį šiai kuriamai viešai Europos erdvei, kurią filosofas Jürgen Habermas apibrėžia kaip išankstinę Europos integracijos sąlygą, kuri dar toli gražu neįvykdyta. Esant krizei ir stebint vis mažėjantį demokratinį pritarimą Europos integracijai tokios erdvės kūrimas tampa svarbesnis nei kada nors.

| 6.3 | EESRK pasiūlymą sukurti tokią erdvę jau pateikė Komitete surengtoje konferencijoje (31), taip pat neseniai paskelbtoje svarbioje nuomonėje dėl Bendrijos metodo atnaujinimo (32). |
| --- | --- |

6.3

EESRK pasiūlymą sukurti tokią erdvę jau pateikė Komitete surengtoje konferencijoje (31), taip pat neseniai paskelbtoje svarbioje nuomonėje dėl Bendrijos metodo atnaujinimo (32).

| 6.4 | EESRK mano, kad struktūruotos Europos pilietiniam dialogui skirtos erdvės idėja galėtų būti įgyvendinta organizuojant metinį renginį. Šio renginio ypatumai ir tikslai būtų tokie:






  — | tikslas - sukaupti, perduoti ir apibendrinti svarbiausią Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlį į metinę Komisijos programą ir įgyvendinant įvairių institucijų darbotvarkėse numatytus prioritetus, kaip nurodyta pirmiau išdėstytose 5. 7 punkto nuostatose; |
| --- | --- | --- |

6.4

EESRK mano, kad struktūruotos Europos pilietiniam dialogui skirtos erdvės idėja galėtų būti įgyvendinta organizuojant metinį renginį. Šio renginio ypatumai ir tikslai būtų tokie:

—

tikslas - sukaupti, perduoti ir apibendrinti svarbiausią Europos organizuotos pilietinės visuomenės indėlį į metinę Komisijos programą ir įgyvendinant įvairių institucijų darbotvarkėse numatytus prioritetus, kaip nurodyta pirmiau išdėstytose 5. 7 punkto nuostatose;

| — | renginys vyktų keletą dienų - remiantis sėkmingai RK organizuojamo Open Days renginio (33) patirtimi - numatant surengti teminius praktinius seminarus ir posėdžius, kuriems pasibaigus organizuojamas didelis baigiamasis renginys; |
| --- | --- |

—

renginys vyktų keletą dienų - remiantis sėkmingai RK organizuojamo Open Days renginio (33) patirtimi - numatant surengti teminius praktinius seminarus ir posėdžius, kuriems pasibaigus organizuojamas didelis baigiamasis renginys;

| — | tai būtų renginys, kuriame EESRK užtikrintų tvirtą parengiamąjį pagrindą įsteigdamas specialų komitetą, kurį sudarytų Europos pilietinės visuomenės organizacijų atstovai ir kuris nustatytų teminius prioritetus, į kuriuos bus sutelktas darbas, ir dalyvavimo tvarką (34); |
| --- | --- |

—

tai būtų renginys, kuriame EESRK užtikrintų tvirtą parengiamąjį pagrindą įsteigdamas specialų komitetą, kurį sudarytų Europos pilietinės visuomenės organizacijų atstovai ir kuris nustatytų teminius prioritetus, į kuriuos bus sutelktas darbas, ir dalyvavimo tvarką (34);

| — | renginyje būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas, įskaitant nacionalines ir sektorių organizacijas; |
| --- | --- |

—

renginyje būtų užtikrintas kuo platesnis dalyvavimas, įskaitant nacionalines ir sektorių organizacijas;

| — | atsižvelgiant į ES sutarties 11 straipsnio 1 dalį, kurioje taip pat numatytas tiesioginis dialogas su piliečiais 27 ES valstybėse narėse, reikėtų numatyti tiesioginio Europos piliečių dalyvavimo formas pasitelkiant dideles naujų ryšių technologijų teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į ES sutarties 11 straipsnio 1 dalį, kurioje taip pat numatytas tiesioginis dialogas su piliečiais 27 ES valstybėse narėse, reikėtų numatyti tiesioginio Europos piliečių dalyvavimo formas pasitelkiant dideles naujų ryšių technologijų teikiamas galimybes;

| — | renginio pabaigoje galėtų būti priimta baigiamoji deklaracija, su kuria susijusį darbą valdytų ir koordinuotų parengiamasis komitetas. Tokią praktiką EESRK jau yra ne kartą sėkmingai taikęs tiek vidaus, tiek išorės renginiuose. |
| --- | --- |

—

renginio pabaigoje galėtų būti priimta baigiamoji deklaracija, su kuria susijusį darbą valdytų ir koordinuotų parengiamasis komitetas. Tokią praktiką EESRK jau yra ne kartą sėkmingai taikęs tiek vidaus, tiek išorės renginiuose.

| 6.5 | EESRK mano, kad toks renginys taptų konstruktyviu postūmiu visoms ES institucijoms pilietinį dialogą paskelbti – kaip jau anksčiau yra raginęs Europos Parlamentas – visų Komisijos generalinių direktoratų, visų Tarybos darbo grupių ir visų Europos Parlamento komitetų horizontaliuoju uždaviniu ir jį plėtoti vadovaujantis skaidrumo ir pusiausvyros principais atsižvelgiant į įvairius Europos organizuotos pilietinės visuomenės atstovus (35). |
| --- | --- |

6.5

EESRK mano, kad toks renginys taptų konstruktyviu postūmiu visoms ES institucijoms pilietinį dialogą paskelbti – kaip jau anksčiau yra raginęs Europos Parlamentas – visų Komisijos generalinių direktoratų, visų Tarybos darbo grupių ir visų Europos Parlamento komitetų horizontaliuoju uždaviniu ir jį plėtoti vadovaujantis skaidrumo ir pusiausvyros principais atsižvelgiant į įvairius Europos organizuotos pilietinės visuomenės atstovus (35).

| 6.6 | Siekiant paskatinti ir sustiprinti šią perspektyvą EESRK prašo Komisijos dar kartą pateikti konkretų ir galutinį pasiūlymą dėl Europos asociacijų statuto, kurio primygtinai prašo Europos pilietinės visuomenės organizacijos ir kurį ne vienoje nuomonėje prašė parengti EESRK. |
| --- | --- |

6.6

Siekiant paskatinti ir sustiprinti šią perspektyvą EESRK prašo Komisijos dar kartą pateikti konkretų ir galutinį pasiūlymą dėl Europos asociacijų statuto, kurio primygtinai prašo Europos pilietinės visuomenės organizacijos ir kurį ne vienoje nuomonėje prašė parengti EESRK.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Gera tokių sąvokų santrauka pateikiama 1 priede Participatory democracy in 5 points, kurį 2011 m. kovo mėn. parengė EESRK III grupė.

1

Participatory democracy in 5 points

(2)  Daugiau informacijos šiuo klausimu galima rasti santraukoje Participative democracy: a retrospective overview of the story written by the EESC http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-participatory-democracy-prospects-compend

2

Participative democracy: a retrospective overview of the story written by the EESC

(3)  11 straipsnis (1) „Institucijos atitinkamomis priemonėmis suteikia piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis.“ (2) „Institucijos palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene.“ (3) „Siekdama užtikrinti Sąjungos veiksmų nuoseklumą ir skaidrumą, Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis.“ (4)„Ne mažiau kaip milijonas nemažos valstybių narių dalies piliečių, manydami, kad šiai Konstitucijai įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, gali imtis iniciatyvos raginti Komisiją, kad ji, neviršydama savo įgaliojimų, pateiktų tuo klausimu atitinkamą pasiūlymą. [...].“

3

(4)  10 straipsnio 1 dalis, kurioje nurodoma, kad „Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija.“, o 10 straipsnio 3 dalyje – „Kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime. Sprendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių.“

4

(5)  http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome. Bet kuriuo atveju po metų, dalyvaujant organizuotai pilietinei visuomenei, būtų tikslinga atlikti išsamų Europos piliečių iniciatyvosvertinimą.

5

(6)  OL C 354, 2010 12 28, p. 59.

6

(7)  http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/roadmap-final-for-web.pdf

7

(8)  „Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą sudaro darbdavių, darbuotojų ir kitų pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų atstovai, pirmiausia socialinėje ekonominėje, pilietinėje, profesinėje bei kultūros srityse.“ SESV 300 straipsnio 2 dalis.

8

(9)  Participative democracy: a retrospective overview of the story written by the EESC http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.events-and-activities-participatory-democracy-prospects-compend

9

Participative democracy: a retrospective overview of the story written by the EESC

(10)  Kituose punktuose pateikiama tik bendra santrauka. Daugiau informacijos pateikiama I priede.

10

(11)  http://trade.ec.europa.eu/civilsoc/index.cfm.

11

(12)  http://ec.europa.eu/ewsi/fr/policy/legal.cfm.

12

(13)  2 skyrius 4 straipsnis.

13

(14)  2 skyrius 6 straipsnis.

14

(15)  EESRK atlikto tolesnio darbo apžvalga pateikiama 2010 m. liepos 7–10 d. Adis Abeboje vykusio regioninio seminaro galutinėje deklaracijoje www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.acp-eu-eleventh-regional-seminar-documents.10876.

15

(16)  http://www.europarl.europa.eu/aboutparliament/en/00567de5f7/Agora.html. Taip pat žr. III priedą.

16

(17)  Konvencija dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais, http://www.unece.org/env/pp/introduction.html.

17

(18)  Šis kodeksas priimtas 2009 m. spalio mėn. www.coe.int/ngo.

18

(19)  Grenelle Environnement – http://www.legrenelle-environnement.fr/.

19

Grenelle Environnement

(20)  Kitų pilietinės visuomenės dalyvavimo pavyzdžių galima rasti dokumente dėl klausymo, kuris organizuotas rengiant šią nuomonę http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-articles-11-1-2-lisbon-treaty.

20

(21)  Vis dėlto stebimi dideli įvairiais atvejais taikomų reprezentatyvumo kriterijų skirtumai. Dar kartą norime priminti EESRK nuomonėje (pranešėjas Jan Olsson) OL C 88, 2066 4 11, p. 41–47, nurodytus kiekybinius ir kokybinius kriterijus.

21

(22)  Šiuo požiūriu reikėtų priminti labai didelį skaičių vietos, nacionalinių ir regionų organizacijų, kurios pastaraisiais metais dalyvavo konkrečiuose ir specifiniuose Europos projektuose ir kurios tinkamai padrąsintos ir suburtos į tinklą galėtų aktyviai įsilieti į platesnį dalyvaujamąjį procesą ir pilietinį dialogą, galinčius sustiprinti piliečių pritarimą Europos integracijos procesui geriausiai padėtį vietose atitinkančiu nacionaliniu ir vietos lygmeniu visoje ES.

22

(23)  OL C 193, 2001 7 10, p. 117, OL C 125, 2002 5 27, p. 61 ir COM(2001) 428 final.

23

(24)  „Institucijos palaiko atvirą [...] dialogą [...]“, 2 dalis.

24

(25)  http://europa.eu/transparency-register/index_en.htm.

25

(26)  Taip pat žr. 2009 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl pilietinio dialogo plėtros perspektyvų remiantis Lisabonos sutartimi, P6_TA(2009)0007.

26

(27)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.eu-cooperation.22469

27

(28)  Protokolo preambulės 6 pastraipa.

28

(29)  Protokolo preambulės 7 pastraipa.

29

(30)  Protokolo preambulė.

30

(31)  Žr. 2010 m. vasario 10 d. EESRK surengtoje konferencijoje svarbiausių pilietinės visuomenės organizacijų priimto baigiamojo dokumento 4 punktą, kuriame minimas organizuotos pilietinės visuomenės metinės konferencijos rengimas siekiant prisidėti prie Europos politinės darbotvarkės rengimo.

31

(32)  OL C 51, 2011 2 17, p. 29, 5.6 punktas, pranešėjai Henri Malosse ir Georgios Dassis.

32

(33)  RK organizuojamas Open Days renginys, kuris 2012 m. bus organizuojamas dešimtąjį kartą, yra ne tik diskusijų ir politinių debatų forumas, bet ir galimybė dalytis gerąja praktika ir bendradarbiauti. Šiuo metu renginys pritraukia daugiau 6 000 dalyvių. Jo metu surengiama apie šimtas praktinių seminarų, trys teminės generalinės asamblėjos ir baigiamoji sesija, kurioje dalyvauja visų ES institucijų aukšto lygio pareigūnai. Daugiau informacijos rasite IV priede.

33

Open Days

(34)  Šiuo požiūriu kaip geros praktikos pavyzdį galima paminėti 2009 m. pavasarį EESRK pristatytą dokumentą „Programa Europai: pilietinės visuomenės pasiūlymai“.

34

(35)  2009 m. sausio 13 d. EP rezoliucija P6-TA (2009)0007 dėl Pilietinio dialogo plėtros perspektyvos remiantis Lisabonos sutartimi, pranešėja G. Grabowska.

35

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/16

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl vyresnio amžiaus žmonių indėlio į visuomenės gyvenimą ir dalyvavimo jame (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 11/04

Pranešėja: Maureen O'NEILL

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 19 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Vyresnio amžiaus žmonių indėlio į visuomenės gyvenimą ir dalyvavimo jame

(Nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 23 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 144 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvada ir rekomendacija

1.1   Išvada

1.2   Vyresnio amžiaus žmonės yra dinamiški, pajėgūs ir gyvybingi mūsų visuomenės nariai. Jie perduoda savo žinias, įgūdžius ir patirtį kitoms kartoms. Jie ir asmeniškai, ir kolektyviai prisideda prie mūsų ekonomikos, mūsų bendruomenių ir istorijos kūrimo. Kaip šeimos nariai vyresnio amžiaus žmonės skatina mūsų visuomenės sanglaudą ir solidarumą.

1.3   Rekomendacijos

| 1.3.1 | EESRK rekomenduoja, kad:






  — | dėmesys būtų skiriamas vyresnio amžiaus žmonių pajėgumui ir indėliui, o ne jų kalendoriniam amžiui, ir kad vyriausybės, NVO ir žiniasklaida apie šiuos aspektus kalbėtų pozityviai, |
| --- | --- | --- |

1.3.1

EESRK rekomenduoja, kad:

—

dėmesys būtų skiriamas vyresnio amžiaus žmonių pajėgumui ir indėliui, o ne jų kalendoriniam amžiui, ir kad vyriausybės, NVO ir žiniasklaida apie šiuos aspektus kalbėtų pozityviai,

| — | būtų remiamas aktyvus visų amžiaus grupių asmenų dalyvavimas visuomenėje ir didesnis kartų solidarumas bei bendradarbiavimas tarp jų ir tarp tos pačios kartos atstovų, |
| --- | --- |

—

būtų remiamas aktyvus visų amžiaus grupių asmenų dalyvavimas visuomenėje ir didesnis kartų solidarumas bei bendradarbiavimas tarp jų ir tarp tos pačios kartos atstovų,

| — | vyriausybės ir oficialios įstaigos įsipareigotų remti aktyvų vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese ir jų vaidmenį bendruomenėse, |
| --- | --- |

—

vyriausybės ir oficialios įstaigos įsipareigotų remti aktyvų vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą sprendimų priėmimo procese ir jų vaidmenį bendruomenėse,

| — | vyriausybės dirbtų su atitinkamais partneriais, kad pašalintų visas kliūtis, trukdančias vyresnio amžiaus žmonėms visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, |
| --- | --- |

—

vyriausybės dirbtų su atitinkamais partneriais, kad pašalintų visas kliūtis, trukdančias vyresnio amžiaus žmonėms visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime,

| — | visi suinteresuotieji subjektai toliau ugdytų požiūrį, pabrėžiantį atskirų vyresnio amžiaus žmonių, darbdavių ir bendruomenių mokymąsi visą gyvenimą, |
| --- | --- |

—

visi suinteresuotieji subjektai toliau ugdytų požiūrį, pabrėžiantį atskirų vyresnio amžiaus žmonių, darbdavių ir bendruomenių mokymąsi visą gyvenimą,

| — | vyriausybės užtikrintų vyresnio amžiaus žmonių e. įtrauktį ir mokymą, |
| --- | --- |

—

vyriausybės užtikrintų vyresnio amžiaus žmonių e. įtrauktį ir mokymą,

| — | vyresnio amžiaus žmonės keltų savo kandidatūras rinkimuose, balsuotų ir taptų bendrovių, valdžios institucijų ir NVO valdybos nariais, |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus žmonės keltų savo kandidatūras rinkimuose, balsuotų ir taptų bendrovių, valdžios institucijų ir NVO valdybos nariais,

| — | neoficialių slaugytojų ir slaugomų asmenų indėlis būtų pripažįstamas, o jų atitinkamos teisės ir pareigos deramai remiamos, |
| --- | --- |

—

neoficialių slaugytojų ir slaugomų asmenų indėlis būtų pripažįstamas, o jų atitinkamos teisės ir pareigos deramai remiamos,

| — | vyresnio amžiaus žmonės būtų skatinami imtis savanoriškos veiklos pagal geros praktikos gaires, |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus žmonės būtų skatinami imtis savanoriškos veiklos pagal geros praktikos gaires,

| — | būtų sudaryta galimybė vyresnio amžiaus žmonėms išlikti darbo rinkoje iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ir dar ilgiau, jeigu jie to pageidauja, |
| --- | --- |

—

būtų sudaryta galimybė vyresnio amžiaus žmonėms išlikti darbo rinkoje iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus ir dar ilgiau, jeigu jie to pageidauja,

| — | darbdaviai pritaikytų darbo aplinką ir į darbo sutartis įtrauktų tokias sąlygas, kurios atitiktų vyresnio amžiaus darbuotojų poreikius, ir kad |
| --- | --- |

—

darbdaviai pritaikytų darbo aplinką ir į darbo sutartis įtrauktų tokias sąlygas, kurios atitiktų vyresnio amžiaus darbuotojų poreikius, ir kad

| — | vyresnio amžiaus žmonės būtų pripažinti vartotojais, o įmonės būtų skatinamos gaminti prekes ir teikti paslaugas, atitinkančias senėjančios visuomenės poreikius. |
| --- | --- |

—

vyresnio amžiaus žmonės būtų pripažinti vartotojais, o įmonės būtų skatinamos gaminti prekes ir teikti paslaugas, atitinkančias senėjančios visuomenės poreikius.

2.   Įžanga

| 2.1 | Vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos vizijoje, kurią išdėstė ES Komisijos iniciatyvinė grupė dėl vyresnių žmonių aktyvumo, teigiama: „Aktyvus ir sveikas senėjimas – optimalių sveikatos, dalyvavimo visuomenės gyvenime ir saugumo galimybių užtikrinimas siekiant pagerinti senstančių žmonių gyvenimo kokybę. Tai taikytina ir atskiriems asmenims, ir gyventojų grupėms. „Sveikata“ – tai fizinė, dvasinė ir socialinė gerovė. „Aktyvumas“ reiškia nuolatinį dalyvavimą socialiniuose, ekonominiuose, kultūriniuose, dvasiniuose ir pilietiniuose reikaluose, o ne tik gebėjimą būti fiziškai aktyviu ar dalyvauti darbo rinkoje
   (1)“. |
| --- | --- |

2.1

Vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos vizijoje, kurią išdėstė ES Komisijos iniciatyvinė grupė dėl vyresnių žmonių aktyvumo, teigiama: „Aktyvus ir sveikas senėjimas – optimalių sveikatos, dalyvavimo visuomenės gyvenime ir saugumo galimybių užtikrinimas siekiant pagerinti senstančių žmonių gyvenimo kokybę. Tai taikytina ir atskiriems asmenims, ir gyventojų grupėms. „Sveikata“ – tai fizinė, dvasinė ir socialinė gerovė. „Aktyvumas“ reiškia nuolatinį dalyvavimą socialiniuose, ekonominiuose, kultūriniuose, dvasiniuose ir pilietiniuose reikaluose, o ne tik gebėjimą būti fiziškai aktyviu ar dalyvauti darbo rinkoje
   (1)“.

| 2.2 | Šios nuomonės tikslas – pabrėžti aktyvų vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą Europoje, apsvarstyti, kokios kliūtys trukdo didinti aktyvių žmonių skaičių, ir pabrėžti, kad toks dalyvavimas trunka visą gyvenimą. Visoms amžiaus grupėms palankios (2) Europos kūrimas prasideda nuo gimimo ir tam reikalinga ilgalaikė perspektyva. Nuomonė remiasi ankstesnėmis EESRK nuomonėmis vyresnio amžiaus žmonių ir senėjimo klausimais (3). |
| --- | --- |

2.2

Šios nuomonės tikslas – pabrėžti aktyvų vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą Europoje, apsvarstyti, kokios kliūtys trukdo didinti aktyvių žmonių skaičių, ir pabrėžti, kad toks dalyvavimas trunka visą gyvenimą. Visoms amžiaus grupėms palankios (2) Europos kūrimas prasideda nuo gimimo ir tam reikalinga ilgalaikė perspektyva. Nuomonė remiasi ankstesnėmis EESRK nuomonėmis vyresnio amžiaus žmonių ir senėjimo klausimais (3).

| 2.3 | Šiuo metu Europoje 85 mln. gyventojų yra vyresni nei 65 metų, 2060 m. šis skaičius pasieks 151 mln. Svarbu dėmesį sutelkti ne tik į kalendorinį amžių, bet ir pripažinti bei ugdyti visų amžiaus grupių asmenų gebėjimą dalyvauti veikloje, taip pat suprasti, kad nepaisant tam tikrų sveikatos problemų, vyresnio amžiaus žmonės (šioje nuomonėje vyresni nei 65 m.) gali išlikti aktyvūs. |
| --- | --- |

2.3

Šiuo metu Europoje 85 mln. gyventojų yra vyresni nei 65 metų, 2060 m. šis skaičius pasieks 151 mln. Svarbu dėmesį sutelkti ne tik į kalendorinį amžių, bet ir pripažinti bei ugdyti visų amžiaus grupių asmenų gebėjimą dalyvauti veikloje, taip pat suprasti, kad nepaisant tam tikrų sveikatos problemų, vyresnio amžiaus žmonės (šioje nuomonėje vyresni nei 65 m.) gali išlikti aktyvūs.

| 2.4 | „Aktyvus socialinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas priklauso nuo teisingo senatvės įvaizdžio
   (4)“. Mums nereikėtų leisti žiniasklaidai ir vyriausybėms apie senėjančią visuomenę kalbėti pernelyg dramatiškai. |
| --- | --- |

2.4

„Aktyvus socialinis, kultūrinis, ekonominis ir politinis vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas priklauso nuo teisingo senatvės įvaizdžio
   (4)“. Mums nereikėtų leisti žiniasklaidai ir vyriausybėms apie senėjančią visuomenę kalbėti pernelyg dramatiškai.

| 2.5 | Negalima diskriminuoti dėl amžiaus, nes tai kenkia vyresnio amžiaus žmonių įvaizdžiui ir atbaido juos nuo dalyvavimo visuomenės gyvenime. Dėl to patiriami dideli nuostoliai ir didėja įtampa tarp kartų. Turėtume džiaugtis ilgesniu sveikesniu gyvenimu, kurį lėmė geresnis išsilavinimas ir mityba bei socialinė kartų sąsaja. |
| --- | --- |

2.5

Negalima diskriminuoti dėl amžiaus, nes tai kenkia vyresnio amžiaus žmonių įvaizdžiui ir atbaido juos nuo dalyvavimo visuomenės gyvenime. Dėl to patiriami dideli nuostoliai ir didėja įtampa tarp kartų. Turėtume džiaugtis ilgesniu sveikesniu gyvenimu, kurį lėmė geresnis išsilavinimas ir mityba bei socialinė kartų sąsaja.

| 2.6 | Neigiamas požiūris į vyresnio amžiaus žmones neleidžia įvertinti jų kaip darbuotojų, vartotojų, bendruomenės projektų dalyvių ir priežiūros paslaugų teikėjų. Neigiamas vyresnio amžiaus žmonių įvaizdis kenkia, nes diskriminacija menkina savigarbą ir trukdo aktyviau dalyvauti visuomenės gyvenime bei prisidėti prie ekonomikos vystymo. Tikėtina gyvenimo trukmė pailgėjo dėl medicinos, farmakologijos ir technologijų raidos, o kartu ir dėl geresnio rūpinimosi savo sveikata ir dėl švietimo. „Moksliniai tyrimai rodo, kad labai senyvo amžiaus žmonės savo gyvenimo kokybę dažnai įsivertina geriau nei yra visuotinai pripažįstama. Mums reikia keisti požiūrį į senėjimą, kuris pernelyg dažnai būna suvokiamas klaidingai ir su išankstiniu nusistatymu“ (5). |
| --- | --- |

2.6

Neigiamas požiūris į vyresnio amžiaus žmones neleidžia įvertinti jų kaip darbuotojų, vartotojų, bendruomenės projektų dalyvių ir priežiūros paslaugų teikėjų. Neigiamas vyresnio amžiaus žmonių įvaizdis kenkia, nes diskriminacija menkina savigarbą ir trukdo aktyviau dalyvauti visuomenės gyvenime bei prisidėti prie ekonomikos vystymo. Tikėtina gyvenimo trukmė pailgėjo dėl medicinos, farmakologijos ir technologijų raidos, o kartu ir dėl geresnio rūpinimosi savo sveikata ir dėl švietimo. „Moksliniai tyrimai rodo, kad labai senyvo amžiaus žmonės savo gyvenimo kokybę dažnai įsivertina geriau nei yra visuotinai pripažįstama. Mums reikia keisti požiūrį į senėjimą, kuris pernelyg dažnai būna suvokiamas klaidingai ir su išankstiniu nusistatymu“ (5).

| 2.7 | Demografiniai pokyčiai atveria galimybes augti „senjorų ekonomikai“, nes vyresnio amžiaus žmonės yra vartotojai daugelyje sektorių ir įneša savo indėlį būdami aktyvūs darbo rinkoje. |
| --- | --- |

2.7

Demografiniai pokyčiai atveria galimybes augti „senjorų ekonomikai“, nes vyresnio amžiaus žmonės yra vartotojai daugelyje sektorių ir įneša savo indėlį būdami aktyvūs darbo rinkoje.

| 2.8 | Sprendžiant diskriminacijos dėl amžiaus klausimą teisės aktais, inovacinėmis priemonėmis ir kuriant naują politikos formavimo dinamiką, pirmenybė turėtų būti teikiama vyresnių žmonių aktyvumo skatinimui ir vyresnio amžiaus žmonių potencialo imtis visapusiškesnio vaidmens vystant šalies socialinį ir ekonominį kapitalą išlaisvinimui. |
| --- | --- |

2.8

Sprendžiant diskriminacijos dėl amžiaus klausimą teisės aktais, inovacinėmis priemonėmis ir kuriant naują politikos formavimo dinamiką, pirmenybė turėtų būti teikiama vyresnių žmonių aktyvumo skatinimui ir vyresnio amžiaus žmonių potencialo imtis visapusiškesnio vaidmens vystant šalies socialinį ir ekonominį kapitalą išlaisvinimui.

| 2.9 | Mums reikėtų pakeisti požiūrį į tai, kad sulaukus 65 metų tampame tik paslaugų gavėjais, neįnešdami jokio indėlio. Kliūtys dėl amžiaus turėtų būti panaikintos. Vyresnio amžiaus žmonės dėl savo amžiaus netampa vienalyte grupe – jų nuomonės, energija, patirtis, nusistatymai, poreikiai ir troškimai skiriasi. Visi senstame, o tam, kad būtų pateisinti lūkesčiai žmonių, kuriems 2060 m. sukaks 65 metai, reikės nuolat prisitaikyti prie kintančių aplinkybių. |
| --- | --- |

2.9

Mums reikėtų pakeisti požiūrį į tai, kad sulaukus 65 metų tampame tik paslaugų gavėjais, neįnešdami jokio indėlio. Kliūtys dėl amžiaus turėtų būti panaikintos. Vyresnio amžiaus žmonės dėl savo amžiaus netampa vienalyte grupe – jų nuomonės, energija, patirtis, nusistatymai, poreikiai ir troškimai skiriasi. Visi senstame, o tam, kad būtų pateisinti lūkesčiai žmonių, kuriems 2060 m. sukaks 65 metai, reikės nuolat prisitaikyti prie kintančių aplinkybių.

| 2.10 | Statistiniai duomenys, susiję su vyresnio amžiaus žmonėmis, turi būti naudojami atsargiai, kad būtų išvengta prielaidų, jog visų nuo 65 metų iki 100 metų žmonių sveikatos būklė, dalyvavimo lygis ir pan. yra vienodi; tačiau skiriasi ir gebėjimai, ir poreikiai. Reikėtų vengti bet kokių amžiumi pagrįstų prielaidų ir stereotipinio požiūrio į vyresnį amžių. |
| --- | --- |

2.10

Statistiniai duomenys, susiję su vyresnio amžiaus žmonėmis, turi būti naudojami atsargiai, kad būtų išvengta prielaidų, jog visų nuo 65 metų iki 100 metų žmonių sveikatos būklė, dalyvavimo lygis ir pan. yra vienodi; tačiau skiriasi ir gebėjimai, ir poreikiai. Reikėtų vengti bet kokių amžiumi pagrįstų prielaidų ir stereotipinio požiūrio į vyresnį amžių.

| 2.11 | Neįmanoma vyresnio amžiaus žmonių orumo ir gerovės klausimų svarstyti be konteksto, neatsižvelgiant į strategijas dėl pajamų, sveikatos ir socialinės rūpybos bei vietos socialinių tinklų ir bendruomeninių iniciatyvų išsaugojimo. Šie klausimai pabrėžiami, kai kalbama apie kliūtis dalyvavimui, kurios gali būti sukurtos. Galimybė pasinaudoti paslaugomis ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime labai priklauso nuo pakankamų pajamų, ir šis aspektas turi tapti neatsiejama pensijų reformos dalimi. |
| --- | --- |

2.11

Neįmanoma vyresnio amžiaus žmonių orumo ir gerovės klausimų svarstyti be konteksto, neatsižvelgiant į strategijas dėl pajamų, sveikatos ir socialinės rūpybos bei vietos socialinių tinklų ir bendruomeninių iniciatyvų išsaugojimo. Šie klausimai pabrėžiami, kai kalbama apie kliūtis dalyvavimui, kurios gali būti sukurtos. Galimybė pasinaudoti paslaugomis ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime labai priklauso nuo pakankamų pajamų, ir šis aspektas turi tapti neatsiejama pensijų reformos dalimi.

3.   Pilietinė veikla

| 3.1 | Neseniai paskelbtoje ataskaitoje „Aukso amžiaus pensininkai“ („Gold Age Pensioners“) (6) vyresnio amžiaus žmonės vadinami „visuomenės klijais“ (ang. „social glue“). Taip pabrėžiamas jų indėlis į šeimą ir bendruomenes per savanorišką veiklą ir dalyvavimą demokratinėse institucijose. |
| --- | --- |

3.1

Neseniai paskelbtoje ataskaitoje „Aukso amžiaus pensininkai“ („Gold Age Pensioners“) (6) vyresnio amžiaus žmonės vadinami „visuomenės klijais“ (ang. „social glue“). Taip pabrėžiamas jų indėlis į šeimą ir bendruomenes per savanorišką veiklą ir dalyvavimą demokratinėse institucijose.

| 3.2 | Vyresnio amžiaus žmonės aktyviau balsuoja visuose rinkimuose. Eurostato ataskaitoje (7) nurodyta, kad balsavo 50 proc. piliečių, vyresnių nei 55 metų, ir kad vyresnio amžiaus žmonės aktyviau domisi politika. Vis daugiau mūsų visuomenės vyresnio amžiaus žmonių daro didelę politinę įtaką, JAV toks reiškinys vadinamas „pilkąja galia“. Ši įtaka yra reali. |
| --- | --- |

3.2

Vyresnio amžiaus žmonės aktyviau balsuoja visuose rinkimuose. Eurostato ataskaitoje (7) nurodyta, kad balsavo 50 proc. piliečių, vyresnių nei 55 metų, ir kad vyresnio amžiaus žmonės aktyviau domisi politika. Vis daugiau mūsų visuomenės vyresnio amžiaus žmonių daro didelę politinę įtaką, JAV toks reiškinys vadinamas „pilkąja galia“. Ši įtaka yra reali.

| 3.3 | Vidutinis išrinktų į Europos Parlamentą narių amžius yra 54 metai, vyriausiam – 84. Panaši padėtis yra ir kitose valstybės institucijose ir EESRK; taip pabrėžiama, kad amžius neturėtų tapti kliūtimi dalyvauti veikloje bet kuriuo lygmeniu. |
| --- | --- |

3.3

Vidutinis išrinktų į Europos Parlamentą narių amžius yra 54 metai, vyriausiam – 84. Panaši padėtis yra ir kitose valstybės institucijose ir EESRK; taip pabrėžiama, kad amžius neturėtų tapti kliūtimi dalyvauti veikloje bet kuriuo lygmeniu.

| 3.4 | Daug vyresnio amžiaus žmonių perduoda visą profesinį gyvenimą kauptą patirtį ir žinias NVO, valdžios institucijų ir bendrovių valdyboms. |
| --- | --- |

3.4

Daug vyresnio amžiaus žmonių perduoda visą profesinį gyvenimą kauptą patirtį ir žinias NVO, valdžios institucijų ir bendrovių valdyboms.

4.   Dalyvavimas priimant sprendimus

| 4.1 | Atsižvelgiant į mastą, kuriuo vyresnio amžiaus žmonės įvairiais būdais prisideda prie visuomenės gyvenimo, galima būtų daryti prielaidą apie vyresnio amžiaus žmonių socialinę įtrauktį ir jų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose. Tačiau, vyresnio amžiaus žmonės dažnai jaučiasi „atsidūrę užribyje“, kai priiminėjami sprendimai dėl jų gerovės arba dėl bendruomenių, kuriose jie gyvena. Žmonėms reikalingas asmeninis padrąsinimas, ir organizacijos turi rasti būdų, kaip atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių nuomonę. |
| --- | --- |

4.1

Atsižvelgiant į mastą, kuriuo vyresnio amžiaus žmonės įvairiais būdais prisideda prie visuomenės gyvenimo, galima būtų daryti prielaidą apie vyresnio amžiaus žmonių socialinę įtrauktį ir jų dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose. Tačiau, vyresnio amžiaus žmonės dažnai jaučiasi „atsidūrę užribyje“, kai priiminėjami sprendimai dėl jų gerovės arba dėl bendruomenių, kuriose jie gyvena. Žmonėms reikalingas asmeninis padrąsinimas, ir organizacijos turi rasti būdų, kaip atsižvelgti į vyresnio amžiaus žmonių nuomonę.

| 4.2 | Europos vyresnio amžiaus žmonių platforma 2010 m. (8) paskelbė pranešimą, kuriame nurodė, kokius metodus yra sukūrusios įvairios valstybės narės, atkreipdama dėmesį ir į nacionalines bei vietos senjorų tarybas ir viešas konsultacijas. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ieškant jiems aktualių problemų sprendimų yra pamatinė Europos socialinės įtraukties proceso sąlyga. Dalyvavimas yra labai svarbus, tačiau pokyčiams įvykti ne mažiau svarbu ir aktyviai klausytis vyresnių žmonių. |
| --- | --- |

4.2

Europos vyresnio amžiaus žmonių platforma 2010 m. (8) paskelbė pranešimą, kuriame nurodė, kokius metodus yra sukūrusios įvairios valstybės narės, atkreipdama dėmesį ir į nacionalines bei vietos senjorų tarybas ir viešas konsultacijas. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ieškant jiems aktualių problemų sprendimų yra pamatinė Europos socialinės įtraukties proceso sąlyga. Dalyvavimas yra labai svarbus, tačiau pokyčiams įvykti ne mažiau svarbu ir aktyviai klausytis vyresnių žmonių.

| 4.3 | Socialinę atskirtį dėl blogos sveikatos, neįgalumo ar skurdo patyrę asmenys turi sulaukti pagalbos ir jie turi būti įgalinti. Škotijos darbo grupė demencijos klausimais yra puikus pavyzdys, kaip žmonės, kuriems diagnozuota demencija, pasiryžę ir toliau priiminėti jiems svarbius sprendimus ir valdyti savo gyvenimą. Ši darbo grupė jau įgijo įspūdingą nacionalinę ir tarptautinę reputaciją dėl energingos ir bebaimės kampanijos, skirtos geriau suvokti demenciją ir už lobistinę veiklą siekiant geresnių paslaugų. Demencija sergantys asmenys vadovauja organizacijai ir yra pagrindiniai pranešėjai konferencijose arba teikia rekomendacijas vyriausybei (9). |
| --- | --- |

4.3

Socialinę atskirtį dėl blogos sveikatos, neįgalumo ar skurdo patyrę asmenys turi sulaukti pagalbos ir jie turi būti įgalinti. Škotijos darbo grupė demencijos klausimais yra puikus pavyzdys, kaip žmonės, kuriems diagnozuota demencija, pasiryžę ir toliau priiminėti jiems svarbius sprendimus ir valdyti savo gyvenimą. Ši darbo grupė jau įgijo įspūdingą nacionalinę ir tarptautinę reputaciją dėl energingos ir bebaimės kampanijos, skirtos geriau suvokti demenciją ir už lobistinę veiklą siekiant geresnių paslaugų. Demencija sergantys asmenys vadovauja organizacijai ir yra pagrindiniai pranešėjai konferencijose arba teikia rekomendacijas vyriausybei (9).

| 4.4 | Kad dalyvavimas būtų veiksmingas, reikalingos palankiai nusiteikusios organizacijos ir valdžios institucijų bei NVO, darbdavių ir kitų institucijų įsipareigojimas rimtai įsiklausyti į vyresnio amžiaus žmonių kaip suinteresuotųjų subjektų nuomonę; tai reiškia, kad kalba turi būti paprasta, susirinkimams skirtos patalpos – pasiekiamos, žmonės gali sau leisti dalyvauti ir pasinaudoti transportu. Vyresnio amžiaus žmonės turi žinoti savo teises ir pareigas, turėjo galimybę susipažinti su diskutuotinais klausimais; todėl mokymas, įskaitant IRT, yra esminė sudedamoji dalis (10). |
| --- | --- |

4.4

Kad dalyvavimas būtų veiksmingas, reikalingos palankiai nusiteikusios organizacijos ir valdžios institucijų bei NVO, darbdavių ir kitų institucijų įsipareigojimas rimtai įsiklausyti į vyresnio amžiaus žmonių kaip suinteresuotųjų subjektų nuomonę; tai reiškia, kad kalba turi būti paprasta, susirinkimams skirtos patalpos – pasiekiamos, žmonės gali sau leisti dalyvauti ir pasinaudoti transportu. Vyresnio amžiaus žmonės turi žinoti savo teises ir pareigas, turėjo galimybę susipažinti su diskutuotinais klausimais; todėl mokymas, įskaitant IRT, yra esminė sudedamoji dalis (10).

| 4.5 | Vis dažniau pabrėžiama „bendra veikla“; tai reiškia, kad „asmenys, bendruomenės ir organizacijos, turinčios įgūdžių, žinių ir gebėjimų dirbti drauge kuriant galimybes ir sprendžiant problemas“ (11). Šiuo atveju taikomi tie principai, kuriais grindžiama visa dalyvaujamoji veikla ir kurie gali būti taikomi pradedant individualiu lygmeniu, kai rengiamas priežiūros teisės aktų paketas, ir baigiant nacionalinės vyriausybės lygmeniu, kai formuojama politika. |
| --- | --- |

4.5

Vis dažniau pabrėžiama „bendra veikla“; tai reiškia, kad „asmenys, bendruomenės ir organizacijos, turinčios įgūdžių, žinių ir gebėjimų dirbti drauge kuriant galimybes ir sprendžiant problemas“ (11). Šiuo atveju taikomi tie principai, kuriais grindžiama visa dalyvaujamoji veikla ir kurie gali būti taikomi pradedant individualiu lygmeniu, kai rengiamas priežiūros teisės aktų paketas, ir baigiant nacionalinės vyriausybės lygmeniu, kai formuojama politika.

5.   Moksliniai tyrimai

| 5.1 | EESRK palankiai įvertino Europos Komisijos paramą bendroms programavimo iniciatyvoms ir būsimos mokslinių tyrimų veiklos senėjimo ir demografinių pokyčių srityse planų rengimui; ši parama neatsiejama nuo „Horizontas 2020: veiksmų planas gyventojų senėjimo srityje“ (12). |
| --- | --- |

5.1

EESRK palankiai įvertino Europos Komisijos paramą bendroms programavimo iniciatyvoms ir būsimos mokslinių tyrimų veiklos senėjimo ir demografinių pokyčių srityse planų rengimui; ši parama neatsiejama nuo „Horizontas 2020: veiksmų planas gyventojų senėjimo srityje“ (12).

| 5.2 | Nepertraukiami vyresnio amžiaus žmonių visų gyvenimo aspektų moksliniai tyrimai yra svarbūs siekiant užtikrinti tinkamus politinius sprendimus sveikatos, socialinės rūpybos, švietimo, pajamų ir dalyvavimo visuomenės gyvenime srityse. Vyresnio amžiaus žmonės turėtų dalyvauti nustatant problemas ir atliekant mokslinius tyrimus. Ypač svarbu, kad būtų atliekami tinkami klinikiniai vaistų bandymai dalyvaujant vyresnio amžiaus žmonėms. |
| --- | --- |

5.2

Nepertraukiami vyresnio amžiaus žmonių visų gyvenimo aspektų moksliniai tyrimai yra svarbūs siekiant užtikrinti tinkamus politinius sprendimus sveikatos, socialinės rūpybos, švietimo, pajamų ir dalyvavimo visuomenės gyvenime srityse. Vyresnio amžiaus žmonės turėtų dalyvauti nustatant problemas ir atliekant mokslinius tyrimus. Ypač svarbu, kad būtų atliekami tinkami klinikiniai vaistų bandymai dalyvaujant vyresnio amžiaus žmonėms.

6.   Priežiūra

| 6.1 | Gyventojams senstant priežiūros pareigas teks atlikti vis daugiau vyresnio amžiaus moterų; dėl tokios padėties galėtų kilti finansinių problemų dėl prarasto atlyginimo ir sumažėjusių teisių į pensiją. Vyresnio amžiaus žmonės neoficialiai svariai prisideda prie senesnių, prastesnės sveikatos giminaičių slaugymo, taip sutaupydami nemažai socialinei apsaugai skiriamų valstybės biudžeto lėšų. Reikia įvertinti neoficialių slaugytojų patirtį ir įgūdžius bei pripažinti, kad būtina sudaryti mokymo galimybes. |
| --- | --- |

6.1

Gyventojams senstant priežiūros pareigas teks atlikti vis daugiau vyresnio amžiaus moterų; dėl tokios padėties galėtų kilti finansinių problemų dėl prarasto atlyginimo ir sumažėjusių teisių į pensiją. Vyresnio amžiaus žmonės neoficialiai svariai prisideda prie senesnių, prastesnės sveikatos giminaičių slaugymo, taip sutaupydami nemažai socialinei apsaugai skiriamų valstybės biudžeto lėšų. Reikia įvertinti neoficialių slaugytojų patirtį ir įgūdžius bei pripažinti, kad būtina sudaryti mokymo galimybes.

| 6.2 | Be to, daug senelių rūpinasi vaikaičiais dėl to, kad šeimos patiria sunkumų arba tam, kad jų vaikai galėtų dirbti ir būtų ekonomiškai aktyvūs. |
| --- | --- |

6.2

Be to, daug senelių rūpinasi vaikaičiais dėl to, kad šeimos patiria sunkumų arba tam, kad jų vaikai galėtų dirbti ir būtų ekonomiškai aktyvūs.

| 6.3 | Dar esama socialinių inovacijų galimybių neoficialios slaugos srityje, ir valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad spręstų didėjančias neoficialių slaugytojų problemas ir atsakomybės klausimus, kuriuos lemia mažėjantys ar nepakankami priežiūros paslaugų mastai. |
| --- | --- |

6.3

Dar esama socialinių inovacijų galimybių neoficialios slaugos srityje, ir valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad spręstų didėjančias neoficialių slaugytojų problemas ir atsakomybės klausimus, kuriuos lemia mažėjantys ar nepakankami priežiūros paslaugų mastai.

7.   Savanoriška veikla

| 7.1 | „Vyresnio amžiaus žmonės užsiima labai įvairia savanoriška veikla, kurios sritys yra kur kas platesnės nei susijusios su tradiciniu amžiumi, pavyzdžiui, parama silpniems ar sergantiems vyresnio amžiaus žmonėms“ (13). Jų savanoriška veikla apima priežiūrą ir sveikatą, laisvalaikį, aplinką, religines organizacijas, kultūrą ir politiką. |
| --- | --- |

7.1

„Vyresnio amžiaus žmonės užsiima labai įvairia savanoriška veikla, kurios sritys yra kur kas platesnės nei susijusios su tradiciniu amžiumi, pavyzdžiui, parama silpniems ar sergantiems vyresnio amžiaus žmonėms“ (13). Jų savanoriška veikla apima priežiūrą ir sveikatą, laisvalaikį, aplinką, religines organizacijas, kultūrą ir politiką.

| 7.2 | Vyresnio amžiaus žmonės užsiima savanoriška veikla tam, kad neprarastų ir toliau ugdytų savo įgūdžius ir palaikytų visuomeninius ryšius bei užkirstų kelią socialinei izoliacijai ir atskirčiai bei tarnautų savo bendruomenei. Savanoriška veikla yra abipusiškai naudinga. 2009 m. atlikta apklausa parodė, kad 78 proc. 27 ES valstybių narių gyventojai mano, kad vyresnio amžiaus žmonių savanoriškos veiklos indėlis į labdaringas ir bendruomenines organizacijas yra svarus (14). |
| --- | --- |

7.2

Vyresnio amžiaus žmonės užsiima savanoriška veikla tam, kad neprarastų ir toliau ugdytų savo įgūdžius ir palaikytų visuomeninius ryšius bei užkirstų kelią socialinei izoliacijai ir atskirčiai bei tarnautų savo bendruomenei. Savanoriška veikla yra abipusiškai naudinga. 2009 m. atlikta apklausa parodė, kad 78 proc. 27 ES valstybių narių gyventojai mano, kad vyresnio amžiaus žmonių savanoriškos veiklos indėlis į labdaringas ir bendruomenines organizacijas yra svarus (14).

| 7.3 | Jeigu nėra įstatymais numatytų paslaugų arba jų yra mažiau, reikėtų vertinti vyresnio amžiaus žmonių savanorystę, nes jie užpildo šias spragas, tačiau jiems reikalinga ir parama. |
| --- | --- |

7.3

Jeigu nėra įstatymais numatytų paslaugų arba jų yra mažiau, reikėtų vertinti vyresnio amžiaus žmonių savanorystę, nes jie užpildo šias spragas, tačiau jiems reikalinga ir parama.

| 7.4 | Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad savanoriškos veiklos pripažinimas ir mastas valstybėse narėse labai skiriasi ir tie žmonės, kurie užsiima savanoriška veikla būdami vyresnio amžiaus, paprastai jie jau ir anksčiau yra užsiiminėję savanoriška veikla. Reikia asmenis skatinti ir sudaryti jiems galimybes dalyvauti savanoriškoje veikloje visą gyvenimą, nes senatvėje ji duoda naudą, užkirsdama kelią izoliacijai ir socialinei atskirčiai bei skatina užmegzti ryšius ir draugystę. |
| --- | --- |

7.4

Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad savanoriškos veiklos pripažinimas ir mastas valstybėse narėse labai skiriasi ir tie žmonės, kurie užsiima savanoriška veikla būdami vyresnio amžiaus, paprastai jie jau ir anksčiau yra užsiiminėję savanoriška veikla. Reikia asmenis skatinti ir sudaryti jiems galimybes dalyvauti savanoriškoje veikloje visą gyvenimą, nes senatvėje ji duoda naudą, užkirsdama kelią izoliacijai ir socialinei atskirčiai bei skatina užmegzti ryšius ir draugystę.

8.   Ekonominis indėlis

| 8.1 | Be to, kad vyresnio amžiaus žmonės yra vartotojai, jų indėlį į ekonomiką galima įvertinti pagal mokamus mokesčius už pajamas ir pirkinius; neoficiali giminaičių slauga sutaupo valstybei lėšų; vaikaičių priežiūra leidžia vaikams grįžti į darbo rinką; ir pagal savanorystės vertę bei ilgesnį buvimą darbo rinkoje. Be to, jaunesniems šeimos nariams perduodamas turtas, kad jiems būtų lengviau vykdyti savo svarbius finansinius įsipareigojimus (15). |
| --- | --- |

8.1

Be to, kad vyresnio amžiaus žmonės yra vartotojai, jų indėlį į ekonomiką galima įvertinti pagal mokamus mokesčius už pajamas ir pirkinius; neoficiali giminaičių slauga sutaupo valstybei lėšų; vaikaičių priežiūra leidžia vaikams grįžti į darbo rinką; ir pagal savanorystės vertę bei ilgesnį buvimą darbo rinkoje. Be to, jaunesniems šeimos nariams perduodamas turtas, kad jiems būtų lengviau vykdyti savo svarbius finansinius įsipareigojimus (15).

| 8.2 | Vis dažniau pripažįstama senėjančių gyventojų svarba turėtų padidinti galimybes bendrovėms ir kitiems subjektams kurti ir parduoti prekes ir paslaugas, skirtas šiai visuomenės daliai, atsižvelgiant į senėjančią visuomenę, ir dėl to skatinti gamybos augimą ir užimtumą (16). |
| --- | --- |

8.2

Vis dažniau pripažįstama senėjančių gyventojų svarba turėtų padidinti galimybes bendrovėms ir kitiems subjektams kurti ir parduoti prekes ir paslaugas, skirtas šiai visuomenės daliai, atsižvelgiant į senėjančią visuomenę, ir dėl to skatinti gamybos augimą ir užimtumą (16).

| 8.3 | Vyresnio amžiaus žmonės nepakankamai pripažįstami vartotojais; dėl to niekaip neišnyksta neigiamas požiūris į vyresnį amžių. Dėl stereotipinio požiūrio į vyresnio amžiaus žmones manoma, kad tokiems žmonėms jau nereikia nei naujų galimybių, nei paslaugų, jie jų nenori ir kad „jaunimo rinka“ yra kur kas svarbesnė (17). |
| --- | --- |

8.3

Vyresnio amžiaus žmonės nepakankamai pripažįstami vartotojais; dėl to niekaip neišnyksta neigiamas požiūris į vyresnį amžių. Dėl stereotipinio požiūrio į vyresnio amžiaus žmones manoma, kad tokiems žmonėms jau nereikia nei naujų galimybių, nei paslaugų, jie jų nenori ir kad „jaunimo rinka“ yra kur kas svarbesnė (17).

9.   Užimtumas

| 9.1 | „Beveik 60 proc. darbuotojų mano, kad jie sugebės dirbti sulaukę 60 metų“ (18). |
| --- | --- |

9.1

„Beveik 60 proc. darbuotojų mano, kad jie sugebės dirbti sulaukę 60 metų“ (18).

| 9.2 | Atsižvelgiant į didėjantį ilgaamžiškumą, svarbu, kad vyresnio amžiaus žmonės būtų pajėgūs ir galėtų išlikti darbo rinkoje iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus, o jeigu nori, ir ilgiau. Todėl reikalinga pripažinti vyresnių žmonių gebėjimą, darbo aplinkos ir darbo laiko (kuris svarbus ir visą gyvenimo ciklą) pritaikymą, gebėjimą dalyvauti mokymuose neatsiliekant nuo sparčiai kintančių metodų, ir pastangas kovoti su diskriminacija dėl amžiaus darbo vietoje. EESRK neseniai priėmė nuomonę, kurioje pasiūlė rinkinį konkrečių priemonių, apimančių šiuos reikalavimus, ir pabrėžė socialinių partnerių, kurie svariai prisideda, kad būtų užtikrintos tinkamos politinės priemonės ir adaptacijos, svarbą (19). |
| --- | --- |

9.2

Atsižvelgiant į didėjantį ilgaamžiškumą, svarbu, kad vyresnio amžiaus žmonės būtų pajėgūs ir galėtų išlikti darbo rinkoje iki įstatymais nustatyto pensinio amžiaus, o jeigu nori, ir ilgiau. Todėl reikalinga pripažinti vyresnių žmonių gebėjimą, darbo aplinkos ir darbo laiko (kuris svarbus ir visą gyvenimo ciklą) pritaikymą, gebėjimą dalyvauti mokymuose neatsiliekant nuo sparčiai kintančių metodų, ir pastangas kovoti su diskriminacija dėl amžiaus darbo vietoje. EESRK neseniai priėmė nuomonę, kurioje pasiūlė rinkinį konkrečių priemonių, apimančių šiuos reikalavimus, ir pabrėžė socialinių partnerių, kurie svariai prisideda, kad būtų užtikrintos tinkamos politinės priemonės ir adaptacijos, svarbą (19).

| 9.3 | Reikia pripažinti, kad esama skirtumo tarp žmonių, dirbančių sulaukus pensinio amžiaus, kurie nori dirbti ir tarp tų, kurie turi dirbti, nes pensijos nepakanka. |
| --- | --- |

9.3

Reikia pripažinti, kad esama skirtumo tarp žmonių, dirbančių sulaukus pensinio amžiaus, kurie nori dirbti ir tarp tų, kurie turi dirbti, nes pensijos nepakanka.

| 9.4 | Vyresnio amžiaus žmonės darbe panaudoja savo turtingą patirtį ir įgūdžius, o tai labai svarbu tais atvejais, kai juntamas profesinių įgūdžių trūkumas; be to, taip užtikrinamas nuolatinis indėlis į ekonomikos augimą. Įmonės turi būti skatinamos vystyti amžiaus valdymo strategijų geriausią praktiką. |
| --- | --- |

9.4

Vyresnio amžiaus žmonės darbe panaudoja savo turtingą patirtį ir įgūdžius, o tai labai svarbu tais atvejais, kai juntamas profesinių įgūdžių trūkumas; be to, taip užtikrinamas nuolatinis indėlis į ekonomikos augimą. Įmonės turi būti skatinamos vystyti amžiaus valdymo strategijų geriausią praktiką.

| 9.5 | Esama galimybių vyresnio amžiaus žmonėms tapti savarankiškai dirbančiais asmenimis ir verslininkais, suteikiant jiems didesnį savarankiškumą ir galimybę kontroliuoti savo darbo sąlygas. Vyresnio amžiaus žmonių indėlis šioje srityje didėja. Eurostato 2010 m. duomenimis, 50 proc. vyresnių negu 65 metų darbuotojų dirba savarankiškai (20). Postūmį imtis naujų projektų, kurti paslaugas dėl pasikeitusios demografinės padėties, gali suteikti patys vyresnio amžiaus žmonės toliau dirbdami; būtina skatinti juos nepraleisti tokių progų (21). |
| --- | --- |

9.5

Esama galimybių vyresnio amžiaus žmonėms tapti savarankiškai dirbančiais asmenimis ir verslininkais, suteikiant jiems didesnį savarankiškumą ir galimybę kontroliuoti savo darbo sąlygas. Vyresnio amžiaus žmonių indėlis šioje srityje didėja. Eurostato 2010 m. duomenimis, 50 proc. vyresnių negu 65 metų darbuotojų dirba savarankiškai (20). Postūmį imtis naujų projektų, kurti paslaugas dėl pasikeitusios demografinės padėties, gali suteikti patys vyresnio amžiaus žmonės toliau dirbdami; būtina skatinti juos nepraleisti tokių progų (21).

10.   Mokymasis visą gyvenimą

| 10.1 | EESRK jau ne kartą yra pabrėžęs, kad mokymosi visą gyvenimą sąlyga yra svarbi socialinės įtraukties, išlikimo darbo rinkoje, asmens raidos ir gebėjimo veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime požiūriu (22). |
| --- | --- |

10.1

EESRK jau ne kartą yra pabrėžęs, kad mokymosi visą gyvenimą sąlyga yra svarbi socialinės įtraukties, išlikimo darbo rinkoje, asmens raidos ir gebėjimo veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime požiūriu (22).

| 10.2 | Vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių pasinaudoja švietimo galimybėmis, tačiau padėtis šioje srityje skirtingose valstybėse narėse skiriasi (23). Vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas bendruomenių grupėse ir NVO yra svarbus savišvietos šaltinis. |
| --- | --- |

10.2

Vis daugiau vyresnio amžiaus žmonių pasinaudoja švietimo galimybėmis, tačiau padėtis šioje srityje skirtingose valstybėse narėse skiriasi (23). Vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas bendruomenių grupėse ir NVO yra svarbus savišvietos šaltinis.

11.   IRT vaidmuo

| 11.1 | IRT tampa vis svarbesnės visiems piliečiams. Internetas ir elektroninis paštas gali suteikti vyresnio amžiaus žmonėms galimybę neatitrūkti nuo reikalų, kai jie būna išvykę, ir nuolat bendrauti su kartu su jais negyvenančiais šeimos nariais. Tokios galimybės gali tapti dar platesnės, kai naudojamasi Skype programa arba panašiomis medijomis užmezgant vaizdo ryšį. Prižiūrimos diskusijų svetainės gali padėti vyresnio amžiaus žmonėms, kurie priversti būti namuose, susisiekti su panašių interesų turinčiais žmonėmis; tokia galimybė mažina izoliaciją. |
| --- | --- |

11.1

IRT tampa vis svarbesnės visiems piliečiams. Internetas ir elektroninis paštas gali suteikti vyresnio amžiaus žmonėms galimybę neatitrūkti nuo reikalų, kai jie būna išvykę, ir nuolat bendrauti su kartu su jais negyvenančiais šeimos nariais. Tokios galimybės gali tapti dar platesnės, kai naudojamasi Skype programa arba panašiomis medijomis užmezgant vaizdo ryšį. Prižiūrimos diskusijų svetainės gali padėti vyresnio amžiaus žmonėms, kurie priversti būti namuose, susisiekti su panašių interesų turinčiais žmonėmis; tokia galimybė mažina izoliaciją.

| 11.2 | Galima gauti nemažai naudos pasinaudojant e. sveikata siekiant stebėti sąlygas ir reaguoti ištikus nelaimei. Tokie metodai neturėtų pakeisti nuolatinių santykių ir betarpiškų susitikimų su žmonėmis; e. sveikata sistemos turi numatyti, kad būtinas betarpiškas bendravimas su žmonėmis. |
| --- | --- |

11.2

Galima gauti nemažai naudos pasinaudojant e. sveikata siekiant stebėti sąlygas ir reaguoti ištikus nelaimei. Tokie metodai neturėtų pakeisti nuolatinių santykių ir betarpiškų susitikimų su žmonėmis; e. sveikata sistemos turi numatyti, kad būtinas betarpiškas bendravimas su žmonėmis.

| 11.3 | Prieštaringiau vertinamos IRT programos yra susijusios su individualiosiomis stebėsenos sistemomis „išmaniuose“ namuose, asmeninės saugos ar stebėsenos prietaisuose, skirtuose demencija sergantiems asmenims. Taip siekiama saugiai užtikrinti savarankiškumą ir veiklos pasirinkimą. Tokių metodų taikymas turi būti pagrįstas etiškais sprendimais ir praktika ir duoti akivaizdžią naudą vyresnio amžiaus žmonėms, o ne tapti kontrolės mechanizmu arba būdu, kaip sumažinti pagalbinių darbuotojų skaičių. |
| --- | --- |

11.3

Prieštaringiau vertinamos IRT programos yra susijusios su individualiosiomis stebėsenos sistemomis „išmaniuose“ namuose, asmeninės saugos ar stebėsenos prietaisuose, skirtuose demencija sergantiems asmenims. Taip siekiama saugiai užtikrinti savarankiškumą ir veiklos pasirinkimą. Tokių metodų taikymas turi būti pagrįstas etiškais sprendimais ir praktika ir duoti akivaizdžią naudą vyresnio amžiaus žmonėms, o ne tapti kontrolės mechanizmu arba būdu, kaip sumažinti pagalbinių darbuotojų skaičių.

| 11.4 | Interneto naudojimas apsipirkimui naudingas tiems, kuriems sunku judėti, tačiau ir šiuo atveju nereikėtų pamiršti šių žmonių poreikio susitikti su kitais žmonėmis ir trumpam išeiti iš namų. Duomenų apsauga ir privatumas turi būti užtikrinti. |
| --- | --- |

11.4

Interneto naudojimas apsipirkimui naudingas tiems, kuriems sunku judėti, tačiau ir šiuo atveju nereikėtų pamiršti šių žmonių poreikio susitikti su kitais žmonėmis ir trumpam išeiti iš namų. Duomenų apsauga ir privatumas turi būti užtikrinti.

| 11.5 | Kad būtų galima naudotis IRT, būtinas mokymas, parama ir prieiga prie įrangos. Šie klausimai buvo akcentuoti EESRK nuomonėje dėl Skaitmeninio raštingumo, e. įgūdžių ir e. įtraukties didinimo (24). |
| --- | --- |

11.5

Kad būtų galima naudotis IRT, būtinas mokymas, parama ir prieiga prie įrangos. Šie klausimai buvo akcentuoti EESRK nuomonėje dėl Skaitmeninio raštingumo, e. įgūdžių ir e. įtraukties didinimo (24).

12.   Dalyvavimo veikloje kliūtys

| 12.1 | Nors buvo pabrėžtas vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas veikloje, darančioje poveikį socialiniam ir ekonominiam gyvenimui, daug vyresnio amžiaus žmonių ir toliau susiduria su nemažai kliūčių, trukdančių jiems tai daryti. |
| --- | --- |

12.1

Nors buvo pabrėžtas vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas veikloje, darančioje poveikį socialiniam ir ekonominiam gyvenimui, daug vyresnio amžiaus žmonių ir toliau susiduria su nemažai kliūčių, trukdančių jiems tai daryti.

| 12.2 | Kalendorinis amžius yra tik vienas iš daugybės žmogui būdingų ypatumų. Skirtingo amžiaus žmonių žinios, įgūdžiai ir patirtis yra gyvybiškai svarbūs visuomenei. Įtrauki visuomenė, apimanti visų amžiaus grupių žmones, reikalauja iš sprendimus priimančių asmenų, atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir pačių piliečių kolektyvinės atsakomybės formuojant politiką ir praktiką, užtikrinančią lygybę ir įtrauktį, nepaisant amžiaus. |
| --- | --- |

12.2

Kalendorinis amžius yra tik vienas iš daugybės žmogui būdingų ypatumų. Skirtingo amžiaus žmonių žinios, įgūdžiai ir patirtis yra gyvybiškai svarbūs visuomenei. Įtrauki visuomenė, apimanti visų amžiaus grupių žmones, reikalauja iš sprendimus priimančių asmenų, atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir pačių piliečių kolektyvinės atsakomybės formuojant politiką ir praktiką, užtikrinančią lygybę ir įtrauktį, nepaisant amžiaus.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  „Europos inovacijų partnerystės strateginis įgyvendinimo planas“, Europos Komisija, 2011 m. lapkričio 7 d.

1

(2)  „Suinteresuotųjų subjektų manifestas dėl Europos Sąjungos tapsmo iki 2020 m. palankia visoms amžiaus grupėms“ („Stakeholder Manifesto for an Age Friendly European Union by 2020“, Europos pagyvenusių žmonių platforma, 2011 m.

2

(3)  OL C 228, 2009 9 22, p. 24; OL C 51, 2011 2 17, p. 55; OL C 181, 2012 6 21, p. 150.

3

(4)  6-oji ataskaita dėl vyresnės kartos žmonių padėties Vokietijos Federacinėje Respublikoje.

4

(5)  Kirkwood, T ir kt.: „Nauji būdai pažvelgti į amžių“ („New Ways of Looking at Age“), Blackstaff Press, 2011 m.

5

(6)  „Aukso amžiaus pensininkai“, WRVS 2011.

6

(7)  „Vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas ir kartų solidarumas“, Eurostatas 2012 m.

7

(8)  „Pilietinio dialogo, skirto vyresnio amžiaus žmonių socialinei įtraukčiai skatinti, vadovas“, Europos vyresnių žmonių platforma 2010 m.

8

(9)  „Senėjimas sergant demencija“, Joseph Rowntree fondas 2012.

9

(10)  Žr. 8 išnašą.

10

(11)  „Bendros veiklos su vyresnio amžiaus žmonėmis vadovas“, NDTI.

11

(12)  Žr. EESRK nuomonę „Horizontas 2020: veiksmų planas gyventojų senėjimo srityje“, priimta 2012 m. gegužės 23 d., OL C 229, 2012 7 31, p. 13.

12

(13)  „Vyresnio amžiaus žmonių savanoriška veikla ES“, Eurofound 2011.

13

(14)  Žr. 6 išnašą.

14

(15)  „Aukso amžiaus pensininkai“, WRVS 2011.

15

(16)  OL C 44, 2011 2 11, p. 10.

16

(17)  „Auksinė ekonomika“, AGE UK 2011.

17

(18)  „Gyventi ilgiau, dirbti geriau“, Eurofound 2011.

18

(19)  OL C 318, 2011 10 29, p. 1.

19

(20)  „Vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas ir kartų solidarumas“, Eurostatas 2011 m.

20

(21)  „Auksinės galimybės“, UnLtd 2012.

21

(22)  OL C 161, 2007 7 13, p. 1; OL C 204, 2008 8 9, p. 89; OL C 228,. 2009 9 22, p. 24; OL C 77, 2009 3 31, p. 115; OL C 51, 2011 2 17, p. 55.

22

(23)  Žr. 20 išnašą.

23

(24)  OL C 318, 2011 10 29, p. 9.

24

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/21

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje (papildoma nuomonė)

2013/C 11/05

Pranešėjas Ákos TOPOLÁNSZKY

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. sausio 17 d. nusprendė parengti papildomą nuomonę dėl

Romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje

(papildoma nuomonė).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 23 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 127 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 12 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina Europos Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos ir kitų ES organų ir valstybių narių pastarojo laikotarpio veiksmus, kuriais skatinama Europos romų socialinė įtrauktis ir integracija, ir daug iš šių veiksmų tikisi. Komitetas ypač teigiamai vertina Europos Komisijos pagrindų strategiją ir priimtas romų integracijos nacionalines strategijas. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina Europos Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos ir kitų ES organų ir valstybių narių pastarojo laikotarpio veiksmus, kuriais skatinama Europos romų socialinė įtrauktis ir integracija, ir daug iš šių veiksmų tikisi. Komitetas ypač teigiamai vertina Europos Komisijos pagrindų strategiją ir priimtas romų integracijos nacionalines strategijas.

| 1.2 | Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad „šios bendros pastangos iš esmės nepadėjo panaikinti daugelio romų patiriamos diskriminacijos nei pagerinti jų gyvenimo kokybės ar atverti jiems daugiau galimybių <...>“. |
| --- | --- |

1.2

Tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad „šios bendros pastangos iš esmės nepadėjo panaikinti daugelio romų patiriamos diskriminacijos nei pagerinti jų gyvenimo kokybės ar atverti jiems daugiau galimybių <...>“.

| 1.3 | Dar 2011 m. EESRK savo tiriamojoje nuomonėje šiuo klausimu (1) išreiškė susirūpinimą dėl pilietinių ir romų organizacijų požiūrio į romų integracijos nacionalines strategijas ir pateikė keletą pasiūlymų. |
| --- | --- |

1.3

Dar 2011 m. EESRK savo tiriamojoje nuomonėje šiuo klausimu (1) išreiškė susirūpinimą dėl pilietinių ir romų organizacijų požiūrio į romų integracijos nacionalines strategijas ir pateikė keletą pasiūlymų.

| 1.4 | EESRK šiuo klausimu buvo užsakęs tyrimą, kuris vykdytas visose 27-iose valstybėse narėse ir parodė (kaip, beje, ir ES romų politikos koalicijos (ERPC) ir kitų pilietinių organizacijų atlikti tyrimai), kad oficialiems romų bendruomenės atstovams, pilietinėms organizacijoms ir jų atstovams labai trūksta informacijos ir jie patiria didelį nepasitenkinimą, labai dažnai – įtampą ir nepasitikėjimą. Paaiškėjo, kad romų integracijos nacionalinės strategijos nepateisino vis didėjančių šios bendruomenės lūkesčių ir nuoširdžių vilčių, kad tokia strategija gali padėti iš esmės pagerinti romų socialinę integraciją. |
| --- | --- |

1.4

EESRK šiuo klausimu buvo užsakęs tyrimą, kuris vykdytas visose 27-iose valstybėse narėse ir parodė (kaip, beje, ir ES romų politikos koalicijos (ERPC) ir kitų pilietinių organizacijų atlikti tyrimai), kad oficialiems romų bendruomenės atstovams, pilietinėms organizacijoms ir jų atstovams labai trūksta informacijos ir jie patiria didelį nepasitenkinimą, labai dažnai – įtampą ir nepasitikėjimą. Paaiškėjo, kad romų integracijos nacionalinės strategijos nepateisino vis didėjančių šios bendruomenės lūkesčių ir nuoširdžių vilčių, kad tokia strategija gali padėti iš esmės pagerinti romų socialinę integraciją.

| 1.5 | Neatrodo, kad priemonių ir išteklių, numatytų romų integracijos nacionalinėse strategijose nustatytiems tikslams pasiekti, užtenka panaikinti giliai įsišaknijusią diskriminaciją ir atskirtį bei jų padarinius romų gyvenimo kokybei ir perspektyvoms. Todėl Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reikia koordinuoti politines priemones ir skirti pakankamai išteklių nustatytiems tikslams pasiekti. |
| --- | --- |

1.5

Neatrodo, kad priemonių ir išteklių, numatytų romų integracijos nacionalinėse strategijose nustatytiems tikslams pasiekti, užtenka panaikinti giliai įsišaknijusią diskriminaciją ir atskirtį bei jų padarinius romų gyvenimo kokybei ir perspektyvoms. Todėl Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad reikia koordinuoti politines priemones ir skirti pakankamai išteklių nustatytiems tikslams pasiekti.

| 1.6 | EESRK mano, kad planuojant ir įgyvendinant romų integracijos nacionalines strategijas būtina laikytis teisėmis pagrįsto požiūrio, siekiant garantuoti žmogaus ir pagrindines teises. |
| --- | --- |

1.6

EESRK mano, kad planuojant ir įgyvendinant romų integracijos nacionalines strategijas būtina laikytis teisėmis pagrįsto požiūrio, siekiant garantuoti žmogaus ir pagrindines teises.

| 1.7 | Komitetas pabrėžia, kad pirmenybę reikėtų teikti kovai su diskriminacija visose visuomenės gyvenimo srityse. |
| --- | --- |

1.7

Komitetas pabrėžia, kad pirmenybę reikėtų teikti kovai su diskriminacija visose visuomenės gyvenimo srityse.

| 1.8 | Komitetas dar kartą pareiškia, kad reikia skleisti teigiamą požiūrį į socialinę romų padėtį ir kad, apskritai, integracijos politikos įgyvendinimas yra lemiamas veiksnys suteikti šiems asmenims jėgų, priemonių ir galių kurti savo likimą. |
| --- | --- |

1.8

Komitetas dar kartą pareiškia, kad reikia skleisti teigiamą požiūrį į socialinę romų padėtį ir kad, apskritai, integracijos politikos įgyvendinimas yra lemiamas veiksnys suteikti šiems asmenims jėgų, priemonių ir galių kurti savo likimą.

| 1.9 | EESRK palaiko Europos Komisijos ketinimą sukurti atitinkamus įgaliojimus turintį romams skirtų nacionalinių kontaktinių centrų tinklą ir pabrėžia, kad organizuota pilietinė visuomenė (ypač romų organizacijos ir šios bendruomenės interesams atstovaujantys asmenys) turi visapusiškai dalyvauti visame nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo procese (kūrimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapuose). |
| --- | --- |

1.9

EESRK palaiko Europos Komisijos ketinimą sukurti atitinkamus įgaliojimus turintį romams skirtų nacionalinių kontaktinių centrų tinklą ir pabrėžia, kad organizuota pilietinė visuomenė (ypač romų organizacijos ir šios bendruomenės interesams atstovaujantys asmenys) turi visapusiškai dalyvauti visame nacionalinių romų integracijos strategijų įgyvendinimo procese (kūrimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapuose).

| 1.10 | Romų integracijos nacionalinių strategijų stebėsena ir vertinimas turi būti nuolat stiprinami remiantis moksliniais argumentais ir pasitelkiant nepriklausomus vertintojus. Reikia sukurti sistemą, kuri leistų finansuoti šiuos procesus. |
| --- | --- |

1.10

Romų integracijos nacionalinių strategijų stebėsena ir vertinimas turi būti nuolat stiprinami remiantis moksliniais argumentais ir pasitelkiant nepriklausomus vertintojus. Reikia sukurti sistemą, kuri leistų finansuoti šiuos procesus.

2.   Padėties apžvalga

| 2.1 | 2011 m. balandžio mėn. Europos Komisija priėmė labai svarbų strateginį dokumentą – komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (2). Komunikate pirmą kartą ES istorijoje apibrėžiami pagrindiniai strateginiai tikslai, kurie glaudžiai susiję su svarbiausiomis strategijos „Europa 2020“ nuostatomis, ES pagrindinių teisių chartijos nuostatomis ir vadovo „Dešimt bendrų pagrindinių romų įtraukties principų“ (3) išvadomis. Komunikate politikos užduotys suskirstytos į keturias sritis: galimybė mokytis, įsidarbinti, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti būstą. Komunikate daug dėmesio skiriama ir bendradarbiavimui su pilietinės visuomenės ir romų organizacijomis. Europos Komisija komunikate pasisako už tai, kad būtų sukurtas ir įdiegtas griežtas kontrolės ir vertinimo mechanizmas, ir kartu prašo valstybių narių parengti, priimti ir iki 2012 m. pabaigos Europos Komisijai pateikti savo nacionalinius strateginius dokumentus. |
| --- | --- |

2.1

2011 m. balandžio mėn. Europos Komisija priėmė labai svarbų strateginį dokumentą – komunikatą „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ (2). Komunikate pirmą kartą ES istorijoje apibrėžiami pagrindiniai strateginiai tikslai, kurie glaudžiai susiję su svarbiausiomis strategijos „Europa 2020“ nuostatomis, ES pagrindinių teisių chartijos nuostatomis ir vadovo „Dešimt bendrų pagrindinių romų įtraukties principų“ (3) išvadomis. Komunikate politikos užduotys suskirstytos į keturias sritis: galimybė mokytis, įsidarbinti, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti būstą. Komunikate daug dėmesio skiriama ir bendradarbiavimui su pilietinės visuomenės ir romų organizacijomis. Europos Komisija komunikate pasisako už tai, kad būtų sukurtas ir įdiegtas griežtas kontrolės ir vertinimo mechanizmas, ir kartu prašo valstybių narių parengti, priimti ir iki 2012 m. pabaigos Europos Komisijai pateikti savo nacionalinius strateginius dokumentus.

| 2.2 | Taryba savo išvadose (4) palaiko Europos Komisijos komunikate (5) išsakytus teiginius ir nurodo:
  „[Taryba palankiai vertina] Komisijos komunikatą <...> ir prašo [valstybių narių] nustatyti konkrečius pasiekiamus nacionalinius tikslus <...> ir įdiegti stebėsenos mechanizmą ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis esamais ES fondais siekiant vykdyti romų integracijos projektus“, ir ragina:






  — | „atitinkamai stebėti ir įvertinti [nacionalinių romų integracijos] strategijų arba integruotų priemonių poveikį (23 dalis)“; |
| --- | --- | --- |

2.2

Taryba savo išvadose (4) palaiko Europos Komisijos komunikate (5) išsakytus teiginius ir nurodo:

„[Taryba palankiai vertina] Komisijos komunikatą <...> ir prašo [valstybių narių] nustatyti konkrečius pasiekiamus nacionalinius tikslus <...> ir įdiegti stebėsenos mechanizmą ir sudaryti palankesnes sąlygas naudotis esamais ES fondais siekiant vykdyti romų integracijos projektus“, ir ragina:

—

„atitinkamai stebėti ir įvertinti [nacionalinių romų integracijos] strategijų arba integruotų priemonių poveikį (23 dalis)“;

| — | „skatinti pilietinę visuomenę bei visus kitus suinteresuotuosius subjektus labiau įsitraukti į veiklą“ (41 punktas). |
| --- | --- |

—

„skatinti pilietinę visuomenę bei visus kitus suinteresuotuosius subjektus labiau įsitraukti į veiklą“ (41 punktas).

3.   EESRK2011 m. birželio 16 d. paskelbė tiriamąją nuomonę dėl Romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje
   (6). Svarbiausi šio dokumento teiginiai:

| 3.1 | EESRK palankiai vertina Europos Parlamento, Komisijos, Europos Vadovų Tarybos, kitų ES organų ir valstybių narių veiksmus, kuriais skatinama Europos romų socialinė įtrauktis ir integracija, ir daug tikisi iš šių veiksmų. Komitetas taip pat teigiamai vertina jų pastangas, kurių pastaruoju metu padaugėjo.






  3.1.1 | tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad „šios bendros pastangos iš esmės nepadėjo panaikinti daugelio romų patiriamos diskriminacijos nei pagerinti jų gyvenimo kokybės ar atverti jiems daugiau galimybių; kai kuriais atžvilgiais jų padėtis dar labiau pablogėjo“; |
| --- | --- | --- |

3.1

EESRK palankiai vertina Europos Parlamento, Komisijos, Europos Vadovų Tarybos, kitų ES organų ir valstybių narių veiksmus, kuriais skatinama Europos romų socialinė įtrauktis ir integracija, ir daug tikisi iš šių veiksmų. Komitetas taip pat teigiamai vertina jų pastangas, kurių pastaruoju metu padaugėjo.

3.1.1

tačiau Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad „šios bendros pastangos iš esmės nepadėjo panaikinti daugelio romų patiriamos diskriminacijos nei pagerinti jų gyvenimo kokybės ar atverti jiems daugiau galimybių; kai kuriais atžvilgiais jų padėtis dar labiau pablogėjo“;

| 3.1.2 | todėl pabrėžia, kad būtina parengti „integruotą, darnią ir nuoseklią visos Europos strategiją ir nustatyti nuoseklių veiksmų programą, kuri apimtų visas politikos sritis ir būtų įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, taip suteikiant atitinkamiems asmenims ir bendruomenėms reikiamų įgaliojimų ir kompetencijos, kad jie galėtų kurti savo ateitį (didesnių galių suteikimas)“; |
| --- | --- |

3.1.2

todėl pabrėžia, kad būtina parengti „integruotą, darnią ir nuoseklią visos Europos strategiją ir nustatyti nuoseklių veiksmų programą, kuri apimtų visas politikos sritis ir būtų įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, taip suteikiant atitinkamiems asmenims ir bendruomenėms reikiamų įgaliojimų ir kompetencijos, kad jie galėtų kurti savo ateitį (didesnių galių suteikimas)“;

| 3.1.3 | „mano, kad toliau pateikti aspektai galėtų būti siūlomi valstybėms narėms kaip trys kartu įgyvendintini realios ir pagrįstos romų integracijos politikos ramsčiai, kuriais konkrečiai (bet ne išimtinai) atskleidžiamas sprendžiamų problemų pobūdis ir strateginiai šių problemų sprendimo prioritetai:






  a) | rasinės ir etninės priklausomybės požiūriu neutrali visa apimanti politika“, kartu mažinant didžiulį skurdą ir nepriteklių; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

„mano, kad toliau pateikti aspektai galėtų būti siūlomi valstybėms narėms kaip trys kartu įgyvendintini realios ir pagrįstos romų integracijos politikos ramsčiai, kuriais konkrečiai (bet ne išimtinai) atskleidžiamas sprendžiamų problemų pobūdis ir strateginiai šių problemų sprendimo prioritetai:

a)

rasinės ir etninės priklausomybės požiūriu neutrali visa apimanti politika“, kartu mažinant didžiulį skurdą ir nepriteklių;

| b) | „politika, suteikianti didesnių galių tiems, kurie save laiko bet kokios romų bendruomenės nariais ir įvertinanti jų pasiektą socialinę aprėptį“; |
| --- | --- |

b)

„politika, suteikianti didesnių galių tiems, kurie save laiko bet kokios romų bendruomenės nariais ir įvertinanti jų pasiektą socialinę aprėptį“;

| c) | „bendrosios politikos kryptys ir vieša kova su rasizmu“; |
| --- | --- |

c)

„bendrosios politikos kryptys ir vieša kova su rasizmu“;

| 3.2 | pabrėžia, kad „būtina į planavimo ir įgyvendinimo procesus visais lygmenimis – ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis įtraukti romus ir jų bendruomenes“. |
| --- | --- |

3.2

pabrėžia, kad „būtina į planavimo ir įgyvendinimo procesus visais lygmenimis – ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis įtraukti romus ir jų bendruomenes“.

| 3.3 | EESRK „norėtų dalyvauti vertinant šias politikos kryptis“ ir atliekant jos stebėseną, „remdamasis pilietinės visuomenės jam suteiktais įgaliojimais ir neatskiriamais savo ir valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijų ryšiais. Jis siekia būti ES institucijų ir organizuotos pilietinės visuomenės tarpininku ir aktyviu partneriu įgyvendinant Europos romų aprėpties programą ir vedant kitokio pobūdžio struktūrinį dialogą“. |
| --- | --- |

3.3

EESRK „norėtų dalyvauti vertinant šias politikos kryptis“ ir atliekant jos stebėseną, „remdamasis pilietinės visuomenės jam suteiktais įgaliojimais ir neatskiriamais savo ir valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijų ryšiais. Jis siekia būti ES institucijų ir organizuotos pilietinės visuomenės tarpininku ir aktyviu partneriu įgyvendinant Europos romų aprėpties programą ir vedant kitokio pobūdžio struktūrinį dialogą“.

4.   Apklausos ir tyrimai

4.1   Atsižvelgiant į tai, kas pasakyta pirmiau, šioje nuomonėje stengiamasi sutelkti žinias, patirtį ir nuomones, susijusias su strategine programa bei romų integracijos nacionalinėmis strategijomis, kurių per tam tikrą laiką sukaupė pagrindiniai stebėtojai, kompetentingos Komisijos tarnybos, kartu su pilietinės visuomenės organizacijomis, ginančiomis romų bendruomenės interesus. Be abejo, šio darbo išvados turės didelį poveikį galimybėms valstybių narių lygmeniu įgyvendinti strateginėje programoje numatytus tikslus. Iš įvairių atliktų analizių galima paminėti:

| — | įvairius Komisijos dokumentus dėl nacionalinių strategijų rengimo procesų ir jų turinio; |
| --- | --- |

—

įvairius Komisijos dokumentus dėl nacionalinių strategijų rengimo procesų ir jų turinio;

| — | dokumentus apie Atviros visuomenės instituto (Open Society Institute, OSI) dalyvavimo, stebėjimo ir informacijos platinimo veiklą, visų pirma naujosiose valstybėse narėse (7); |
| --- | --- |

—

dokumentus apie Atviros visuomenės instituto (Open Society Institute, OSI) dalyvavimo, stebėjimo ir informacijos platinimo veiklą, visų pirma naujosiose valstybėse narėse (7);

| — | ES romų politikos koalicijos (ERPC) klausimynus; |
| --- | --- |

—

ES romų politikos koalicijos (ERPC) klausimynus;

| — | pranešimus dėl strategijų turinio ir jų rengimo proceso, kuriuos parengė pilietinės visuomenės organizacijos, aktyviai dirbančios sprendžiant romų klausimus, pavyzdžiui, ERIO (Europos romų informacijos biuras) ar centras Amalipe; |
| --- | --- |

—

pranešimus dėl strategijų turinio ir jų rengimo proceso, kuriuos parengė pilietinės visuomenės organizacijos, aktyviai dirbančios sprendžiant romų klausimus, pavyzdžiui, ERIO (Europos romų informacijos biuras) ar centras Amalipe;

| — | EESRK prašymu atliktos 27 valstybių narių internetinės apklausos rezultatus. |
| --- | --- |

—

EESRK prašymu atliktos 27 valstybių narių internetinės apklausos rezultatus.

4.2   Europos Komisija atliko greitą jai pateiktų nacionalinių strategijų vertinimą (8). Apskritai EESRK pritaria atsargiai strategijų kritikai (9). Palyginti su tuo, kas numatyta strategijose, reikėtų labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, daug glaudžiau bendradarbiauti su pilietine visuomene, numatyti geriau užduotis ir tikslus atitinkančius finansavimo šaltinius, patobulinti politikos stebėseną ir tinkamą jos vertinimą, sustiprinti kovą su diskriminacijos apraiškomis.

4.3   Praktiškai tuo pat metu, kaip ir buvo paskelbtas EESRK prašymu parengtas klausimynas, ES romų politikos koalicija pradėjo apklausą, kurioje naudojama panaši metodika ir pateikiami to paties pobūdžio klausimai. Rezultatai ir romų integracijos nacionalinių strategijų vertinimas buvo paskelbti bendrame tyrime (10).

4.3.1   ES romų politikos koalicija, panaudojusi savo tinklo teikiamas galimybes, gavo 90 tinkamų naudoti atsakymų (iš jų 78 iš ES valstybių narių) į klausimus, kuriuos buvo nusiuntusi daugeliui romų organizacijų ar šios bendruomenės teisių gynėjų asociacijų. Nors padėtis įvairiose šalyse skiriasi, iš respondentų atsakymų galima daryti išvadą, kad romų bendruomenė apskritai mažai dalyvauja strategijų rengimo procese ir jų dalyvavimo poveikis yra minimalus. Koalicijos tyrime teigiama, kad menką dalyvavimą ir poveikį lemia tai, kad daugumoje valstybių narių strategijų rengimo procesas ir rezultatų skelbimas yra riboti ir jiems trūksta skaidrumo (11).

4.3.2   Tam, kad pilietinei visuomenei būtų sudarytos sąlygos daugiau ir veiksmingiau dalyvauti, ERPC rekomenduoja visais lygmenimis ugdyti nuolatinio dialogo kultūrą, kuri neapsiribotų paprasta pareiga konsultuotis, kurti tinkamus dalyvavimo mechanizmus, užtikrinti didelį valdžios institucijų veiksmų skaidrumą ir nuolatinį informavimą apie priimtus sprendimus. Išvadose koalicija pažymi, kad romų integracijos nacionalinės strategijos rodo, jog politinė valia kovoti su diskriminacija ir išankstinėmis nuostatomis, dėl kurių kenčia romai, ir keisti nacionalinę politiką, kad juos būtų galima labiau įtraukti į visas bendras visuomenės sritis, smarkiai skiriasi ir tai kelia nerimą.

4.4   EESRK prašymu atliktos internetinės apklausos rezultatai
   (12).

4.4.1   Internetinį klausimyną, kurį sudarė į atskiras kategorijas sugrupuoti klausimai, mokslininkai išsiuntė maždaug 2 000 pilietinės visuomenės organizacijų ir aktyvistų, sprendžiančių su romais susijusius klausimus (13). Panašiai kaip ir ERPC tyrimo metu, į EESRK klausimus atsakė nepaprastai mažai respondentų (14).

4.4.2   Klausimyne buvo prašoma balais nuo 1 iki 5 įvertinti ES ir nacionalines strategijas atsižvelgiant į 14 skirtingų analitinių kriterijų (15). Strategijos vidutiniškai įvertintos mažiau negu 2 balais (16). Atitinkamai, daugumos respondentų nuomone, romų integracijos nacionalinės strategijos iki šiol nesulaukia pasisekimo ir neatspindi rimtos politinės valios. Ši labai neigiama nuomonė greičiausiai ir bus labai nedidelio atsakymų skaičiaus priežastis.

4.4.3   Apskritai tyrimas rodo, kad ne tik labai trūksta informacijos ir yra didelis nepasitenkinimas, bet ir jaučiama daugelio romų bendruomenių atstovų ir pilietinės visuomenės organizacijų bei jų atstovų įtampa ir nepasitikėjimas: romų integracijos nacionalinės strategijos nepateisino didėjančių šios bendruomenės lūkesčių ir nuoširdžių vilčių, kad tokia strategija gali padėti iš esmės pagerinti romų integraciją visuomenėje. Nedidelis atsakymų skaičius ir pareikštas nepasitenkinimas taip pat rodo, kad nepaisant deklaruotų ketinimų, romų interesams atstovaujančios organizacijos nebuvo pakankamai įtrauktos į strategijos planavimą ir nebuvo sukurta pagrindinių dalyvavimo mechanizmų, o dabartiniai procesai nepadėjo užtikrinti tvirto atitinkamų asmenų atstovų pasitikėjimo dėl daugeliu atveju per šimtmečius sukauptos diskriminacijos ir atskirties patirties.

4.4.4   Šių tyrimų rezultatai akivaizdžiai patvirtina ir pagrindžia EESRK tiriamojoje nuomonėje pateiktas rekomendacijas dėl aktyvesnio pilietinės visuomenės dalyvavimo.

5.   Bendrieji aspektai

5.1   Pastaraisiais metais Europos Sąjungos organai ir institucijos dėjo dideles pastangas ir darė nuolaidų norėdami sustiprinti socialinę romų integraciją ir sumažinti atskirtį bei didžiulį skurdą, nuo kurio jie dažnai kenčia, kad romai integruotųsi visuomenėje politiniu, ekonominiu ir socialiniu požiūriu kaip visaverčiai Europos ir nacionaliniai piliečiai, galintys visapusiškai naudotis savo teisėmis.

5.2   Iki šiol visos šios pastangos davė tik tokių rezultatų, kuriuos, geriausiu atveju, būtų galima pavadinti „ribotais“. Romų integracijos nacionalinių strategijų tyrimai rodo tą patį, kad tai tikrai būtinas, bet jokiu būdu nepakankamas procesas: viena vertus, atitinkamiems asmenims trūksta informacijos, jie dažnai nepasitiki šia politika, o, antra vertus, jie yra nepatenkinti jos tikslais ir galimybėmis juos įgyvendinti. Todėl strateginių programų priėmimas turėtų būti laikomas įtraukties proceso pradžia, o ne rezultatu.

5.3   Mes iš esmės rekomenduojame ir valstybių narių (taip pat vietos ir regionų lygmenimis), ir ES lygmeniu sukurti institucinius mechanizmus, kurie būtų grindžiami plačiu principiniu susitarimu ir tvirtu politiniu konsensusu. Šie mechanizmai, siekiant romų integracijos, turėtų būti įtraukti į įvairių sričių politiką ir tapti jos dalimi, jie turi būti skaidrūs ir grindžiami įtikinamais duomenimis, racionaliai ir prognozuojamai užtikrinti laukiamą poveikį, veikti pagal prognozuojamą sistemą ir užtikrinti platų visuomenės, ypač romų bei juos palaikančiųjų dalyvavimą.

5.4   Reikia atsižvelgti į tai, kad, nors daugumoje strategijų užsibrėžiami tinkami tikslai, neatrodo, jog šiems tikslams įgyvendinti numatytų priemonių ir išteklių pakaktų, kad būtų įveiktas nuolatinis neigiamas diskriminacijos ir atskirties poveikis atitinkamų asmenų gyvenimui ir galimybėms. Tai ypač išryškėja ekonominės ir socialinės krizės metu, kadangi ji visų pirma daro neigiamą poveikį pažeidžiamiausioms visuomenės grupėms – tai savaime aiškus faktas, bet jį patvirtina ir moksliniai tyrimai. Šiose grupėse atskirtis įgyja tokį mastą, kad gyvenimo kokybė ir socialinės galimybės nebeegzistuoja ir nebeturi reikšmės.

5.5   Politinės rekomendacijos

| 5.5.1 | Gresia rimtas pavojus, kad nebus pasinaudota ES vyraujančiu palankiu požiūriu į su romais susijusius klausimus ir kad patirsime naują sunkių pasekmių galinčią turėti nesėkmę. Todėl Komitetas mano, kad ypač svarbu romų integracijos nacionalinių strategijų požiūriu nuolat stebėti ir persvarstyti įvairių sričių viešąją politiką, kad jos galimas neigiamas, galbūt net žalingas poveikis neužgožtų strategijose numatytų privalumų. Būtina sukurti veiksmingus politikos koordinavimo ir koregavimo mechanizmus. |
| --- | --- |

5.5.1

Gresia rimtas pavojus, kad nebus pasinaudota ES vyraujančiu palankiu požiūriu į su romais susijusius klausimus ir kad patirsime naują sunkių pasekmių galinčią turėti nesėkmę. Todėl Komitetas mano, kad ypač svarbu romų integracijos nacionalinių strategijų požiūriu nuolat stebėti ir persvarstyti įvairių sričių viešąją politiką, kad jos galimas neigiamas, galbūt net žalingas poveikis neužgožtų strategijose numatytų privalumų. Būtina sukurti veiksmingus politikos koordinavimo ir koregavimo mechanizmus.

| 5.5.2 | Romų integracijos nacionalinių strategijų tyrimas rodo, kad yra nerimą keliantis atotrūkis tarp deklaruojamos politinės valios užkirsti kelią romų diskriminavimui ir socialinei atskirčiai ir numatytų priemonių, išteklių ir mechanizmų veiksmingumo. Komitetas ragina ryžtingiau nei iki šiol imtis veiksmų prieš šių temų naudojimą politiniams tikslams. |
| --- | --- |

5.5.2

Romų integracijos nacionalinių strategijų tyrimas rodo, kad yra nerimą keliantis atotrūkis tarp deklaruojamos politinės valios užkirsti kelią romų diskriminavimui ir socialinei atskirčiai ir numatytų priemonių, išteklių ir mechanizmų veiksmingumo. Komitetas ragina ryžtingiau nei iki šiol imtis veiksmų prieš šių temų naudojimą politiniams tikslams.

5.6   Kovos su diskriminacija politika ir jos viešinimas

| 5.6.1 | Komitetas mano, jog svarbiausia, kad romų integracijos nacionalinių strategijų vizija visada būtų grindžiama teise, kuri valstybių narių piliečiams tinkamai užtikrintų tas pačias pagrindines teises, numatytas Europos Sąjungos teisės aktuose ir tarptautinėse sutartyse bei konvencijose žmogaus teisių klausimais. |
| --- | --- |

5.6.1

Komitetas mano, jog svarbiausia, kad romų integracijos nacionalinių strategijų vizija visada būtų grindžiama teise, kuri valstybių narių piliečiams tinkamai užtikrintų tas pačias pagrindines teises, numatytas Europos Sąjungos teisės aktuose ir tarptautinėse sutartyse bei konvencijose žmogaus teisių klausimais.

| 5.6.2 | Pirmenybę reikėtų teikti kovai su diskriminacija visose visuomenės gyvenimo srityse. Komitetas mano, kad ES ir valstybių narių kovos su diskriminacija politika turėtų sudaryti dar platesnes galimybes atskleisti diskriminavimo atvejus ir už juos bausti laikantis Europos Sąjungos teisinių tradicijų. |
| --- | --- |

5.6.2

Pirmenybę reikėtų teikti kovai su diskriminacija visose visuomenės gyvenimo srityse. Komitetas mano, kad ES ir valstybių narių kovos su diskriminacija politika turėtų sudaryti dar platesnes galimybes atskleisti diskriminavimo atvejus ir už juos bausti laikantis Europos Sąjungos teisinių tradicijų.

| 5.6.3 | Būtina ginti migruojančių romų žmogaus teises ir sudaryti sąlygas tomis teisėmis tinkamai naudotis. Tuo tikslu pagrindinėms teisėms reikia priskirti teisę į švietimą ir teisę į deramo lygmens sveikatos priežiūros paslaugas. Reikėtų vykdyti ne išsiuntimo politiką, o, pagal galimybes, taikyti geriau subalansuotą romų migrantų, kurie yra Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai (ES piliečiai), integracijos politiką. |
| --- | --- |

5.6.3

Būtina ginti migruojančių romų žmogaus teises ir sudaryti sąlygas tomis teisėmis tinkamai naudotis. Tuo tikslu pagrindinėms teisėms reikia priskirti teisę į švietimą ir teisę į deramo lygmens sveikatos priežiūros paslaugas. Reikėtų vykdyti ne išsiuntimo politiką, o, pagal galimybes, taikyti geriau subalansuotą romų migrantų, kurie yra Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai (ES piliečiai), integracijos politiką.

| 5.6.4 | Reikėtų ypač siekti, kad įprasta praktika taptų romų integracija žiniasklaidoje, švietimo struktūrose ir kitose visuomenės gyvenimo srityse. Reikia kurti romų istorijos ir kultūros populiarinimo programas ir kartu atkreipti dėmesį į problemas, su kuriomis jie susiduria patirdami diskriminaciją ir atskirtį. Svarbu, kad patys romai dalyvautų šiame visuomenės švietimo procese. |
| --- | --- |

5.6.4

Reikėtų ypač siekti, kad įprasta praktika taptų romų integracija žiniasklaidoje, švietimo struktūrose ir kitose visuomenės gyvenimo srityse. Reikia kurti romų istorijos ir kultūros populiarinimo programas ir kartu atkreipti dėmesį į problemas, su kuriomis jie susiduria patirdami diskriminaciją ir atskirtį. Svarbu, kad patys romai dalyvautų šiame visuomenės švietimo procese.

| 5.6.5 | Imantis nuoseklių veiksmų reikia atskleisti visus rasizmo ir ksenofobijos atvejus ir, esant reikalui, už tai taikyti teismines sankcijas. Šiuo atžvilgiu ypatinga atsakomybė visų pirma tenka nuomonės formuotojams ir svarbiausiems politikos bei žiniasklaidos atstovams. |
| --- | --- |

5.6.5

Imantis nuoseklių veiksmų reikia atskleisti visus rasizmo ir ksenofobijos atvejus ir, esant reikalui, už tai taikyti teismines sankcijas. Šiuo atžvilgiu ypatinga atsakomybė visų pirma tenka nuomonės formuotojams ir svarbiausiems politikos bei žiniasklaidos atstovams.

| 5.6.6 | Reikia vengti romus kaip etninę grupę inkriminuoti, sieti su neigiamais visuomenės reiškiniais (nusikalstamumu, siekiu pasipelnyti, kai yra palanki galimybė, nesilaikant bendrų visuomenėje galiojančių normų ir pan.). Taip pat reikia užkirsti kelią tokio pobūdžio pareiškimams. To visų pirma būtina siekti baudžiamosios teisenos ir žiniasklaidos srityse. |
| --- | --- |

5.6.6

Reikia vengti romus kaip etninę grupę inkriminuoti, sieti su neigiamais visuomenės reiškiniais (nusikalstamumu, siekiu pasipelnyti, kai yra palanki galimybė, nesilaikant bendrų visuomenėje galiojančių normų ir pan.). Taip pat reikia užkirsti kelią tokio pobūdžio pareiškimams. To visų pirma būtina siekti baudžiamosios teisenos ir žiniasklaidos srityse.

| 5.6.7 | EESRK patvirtina, kad būtina skleisti teigiamą požiūrį į romų socialinę padėtį. Komitetas ES institucijoms ir jų tinklams rekomenduoja apie romus ir jų bendruomenę stengtis kalbėti ne vien probleminiame socialiniame kontekste ir kaip apie problemų „šaltinį“, o veikiau Europoje skleisti informaciją apie pavienius romus ir jų bendruomenes, kuriems pasisekė, kurie yra romų socialinės sėkmės ir integracijos pavyzdys ir kurie brangina savo identitetą. |
| --- | --- |

5.6.7

EESRK patvirtina, kad būtina skleisti teigiamą požiūrį į romų socialinę padėtį. Komitetas ES institucijoms ir jų tinklams rekomenduoja apie romus ir jų bendruomenę stengtis kalbėti ne vien probleminiame socialiniame kontekste ir kaip apie problemų „šaltinį“, o veikiau Europoje skleisti informaciją apie pavienius romus ir jų bendruomenes, kuriems pasisekė, kurie yra romų socialinės sėkmės ir integracijos pavyzdys ir kurie brangina savo identitetą.

| 5.6.8 | Įgyvendinant integracijos politiką iš esmės svarbiausia, kad asmenys turėtų ryžto, priemonių ir galių kurti savo ateitį. Todėl tiek bendra, tiek vykdoma konkrečiose srityse politika atitinkamiems asmenims turi padėti apsispręsti (vadovaujantis teisinės valstybės nubrėžtomis gairėmis) dėl savo likimo, o daugumai visuomenės narių padėti tai priimti atsižvelgiant į bendrus interesus. |
| --- | --- |

5.6.8

Įgyvendinant integracijos politiką iš esmės svarbiausia, kad asmenys turėtų ryžto, priemonių ir galių kurti savo ateitį. Todėl tiek bendra, tiek vykdoma konkrečiose srityse politika atitinkamiems asmenims turi padėti apsispręsti (vadovaujantis teisinės valstybės nubrėžtomis gairėmis) dėl savo likimo, o daugumai visuomenės narių padėti tai priimti atsižvelgiant į bendrus interesus.

5.7   Dalyvavimas

| 5.7.1 | Komitetas pabrėžia, kad pilietinė visuomenė turi būti ne pasyvi romų integracijos nacionalinių strategijų procesų stebėtoja, o aktyvi dalyvė. |
| --- | --- |

5.7.1

Komitetas pabrėžia, kad pilietinė visuomenė turi būti ne pasyvi romų integracijos nacionalinių strategijų procesų stebėtoja, o aktyvi dalyvė.

| 5.7.2 | Komitetas palaiko Europos Komisijos ketinimą sukurti romams skirtų nacionalinių kontaktinių centrų tinklą, bet pabrėžia, kad tai turi prasmę tik tuo atveju, jei jiems bus suteikti tinkami įgaliojimai ir derami ištekliai, visų pirma finansiniai. Jų veiklos esmė bet kuriuo atveju turi būti glaudus ir institucionalizuotas bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis. |
| --- | --- |

5.7.2

Komitetas palaiko Europos Komisijos ketinimą sukurti romams skirtų nacionalinių kontaktinių centrų tinklą, bet pabrėžia, kad tai turi prasmę tik tuo atveju, jei jiems bus suteikti tinkami įgaliojimai ir derami ištekliai, visų pirma finansiniai. Jų veiklos esmė bet kuriuo atveju turi būti glaudus ir institucionalizuotas bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis.

| 5.7.3 | Vertinant strategines programas turėtų dalyvauti ES romų integracijos platforma. Tam reikėtų sustiprinti jos veiklą. |
| --- | --- |

5.7.3

Vertinant strategines programas turėtų dalyvauti ES romų integracijos platforma. Tam reikėtų sustiprinti jos veiklą.

| 5.7.4 | Organizuota pilietinė visuomenė, įskaitant romų organizacijas ir interesų grupes, turi aktyviai dalyvauti visuose romų integracijos nacionalinių strategijų procesuose (planuojant, įgyvendinant, vykdant stebėseną ir vertinant) ir ne tik nacionaliniu, bet ir regionų bei vietos lygmenimis. Tokio požiūrio turi būti laikomasi visuose sprendimų priėmimo proceso lygmenyse; reikia nustatyti veiklos procesus, numatyti veiksmų derinimo būdus, skaidrumą užtikrinančias nuostatas, priemones ir išteklius. |
| --- | --- |

5.7.4

Organizuota pilietinė visuomenė, įskaitant romų organizacijas ir interesų grupes, turi aktyviai dalyvauti visuose romų integracijos nacionalinių strategijų procesuose (planuojant, įgyvendinant, vykdant stebėseną ir vertinant) ir ne tik nacionaliniu, bet ir regionų bei vietos lygmenimis. Tokio požiūrio turi būti laikomasi visuose sprendimų priėmimo proceso lygmenyse; reikia nustatyti veiklos procesus, numatyti veiksmų derinimo būdus, skaidrumą užtikrinančias nuostatas, priemones ir išteklius.

| 5.7.5 | Komitetas atkreipia dėmesį, kad reikia vykdyti politiką, kuri piliečiams, laikantiems save vienos ar kitos romų bendruomenės nariais, sudarytų palankias sąlygas aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir pabrėžtų šių asmenų socialinės integracijos svarbą. Tuo tikslu taip pat reikėtų sukurti paramos sistemą. |
| --- | --- |

5.7.5

Komitetas atkreipia dėmesį, kad reikia vykdyti politiką, kuri piliečiams, laikantiems save vienos ar kitos romų bendruomenės nariais, sudarytų palankias sąlygas aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime ir pabrėžtų šių asmenų socialinės integracijos svarbą. Tuo tikslu taip pat reikėtų sukurti paramos sistemą.

5.8   Stebėsena ir vertinimas

| 5.8.1 | Turint omenyje tai, kad valstybių narių romų integracijos nacionalinėse strategijose stebėsena ir vertinimas paprastai nėra numatyti arba sudaro nepakankamai išplėtotą dalį, Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms šiuo požiūriu papildyti savo programas ir nustatyti atsakingus struktūrinius padalinius ir institucinius procesus, rodiklius, su kuriais siejami tikslai, vertinimo metodus, informacijos šaltinius ir kt. |
| --- | --- |

5.8.1

Turint omenyje tai, kad valstybių narių romų integracijos nacionalinėse strategijose stebėsena ir vertinimas paprastai nėra numatyti arba sudaro nepakankamai išplėtotą dalį, Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms šiuo požiūriu papildyti savo programas ir nustatyti atsakingus struktūrinius padalinius ir institucinius procesus, rodiklius, su kuriais siejami tikslai, vertinimo metodus, informacijos šaltinius ir kt.

| 5.8.2 | Taip pat reikia persvarstyti romų integracijos nacionalines strategijas ir vykdyti nuolatinę jų stebėseną siekiant nustatyti, ar jose numatyta bendra ir nuosekli politika penkiose pagrindinėse veiklos srityse, ar jos papildo dabartines netobulas sistemas ir ar jos šiais požiūriais užtikrina tinkamas veiksmų programas bei susijusias finansines priemones. |
| --- | --- |

5.8.2

Taip pat reikia persvarstyti romų integracijos nacionalines strategijas ir vykdyti nuolatinę jų stebėseną siekiant nustatyti, ar jose numatyta bendra ir nuosekli politika penkiose pagrindinėse veiklos srityse, ar jos papildo dabartines netobulas sistemas ir ar jos šiais požiūriais užtikrina tinkamas veiksmų programas bei susijusias finansines priemones.

| 5.8.3 | Valstybės narės turi garantuoti romų integracijos nacionalinių strategijų dermę su nacionaline, regionų ir vietos vystymosi politika ir galimybę sumažinti arba panaikinti neigiamą tokios politikos poveikį romų integracijos nacionalinių strategijų tikslams. |
| --- | --- |

5.8.3

Valstybės narės turi garantuoti romų integracijos nacionalinių strategijų dermę su nacionaline, regionų ir vietos vystymosi politika ir galimybę sumažinti arba panaikinti neigiamą tokios politikos poveikį romų integracijos nacionalinių strategijų tikslams.

| 5.8.4 | Komitetas rekomenduoja visose valstybėse narėse sukurti nepriklausomų ekspertų tinklus siekiant atlikti motyvuotą romų integracijos nacionalinių strategijų vertinimą. Be to, Komitetas valstybėms narėms rekomenduoja ir veiksmų programose numatyti išteklių Europos Sąjungos lygmens stebėsenai ir (nepriklausomam) pilietinės visuomenės organizacijų vertinimui. Į programų biudžetus būtina įtraukti „stebėsenos ir vertinimo“ dalį. |
| --- | --- |

5.8.4

Komitetas rekomenduoja visose valstybėse narėse sukurti nepriklausomų ekspertų tinklus siekiant atlikti motyvuotą romų integracijos nacionalinių strategijų vertinimą. Be to, Komitetas valstybėms narėms rekomenduoja ir veiksmų programose numatyti išteklių Europos Sąjungos lygmens stebėsenai ir (nepriklausomam) pilietinės visuomenės organizacijų vertinimui. Į programų biudžetus būtina įtraukti „stebėsenos ir vertinimo“ dalį.

| 5.8.5 | Komitetas rekomenduoja neapsiriboti Eurostato koordinavimu ir nacionalinių statistikos tarnybų ekspertams taip pat pavesti parengti rodiklius, būtinus įrodymais grindžiamai su romais susijusių strategijų stebėsenai vykdyti, taip pat suderintą statistinį metodą rodikliams apibrėžti. |
| --- | --- |

5.8.5

Komitetas rekomenduoja neapsiriboti Eurostato koordinavimu ir nacionalinių statistikos tarnybų ekspertams taip pat pavesti parengti rodiklius, būtinus įrodymais grindžiamai su romais susijusių strategijų stebėsenai vykdyti, taip pat suderintą statistinį metodą rodikliams apibrėžti.

5.9   Ištekliai

| 5.9.1 | Komitetas pabrėžia, kad reikia numatyti tokius išteklius, kurie atitiktų politiniuose dokumentuose užsibrėžtus tikslus ir priklausytų skirtingoms biudžeto eilutėms. |
| --- | --- |

5.9.1

Komitetas pabrėžia, kad reikia numatyti tokius išteklius, kurie atitiktų politiniuose dokumentuose užsibrėžtus tikslus ir priklausytų skirtingoms biudžeto eilutėms.

| 5.9.2 | Ištikus krizei visų pirma nukenčia silpniausi. Kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai, galima atlikti koregavimus ne tik išteklių srityje vykdomos politikos atžvilgiu, bet ir siekiant prioritetus priderinti prie besikeičiančios padėties. Tačiau sprendimas dėl tokių koregavimų turi būti priimtas skaidriai ir vykdant sprendimų priėmimo procesą, kuris užtikrintų bendrą sutarimą su atitinkamų asmenų atstovais. |
| --- | --- |

5.9.2

Ištikus krizei visų pirma nukenčia silpniausi. Kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai, galima atlikti koregavimus ne tik išteklių srityje vykdomos politikos atžvilgiu, bet ir siekiant prioritetus priderinti prie besikeičiančios padėties. Tačiau sprendimas dėl tokių koregavimų turi būti priimtas skaidriai ir vykdant sprendimų priėmimo procesą, kuris užtikrintų bendrą sutarimą su atitinkamų asmenų atstovais.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  2011 m. birželio 16 d. EESRK nuomonė dėl romų tautybės piliečių socialinės padėties gerinimo ir integracijos Europoje (OL C 248, 2011 8 25, p. 16–21).

1

(2)  COM(2011) 173 final.

2

(3)  Dešimt bendrų pagrindinių romų įtraukties principų buvo pristatyti per pirmąjį forumo posėdį 2009 m. balandžio 24 d. Mums ypač svarbūs šie principai: „aiškus, bet neišskirtinis dėmesys“, „kultūrų įvairove grindžiamas požiūris“ ir „galutinis tikslas – visapusiškas romų integravimas į tradicinę visuomenę“.

3

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122100.pdf

4

(5)  Tarybos išvados dėl ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų iki 2020 m.

5

(6)  ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų peržiūra (Review of EU Framework NRIS), Atviros visuomenės institutas (OSI), 2012, OL C 248, 2011 8 25, p. 16–21.

6

Review of EU Framework NRIS

(7)  ES romų integracijos nacionalinių strategijų bendrųjų principų peržiūra (Review of EU Framework NRIS), Atviros visuomenės institutas (OSI), 2012, http://www.soros.org/sites/default/files/roma-integration-strategies-20120221.pdf.

7

Review of EU Framework NRIS

(8)  „Romų integracijos nacionalinės strategijos: ES plano vykdymo pradžia“ (COM(2012) 226) ir SWD (2012) 133, 2012 m. gegužės 21 d.

8

(9)  „... valstybės narės stengiasi laikytis visapusiško požiūrio į romų integraciją. Tačiau valstybės narės turi nuveikti dar daugiau. Jos turės dėti daugiau pastangų, kad vykdytų prisiimtus įsipareigojimus: imtis konkretesnių priemonių, nustatyti aiškius tikslus dėl kiekybiškai įvertinamų rezultatų, tiksliai numatyti finansavimą nacionaliniu lygmeniu ir sukurti nuodugnią nacionalinę stebėjimo bei vertinimo sistemą.“

9

(10)  „Romų integracijos nacionalinių strategijų analizė“ (Analysis of National Roma Integration Strategies), ES romų politikos koalicija (ERPC), 2012 m. kovo mėn.

10

Analysis of National Roma Integration Strategies

(11)  Didžioji respondentų dalis iš ES valstybių narių nurodė, kad romų integracijos nacionalinių strategijų rengimo procesui trūksta skaidrumo. Kad suinteresuotieji subjektai, visų pirma romai, aktyviau dalyvautų, reikia daugiau aiškumo kalbant apie integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimą.

11

(12)  Tyrimas dėl romų ir (arba) nevyriausybinių organizacijų dalyvavimo ir veiklos rengiant ir tvirtinant romų integracijos nacionalines strategijas. Kontra Ltd., Budapeštas, 2012 m. Rankraštis.

12

(13)  Dėl sniego gniūžtės efekto klausimai, išsiųsti maždaug 800 adresų, pasiekė apie 2 000 adresatų. Mokslininkai tris kartus rašė organizacijoms, primindami, kad laukia atsakymų.

13

(14)  Abiem atvejais iš viso grįžo 78 klausimynai. Atsakymų gauta iš visų valstybių narių, bet, apžvelgus visus atsakymus, matyti, kad valstybių narių atsakymai gana skiriasi. Išryškėjo tendencija, kad daugiau atsakymų gauta iš tų šalių, kuriose gyvena daugiau romų.

14

(15)  Analitiniu požiūriu buvo vertinamas pagrindinių strategijų dalių turinys ir strategijos rengimo proceso bei įvairių dalyvavimo galimybių skaidrumas.

15

(16)  Turinys ir skaidrumas atitinkamai įvertinti vidutiniškai 1,6 ir 2,7 balo.

16

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

484-ioji plenarinė sesija, 2012 m. lapkričio 14, 15 d.

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/27 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/27

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos

(COM(2012) 206 final – 2012/0102 (CNS))

2013/C 11/06

Pranešėjas Viliam PÁLENÍK

Europos Sąjungos Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsniu, 2012 m. gegužės 24 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos

COM(2012) 206 final – 2012/0102 (CNS).

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 2 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 116 narių balsavus už, nė vienam – prieš ir 18 susilaikius.

1.   EESRK išvadų ir rekomendacijų santrauka

| 1.1 | 2012 m. gegužės 10 d. Komisija pristatė savo Pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos. Šia direktyva siekiama nuoseklaus, neutralaus ir skaidraus čekių apmokestinimo. |
| --- | --- |

1.1

2012 m. gegužės 10 d. Komisija pristatė savo Pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatos dėl čekių apmokestinimo tvarkos. Šia direktyva siekiama nuoseklaus, neutralaus ir skaidraus čekių apmokestinimo.

| 1.2 | Komisija nori įvesti bendras taisykles, kad būtų užkirstas kelias dvigubam apmokestinimui ir mokesčių vengimui. Komisija yra įsitikinusi, kad, jeigu padėtis nesikeis, pusiausvyra bendrojoje rinkoje sutriks, o tai iškreips konkurenciją, kadangi rinkos dalyviams bus taikomos skirtingos taisyklės. |
| --- | --- |

1.2

Komisija nori įvesti bendras taisykles, kad būtų užkirstas kelias dvigubam apmokestinimui ir mokesčių vengimui. Komisija yra įsitikinusi, kad, jeigu padėtis nesikeis, pusiausvyra bendrojoje rinkoje sutriks, o tai iškreips konkurenciją, kadangi rinkos dalyviams bus taikomos skirtingos taisyklės.

| 1.3 | Pastaruoju metu čekių naudojimas ypač padažnėjo. Įvairios jų taikymo ir naudojimo galimybės kelia neaiškumų dėl mokestinės atsakomybės. Todėl reikia nustatyti kuo aiškesnes taisykles visoms valstybėms narėms, kad kuo mažiau sutriktų pusiausvyra bendrojoje rinkoje. |
| --- | --- |

1.3

Pastaruoju metu čekių naudojimas ypač padažnėjo. Įvairios jų taikymo ir naudojimo galimybės kelia neaiškumų dėl mokestinės atsakomybės. Todėl reikia nustatyti kuo aiškesnes taisykles visoms valstybėms narėms, kad kuo mažiau sutriktų pusiausvyra bendrojoje rinkoje.

| 1.4 | EESRK palankiai vertina pastangas kaip įmanoma tiksliau apibrėžti įvairias čekių formas. Taip siekiama apriboti mokesčių vengimo galimybes naudojant čekius. Be to, taisyklės užtikrins, kad čekių išdavėjams nebus taikomos mažiau palankios sąlygos, palyginti su jų konkurentais. |
| --- | --- |

1.4

EESRK palankiai vertina pastangas kaip įmanoma tiksliau apibrėžti įvairias čekių formas. Taip siekiama apriboti mokesčių vengimo galimybes naudojant čekius. Be to, taisyklės užtikrins, kad čekių išdavėjams nebus taikomos mažiau palankios sąlygos, palyginti su jų konkurentais.

| 1.5 | EESRK itin palankiai vertina Komisijos pastangas panaikinti didžiulę administracinę daugiafunkcių čekių platinimo naštą, kai mokesčius turėtų mokėti tik išpirkėjas, kadangi tik jis žino, kada ir kaip čekis buvo panaudotas. |
| --- | --- |

1.5

EESRK itin palankiai vertina Komisijos pastangas panaikinti didžiulę administracinę daugiafunkcių čekių platinimo naštą, kai mokesčius turėtų mokėti tik išpirkėjas, kadangi tik jis žino, kada ir kaip čekis buvo panaudotas.

| 1.6 | Mokestinių įsipareigojimų taisyklių dėl čekių apmokestinimo tvarkos nustatymas nesukurs pridėtinės vertės, jei visos valstybės narės nesilaikys šių taisyklių. Todėl labai svarbu, kad jos laikytųsi tokių bendrų taisyklių ir panaikintų įvairias išimtis, kurios iškreipia konkurenciją ir silpnina konkurencinę aplinką. |
| --- | --- |

1.6

Mokestinių įsipareigojimų taisyklių dėl čekių apmokestinimo tvarkos nustatymas nesukurs pridėtinės vertės, jei visos valstybės narės nesilaikys šių taisyklių. Todėl labai svarbu, kad jos laikytųsi tokių bendrų taisyklių ir panaikintų įvairias išimtis, kurios iškreipia konkurenciją ir silpnina konkurencinę aplinką.

| 1.7 | Komisija siekia pakeisti PVM direktyvą ir jos taikymą čekiams, kadangi čekiai labai paplito telekomunikacijų paslaugų srityje, kur išankstinio mokėjimo telefono kreditai sudaro didelę dalį visos čekių apyvartos. |
| --- | --- |

1.7

Komisija siekia pakeisti PVM direktyvą ir jos taikymą čekiams, kadangi čekiai labai paplito telekomunikacijų paslaugų srityje, kur išankstinio mokėjimo telefono kreditai sudaro didelę dalį visos čekių apyvartos.

| 1.8 | EESRK norėtų atkreipti dėmesį į keletą problemų, kurios turi būti išspręstos prieš direktyvos įsigaliojimą. Pagrindinės galimos problemos: skirtingos atleidimo nuo mokesčių ribos pavienėse valstybėse narėse, kai čekiai yra išduodami nemokamai, pereinamojo laikotarpio priemonių trūkumas ir taisyklių dėl vienos funkcijos čekių neišpirkimo nebuvimas. |
| --- | --- |

1.8

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į keletą problemų, kurios turi būti išspręstos prieš direktyvos įsigaliojimą. Pagrindinės galimos problemos: skirtingos atleidimo nuo mokesčių ribos pavienėse valstybėse narėse, kai čekiai yra išduodami nemokamai, pereinamojo laikotarpio priemonių trūkumas ir taisyklių dėl vienos funkcijos čekių neišpirkimo nebuvimas.

2.   Pagrindiniai nuomonės aspektai ir padėties apžvalga

| 2.1 | 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos yra nustatytos prekių tiekimo ir paslaugų teikimo laiko ir vietos, apmokestinamosios vertės, prievolės apskaičiuoti pridėtinės vertės mokestį (PVM) ir teisės į atskaitą taisyklės. Tačiau norint užtikrinti nuoseklų čekių apmokestinimą visais aspektais, šių taisyklių nepakanka. Pusiausvyra rinkoje rimtai sutrinka ir dėl to bendroji rinka negali sklandžiai veikti. |
| --- | --- |

2.1

2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos yra nustatytos prekių tiekimo ir paslaugų teikimo laiko ir vietos, apmokestinamosios vertės, prievolės apskaičiuoti pridėtinės vertės mokestį (PVM) ir teisės į atskaitą taisyklės. Tačiau norint užtikrinti nuoseklų čekių apmokestinimą visais aspektais, šių taisyklių nepakanka. Pusiausvyra rinkoje rimtai sutrinka ir dėl to bendroji rinka negali sklandžiai veikti.

| 2.2 | Kol kas nesuderinti tarpusavyje valstybių narių požiūriai lemia didelį rinkos pusiausvyros sutrikimą ir tokia padėtis negali tęstis. Todėl Komisija siūlo įvesti bendras taisykles, kad būtų užtikrinta tam tikra vienoda apmokestinimo tvarka, būtų išvengta nenuoseklumo, rinkos iškraipymo, dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo ir būtų sumažinta mokesčių vengimo rizika, susijusi su čekiais. |
| --- | --- |

2.2

Kol kas nesuderinti tarpusavyje valstybių narių požiūriai lemia didelį rinkos pusiausvyros sutrikimą ir tokia padėtis negali tęstis. Todėl Komisija siūlo įvesti bendras taisykles, kad būtų užtikrinta tam tikra vienoda apmokestinimo tvarka, būtų išvengta nenuoseklumo, rinkos iškraipymo, dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo ir būtų sumažinta mokesčių vengimo rizika, susijusi su čekiais.

| 2.3 | Čekiai turi įvairių požymių, kurie apsunkina jų apmokestinimą. Todėl būtina skirti įvairių rūšių čekius ir nustatyti aiškias taisykles, kaip tai daryti. |
| --- | --- |

2.3

Čekiai turi įvairių požymių, kurie apsunkina jų apmokestinimą. Todėl būtina skirti įvairių rūšių čekius ir nustatyti aiškias taisykles, kaip tai daryti.

| 2.4 | Šios direktyvos tikslas – atskirti mokėjimo priemones nuo čekių ir nustatyti čekių, kurie, priklausomai nuo jų naudojimo, gali būti fizinio arba elektroninio pavidalo, apibrėžtį. Taip pat nurodomi čekių išdavėjo prisiimti įsipareigojimai. |
| --- | --- |

2.4

Šios direktyvos tikslas – atskirti mokėjimo priemones nuo čekių ir nustatyti čekių, kurie, priklausomai nuo jų naudojimo, gali būti fizinio arba elektroninio pavidalo, apibrėžtį. Taip pat nurodomi čekių išdavėjo prisiimti įsipareigojimai.

| 2.5 | Čekis yra teisė gauti prekes ar paslaugas arba gauti nuolaidą. Tačiau dažnai šias teises vienas asmuo perleidžia kitam asmeniui ir čekis nėra išperkamas. Siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo rizikos tais atvejais, kai paslauga pagal čekio suteiktą teisę yra apmokestinama, būtina nustatyti, kad šios teisės perleidimas ir prekių tiekimas ar paslaugų teikimas mainais į išperkamą čekį turėtų būti laikomi vienu sandoriu. |
| --- | --- |

2.5

Čekis yra teisė gauti prekes ar paslaugas arba gauti nuolaidą. Tačiau dažnai šias teises vienas asmuo perleidžia kitam asmeniui ir čekis nėra išperkamas. Siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo rizikos tais atvejais, kai paslauga pagal čekio suteiktą teisę yra apmokestinama, būtina nustatyti, kad šios teisės perleidimas ir prekių tiekimas ar paslaugų teikimas mainais į išperkamą čekį turėtų būti laikomi vienu sandoriu.

| 2.6 | Kad būtų užtikrintas neutralumas, vienam sandoriui priskirtinas mokestis turėtų būti nustatytas remiantis mainais į čekį pristatytomis prekėmis ar suteiktomis paslaugomis. |
| --- | --- |

2.6

Kad būtų užtikrintas neutralumas, vienam sandoriui priskirtinas mokestis turėtų būti nustatytas remiantis mainais į čekį pristatytomis prekėmis ar suteiktomis paslaugomis.

| 2.7 | Direktyvoje numatyta, kad kelionių agentūrų išduoti čekiai apmokestinami toje valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusi kelionių agentūra. Kad būtų užkirstas kelias galimiems bandymams pakeisti apmokestinimo vietą, ši nuostata taip pat taikoma ir naudojant šiuos čekius tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms. |
| --- | --- |

2.7

Direktyvoje numatyta, kad kelionių agentūrų išduoti čekiai apmokestinami toje valstybėje narėje, kurioje yra įsisteigusi kelionių agentūra. Kad būtų užkirstas kelias galimiems bandymams pakeisti apmokestinimo vietą, ši nuostata taip pat taikoma ir naudojant šiuos čekius tiekiamoms prekėms ar teikiamoms paslaugoms.

| 2.8 | Jeigu čekiai yra platinami per platinimo grandinę, Komisija siūlo galutinę vertę nustatyti jų išdavimo momentu, t. y. kad PVM suma nekistų per visą platinimo procesą. |
| --- | --- |

2.8

Jeigu čekiai yra platinami per platinimo grandinę, Komisija siūlo galutinę vertę nustatyti jų išdavimo momentu, t. y. kad PVM suma nekistų per visą platinimo procesą.

| 2.9 | Jeigu čekius platina apmokestinamasis asmuo, veikiantis savo vardu, bet kito asmens naudai, būtų laikoma, kad pats apmokestinamasis asmuo gavo ir tiekė čekius. Jeigu platinami daugiafunkciai čekiai, kurie apmokestinami tik tuomet, kai čekis išperkamas, būtų atliekami koregavimai visuose platinimo grandinės etapuose, gaunant mažai naujų mokestinių pajamų arba jų visiškai negaunant. Siekiant išvengti pernelyg didelės administracinės naštos, nereikėtų laikyti, kad tokius čekius platinantis apmokestinamasis asmuo pats gavo ir pateikė čekį; |
| --- | --- |

2.9

Jeigu čekius platina apmokestinamasis asmuo, veikiantis savo vardu, bet kito asmens naudai, būtų laikoma, kad pats apmokestinamasis asmuo gavo ir tiekė čekius. Jeigu platinami daugiafunkciai čekiai, kurie apmokestinami tik tuomet, kai čekis išperkamas, būtų atliekami koregavimai visuose platinimo grandinės etapuose, gaunant mažai naujų mokestinių pajamų arba jų visiškai negaunant. Siekiant išvengti pernelyg didelės administracinės naštos, nereikėtų laikyti, kad tokius čekius platinantis apmokestinamasis asmuo pats gavo ir pateikė čekį;

| 2.10 | Komisija nustato daugiafunkcių čekių apmokestinimą, kai jie platinami. Kai platintojas gauna pelną parduodamas kitam platintojui, platinimo paslauga turėtų būti apmokestinama remiantis platintojo marža. |
| --- | --- |

2.10

Komisija nustato daugiafunkcių čekių apmokestinimą, kai jie platinami. Kai platintojas gauna pelną parduodamas kitam platintojui, platinimo paslauga turėtų būti apmokestinama remiantis platintojo marža.

| 2.11 | Pasiūlyme dėl direktyvos numatoma panaikinti visas valstybių narių taikomas išimtis, susijusias su tarpvalstybinio prekių tiekimo ar paslaugų teikimo apmokestinimu. Ši nuostata apribotų dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybes. |
| --- | --- |

2.11

Pasiūlyme dėl direktyvos numatoma panaikinti visas valstybių narių taikomas išimtis, susijusias su tarpvalstybinio prekių tiekimo ar paslaugų teikimo apmokestinimu. Ši nuostata apribotų dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo galimybes.

| 2.12 | Komisija čekius skirsto į vienos funkcijos čekius ir daugiafunkcius čekius, priklausomai nuo jų naudojimo. Vienos funkcijos čekis – tai čekis, kuriuo suteikiama teisė gauti prekių ar paslaugų, kai tiekimo ar teikimo vieta ir už čekį gauta pinigų suma yra žinoma. Vienos funkcijos čekių atveju PVM yra mokamas nuo už čekį gautos sumos, net jei buvo sumokėta prieš patiekiant prekes ar suteikiant paslaugas. Daugiafunkciniai čekiai apmokestinami tik tada, kai čekis išperkamas. |
| --- | --- |

2.12

Komisija čekius skirsto į vienos funkcijos čekius ir daugiafunkcius čekius, priklausomai nuo jų naudojimo. Vienos funkcijos čekis – tai čekis, kuriuo suteikiama teisė gauti prekių ar paslaugų, kai tiekimo ar teikimo vieta ir už čekį gauta pinigų suma yra žinoma. Vienos funkcijos čekių atveju PVM yra mokamas nuo už čekį gautos sumos, net jei buvo sumokėta prieš patiekiant prekes ar suteikiant paslaugas. Daugiafunkciniai čekiai apmokestinami tik tada, kai čekis išperkamas.

| 2.13 | Kai čekiai suteikia nuolaidą prekių tiekimui ar paslaugų teikimui, Komisija nustato, kad prekių tiekėjas arba paslaugų teikėjas paslaugą suteikė čekio išdavėjui, jei čekis išperkamas. |
| --- | --- |

2.13

Kai čekiai suteikia nuolaidą prekių tiekimui ar paslaugų teikimui, Komisija nustato, kad prekių tiekėjas arba paslaugų teikėjas paslaugą suteikė čekio išdavėjui, jei čekis išperkamas.

| 2.14 | Kai prekių arba paslaugų kaina sumažinama mainais į čekį, laikoma, kad čekio išpirkėjas iš čekio išdavėjo gavo kompensaciją, kurios dydis yra išpirkėjo išdavėjui suteiktos reklaminės paslaugos apmokestinamoji vertė. |
| --- | --- |

2.14

Kai prekių arba paslaugų kaina sumažinama mainais į čekį, laikoma, kad čekio išpirkėjas iš čekio išdavėjo gavo kompensaciją, kurios dydis yra išpirkėjo išdavėjui suteiktos reklaminės paslaugos apmokestinamoji vertė.

| 2.15 | Daugiafunkcių čekių atveju tik čekio išpirkėjas žino, kas buvo pristatyta arba suteikta, kada ir kur. Kad būtų užtikrintas PVM mokėjimas, tik čekio išpirkėjas turi atsakyti už pristatytų prekių arba suteiktų paslaugų PVM mokėjimą mokesčių institucijoms. |
| --- | --- |

2.15

Daugiafunkcių čekių atveju tik čekio išpirkėjas žino, kas buvo pristatyta arba suteikta, kada ir kur. Kad būtų užtikrintas PVM mokėjimas, tik čekio išpirkėjas turi atsakyti už pristatytų prekių arba suteiktų paslaugų PVM mokėjimą mokesčių institucijoms.

| 2.16 | Komisija siekia užtikrinti teisingą mokėtino PVM taikymą ir surinkimą, kai čekiai platinami kelete valstybių ir kai šis platinimas yra atskirai nuo prekių ar paslaugų, įsigytų už čekį, teikiama paslauga. |
| --- | --- |

2.16

Komisija siekia užtikrinti teisingą mokėtino PVM taikymą ir surinkimą, kai čekiai platinami kelete valstybių ir kai šis platinimas yra atskirai nuo prekių ar paslaugų, įsigytų už čekį, teikiama paslauga.

| 2.17 | Kadangi pačios valstybės narės negali tinkamai pasiekti čekiams taikomų PVM taisyklių supaprastinimo, suderinimo ir modernizavimo tikslų, Komisija pasiūlė priimti šią direktyvą Europos lygiu remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsniu. |
| --- | --- |

2.17

Kadangi pačios valstybės narės negali tinkamai pasiekti čekiams taikomų PVM taisyklių supaprastinimo, suderinimo ir modernizavimo tikslų, Komisija pasiūlė priimti šią direktyvą Europos lygiu remiantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsniu.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK palankiai vertina Komisijos pastangas supaprastinti, suderinti ir modernizuoti pridėtinės vertės mokesčio taisykles bendrojoje rinkoje. Šiuo metu, kai valstybės pačios priima sprendimus dėl čekių apmokestinimo, kyla dvigubo apmokestinimo arba mokesčių vengimo problemų, kurios iškraipo bendrąją rinką. |
| --- | --- |

3.1

EESRK palankiai vertina Komisijos pastangas supaprastinti, suderinti ir modernizuoti pridėtinės vertės mokesčio taisykles bendrojoje rinkoje. Šiuo metu, kai valstybės pačios priima sprendimus dėl čekių apmokestinimo, kyla dvigubo apmokestinimo arba mokesčių vengimo problemų, kurios iškraipo bendrąją rinką.

| 3.2 | EESRK palankiai vertina Komisijos metodą išplėsti PVM direktyvą dėl čekių apmokestinimo tvarkos. Tačiau Komitetas ragina Komisiją artimiausiu metu išnagrinėti kitas – ne mažiau svarbias – prekių ir paslaugų rinkas, pavyzdžiui, transporto, išmaniųjų telefonų, interneto ir socialinės tinklaveikos svetainių. |
| --- | --- |

3.2

EESRK palankiai vertina Komisijos metodą išplėsti PVM direktyvą dėl čekių apmokestinimo tvarkos. Tačiau Komitetas ragina Komisiją artimiausiu metu išnagrinėti kitas – ne mažiau svarbias – prekių ir paslaugų rinkas, pavyzdžiui, transporto, išmaniųjų telefonų, interneto ir socialinės tinklaveikos svetainių.

| 3.3 | Direktyvos pakeitimas neišsprendžia problemos, susijusios su kuponais, kurie naudojami panašiai kaip čekiai. Jei bus pakeistos tik čekiams taikomos taisyklės, galima tikėtis, jog bus dažniau naudojamos panašaus pobūdžio priemonės, tačiau joms nėra aiškiai apibrėžtų taisyklių. Todėl būtų tikslinga į direktyvą įtraukti „kupono“ sąvoką ir nustatyti kuponams taikomas taisykles. |
| --- | --- |

3.3

Direktyvos pakeitimas neišsprendžia problemos, susijusios su kuponais, kurie naudojami panašiai kaip čekiai. Jei bus pakeistos tik čekiams taikomos taisyklės, galima tikėtis, jog bus dažniau naudojamos panašaus pobūdžio priemonės, tačiau joms nėra aiškiai apibrėžtų taisyklių. Todėl būtų tikslinga į direktyvą įtraukti „kupono“ sąvoką ir nustatyti kuponams taikomas taisykles.

| 3.4 | Direktyva visų pirma keičiama dėl to, kad didėja čekių naudojimas telekomunikacijų srityje. Ši sritis sudaro didžiausią čekių rinkos dalį. EESRK rekomenduoja Komisijai griežtai apriboti telefonų čekių naudojimą, kadangi šiuolaikinės technologijos leidžia labai išplėsti jų naudojimo galimybes. |
| --- | --- |

3.4

Direktyva visų pirma keičiama dėl to, kad didėja čekių naudojimas telekomunikacijų srityje. Ši sritis sudaro didžiausią čekių rinkos dalį. EESRK rekomenduoja Komisijai griežtai apriboti telefonų čekių naudojimą, kadangi šiuolaikinės technologijos leidžia labai išplėsti jų naudojimo galimybes.

| 3.5 | EESRK pritaria direktyvos išplėtimui, kad ji apimtų PVM taikymą čekiams. Nei Šeštojoje PVM direktyvoje (1), nei PVM direktyvoje (2) nenumatytos sandorių, kuriuos vykdant naudojami čekiai, apmokestinimo tvarkos taisyklės. Todėl iškyla problemų dėl apmokestinamosios vertės arba sandorio laiko ar vietos. Kai čekiai platinami kelete valstybių narių, tiek čekių išdavėjams, tiek platintojams kyla neaiškumų dėl sandorių ir aiškinimo sunkumų. |
| --- | --- |

3.5

EESRK pritaria direktyvos išplėtimui, kad ji apimtų PVM taikymą čekiams. Nei Šeštojoje PVM direktyvoje (1), nei PVM direktyvoje (2) nenumatytos sandorių, kuriuos vykdant naudojami čekiai, apmokestinimo tvarkos taisyklės. Todėl iškyla problemų dėl apmokestinamosios vertės arba sandorio laiko ar vietos. Kai čekiai platinami kelete valstybių narių, tiek čekių išdavėjams, tiek platintojams kyla neaiškumų dėl sandorių ir aiškinimo sunkumų.

| 3.6 | Bendros PVM taisyklės buvo priimtos 1977 m. Dabar bendrajai rinkai tenka susidurti su nemažai pokyčių, atsiradusių laikui bėgant dėl naujų verslo modelių. Todėl labai svarbu atnaujinti PVM taisykles ir suderinti su rinkos dalyvių elgesio pokyčiais. Vienas iš pokyčių, kurie nebuvo praeityje numatyti ir kuriuos dabar reikia įtraukti į taisykles, – čekiai ir jų apmokestinimas. |
| --- | --- |

3.6

Bendros PVM taisyklės buvo priimtos 1977 m. Dabar bendrajai rinkai tenka susidurti su nemažai pokyčių, atsiradusių laikui bėgant dėl naujų verslo modelių. Todėl labai svarbu atnaujinti PVM taisykles ir suderinti su rinkos dalyvių elgesio pokyčiais. Vienas iš pokyčių, kurie nebuvo praeityje numatyti ir kuriuos dabar reikia įtraukti į taisykles, – čekiai ir jų apmokestinimas.

| 3.7 | Jei bus nustatytos aiškios taisyklės, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas išspręs daugelį klausimų. Jis jau iš dalies pateikė gairių šiuo klausimu, tačiau visos problemos nebuvo išspręstos. Todėl EESRK palankiai vertina sąlygų dėl PVM taikymo čekiams nustatymą, nes taip sukuriamos aiškios taisyklės įmonėms ir užkertamas kelias dvigubam apmokestinimui ir neapmokestinimui. |
| --- | --- |

3.7

Jei bus nustatytos aiškios taisyklės, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas išspręs daugelį klausimų. Jis jau iš dalies pateikė gairių šiuo klausimu, tačiau visos problemos nebuvo išspręstos. Todėl EESRK palankiai vertina sąlygų dėl PVM taikymo čekiams nustatymą, nes taip sukuriamos aiškios taisyklės įmonėms ir užkertamas kelias dvigubam apmokestinimui ir neapmokestinimui.

| 3.8 | EESRK džiaugiasi, kad buvo apibrėžti vienos funkcijos, daugiafunkciai ir nuolaidos čekiai, nes taisyklės, kurių rinkos dalyviai turi laikytis šioje labai plačioje srityje, tampa aiškesnės. |
| --- | --- |

3.8

EESRK džiaugiasi, kad buvo apibrėžti vienos funkcijos, daugiafunkciai ir nuolaidos čekiai, nes taisyklės, kurių rinkos dalyviai turi laikytis šioje labai plačioje srityje, tampa aiškesnės.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK pritaria mokėjimo paslaugų ir čekių atskyrimui. Jis taip pat palankiai vertina Pasiūlymo dėl direktyvos 30a straipsnyje nustatytą skirstymą į vienos funkcijos, daugiafunkcius ir nuolaidos čekius. Šis papildymas reiškia, kad dabar yra apibrėžti skirtingos čekių rūšys. |
| --- | --- |

4.1

EESRK pritaria mokėjimo paslaugų ir čekių atskyrimui. Jis taip pat palankiai vertina Pasiūlymo dėl direktyvos 30a straipsnyje nustatytą skirstymą į vienos funkcijos, daugiafunkcius ir nuolaidos čekius. Šis papildymas reiškia, kad dabar yra apibrėžti skirtingos čekių rūšys.

| 4.2 | Turėtų būti nustatytas ilgiausias laikotarpis, per kurį vartotojas turi išpirkti čekį. Neriboto galiojimo čekių atveju, gali kilti problemų grąžinant PVM, jei pasikeičia mokesčio tarifas. |
| --- | --- |

4.2

Turėtų būti nustatytas ilgiausias laikotarpis, per kurį vartotojas turi išpirkti čekį. Neriboto galiojimo čekių atveju, gali kilti problemų grąžinant PVM, jei pasikeičia mokesčio tarifas.

| 4.3 | 30b straipsnyje pateikta apibrėžtis, jog čekio, kuriuo suteikiama teisė gauti prekių ar paslaugų, tiekimas ir tolesnis šių prekių teikimas ar paslaugų teikimas laikomi vienu sandoriu, yra sveikintina ir supaprastina mokestinių prievolių vykdymą. Šis straipsnis taip pat turėtų būti susietas su 74c straipsniu. |
| --- | --- |

4.3

30b straipsnyje pateikta apibrėžtis, jog čekio, kuriuo suteikiama teisė gauti prekių ar paslaugų, tiekimas ir tolesnis šių prekių teikimas ar paslaugų teikimas laikomi vienu sandoriu, yra sveikintina ir supaprastina mokestinių prievolių vykdymą. Šis straipsnis taip pat turėtų būti susietas su 74c straipsniu.

| 4.4 | 65 straipsnis, kuriame nurodoma, kada atsiranda prievolė apskaičiuoti PVM ir kokia yra apmokestinamoji vertė, iš esmės supaprastina vienos funkcijos čekių naudojimą. |
| --- | --- |

4.4

65 straipsnis, kuriame nurodoma, kada atsiranda prievolė apskaičiuoti PVM ir kokia yra apmokestinamoji vertė, iš esmės supaprastina vienos funkcijos čekių naudojimą.

| 4.5 | Reikėtų numatyti vienos funkcijos čekiams taikomą tvarką. Vienos funkcijos čekiai yra apmokestinami jų pardavimo metu. Jeigu vienos funkcijos čekis yra neišperkamas, kaip patvirtino Teisingumo Teismo sprendimas, nėra teisės susigrąžinti mokestį iš čekio išdavėjo. Tačiau išdavėjas jau sumokėjo PVM. |
| --- | --- |

4.5

Reikėtų numatyti vienos funkcijos čekiams taikomą tvarką. Vienos funkcijos čekiai yra apmokestinami jų pardavimo metu. Jeigu vienos funkcijos čekis yra neišperkamas, kaip patvirtino Teisingumo Teismo sprendimas, nėra teisės susigrąžinti mokestį iš čekio išdavėjo. Tačiau išdavėjas jau sumokėjo PVM.

| 4.6 | Reikėtų išsamiau paaiškinti tvarką, kurios reikėtų laikytis daugiafunkcių čekių atveju, kai platintojo maržos nėra arba ji yra neigiama ir kai kurios valstybės narės taiko skirtingą apmokestinamąją vertę arba nulinį tarifą, pavyzdžiui, vaistams. |
| --- | --- |

4.6

Reikėtų išsamiau paaiškinti tvarką, kurios reikėtų laikytis daugiafunkcių čekių atveju, kai platintojo maržos nėra arba ji yra neigiama ir kai kurios valstybės narės taiko skirtingą apmokestinamąją vertę arba nulinį tarifą, pavyzdžiui, vaistams.

| 4.7 | Komisija numato, kad tokiu atveju, jeigu prekės arba paslaugos, kurios pristatomos arba suteikiamos apmokėjus čekį, yra apmokestintos, apmokestinamasis asmuo turi teisę atskaityti PVM, mokėtiną už išlaidas, susijusias su čekio išdavimu. Turi būti aišku, kad šios PVM sąnaudos yra atskaitomos net tuo atveju, jeigu tas prekes tiekia arba paslaugas teikia kas nors kitas, o ne čekio išdavėjas; |
| --- | --- |

4.7

Komisija numato, kad tokiu atveju, jeigu prekės arba paslaugos, kurios pristatomos arba suteikiamos apmokėjus čekį, yra apmokestintos, apmokestinamasis asmuo turi teisę atskaityti PVM, mokėtiną už išlaidas, susijusias su čekio išdavimu. Turi būti aišku, kad šios PVM sąnaudos yra atskaitomos net tuo atveju, jeigu tas prekes tiekia arba paslaugas teikia kas nors kitas, o ne čekio išdavėjas;

| 4.8 | EESRK įžvelgia galimas problemas 74a straipsnio 1 ir 2 pastraipose, nes gali kilti sunkumų tuo atveju, kai daugiafunkciai čekiai naudojami kelete valstybių narių. Gali būti sunku apskaičiuoti apmokestinamąją vertę ir nominaliąją sandorio vertę dėl skirtingų PVM tarifų šalyse, kuriose naudojami čekiai. |
| --- | --- |

4.8

EESRK įžvelgia galimas problemas 74a straipsnio 1 ir 2 pastraipose, nes gali kilti sunkumų tuo atveju, kai daugiafunkciai čekiai naudojami kelete valstybių narių. Gali būti sunku apskaičiuoti apmokestinamąją vertę ir nominaliąją sandorio vertę dėl skirtingų PVM tarifų šalyse, kuriose naudojami čekiai.

| 4.9 | EESRK taip pat mato kitą problemą dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, kuri yra būtina pradedant taikyti vienodas mokesčių taisykles čekiams, ypač dėl tokios tvarkos trukmės, kadangi daugelio daugiafunkcių čekių išpirkimo laikotarpis yra ilgas. |
| --- | --- |

4.9

EESRK taip pat mato kitą problemą dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, kuri yra būtina pradedant taikyti vienodas mokesčių taisykles čekiams, ypač dėl tokios tvarkos trukmės, kadangi daugelio daugiafunkcių čekių išpirkimo laikotarpis yra ilgas.

| 4.10 | Kai sandorio dalys vykdomos skirtingose valstybėse narėse, neišvengiama didelės administracinės naštos. Vienas pavyzdžių – dalinis išankstinio mokėjimo telefono kreditų vartojimas skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.10

Kai sandorio dalys vykdomos skirtingose valstybėse narėse, neišvengiama didelės administracinės naštos. Vienas pavyzdžių – dalinis išankstinio mokėjimo telefono kreditų vartojimas skirtingose valstybėse narėse.

| 4.11 | Be to, kyla nemažai klausimų, kai čekiai dovanojami prekių ar paslaugų pirkimui skatinti. Šiuo atveju jie dažnai neišperkami arba išperkami nežinant išdavėjui, o tai apsunkina apmokestinimą. |
| --- | --- |

4.11

Be to, kyla nemažai klausimų, kai čekiai dovanojami prekių ar paslaugų pirkimui skatinti. Šiuo atveju jie dažnai neišperkami arba išperkami nežinant išdavėjui, o tai apsunkina apmokestinimą.

| 4.12 | Šiuo metu keletas valstybių narių yra nustačiusios ribas, iki kokios sumos įmonės nemoka mokesčių už įvairius reklaminius čekius prekėms ar paslaugoms gauti. Šios ribos labai skiriasi, kadangi skiriasi valstybių narių ekonominė galia ir rinkos dydis. Šios šalys turėtų panaikinti tokias lengvatas, kad nebūtų iškraipoma bendroji rinka. Tai užkirstų kelią spekuliacijai, kai įmonės, norėdamos optimizuoti mokestinius įsipareigojimus, platina reklaminius čekius šalyse, kuriose iki tam tikrų ribų taikomos lengvatos tokiems čekiams. Lengvatų ribas galima būtų išlaikyti, jei jos visur būtų taikomos vienodai ir galbūt tik čekiams, kadangi bendra riba visai reklaminei medžiagai sukeltų problemų. |
| --- | --- |

4.12

Šiuo metu keletas valstybių narių yra nustačiusios ribas, iki kokios sumos įmonės nemoka mokesčių už įvairius reklaminius čekius prekėms ar paslaugoms gauti. Šios ribos labai skiriasi, kadangi skiriasi valstybių narių ekonominė galia ir rinkos dydis. Šios šalys turėtų panaikinti tokias lengvatas, kad nebūtų iškraipoma bendroji rinka. Tai užkirstų kelią spekuliacijai, kai įmonės, norėdamos optimizuoti mokestinius įsipareigojimus, platina reklaminius čekius šalyse, kuriose iki tam tikrų ribų taikomos lengvatos tokiems čekiams. Lengvatų ribas galima būtų išlaikyti, jei jos visur būtų taikomos vienodai ir galbūt tik čekiams, kadangi bendra riba visai reklaminei medžiagai sukeltų problemų.

| 4.13 | EESRK tikisi, kad įvedus bendras taisykles visose valstybėse narėse ir užkirtus kelią mokesčių vengimo galimybėms būtų galima surinkti daugiau PVM iš čekių; taigi, padidėtų valstybių narių mokestinės pajamos, taip pat padidėtų šios apmokestinimo formos apimtis, neutralumas ir skaidrumas. Direktyvos pakeitimas turės poveikį Europos Sąjungos biudžetui, tačiau labai sunku jį išreikšti skaičiais – EESRK tikisi, kad jis bus teigiamas. |
| --- | --- |

4.13

EESRK tikisi, kad įvedus bendras taisykles visose valstybėse narėse ir užkirtus kelią mokesčių vengimo galimybėms būtų galima surinkti daugiau PVM iš čekių; taigi, padidėtų valstybių narių mokestinės pajamos, taip pat padidėtų šios apmokestinimo formos apimtis, neutralumas ir skaidrumas. Direktyvos pakeitimas turės poveikį Europos Sąjungos biudžetui, tačiau labai sunku jį išreikšti skaičiais – EESRK tikisi, kad jis bus teigiamas.

| 4.14 | Čekių arba nuolaidų čekių prekėms ir paslaugoms naudojimas labai padidėjo, ypač pastaraisiais metais. Vis daugėja šių čekių rūšių ir dažnėja jų naudojimas ir tai, be abejonės, tęsis ir ateityje. Todėl būtina daryti prielaidą, kad prireiks naujų taisyklių dėl naujų čekių rūšių, kurių naudojimas nebus aiškiai apibrėžtas. |
| --- | --- |

4.14

Čekių arba nuolaidų čekių prekėms ir paslaugoms naudojimas labai padidėjo, ypač pastaraisiais metais. Vis daugėja šių čekių rūšių ir dažnėja jų naudojimas ir tai, be abejonės, tęsis ir ateityje. Todėl būtina daryti prielaidą, kad prireiks naujų taisyklių dėl naujų čekių rūšių, kurių naudojimas nebus aiškiai apibrėžtas.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347, 2006 12 11, p. 1) (PVM direktyva), kuria nuo 2007 m. sausio 1 d. pakeičiama Šeštoji PVM direktyva.

1

(2)  2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL 2006 L 347, p. 1) (PVM direktyva), nuo 2007 m. sausio 1 d. pakeičianti Šeštąją PVM direktyvą.

2

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/31 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/31

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas

(COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS))

2013/C 11/07

Pagrindinis pranešėjas Viliam PÁLENÍK

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsniu, 2012 m. rugsėjo 5 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos ir taip nustatomas kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu greitojo reagavimo mechanizmas

COM(2012) 428 final – 2012/0205 (CNS).

Komiteto biuras 2012 m. rugsėjo 17 d. pavedė Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 15 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Viliam PÁLENÍK ir priėmė šią nuomonę 112 narių balsavus už, nė vienam – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Ši Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė parengta dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas greitojo reagavimo mechanizmas (GRM), kurį taikydamos valstybės narės galės veiksmingiau kovoti su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu (PVM), nes, visų pirma, per trumpesnį laiką bus galima gauti leidimą taikyti nukrypstančias priemones nustatant, kam tenka prievolė sumokėti PVM. Be to, šia priemone pašalinama tikimybė, kad kovai su sukčiavimu PVM bus taikomos teisinio pagrindo Europos teisės aktuose neturinčios nacionalinės priemonės. |
| --- | --- |

1.1

Ši Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė parengta dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria nustatomas greitojo reagavimo mechanizmas (GRM), kurį taikydamos valstybės narės galės veiksmingiau kovoti su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu (PVM), nes, visų pirma, per trumpesnį laiką bus galima gauti leidimą taikyti nukrypstančias priemones nustatant, kam tenka prievolė sumokėti PVM. Be to, šia priemone pašalinama tikimybė, kad kovai su sukčiavimu PVM bus taikomos teisinio pagrindo Europos teisės aktuose neturinčios nacionalinės priemonės.

| 1.2 | EESRK pritaria pasiūlymo siekiui, t. y. efektyviau kovoti su mokestiniu sukčiavimu, ir mano, kad pasiūlytas būdas vertintinas kaip pažanga taisant dabartinę teisinę padėtį. Be to, EESRK šioje nuomonėje nurodo ne vieną pasiūlymo trūkumą ir pateikia savo pastebėjimų bei alternatyvių siūlymų, kaip ateityje būtų galima pagerinti status quo. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pritaria pasiūlymo siekiui, t. y. efektyviau kovoti su mokestiniu sukčiavimu, ir mano, kad pasiūlytas būdas vertintinas kaip pažanga taisant dabartinę teisinę padėtį. Be to, EESRK šioje nuomonėje nurodo ne vieną pasiūlymo trūkumą ir pateikia savo pastebėjimų bei alternatyvių siūlymų, kaip ateityje būtų galima pagerinti status quo.

| 1.3 | Sukčiavimas PVM – itin žalinga veika, dėl kurios į valstybės narės biudžetą nesurenkamos didžiulės sumos, todėl nukenčia jos pastangos konsoliduoti viešuosius finansus. Gana sparčiai randasi vis naujų sukčiavimo PVM formų, todėl reikia kuo operatyviau tobulinti teisės aktus tokiai veikai naikinti. |
| --- | --- |

1.3

Sukčiavimas PVM – itin žalinga veika, dėl kurios į valstybės narės biudžetą nesurenkamos didžiulės sumos, todėl nukenčia jos pastangos konsoliduoti viešuosius finansus. Gana sparčiai randasi vis naujų sukčiavimo PVM formų, todėl reikia kuo operatyviau tobulinti teisės aktus tokiai veikai naikinti.

| 1.4 | EESRK palankiai vertina, kad pasiūlymu dėl direktyvos valstybėms narėms sudaromos sąlygos lanksčiai reaguoti į sukčiavimą konkrečiame sektoriuje ir kone iškart imtis priemonių, kad būtų užkirstas kelias galimam mokestinių pajamų negavimui. Sutrumpinus laiką, kurio reikia norint gauti leidimą nukrypti nuo bendros PVM sistemos, bus galima veiksmingiau kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu. |
| --- | --- |

1.4

EESRK palankiai vertina, kad pasiūlymu dėl direktyvos valstybėms narėms sudaromos sąlygos lanksčiai reaguoti į sukčiavimą konkrečiame sektoriuje ir kone iškart imtis priemonių, kad būtų užkirstas kelias galimam mokestinių pajamų negavimui. Sutrumpinus laiką, kurio reikia norint gauti leidimą nukrypti nuo bendros PVM sistemos, bus galima veiksmingiau kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu.

| 1.5 | Tačiau EESRK šiek tiek abejoja dėl leidimo nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnio 5 dalyje nustatytos nagrinėjimo procedūros, visų pirma todėl, kad pagal pasiūlytą procedūrą praktiškai neįmanoma, kad valstybės narės prašymą leisti nukrypti nuo bendros PVM sistemos svarstytų ekspertai komiteto posėdyje. |
| --- | --- |

1.5

Tačiau EESRK šiek tiek abejoja dėl leidimo nukrypti nuo Reglamento (ES) Nr. 182/2011 3 straipsnio 5 dalyje nustatytos nagrinėjimo procedūros, visų pirma todėl, kad pagal pasiūlytą procedūrą praktiškai neįmanoma, kad valstybės narės prašymą leisti nukrypti nuo bendros PVM sistemos svarstytų ekspertai komiteto posėdyje.

| 1.6 | Kalbant apie būtinybę veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM, kurio formos palyginti greitai kinta, EESRK siūlo pasinaudoti ir ekspertų-praktikų, daugelį kurių galima rasti organizuotoje pilietinėje visuomenėje, praktine patirtimi, kai prireikia rasti naujų veiksmingų kovos priemonių ir jas taikyti. Tam reikia organizuoti ekspertų grupių posėdžius, kuriuose tokie klausimai būtų kuo plačiau nagrinėjami. |
| --- | --- |

1.6

Kalbant apie būtinybę veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM, kurio formos palyginti greitai kinta, EESRK siūlo pasinaudoti ir ekspertų-praktikų, daugelį kurių galima rasti organizuotoje pilietinėje visuomenėje, praktine patirtimi, kai prireikia rasti naujų veiksmingų kovos priemonių ir jas taikyti. Tam reikia organizuoti ekspertų grupių posėdžius, kuriuose tokie klausimai būtų kuo plačiau nagrinėjami.

| 1.7 | Kadangi sukčiavimas PVM – sudėtinga tarptautinė nusikalstama veika, turinti neigiamų padarinių viešiesiems finansams, EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti veiksmingą valstybių narių mokesčių tarnybų bendradarbiavimą siekiant užkirsti kelią tokiai veikai. Todėl Komitetas ragintų Europos institucijas aktyviau organizuoti veiklą, kuria būtų teigiamai prisidedama prie tokio bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

1.7

Kadangi sukčiavimas PVM – sudėtinga tarptautinė nusikalstama veika, turinti neigiamų padarinių viešiesiems finansams, EESRK pabrėžia, kad būtina užtikrinti veiksmingą valstybių narių mokesčių tarnybų bendradarbiavimą siekiant užkirsti kelią tokiai veikai. Todėl Komitetas ragintų Europos institucijas aktyviau organizuoti veiklą, kuria būtų teigiamai prisidedama prie tokio bendradarbiavimo.

2.   Pagrindimas

| 2.1 | Šiuo sunkiu metu, kai visos Europos Sąjungos šalys deda daug pastangų siekdamos veiksmingai konsoliduoti savo viešuosius finansus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palankiai vertina bet kokią iniciatyvą, kuri padėtų joms šio tikslo siekti tiek viešojo sektoriaus biudžeto pajamų, tiek išlaidų dalyje. Šiuo pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, Europos Komisija siekia didinti kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu veiksmingumą, taip padėdama konsoliduoti pajamų dalį. |
| --- | --- |

2.1

Šiuo sunkiu metu, kai visos Europos Sąjungos šalys deda daug pastangų siekdamos veiksmingai konsoliduoti savo viešuosius finansus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas palankiai vertina bet kokią iniciatyvą, kuri padėtų joms šio tikslo siekti tiek viešojo sektoriaus biudžeto pajamų, tiek išlaidų dalyje. Šiuo pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, Europos Komisija siekia didinti kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu veiksmingumą, taip padėdama konsoliduoti pajamų dalį.

| 2.2 | Europos Sąjungos ekonomika išgyvena patį sunkiausią etapą nuo pat jos susikūrimo, o veiksmingas mokesčių surinkimas šiuo metu yra itin svarbus uždavinys siekiant kuo greičiau konsoliduoti valstybių narių viešuosius finansus. |
| --- | --- |

2.2

Europos Sąjungos ekonomika išgyvena patį sunkiausią etapą nuo pat jos susikūrimo, o veiksmingas mokesčių surinkimas šiuo metu yra itin svarbus uždavinys siekiant kuo greičiau konsoliduoti valstybių narių viešuosius finansus.

| 2.3 | 2012 m. metinėje augimo apžvalgoje teigiama, kad ryžtingas fiskalinis konsolidavimas yra priemonė siekiant rezultatų ir svarbaus tikslo – atkurti makroekonominį stabilumą kaip būtiną prielaidą augimui ir Europos socialinio modelio ateičiai užtikrinti. Veiksmingiau renkant mokesčius ir kovojant su mokesčių slėpimu padidėtų kai kurių valstybių narių valstybės biudžeto pajamos. Šiuo atžvilgiu būtų naudingas veiksmingesnis visų sričių mokesčių taisyklių taikymas. |
| --- | --- |

2.3

2012 m. metinėje augimo apžvalgoje teigiama, kad ryžtingas fiskalinis konsolidavimas yra priemonė siekiant rezultatų ir svarbaus tikslo – atkurti makroekonominį stabilumą kaip būtiną prielaidą augimui ir Europos socialinio modelio ateičiai užtikrinti. Veiksmingiau renkant mokesčius ir kovojant su mokesčių slėpimu padidėtų kai kurių valstybių narių valstybės biudžeto pajamos. Šiuo atžvilgiu būtų naudingas veiksmingesnis visų sričių mokesčių taisyklių taikymas.

| 2.4 | Remiantis COM(2011) 815 final IV priedo nuostatomis, mokesčių koordinavimas, daugiausia susijęs su tarpvalstybinėmis operacijomis, galėtų padėti padidinti ES bendrosios rinkos veiksmingumą. Šis teiginys pagrįstas prielaida, kad dauguma likusių kliūčių bendrajai rinkai susijusios su nekoordinuojama mokesčių politika. Įvedus greitojo reagavimo mechanizmą šiuos skirtumus būtų galima iš dalies panaikinti, tačiau EESRK pabrėžia, kad GRM taikymas kai kurioms valstybėms narėms gali atnešti ir nemažai žalos mokestinių pajamų atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.4

Remiantis COM(2011) 815 final IV priedo nuostatomis, mokesčių koordinavimas, daugiausia susijęs su tarpvalstybinėmis operacijomis, galėtų padėti padidinti ES bendrosios rinkos veiksmingumą. Šis teiginys pagrįstas prielaida, kad dauguma likusių kliūčių bendrajai rinkai susijusios su nekoordinuojama mokesčių politika. Įvedus greitojo reagavimo mechanizmą šiuos skirtumus būtų galima iš dalies panaikinti, tačiau EESRK pabrėžia, kad GRM taikymas kai kurioms valstybėms narėms gali atnešti ir nemažai žalos mokestinių pajamų atžvilgiu.

| 2.5 | Kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu šiuo metu yra vienas didžiausių ES valstybėms narėms tenkančių su mokesčiais susijusių iššūkių. Jei būtų veiksmingai kovojama su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, pagerėtų mokesčių surinkimas ir padidėtų mokestinės pajamos, o geresnis PVM surinkimas yra viena galimų fiskalinės konsolidacijos priemonių. |
| --- | --- |

2.5

Kova su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu šiuo metu yra vienas didžiausių ES valstybėms narėms tenkančių su mokesčiais susijusių iššūkių. Jei būtų veiksmingai kovojama su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, pagerėtų mokesčių surinkimas ir padidėtų mokestinės pajamos, o geresnis PVM surinkimas yra viena galimų fiskalinės konsolidacijos priemonių.

| 2.6 | Europolo paskaičiavimais 2008 ir 2009 m. sukčiavimas PVM ir jo slėpimas, susijęs su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimais, keleto ES valstybių narių biudžetams atnešė apie 5 mlrd. eurų nuostolį. Pasak Europolo direktoriaus Rob Wainwright, organizuotas sukčiavimas PVM Europoje vis dar plačiai paplitusi nusikalstama veika. Jo teigimu, dėl šios veikos centrinės valdžios biudžetas netenka didžiulių sumų ir ji trukdo didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir ekologiškumą. |
| --- | --- |

2.6

Europolo paskaičiavimais 2008 ir 2009 m. sukčiavimas PVM ir jo slėpimas, susijęs su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimais, keleto ES valstybių narių biudžetams atnešė apie 5 mlrd. eurų nuostolį. Pasak Europolo direktoriaus Rob Wainwright, organizuotas sukčiavimas PVM Europoje vis dar plačiai paplitusi nusikalstama veika. Jo teigimu, dėl šios veikos centrinės valdžios biudžetas netenka didžiulių sumų ir ji trukdo didinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir ekologiškumą.

| 2.7 | Žaliojoje knygoje dėl PVM ateities daroma išvada, kad 2006 m. PVM surinkimo atotrūkis sudarė 12 proc. teorinių PVM įplaukų, o kai kuriose valstybėse narėse net viršijo 20 proc. Iš dalies šį atotrūkį lemia sukčiavimas, kurio viena iš priežasčių – dabartinei sistemai būdingi trūkumai, visų pirma galimybė kitose valstybėse įsigyti prekių ir paslaugų be PVM. Veiksmingas kelią mokestiniam sukčiavimui užkertantis mechanizmas būtų vienas iš būdų išvengti didžiulių ekonominių nuostolių, kurie patiriami dėl minėtos veikos, ir konsoliduoti viešuosius finansus. |
| --- | --- |

2.7

Žaliojoje knygoje dėl PVM ateities daroma išvada, kad 2006 m. PVM surinkimo atotrūkis sudarė 12 proc. teorinių PVM įplaukų, o kai kuriose valstybėse narėse net viršijo 20 proc. Iš dalies šį atotrūkį lemia sukčiavimas, kurio viena iš priežasčių – dabartinei sistemai būdingi trūkumai, visų pirma galimybė kitose valstybėse įsigyti prekių ir paslaugų be PVM. Veiksmingas kelią mokestiniam sukčiavimui užkertantis mechanizmas būtų vienas iš būdų išvengti didžiulių ekonominių nuostolių, kurie patiriami dėl minėtos veikos, ir konsoliduoti viešuosius finansus.

| 2.8 | Taikant specialias priemones pagal 395a straipsnį būtų operatyviau ir veiksmingiau kovojama su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu ir jo slėpimu, nes būtų atsižvelgiama į leidimo nukrypti prašančios šalies PVM sistemos ir PVM administravimo specifiką. Tokios priemonės padėtų sukurti veiksmingą naujų mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo formų paieškos ir nustatymo sistemą. Tačiau čia atsiranda pagrindo nuogąstauti, kad apmokestinimo srityje valstybės narės gali netekti daugelio savo galių. |
| --- | --- |

2.8

Taikant specialias priemones pagal 395a straipsnį būtų operatyviau ir veiksmingiau kovojama su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu ir jo slėpimu, nes būtų atsižvelgiama į leidimo nukrypti prašančios šalies PVM sistemos ir PVM administravimo specifiką. Tokios priemonės padėtų sukurti veiksmingą naujų mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo formų paieškos ir nustatymo sistemą. Tačiau čia atsiranda pagrindo nuogąstauti, kad apmokestinimo srityje valstybės narės gali netekti daugelio savo galių.

| 2.9 | Remdamasi informacija, kurią gautų teikdama leidimus nukrypti nuo direktyvos dėl bendros PVM sistemos (šios direktyvos), Komisija gautų svarbios praktinės informacijos ir minčių „iš apačios“ ir galėtų toliau tobulinti šią direktyvą. Pasinaudojant tokia informacija būtų galima pašalinti direktyvos trūkumus ir panaikinti nebeaktualias nuostatas bei atnaujinti pasenusias direktyvos dalis. |
| --- | --- |

2.9

Remdamasi informacija, kurią gautų teikdama leidimus nukrypti nuo direktyvos dėl bendros PVM sistemos (šios direktyvos), Komisija gautų svarbios praktinės informacijos ir minčių „iš apačios“ ir galėtų toliau tobulinti šią direktyvą. Pasinaudojant tokia informacija būtų galima pašalinti direktyvos trūkumus ir panaikinti nebeaktualias nuostatas bei atnaujinti pasenusias direktyvos dalis.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, išplečiami Komisijos įgaliojimai suteikiant leidimus nukrypti nuo direktyvos norint užkirsti kelią sukčiavimui PVM. Dėl tokio sukčiavimo patiriami didžiuliai biudžeto nuostoliai, iškreipiama konkurencija ir sutrinka bendrosios rinkos veikimas. EESRK palankiai vertina bet kokius mėginimus pagerinti bendrosios rinkos veikimą ir padidinti kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu veiksmingumą. |
| --- | --- |

3.1

Pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos, išplečiami Komisijos įgaliojimai suteikiant leidimus nukrypti nuo direktyvos norint užkirsti kelią sukčiavimui PVM. Dėl tokio sukčiavimo patiriami didžiuliai biudžeto nuostoliai, iškreipiama konkurencija ir sutrinka bendrosios rinkos veikimas. EESRK palankiai vertina bet kokius mėginimus pagerinti bendrosios rinkos veikimą ir padidinti kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu veiksmingumą.

| 3.2 | EESRK pažymi, kad pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą PVM surinkimo procedūros supaprastinimo priemonės negali įtakoti, nebent labai nežymiai, valstybės narės mokesčių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, bendros sumos. Kalbant apie pasiūlymą, EESRK nuogąstauja, kad nebus tinkamai įvertintas prašymų poveikis valstybių narių surenkamų mokesčių bendra sumai. |
| --- | --- |

3.2

EESRK pažymi, kad pagal Direktyvos 2006/112/EB 395 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą PVM surinkimo procedūros supaprastinimo priemonės negali įtakoti, nebent labai nežymiai, valstybės narės mokesčių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, bendros sumos. Kalbant apie pasiūlymą, EESRK nuogąstauja, kad nebus tinkamai įvertintas prašymų poveikis valstybių narių surenkamų mokesčių bendra sumai.

| 3.3 | EESRK palankiai vertina tai, kad priėmus pasiūlymą sutrumpės specialių priemonių, kurias valstybė narė taiko kovodama su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, patvirtinimo laikas ir taip padidės tikimybė, kad ši kova bus veiksminga. |
| --- | --- |

3.3

EESRK palankiai vertina tai, kad priėmus pasiūlymą sutrumpės specialių priemonių, kurias valstybė narė taiko kovodama su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu, patvirtinimo laikas ir taip padidės tikimybė, kad ši kova bus veiksminga.

| 3.4 | Kadangi daugiausia sukčiavimo PVM atvejų nustatoma tarpvalstybinėje prekyboje (vadinamasis karuselinis arba dingusio PVM mokėtojo sukčiavimas), galimybė imtis veiksmingų priemonių taikant leidžiančias nukrypti nuostatas vienoje valstybėje narėje bus labai ribota, tad valstybių narių mokesčių tarnybos turės geriau koordinuoti procedūras. |
| --- | --- |

3.4

Kadangi daugiausia sukčiavimo PVM atvejų nustatoma tarpvalstybinėje prekyboje (vadinamasis karuselinis arba dingusio PVM mokėtojo sukčiavimas), galimybė imtis veiksmingų priemonių taikant leidžiančias nukrypti nuostatas vienoje valstybėje narėje bus labai ribota, tad valstybių narių mokesčių tarnybos turės geriau koordinuoti procedūras.

| 3.5 | Be to, EESRK atkreipia dėmesį, kad įgaliojimai, kuriuos Komisija prisiims pagal šį pasiūlymą, yra itin specifiniai ir kompleksiški. Komitetas pažymi, kad ateityje rengiant pasiūlymus dėl priemonių, kurioms būtų taikoma siūlomuose naujuose direktyvos straipsniuose išdėstyta procedūra, svariausią juos rengiančios grupės dalį turėtų sudaryti profesinės patirties turintys specialistai, visų pirma praktikai. Tokių ekspertų-praktikų apstu organizuotoje pilietinėje visuomenėje. |
| --- | --- |

3.5

Be to, EESRK atkreipia dėmesį, kad įgaliojimai, kuriuos Komisija prisiims pagal šį pasiūlymą, yra itin specifiniai ir kompleksiški. Komitetas pažymi, kad ateityje rengiant pasiūlymus dėl priemonių, kurioms būtų taikoma siūlomuose naujuose direktyvos straipsniuose išdėstyta procedūra, svariausią juos rengiančios grupės dalį turėtų sudaryti profesinės patirties turintys specialistai, visų pirma praktikai. Tokių ekspertų-praktikų apstu organizuotoje pilietinėje visuomenėje.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | Pasiūlyme, tokiame, koks jis yra pateiktas šiuo metu, tik paspartinama specialių priemonių, nukrypstančių nuo Direktyvos 2006/112/EB, tvirtinimo procedūra (turi būti patvirtintos per vieną mėnesį) tais atvejais, kai valstybė narė prašo leidimo nukrypti nuo direktyvos norėdama konkrečių prekių ar paslaugų gavėjui priskirti prievolę sumokėti PVM nukrypstant nuo 193 straipsnio (kuris šiuo metu, regis, yra veiksminga kovos su sukčiavimo priemonė), tačiau kitais atvejais reikia vieningo Tarybos pritarimo, o tai gali labai susilpninti pastangas veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM. EESRK taip pat pažymi, kad sukčiautojai šiuo metu veikia išvien, todėl būtų tikslinga, kad įvairių šalių mokesčių tarnybos ir policija būtų informuojami apie leidimų nukrypti suteikimą pagal siūlomus naujus direktyvos straipsnius ir šiame procese dalyvautų. Tai ypač pasakytina apie tas šalis, į kurias neteisėta veika gali būti perkelta po to, kai suteikiamas leidimas nukrypti. |
| --- | --- |

4.1

Pasiūlyme, tokiame, koks jis yra pateiktas šiuo metu, tik paspartinama specialių priemonių, nukrypstančių nuo Direktyvos 2006/112/EB, tvirtinimo procedūra (turi būti patvirtintos per vieną mėnesį) tais atvejais, kai valstybė narė prašo leidimo nukrypti nuo direktyvos norėdama konkrečių prekių ar paslaugų gavėjui priskirti prievolę sumokėti PVM nukrypstant nuo 193 straipsnio (kuris šiuo metu, regis, yra veiksminga kovos su sukčiavimo priemonė), tačiau kitais atvejais reikia vieningo Tarybos pritarimo, o tai gali labai susilpninti pastangas veiksmingai kovoti su sukčiavimu PVM. EESRK taip pat pažymi, kad sukčiautojai šiuo metu veikia išvien, todėl būtų tikslinga, kad įvairių šalių mokesčių tarnybos ir policija būtų informuojami apie leidimų nukrypti suteikimą pagal siūlomus naujus direktyvos straipsnius ir šiame procese dalyvautų. Tai ypač pasakytina apie tas šalis, į kurias neteisėta veika gali būti perkelta po to, kai suteikiamas leidimas nukrypti.

| 4.2 | Be to, EESRK siūlo užtikrinti, kad komitete pradėjus tvirtinimo procedūrą pagal 395b straipsnio 2 ir 3 dalis nedingtų galimybė kuriam nors komiteto nariui prašyti nutraukti rašytinę procedūrą neparengus nuomonės, o būtent – užtikrinti veiksmingą to nario teisėtų interesų, kurie gali nukentėti kitai valstybei narei paprašius leidimo taikyti specialias priemones, apsaugą. Kitas būdas šiam trūkumui pašalinti – nustatyti, kad prašomą specialią priemonę turi patvirtinti ir Ministrų Taryba, o jei ji priemonės nepatvirtina, priemonė netaikoma. |
| --- | --- |

4.2

Be to, EESRK siūlo užtikrinti, kad komitete pradėjus tvirtinimo procedūrą pagal 395b straipsnio 2 ir 3 dalis nedingtų galimybė kuriam nors komiteto nariui prašyti nutraukti rašytinę procedūrą neparengus nuomonės, o būtent – užtikrinti veiksmingą to nario teisėtų interesų, kurie gali nukentėti kitai valstybei narei paprašius leidimo taikyti specialias priemones, apsaugą. Kitas būdas šiam trūkumui pašalinti – nustatyti, kad prašomą specialią priemonę turi patvirtinti ir Ministrų Taryba, o jei ji priemonės nepatvirtina, priemonė netaikoma.

| 4.3 | Pasiūlymu dėl direktyvos įvedus GRM labai sutrumpėtų specialių priemonių kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu patvirtinimui reikalingas laikas – nuo aštuonių mėnesių, kurių reikėtų pagal ankstesnę tvarką, norint gauti teigiamą Komisijos pasiūlymą, kurį dar turėtų vieningai patvirtinti Taryba, iki vieno mėnesio, nes tvirtinimo funkcija perduodama Komisijai. EESRK pritaria šiam paspartinimui kaip būdui gerinti kovą su mokestiniu sukčiavimu. Tačiau valstybėms narėms turi būti palikta galimybė prireikus prašymo leisti nukrypti projektą iš anksto aptarti patariamajame komitete ir taip užbėgti už akių galimiems procesiniams veiksmams Europos Teisingumo Teisme. |
| --- | --- |

4.3

Pasiūlymu dėl direktyvos įvedus GRM labai sutrumpėtų specialių priemonių kovai su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu patvirtinimui reikalingas laikas – nuo aštuonių mėnesių, kurių reikėtų pagal ankstesnę tvarką, norint gauti teigiamą Komisijos pasiūlymą, kurį dar turėtų vieningai patvirtinti Taryba, iki vieno mėnesio, nes tvirtinimo funkcija perduodama Komisijai. EESRK pritaria šiam paspartinimui kaip būdui gerinti kovą su mokestiniu sukčiavimu. Tačiau valstybėms narėms turi būti palikta galimybė prireikus prašymo leisti nukrypti projektą iš anksto aptarti patariamajame komitete ir taip užbėgti už akių galimiems procesiniams veiksmams Europos Teisingumo Teisme.

| 4.4 | EESRK mano, kad pasiūlymo 395a straipsnio 1 dalyje nepakankamai aiškiai apibrėžta, ką reiškia „valstybės narės vykdoma tinkama specialios priemonės kontrolė“. Todėl Komitetas siūlo, kad Taryba ištaisytų šį trūkumą ir išplėstų kontrolės aprėptį įtraukiant pasiūlymo 395a straipsnio 1 dalies b pastraipoje minimas priemones. |
| --- | --- |

4.4

EESRK mano, kad pasiūlymo 395a straipsnio 1 dalyje nepakankamai aiškiai apibrėžta, ką reiškia „valstybės narės vykdoma tinkama specialios priemonės kontrolė“. Todėl Komitetas siūlo, kad Taryba ištaisytų šį trūkumą ir išplėstų kontrolės aprėptį įtraukiant pasiūlymo 395a straipsnio 1 dalies b pastraipoje minimas priemones.

| 4.5 | Kai nukrypstanti priemonė, kurią leista taikyti 395 straipsnyje nustatyta tvarka, jos taikymo metu pasiteisina kaip veiksminga kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu priemonė, EESRK siūlo įvesti mechanizmą, pagal kurį ši priemonė supaprastinta tvarka, panašia į tą, kuri siūloma nagrinėjamame pasiūlyme, galėtų būti taikoma – skleidžiant geriausią patirtį – kitoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

4.5

Kai nukrypstanti priemonė, kurią leista taikyti 395 straipsnyje nustatyta tvarka, jos taikymo metu pasiteisina kaip veiksminga kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu priemonė, EESRK siūlo įvesti mechanizmą, pagal kurį ši priemonė supaprastinta tvarka, panašia į tą, kuri siūloma nagrinėjamame pasiūlyme, galėtų būti taikoma – skleidžiant geriausią patirtį – kitoms valstybėms narėms.

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/34

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika

(COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD))

ir Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Bankų sąjungos kūrimo gairės“

(COM(2012) 510 final)

2013/C 11/08

Pagrindinis pranešėjas Carlos TRIAS PINTÓ

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. rugsėjo 12 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai „Bankų sąjungos kūrimo gairės“

COM(2012) 510 final.

Taryba 2012 m. rugsėjo 27 d. ir Europos Parlamentas 2012 m. spalio 22 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), nuostatos dėl jo sąsajų su Tarybos reglamentu (ES) Nr. .../..., kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika

COM(2012) 512 final – 2012/0244 (COD).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2012 m. rugsėjo 17 d. pavedė Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 15 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė TRIAS PINTÓ ir priėmė šią nuomonę 194 nariams balsavus už, 15 – prieš ir 22 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad prieš parengiant dabartinį bankų sąjungos teisės aktų rinkinį vykdyta plati finansinių reformų reguliavimo programa yra labai svarbi, tačiau nepakankama priemonė įveikti krizę ir stabilizuoti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) (1), sugrąžinti pasitikėjimą euru ir ES ateitimi, pagerinti valdymą ir kovoti su vis didesniu Sąjungos bankų rinkų susiskaldymu. Todėl EESRK mano, kad gairėse (COM(2012) 510) ir dvejuose teisėkūros procedūra priimamuose aktuose (COM(2012) 511 ir COM(2012) 512), kurių antrasis aptariamas ir šioje nuomonėje, numatytas priemonių rinkinys yra tinkamas žingsnis. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad prieš parengiant dabartinį bankų sąjungos teisės aktų rinkinį vykdyta plati finansinių reformų reguliavimo programa yra labai svarbi, tačiau nepakankama priemonė įveikti krizę ir stabilizuoti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) (1), sugrąžinti pasitikėjimą euru ir ES ateitimi, pagerinti valdymą ir kovoti su vis didesniu Sąjungos bankų rinkų susiskaldymu. Todėl EESRK mano, kad gairėse (COM(2012) 510) ir dvejuose teisėkūros procedūra priimamuose aktuose (COM(2012) 511 ir COM(2012) 512), kurių antrasis aptariamas ir šioje nuomonėje, numatytas priemonių rinkinys yra tinkamas žingsnis.

| 1.2 | EESRK palankiai vertina Komisijos atliktą nuodugnų darbą ir kartu prisideda prie jos raginimų šias priemones patvirtinti iki 2012 m. pabaigos ir jas rengti atidžiai įvertinant jų poveikį bankams ir nacionalinei ekonomikai. Siekiant daugiau ir geresnės Europos, būtinas valstybių narių vyriausybių toliaregiškumas atsisakant tam tikrų kompetencijos sričių ir kokybiškos kontrolės bei didesnės integracijos priemonėmis užtikrinant jų taikymą, kad būtų pasiektas tikras socialiniu požiūriu naudingas ir ekonomiškai veiksmingas Europos valdymas. |
| --- | --- |

1.2

EESRK palankiai vertina Komisijos atliktą nuodugnų darbą ir kartu prisideda prie jos raginimų šias priemones patvirtinti iki 2012 m. pabaigos ir jas rengti atidžiai įvertinant jų poveikį bankams ir nacionalinei ekonomikai. Siekiant daugiau ir geresnės Europos, būtinas valstybių narių vyriausybių toliaregiškumas atsisakant tam tikrų kompetencijos sričių ir kokybiškos kontrolės bei didesnės integracijos priemonėmis užtikrinant jų taikymą, kad būtų pasiektas tikras socialiniu požiūriu naudingas ir ekonomiškai veiksmingas Europos valdymas.

| 1.3 | Šios priemonės yra skubios ir nepakankamos todėl, kad išlaidos gerokai viršija 4 500 mlrd. eurų sumą iš mokesčių mokėtojų pinigų, iki šiol skirtą ES bankams gelbėti. Finansų krizė sukėlė pasaulyje sunkiausią nuosmukį nuo didžiosios depresijos laikų, ypač euro zonoje, kur dar svarbiau kuo skubiau atkurti pasitikėjimą euru ir institucijų valdymu. Naujos griežtesnės taisyklės užtikrins didesnį saugumą piliečiams ir rinkoms, nors tokia padėtis, kai dabartinės taisyklės kelia abejonių, naujosios nepakankamai aiškiai apibrėžtos ir delsiama jas taikyti, gali lemti tik dar didesnę sumaištį. Todėl eurą remiančioms institucijoms taip pat turi būti nustatyti trumpesni ir tikslesni prisitaikymo terminai. |
| --- | --- |

1.3

Šios priemonės yra skubios ir nepakankamos todėl, kad išlaidos gerokai viršija 4 500 mlrd. eurų sumą iš mokesčių mokėtojų pinigų, iki šiol skirtą ES bankams gelbėti. Finansų krizė sukėlė pasaulyje sunkiausią nuosmukį nuo didžiosios depresijos laikų, ypač euro zonoje, kur dar svarbiau kuo skubiau atkurti pasitikėjimą euru ir institucijų valdymu. Naujos griežtesnės taisyklės užtikrins didesnį saugumą piliečiams ir rinkoms, nors tokia padėtis, kai dabartinės taisyklės kelia abejonių, naujosios nepakankamai aiškiai apibrėžtos ir delsiama jas taikyti, gali lemti tik dar didesnę sumaištį. Todėl eurą remiančioms institucijoms taip pat turi būti nustatyti trumpesni ir tikslesni prisitaikymo terminai.

| 1.4 | EESRK primygtinai ragina nedelsiant pasiekti susitarimą dėl bendro priežiūros mechanizmo įsigaliojimo. Tai reiškia, kad, užuot dabar kėlus neaiškius tikslus, jau nuo 2013 m. reikia pradėti vienodinimo procesą, kadangi nuo pat pradžių pagrindinis šio mechanizmo tikslas – išgelbėti eurą, kuo labiau sumažinant mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su galimu įmonių restruktūrizavimu ar uždarymu, numatant pakankamai ex ante lėšų ir akcininkams bei kreditoriams prisiimant pertvarkymo išlaidas. |
| --- | --- |

1.4

EESRK primygtinai ragina nedelsiant pasiekti susitarimą dėl bendro priežiūros mechanizmo įsigaliojimo. Tai reiškia, kad, užuot dabar kėlus neaiškius tikslus, jau nuo 2013 m. reikia pradėti vienodinimo procesą, kadangi nuo pat pradžių pagrindinis šio mechanizmo tikslas – išgelbėti eurą, kuo labiau sumažinant mokesčių mokėtojų išlaidas, susijusias su galimu įmonių restruktūrizavimu ar uždarymu, numatant pakankamai ex ante lėšų ir akcininkams bei kreditoriams prisiimant pertvarkymo išlaidas.

| 1.5 | EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) nuo pat pradžių įkūrė stebėtojų tarybą, kuri padės išvengti galimų interesų konfliktų vykdant pinigines operacijas. |
| --- | --- |

1.5

EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) nuo pat pradžių įkūrė stebėtojų tarybą, kuri padės išvengti galimų interesų konfliktų vykdant pinigines operacijas.

| 1.6 | EESRK pritaria, kad ECB turėtų prisiimti atsakomybę už visų, net ir mažų bankų sąjungai priklausančių bankų, visų pirma tarpvalstybinių sandorių konsoliduotų balansų, priežiūrą ir galiojančių bendrų taisyklių taikymą. Pritaria ir tam, kad jam būtų suteiktos būtinos funkcijos, įgaliojimai ir ištekliai, leidžiantys nustatyti bankų gyvybingumui kylantį pavojų, ir teisė pareikalauti jų imtis tinkamų korekcinių priemonių į bendro priežiūros mechanizmo taikymo procesą aktyviai įtraukiant nacionalines priežiūros institucijas. Be to, teisinga, kad šios institucijos ir toliau būtų atsakingos už vartotojų apsaugą, nors Komisijos pasiūlyme nenurodyta, kaip spręsti galimus interesų konfliktus tarp Europos lygmens rizikos ribojimu pagrįstos priežiūros ir nacionalinėms valdžios institucijoms suteiktų įgaliojimų. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pritaria, kad ECB turėtų prisiimti atsakomybę už visų, net ir mažų bankų sąjungai priklausančių bankų, visų pirma tarpvalstybinių sandorių konsoliduotų balansų, priežiūrą ir galiojančių bendrų taisyklių taikymą. Pritaria ir tam, kad jam būtų suteiktos būtinos funkcijos, įgaliojimai ir ištekliai, leidžiantys nustatyti bankų gyvybingumui kylantį pavojų, ir teisė pareikalauti jų imtis tinkamų korekcinių priemonių į bendro priežiūros mechanizmo taikymo procesą aktyviai įtraukiant nacionalines priežiūros institucijas. Be to, teisinga, kad šios institucijos ir toliau būtų atsakingos už vartotojų apsaugą, nors Komisijos pasiūlyme nenurodyta, kaip spręsti galimus interesų konfliktus tarp Europos lygmens rizikos ribojimu pagrįstos priežiūros ir nacionalinėms valdžios institucijoms suteiktų įgaliojimų.

| 1.7 | Kalbant apie makrolygio rizikos ribojimo politiką, EESRK pritaria didesniam Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ir ECB vaidmeniui kuriant labiau integruotą finansų sistemą ir prašo Komisijos konkrečiau apibrėžti, kaip nacionalinės valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti su ECB. |
| --- | --- |

1.7

Kalbant apie makrolygio rizikos ribojimo politiką, EESRK pritaria didesniam Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ir ECB vaidmeniui kuriant labiau integruotą finansų sistemą ir prašo Komisijos konkrečiau apibrėžti, kaip nacionalinės valdžios institucijos turėtų bendradarbiauti su ECB.

| 1.8 | EESRK palankiai vertina ketinimą skatinti ne euro zonos šalių, kurioms taikoma pasirinkimo (angl. opt in) išlyga, dalyvavimą tokiomis pačiomis teisėmis kaip ir euro zonos šalių joms taikant paprastesnes ir patrauklesnes procedūras ir nepažeidžiant SESV. |
| --- | --- |

1.8

EESRK palankiai vertina ketinimą skatinti ne euro zonos šalių, kurioms taikoma pasirinkimo (angl. opt in) išlyga, dalyvavimą tokiomis pačiomis teisėmis kaip ir euro zonos šalių joms taikant paprastesnes ir patrauklesnes procedūras ir nepažeidžiant SESV.

| 1.9 | EESRK nuomone, būtina užtikrinti deramą Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir ECB ryšį turint omenyje, kad pirmuoju etapu galimas dalinis funkcijų sutapimas. Kalbant apie sprendimų priėmimą, reikia išsamiau išanalizuoti ir apsvarstyti balsavimo sąlygų peržiūrą iš dalies pakeičiant EBI reglamentą ir didesnių sprendimų priėmimo įgaliojimų suteikimą nepriklausomai komisijai, kad būtų užtikrinta pusiausvyra atsižvelgiant į bendrame priežiūros mechanizme nedalyvaujančių valstybių narių vidaus rinkos bankininkystės interesus (pagal 2012 m. spalio 18 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl EPS sukūrimo) ir išvengta pavojaus, kad dėl blokuojančios mažumos bus paralyžiuota euro zonos integracija. Svarbu išvengti finansinių paslaugų rinkos dvilypumo, dėl šios priežasties EESRK ir iškėlė šį klausimą. |
| --- | --- |

1.9

EESRK nuomone, būtina užtikrinti deramą Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir ECB ryšį turint omenyje, kad pirmuoju etapu galimas dalinis funkcijų sutapimas. Kalbant apie sprendimų priėmimą, reikia išsamiau išanalizuoti ir apsvarstyti balsavimo sąlygų peržiūrą iš dalies pakeičiant EBI reglamentą ir didesnių sprendimų priėmimo įgaliojimų suteikimą nepriklausomai komisijai, kad būtų užtikrinta pusiausvyra atsižvelgiant į bendrame priežiūros mechanizme nedalyvaujančių valstybių narių vidaus rinkos bankininkystės interesus (pagal 2012 m. spalio 18 d. priimtas Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl EPS sukūrimo) ir išvengta pavojaus, kad dėl blokuojančios mažumos bus paralyžiuota euro zonos integracija. Svarbu išvengti finansinių paslaugų rinkos dvilypumo, dėl šios priežasties EESRK ir iškėlė šį klausimą.

| 1.10 | Be to, ECB, ESRV ir naujosios Europos finansų priežiūros institucijos, įskaitant nepriklausomą komisiją, turės įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas į savo veiklą, visų pirma vartotojų organizacijas ir profesines sąjungas (2), ir kartu išsaugoti savo nepriklausomumą, skaidrumą ir atsparumą politiniam spaudimui. |
| --- | --- |

1.10

Be to, ECB, ESRV ir naujosios Europos finansų priežiūros institucijos, įskaitant nepriklausomą komisiją, turės įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas į savo veiklą, visų pirma vartotojų organizacijas ir profesines sąjungas (2), ir kartu išsaugoti savo nepriklausomumą, skaidrumą ir atsparumą politiniam spaudimui.

| 1.11 | Spartus kredito įstaigų priežiūros funkcijų perdavimas ir reikiami pokyčiai Europos bankininkystės institucijoje (EBI), kurios pagrindinis vaidmuo – užtikrinti reguliavimo taisyklių ir techninių standartų nuoseklumą ir darną, kad juos būtų galima taikyti visoje ES, yra tokie pat svarbūs kaip bankams keliami patys griežčiausi riziką ribojantys reikalavimai (3), bendros indėlių apsaugos sistemos stiprinimo ir tobulinimo priemonės (4), integruotas krizių valdymas bankų gelbėjimo ir pertvarkymo priemonėmis (5), kad būtų sustiprintas šis Europos sektorius ir išvengta pašalinio poveikio, visų pirma susijusio su investicinių bankų klientų prisiimta didesne rizika. EESRK primygtinai prašo Komisijos šiam bendram taisyklių sąvadui nustatyti konkrečius terminus ir funkcinius tikslus. |
| --- | --- |

1.11

Spartus kredito įstaigų priežiūros funkcijų perdavimas ir reikiami pokyčiai Europos bankininkystės institucijoje (EBI), kurios pagrindinis vaidmuo – užtikrinti reguliavimo taisyklių ir techninių standartų nuoseklumą ir darną, kad juos būtų galima taikyti visoje ES, yra tokie pat svarbūs kaip bankams keliami patys griežčiausi riziką ribojantys reikalavimai (3), bendros indėlių apsaugos sistemos stiprinimo ir tobulinimo priemonės (4), integruotas krizių valdymas bankų gelbėjimo ir pertvarkymo priemonėmis (5), kad būtų sustiprintas šis Europos sektorius ir išvengta pašalinio poveikio, visų pirma susijusio su investicinių bankų klientų prisiimta didesne rizika. EESRK primygtinai prašo Komisijos šiam bendram taisyklių sąvadui nustatyti konkrečius terminus ir funkcinius tikslus.

| 1.12 | Komitetas ragina Komisiją pasiūlyti bendro pertvarkymo mechanizmo (6) taikymo grafiką ir praktinius aspektus, taip pat kitus svarbius etapus, kuriuos teks įveikti, pavyzdžiui, galimą krizių valdymą vykdant bendrus priežiūros veiksmus. Taip bankų sąjunga užsitikrintų patikimumą ir taptų bendru pagrindu visai bendrajai rinkai. Būtų užtikrinta, kad santykinai nedidelio masto bankrotas nepadarytų sisteminės žalos tarpvalstybiniu mastu ar nesukeltų nepasitikėjimo, kuris paskatintų masinį indėlių atsiėmimą kitose valstybėse ir susilpnintų nacionalines bankų sistemas. Pasisakome už tai, kad bendro pertvarkymo mechanizmui vėliau galėtų būti patikėtos ir papildomos koordinavimo užduotys, susijusios su krizių valdymu. Tačiau priežiūra ir pertvarkymas turėtų būti vykdomi kartu siekiant išvengti, kad galimi sprendimai likviduoti banką Europos lygmeniu ir indėlių išmokėjimo išlaidos tektų valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.12

Komitetas ragina Komisiją pasiūlyti bendro pertvarkymo mechanizmo (6) taikymo grafiką ir praktinius aspektus, taip pat kitus svarbius etapus, kuriuos teks įveikti, pavyzdžiui, galimą krizių valdymą vykdant bendrus priežiūros veiksmus. Taip bankų sąjunga užsitikrintų patikimumą ir taptų bendru pagrindu visai bendrajai rinkai. Būtų užtikrinta, kad santykinai nedidelio masto bankrotas nepadarytų sisteminės žalos tarpvalstybiniu mastu ar nesukeltų nepasitikėjimo, kuris paskatintų masinį indėlių atsiėmimą kitose valstybėse ir susilpnintų nacionalines bankų sistemas. Pasisakome už tai, kad bendro pertvarkymo mechanizmui vėliau galėtų būti patikėtos ir papildomos koordinavimo užduotys, susijusios su krizių valdymu. Tačiau priežiūra ir pertvarkymas turėtų būti vykdomi kartu siekiant išvengti, kad galimi sprendimai likviduoti banką Europos lygmeniu ir indėlių išmokėjimo išlaidos tektų valstybėms narėms.

| 1.13 | EESRK ragina kitas ES institucijas laikytis pagrindinių principų, kuriais turi būti vadovaujamasi kuriant papildomas taisykles ir kitą acquis, grindžiant juos teisės, o ne valdžios galia. Iškyla vis didesnė būtinybė užtikrinti taisyklių euro zonoje laikymąsi, kad bankų sąjungai būtų teikiama fiskalinės sąjungos pagalba taikant bendrą skolos vertybinių popierių leidimo mechanizmą ir fiskalinių pervedimų mechanizmą siekiant užkirsti kelią ciklams, sukeliantiems tokį asimetrinį šoką, koks pastaraisiais metais stipriai sukrėtė euro zonos šalis. Bendras priežiūros mechanizmas gali būti finansuojamas iš priežiūros mokesčių, kuriuos turi mokėti bankai, turintys atsižvelgti į prižiūrėtinų įstaigų rizikos lygį. EESRK mano, kad Komisija turėtų parengti žaliąją arba baltąją knygą dėl darnaus bankų sąjungos finansavimo būdų, kad būtų galima priimti sprendimą dėl finansinėms ir bankinėms operacijoms taikomų mokesčių ir rinkliavų, kurie yra reikalingi, tačiau šiuo metu labai nevienodi. |
| --- | --- |

1.13

EESRK ragina kitas ES institucijas laikytis pagrindinių principų, kuriais turi būti vadovaujamasi kuriant papildomas taisykles ir kitą acquis, grindžiant juos teisės, o ne valdžios galia. Iškyla vis didesnė būtinybė užtikrinti taisyklių euro zonoje laikymąsi, kad bankų sąjungai būtų teikiama fiskalinės sąjungos pagalba taikant bendrą skolos vertybinių popierių leidimo mechanizmą ir fiskalinių pervedimų mechanizmą siekiant užkirsti kelią ciklams, sukeliantiems tokį asimetrinį šoką, koks pastaraisiais metais stipriai sukrėtė euro zonos šalis. Bendras priežiūros mechanizmas gali būti finansuojamas iš priežiūros mokesčių, kuriuos turi mokėti bankai, turintys atsižvelgti į prižiūrėtinų įstaigų rizikos lygį. EESRK mano, kad Komisija turėtų parengti žaliąją arba baltąją knygą dėl darnaus bankų sąjungos finansavimo būdų, kad būtų galima priimti sprendimą dėl finansinėms ir bankinėms operacijoms taikomų mokesčių ir rinkliavų, kurie yra reikalingi, tačiau šiuo metu labai nevienodi.

| 1.14 | Bankų sąjunga bus pirmas žingsnis siekiant, kad euro zona ir visa ES pradėtų sėkmingos veiklos ciklą, kuris padėtų įveikti planavimo trūkumus ir atkurti bendrosios rinkos konkurencingumą, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai. Kaip teigiama naujausiuose Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pranešimuose, tai padės užkirsti kelią šešėlinio bankų sektoriaus sukeltai finansinių inovacijų bangai, kurios ištakų reikia ieškoti susitarime „Bazelis III“. EESRK prašo Komisijos sparčiau nustatyti naujus investicinės ir komercinės bankininkystės modelius, kadangi šešėlinio bankų sektoriaus veikla daugelyje šalių veikiausiai yra platesnė už tradicinę ir reguliuojamą bankų veiklą. |
| --- | --- |

1.14

Bankų sąjunga bus pirmas žingsnis siekiant, kad euro zona ir visa ES pradėtų sėkmingos veiklos ciklą, kuris padėtų įveikti planavimo trūkumus ir atkurti bendrosios rinkos konkurencingumą, kad būtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslai. Kaip teigiama naujausiuose Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pranešimuose, tai padės užkirsti kelią šešėlinio bankų sektoriaus sukeltai finansinių inovacijų bangai, kurios ištakų reikia ieškoti susitarime „Bazelis III“. EESRK prašo Komisijos sparčiau nustatyti naujus investicinės ir komercinės bankininkystės modelius, kadangi šešėlinio bankų sektoriaus veikla daugelyje šalių veikiausiai yra platesnė už tradicinę ir reguliuojamą bankų veiklą.

| 1.15 | EESRK rekomenduoja Komisijai ir Europos teisės aktų leidėjams šį projektą paversti finansinės ir skaitmeninės įtraukties priemone. Bendrą priežiūros mechanizmą taikantys subjektai turi elgtis atsakingai ir būti demokratiškai kontroliuojami, jie turi reguliariai arba tada, kai jų prašoma, teikti valdymo ataskaitas Europos Parlamentui. Tai padidintų šių klausimų politinį matomumą ir užtikrintų didesnę piliečių paramą Europos institucijoms. |
| --- | --- |

1.15

EESRK rekomenduoja Komisijai ir Europos teisės aktų leidėjams šį projektą paversti finansinės ir skaitmeninės įtraukties priemone. Bendrą priežiūros mechanizmą taikantys subjektai turi elgtis atsakingai ir būti demokratiškai kontroliuojami, jie turi reguliariai arba tada, kai jų prašoma, teikti valdymo ataskaitas Europos Parlamentui. Tai padidintų šių klausimų politinį matomumą ir užtikrintų didesnę piliečių paramą Europos institucijoms.

| 1.16 | Galiausiai bankų sąjunga neturėtų apsiriboti vien tik euro zona ir visa ES, ji turi planuoti savo bendradarbiavimo ir konkurencingumo tikslus euro išorinės įtakos zonose ir kitose pasaulio šalyse. |
| --- | --- |

1.16

Galiausiai bankų sąjunga neturėtų apsiriboti vien tik euro zona ir visa ES, ji turi planuoti savo bendradarbiavimo ir konkurencingumo tikslus euro išorinės įtakos zonose ir kitose pasaulio šalyse.

2.   Pagrindiniai faktai ir įžanga

| 2.1 | 2011 m. sausio 1 d. pradėjo veikti Europos bankininkystės institucija, įstegta Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 remiantis Jacques de Larosière ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis. Jos tikslas – reformuoti priežiūros institucijų struktūrą ir sukurti integruotą Europos sistemą, apimančią tris (bankų, vertybinių popierių rinkų, draudimo ir pensijų fondų) institucijas, taip pat įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV). |
| --- | --- |

2.1

2011 m. sausio 1 d. pradėjo veikti Europos bankininkystės institucija, įstegta Reglamentu (ES) Nr. 1093/2010 remiantis Jacques de Larosière ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis. Jos tikslas – reformuoti priežiūros institucijų struktūrą ir sukurti integruotą Europos sistemą, apimančią tris (bankų, vertybinių popierių rinkų, draudimo ir pensijų fondų) institucijas, taip pat įsteigti Europos sisteminės rizikos valdybą (ESRV).

| 2.2 | Kartu nuo 2010 m. liepos mėn., sukūrus indėlių garantijų sistemas bankams (MEMO/10/318), investuotojų kompensavimo sistemas (MEMO/10/319) ir draudimo garantijų sistemas (MEMO/10/320), sustiprinta vartotojų apsauga ir padidintas pasitikėjimas finansinėmis paslaugomis. Be to, 2012 m. birželio 6 d. Komisija paskelbė naujas krizių valdymo priemones, kad ateityje būtų išvengta bankų gelbėjimo operacijų. Šią priežiūros sistemą Komisija pasiūlė 2009 m. kovo 4 d. komunikate „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“, o vėlesniame 2009 m. gegužės 7 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ plačiau išdėstė naujos struktūros elementus. Abu dokumentus 2009 m. birželio 19 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, kurios nuomone, ši sistema turėtų padėti pagerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir padidinti jos nuoseklumą, sustiprinti tarpvalstybinių grupių priežiūrą ir sukurti bendrą taisyklių sąvadą, taikytiną visoms vidaus rinkoje veikiančioms finansų įstaigoms. Be to, ji pabrėžė, kad naujosioms Europos priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai, susiję su reitingų agentūromis (todėl Reglamentu (ES) Nr. 513/2011 iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009). |
| --- | --- |

2.2

Kartu nuo 2010 m. liepos mėn., sukūrus indėlių garantijų sistemas bankams (MEMO/10/318), investuotojų kompensavimo sistemas (MEMO/10/319) ir draudimo garantijų sistemas (MEMO/10/320), sustiprinta vartotojų apsauga ir padidintas pasitikėjimas finansinėmis paslaugomis. Be to, 2012 m. birželio 6 d. Komisija paskelbė naujas krizių valdymo priemones, kad ateityje būtų išvengta bankų gelbėjimo operacijų. Šią priežiūros sistemą Komisija pasiūlė 2009 m. kovo 4 d. komunikate „Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas“, o vėlesniame 2009 m. gegužės 7 d. komunikate „Europos finansų priežiūra“ plačiau išdėstė naujos struktūros elementus. Abu dokumentus 2009 m. birželio 19 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, kurios nuomone, ši sistema turėtų padėti pagerinti nacionalinės priežiūros kokybę ir padidinti jos nuoseklumą, sustiprinti tarpvalstybinių grupių priežiūrą ir sukurti bendrą taisyklių sąvadą, taikytiną visoms vidaus rinkoje veikiančioms finansų įstaigoms. Be to, ji pabrėžė, kad naujosioms Europos priežiūros institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai, susiję su reitingų agentūromis (todėl Reglamentu (ES) Nr. 513/2011 iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009).

| 2.3 | Kad užbaigtų šį sunkų reguliavimo procesą, Komisija savo komunikate „Bankų sąjungos kūrimo gairės“ siūlo sukurti pagrindą bendram aukšto lygio rizikos ribojimo reguliavimui, kuris būtų taikomas visiems bankams ir kitoms finansų įstaigoms visoje ES, kartu pagal bendrą taisyklių sąvadą suvienodinti priežiūros, pertvarkymo ir indėlių garantijų mechanizmus. |
| --- | --- |

2.3

Kad užbaigtų šį sunkų reguliavimo procesą, Komisija savo komunikate „Bankų sąjungos kūrimo gairės“ siūlo sukurti pagrindą bendram aukšto lygio rizikos ribojimo reguliavimui, kuris būtų taikomas visiems bankams ir kitoms finansų įstaigoms visoje ES, kartu pagal bendrą taisyklių sąvadą suvienodinti priežiūros, pertvarkymo ir indėlių garantijų mechanizmus.

| 2.4 | Todėl prašo iki 2012 m. pabaigos suderinti penkis pagrindinius veiksmus. Trys iš jų yra teisėkūros procedūra priimamų aktų projektai, dėl kurių EESRK jau parengė nuomones arba kurie šiuo metu yra nagrinėjami: bankų kapitalo reikalavimų taikymo užtikrinimas (KPD IV) (7), Direktyva dėl indėlių garantijų sistemų ir Direktyva dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo. Kitu du veiksmai ir gairės aptariami šioje nuomonėje: tai reglamentas, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su bankų rizikos ribojimo priežiūros politika, ir dalinis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija, pakeitimas, reikalingas siekiant užtikrinti geresnį šios institucijos ir būsimos bendros priežiūros institucijos tarpusavio koordinavimą, taip pat bendrame priežiūros mechanizme dalyvaujančių ir kitų šalių priimamų sprendimų pusiausvyrą, kad būtų išsaugotas bendrosios rinkos vientisumas. Be šių penkių veiksmų, Komisija pasisako už bendrą pertvarkymo mechanizmą ir pertvarkymo priemonių koordinavimą. |
| --- | --- |

2.4

Todėl prašo iki 2012 m. pabaigos suderinti penkis pagrindinius veiksmus. Trys iš jų yra teisėkūros procedūra priimamų aktų projektai, dėl kurių EESRK jau parengė nuomones arba kurie šiuo metu yra nagrinėjami: bankų kapitalo reikalavimų taikymo užtikrinimas (KPD IV) (7), Direktyva dėl indėlių garantijų sistemų ir Direktyva dėl bankų gaivinimo ir pertvarkymo. Kitu du veiksmai ir gairės aptariami šioje nuomonėje: tai reglamentas, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedamos specialios užduotys, susijusios su bankų rizikos ribojimo priežiūros politika, ir dalinis Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos bankininkystės institucija, pakeitimas, reikalingas siekiant užtikrinti geresnį šios institucijos ir būsimos bendros priežiūros institucijos tarpusavio koordinavimą, taip pat bendrame priežiūros mechanizme dalyvaujančių ir kitų šalių priimamų sprendimų pusiausvyrą, kad būtų išsaugotas bendrosios rinkos vientisumas. Be šių penkių veiksmų, Komisija pasisako už bendrą pertvarkymo mechanizmą ir pertvarkymo priemonių koordinavimą.

| 2.5 | Šios gairės pasirodė, kai euru grindžiamas finansinės integracijos modelis susilpnėjo dėl 2007 m. prasidėjusios krizės. Sparti Europos akcijų ir obligacijų rinkos integracija buvo menkai juntama bankų sektoriuje, ji labiau veikė didmenines rinkas (tarpbankinė veikla, vertybiniai popieriai ir kt.) nei mažmenines banko paskolų ir indėlių rinkas. Tačiau ištikus krizei, mažmenininkai nukentėjo dėl pastaruoju metu vykdyto didmenininkų skaidymo ir su tuo susijusio jų renacionalizavimo, kuriam palankias sąlygas sudarė vis dar nacionalinis priežiūros institucijų, pertvarkymo sistemų ir indėlių garantijų (8) pobūdis. Ypač sparčiai vykdomas skolos vertybinių popierių rinkų renacionalizavimas. |
| --- | --- |

2.5

Šios gairės pasirodė, kai euru grindžiamas finansinės integracijos modelis susilpnėjo dėl 2007 m. prasidėjusios krizės. Sparti Europos akcijų ir obligacijų rinkos integracija buvo menkai juntama bankų sektoriuje, ji labiau veikė didmenines rinkas (tarpbankinė veikla, vertybiniai popieriai ir kt.) nei mažmenines banko paskolų ir indėlių rinkas. Tačiau ištikus krizei, mažmenininkai nukentėjo dėl pastaruoju metu vykdyto didmenininkų skaidymo ir su tuo susijusio jų renacionalizavimo, kuriam palankias sąlygas sudarė vis dar nacionalinis priežiūros institucijų, pertvarkymo sistemų ir indėlių garantijų (8) pobūdis. Ypač sparčiai vykdomas skolos vertybinių popierių rinkų renacionalizavimas.

| 2.6 | Euro zonoje dėl krizės buvo vykdomas kur kas didesnis koregavimas ir diegiami griežto taupymo planai, lėmę mažesnį BVP ir užimtumo lygį. 2011 m. spalio 23 d. Europos Komisijos Pirmininkas Europos vadovams pareiškė, kad dėl krizės 2007–2010 m. ekonomikos augimo aspektu ES prarado 2000 mlrd. eurų (9). |
| --- | --- |

2.6

Euro zonoje dėl krizės buvo vykdomas kur kas didesnis koregavimas ir diegiami griežto taupymo planai, lėmę mažesnį BVP ir užimtumo lygį. 2011 m. spalio 23 d. Europos Komisijos Pirmininkas Europos vadovams pareiškė, kad dėl krizės 2007–2010 m. ekonomikos augimo aspektu ES prarado 2000 mlrd. eurų (9).

| 2.7 | TVF duomenimis, 2010 m. pabaigoje Jungtinėse Amerikos Valstijose ir septyniose Europos šalyse atgauta beveik trečdalis nuo krizės pradžios bankų gelbėjimui skirtų išlaidų (1 800 iš 5 200 mlrd. dolerių). Beveik visa likusioji dalis galėtų būti atgauta per artimiausius metus taikant mokesčius ir kitas skatinamąsias priemones, jei tam nesutrukdys kita nuosmukio banga, sukelta naujos su skola susijusios bankų krizės. |
| --- | --- |

2.7

TVF duomenimis, 2010 m. pabaigoje Jungtinėse Amerikos Valstijose ir septyniose Europos šalyse atgauta beveik trečdalis nuo krizės pradžios bankų gelbėjimui skirtų išlaidų (1 800 iš 5 200 mlrd. dolerių). Beveik visa likusioji dalis galėtų būti atgauta per artimiausius metus taikant mokesčius ir kitas skatinamąsias priemones, jei tam nesutrukdys kita nuosmukio banga, sukelta naujos su skola susijusios bankų krizės.

| 2.8 | Gairėse nustatytos konkrečios datos, nuo kada euro zonoje įsigalios priežiūros taisyklės (10), tačiau tokios datos nenumatytos visam bendram priežiūros mechanizmui ir bendram pertvarkymo mechanizmui, nors pirmąjį mechanizmą Komisija laiko itin svarbia priemone padėčiai stabilizuoti ir būtina sąlyga tiesioginei bankų kapitalizacijai pagal Europos stabilumo mechanizmą. |
| --- | --- |

2.8

Gairėse nustatytos konkrečios datos, nuo kada euro zonoje įsigalios priežiūros taisyklės (10), tačiau tokios datos nenumatytos visam bendram priežiūros mechanizmui ir bendram pertvarkymo mechanizmui, nors pirmąjį mechanizmą Komisija laiko itin svarbia priemone padėčiai stabilizuoti ir būtina sąlyga tiesioginei bankų kapitalizacijai pagal Europos stabilumo mechanizmą.

| 2.9 | Galiausiai, norint baigti kurti bankų sąjungą, būtina paspartinti ir sustiprinti Komisijos jau pradėtas iniciatyvas: reglamentuoti šešėlinį bankų sektorių (IP/12/253), padidinti kredito reitingų patikimumą (IP/11/1355), sugriežtinti rizikos draudimo fondų (IP/09/669), skolintų vertybinių popierių pardavimo (IP/10/1126) ir išvestinių finansinių priemonių (IP/10/1125) taisykles, sustabdyti neatsakingą bankų sektoriaus atlyginimų nustatymo praktiką (IP/09/1120), reformuoti audito (IP/11/1480) ir apskaitos (IP/11/1238) sektorius. Be to, būtina atsižvelgti į EESRK rekomendacijas panaikinti mokesčių rojų (11). |
| --- | --- |

2.9

Galiausiai, norint baigti kurti bankų sąjungą, būtina paspartinti ir sustiprinti Komisijos jau pradėtas iniciatyvas: reglamentuoti šešėlinį bankų sektorių (IP/12/253), padidinti kredito reitingų patikimumą (IP/11/1355), sugriežtinti rizikos draudimo fondų (IP/09/669), skolintų vertybinių popierių pardavimo (IP/10/1126) ir išvestinių finansinių priemonių (IP/10/1125) taisykles, sustabdyti neatsakingą bankų sektoriaus atlyginimų nustatymo praktiką (IP/09/1120), reformuoti audito (IP/11/1480) ir apskaitos (IP/11/1238) sektorius. Be to, būtina atsižvelgti į EESRK rekomendacijas panaikinti mokesčių rojų (11).

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Didžiulės su ES krize susijusios išlaidos (12) sutrikdė valstybių narių pusiausvyrą ir dar labiau padidino jų tarpusavio skirtumus, sumenkino politikos veiksmingumą tokiose svarbiose Sutartyse įtvirtintose srityse kaip pinigų, prekybos, sanglaudos ir tvaraus vystymosi politika, taip pat lėmė su tuo susijusį finansų ir bankų rinkų susiskaldymą ir atotrūkį nuo pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ bei geresnio ekonomikos valdymo tikslų (13). Nors keletas valstybių mažino palūkanų naštą, labiausiai nuo finansų ir skolos krizės nukentėjusiose šalyse gerokai išsaugo su palūkanų mokėjimu susijusios valstybės išlaidos ir šios šalys buvo priverstos sumažinti darbo užmokestį viešajame sektoriuje, pensijas, išlaidas švietimui ir sveikatai, taip pat investicijas į techninę ir socialinę infrastruktūrą (14). |
| --- | --- |

3.1

Didžiulės su ES krize susijusios išlaidos (12) sutrikdė valstybių narių pusiausvyrą ir dar labiau padidino jų tarpusavio skirtumus, sumenkino politikos veiksmingumą tokiose svarbiose Sutartyse įtvirtintose srityse kaip pinigų, prekybos, sanglaudos ir tvaraus vystymosi politika, taip pat lėmė su tuo susijusį finansų ir bankų rinkų susiskaldymą ir atotrūkį nuo pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ bei geresnio ekonomikos valdymo tikslų (13). Nors keletas valstybių mažino palūkanų naštą, labiausiai nuo finansų ir skolos krizės nukentėjusiose šalyse gerokai išsaugo su palūkanų mokėjimu susijusios valstybės išlaidos ir šios šalys buvo priverstos sumažinti darbo užmokestį viešajame sektoriuje, pensijas, išlaidas švietimui ir sveikatai, taip pat investicijas į techninę ir socialinę infrastruktūrą (14).

| 3.2 | Būtinas demokratinių procesų tobulinimas turėtų derėti su bankų sąjungos tikslu palengvinti tarpininkavimą tarp taupymo ir investicijų. Tai pirminė bankų funkcija, apimanti išteklių, kuriais remiami ES teisės principai ir kurie turi įtakos visų piliečių laisvėms ir interesams, paskirstymo veiksmingumo ir jų techninio vykdymo efektyvumo kontrolę. |
| --- | --- |

3.2

Būtinas demokratinių procesų tobulinimas turėtų derėti su bankų sąjungos tikslu palengvinti tarpininkavimą tarp taupymo ir investicijų. Tai pirminė bankų funkcija, apimanti išteklių, kuriais remiami ES teisės principai ir kurie turi įtakos visų piliečių laisvėms ir interesams, paskirstymo veiksmingumo ir jų techninio vykdymo efektyvumo kontrolę.

| 3.3 | Nuo pat krizės pradžios buvo imtasi daugelio priemonių, kad nepasitikėjimas finansų įstaigomis nepaliestų euro zonos šalių valstybės skolos; vis dėlto šis užburtas ratas dar nesustabdytas iki šiol. Taigi, kad finansų įstaigos vėl galėtų atlikti tarpininkių tarp taupymo ir investicijų vaidmenį, pagal ekonomikos teoriją siūloma vykdyti pozityvią, o ne negatyvią perskirstymo politiką, pavyzdžiui, taikyti bendrus skolos vertybinių popierių leidimo ir fiskalinių pervedimų mechanizmus siekiant užkirsti kelią asimetrinį šoką sukeliantiems ciklams (15). |
| --- | --- |

3.3

Nuo pat krizės pradžios buvo imtasi daugelio priemonių, kad nepasitikėjimas finansų įstaigomis nepaliestų euro zonos šalių valstybės skolos; vis dėlto šis užburtas ratas dar nesustabdytas iki šiol. Taigi, kad finansų įstaigos vėl galėtų atlikti tarpininkių tarp taupymo ir investicijų vaidmenį, pagal ekonomikos teoriją siūloma vykdyti pozityvią, o ne negatyvią perskirstymo politiką, pavyzdžiui, taikyti bendrus skolos vertybinių popierių leidimo ir fiskalinių pervedimų mechanizmus siekiant užkirsti kelią asimetrinį šoką sukeliantiems ciklams (15).

| 3.4 | Vadovaujantis naujausiuose TVF ir Pasaulio banko pranešimuose pateiktomis rekomendacijomis, skaidrumo skatinimo ir pasaulio finansų sistemai kylančios rizikos mažinimo uždaviniai visiškai dera su ES vykdoma ir strategijoje „Europa 2020“ dar labiau akcentuojama finansinės ir skaitmeninės įtraukties politika bei vartotojų teisių apsauga. |
| --- | --- |

3.4

Vadovaujantis naujausiuose TVF ir Pasaulio banko pranešimuose pateiktomis rekomendacijomis, skaidrumo skatinimo ir pasaulio finansų sistemai kylančios rizikos mažinimo uždaviniai visiškai dera su ES vykdoma ir strategijoje „Europa 2020“ dar labiau akcentuojama finansinės ir skaitmeninės įtraukties politika bei vartotojų teisių apsauga.

| 3.5 | Galiausiai didesnė demokratinė kontrolė turi padėti ne tik užtikrinti sutarčių ir principų laikymąsi, bet ir bankų sąjungą suderinti su strategija „Europa 2020“; tai labai svarbu mūsų politinio projekto ateičiai. |
| --- | --- |

3.5

Galiausiai didesnė demokratinė kontrolė turi padėti ne tik užtikrinti sutarčių ir principų laikymąsi, bet ir bankų sąjungą suderinti su strategija „Europa 2020“; tai labai svarbu mūsų politinio projekto ateičiai.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK mano, kad Komisijos pasiūlytos gairės yra tinkamas indėlis į Europos valdymą, ir pritaria, kad būtina ir skubu priimti abu naujuosius teisė aktus ir imtis numatytų veiksmų, kurie yra būtini norint sugrąžinti pasitikėjimą euru ir ES ateitimi. |
| --- | --- |

4.1

EESRK mano, kad Komisijos pasiūlytos gairės yra tinkamas indėlis į Europos valdymą, ir pritaria, kad būtina ir skubu priimti abu naujuosius teisė aktus ir imtis numatytų veiksmų, kurie yra būtini norint sugrąžinti pasitikėjimą euru ir ES ateitimi.

| 4.2 | Svarbiausias bendro priežiūros mechanizmo tikslas – užtikrinti centralizuotą bankų priežiūrą, kuri būtų veiksmingesnė už tą, kurią vykdė dabartinis nacionalinių valdžios institucijų tinklas, jo veiklą suderinti su bendro pertvarkymo mechanizmo veikla, kad priimant sprendimą likviduoti vieną ar kitą banką būtų išvengta politinių aspektų. |
| --- | --- |

4.2

Svarbiausias bendro priežiūros mechanizmo tikslas – užtikrinti centralizuotą bankų priežiūrą, kuri būtų veiksmingesnė už tą, kurią vykdė dabartinis nacionalinių valdžios institucijų tinklas, jo veiklą suderinti su bendro pertvarkymo mechanizmo veikla, kad priimant sprendimą likviduoti vieną ar kitą banką būtų išvengta politinių aspektų.

| 4.3 | Viena iš daugelio pabrėžtinų priežasčių, dėl kurios ECB yra centralizuotai priežiūrai vykdyti labiausiai tinkama institucija, yra jo turimas tinklas, nepriklausomumas ir tai, kad ši funkcija numatyta SESV, todėl nereikėtų keisti Sutarties, kad būtų užtikrinta kokybiška priežiūra. |
| --- | --- |

4.3

Viena iš daugelio pabrėžtinų priežasčių, dėl kurios ECB yra centralizuotai priežiūrai vykdyti labiausiai tinkama institucija, yra jo turimas tinklas, nepriklausomumas ir tai, kad ši funkcija numatyta SESV, todėl nereikėtų keisti Sutarties, kad būtų užtikrinta kokybiška priežiūra.

| 4.4 | EESRK pritaria, kad nacionalinėms priežiūros institucijoms reikėtų palikti įgaliojimus kovos su pinigų plovimu ir terorizmu srityje, kaip numatyta Direktyvoje 2005/60/EB (16), taip pat užtikrinti trečiųjų šalių kredito įstaigų priežiūrą. Tačiau Komitetas reikalauja, kad toms šalims, kurios dėl įvairių priežasčių tiksliai neįgyvendina direktyvos, būtų draudžiama dalyvauti bendrame pertvarkymo mechanizme. Be to, siekiant palengvinti centralizuotos priežiūros funkciją, reikėtų nedelsiant priderinti susijusių nacionalinių centrinių bankų statutus, kad informacija cirkuliuotų netrukdomai. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pritaria, kad nacionalinėms priežiūros institucijoms reikėtų palikti įgaliojimus kovos su pinigų plovimu ir terorizmu srityje, kaip numatyta Direktyvoje 2005/60/EB (16), taip pat užtikrinti trečiųjų šalių kredito įstaigų priežiūrą. Tačiau Komitetas reikalauja, kad toms šalims, kurios dėl įvairių priežasčių tiksliai neįgyvendina direktyvos, būtų draudžiama dalyvauti bendrame pertvarkymo mechanizme. Be to, siekiant palengvinti centralizuotos priežiūros funkciją, reikėtų nedelsiant priderinti susijusių nacionalinių centrinių bankų statutus, kad informacija cirkuliuotų netrukdomai.

| 4.5 | Kalbant apie naujai kuriamus organus reikia priimti balsavimo tvarką, pagal kurią būtų draudžiama balsuoti nariams, kuriems gali grėsti interesų konfliktas. Vadovaujamas pareigas einančių asmenų nepriklausomumas ir atsakomybė turi būti užtikrinta numatant sankcijas tiems, kurie nesilaiko savo įsipareigojimų, atsižvelgiant į žalą, kurią dėl to patiria bankai ir dėl kurios sutrinka normalus finansų sistemos veikimas, taip pat ekonomikos, įmonių ir asmenų patiriamą žalą. |
| --- | --- |

4.5

Kalbant apie naujai kuriamus organus reikia priimti balsavimo tvarką, pagal kurią būtų draudžiama balsuoti nariams, kuriems gali grėsti interesų konfliktas. Vadovaujamas pareigas einančių asmenų nepriklausomumas ir atsakomybė turi būti užtikrinta numatant sankcijas tiems, kurie nesilaiko savo įsipareigojimų, atsižvelgiant į žalą, kurią dėl to patiria bankai ir dėl kurios sutrinka normalus finansų sistemos veikimas, taip pat ekonomikos, įmonių ir asmenų patiriamą žalą.

| 4.6 | Finansų sektorius reaguoja į naują reguliavimo sistemą: kuria novatoriškus produktus, nenumatytus naujosiose taisyklėse. Savo naujausiuose pranešimuose TVF įspėja apie naują finansinių inovacijų bangą, kai kuriais atvejais labai panašią į tą, kuri sukėlė dabartinę krizę, todėl numatant išlaidas centralizuotai priežiūrai reikėtų atsižvelgti į įvairių veiklos vykdytojų rizikos lygį, kad nebūtų apsunkintos tokios veiklos nevykdančios įstaigos. |
| --- | --- |

4.6

Finansų sektorius reaguoja į naują reguliavimo sistemą: kuria novatoriškus produktus, nenumatytus naujosiose taisyklėse. Savo naujausiuose pranešimuose TVF įspėja apie naują finansinių inovacijų bangą, kai kuriais atvejais labai panašią į tą, kuri sukėlė dabartinę krizę, todėl numatant išlaidas centralizuotai priežiūrai reikėtų atsižvelgti į įvairių veiklos vykdytojų rizikos lygį, kad nebūtų apsunkintos tokios veiklos nevykdančios įstaigos.

| 4.7 | Todėl EESRK įspėja apie akivaizdų šešėlinio bankų sektoriaus plėtros Europos Sąjungoje pavojų. Šio sektoriaus veikla prieštarauja tiek finansų sektoriaus funkcijoms ir principams, tiek Europos piliečių vertybėms ir teisėms. |
| --- | --- |

4.7

Todėl EESRK įspėja apie akivaizdų šešėlinio bankų sektoriaus plėtros Europos Sąjungoje pavojų. Šio sektoriaus veikla prieštarauja tiek finansų sektoriaus funkcijoms ir principams, tiek Europos piliečių vertybėms ir teisėms.

| 4.8 | Kad geriau išnaudotų savo galimybes, naujoji Europos bankų sąjunga turėtų glaudžiau bendradarbiauti su kitomis jau sukurtomis sąjungomis, kad geriau išnaudotų savo finansų įstaigų galimybes, ypač tų, kurios yra labiausiai globalizuotos, ir visų pirma artimiausiose ir jau su euru susijusiose arba nuo jo priklausančiose zonose (tiesiogiai ar netiesiogiai euras jau yra daugiau kaip 50 šalių valiuta). |
| --- | --- |

4.8

Kad geriau išnaudotų savo galimybes, naujoji Europos bankų sąjunga turėtų glaudžiau bendradarbiauti su kitomis jau sukurtomis sąjungomis, kad geriau išnaudotų savo finansų įstaigų galimybes, ypač tų, kurios yra labiausiai globalizuotos, ir visų pirma artimiausiose ir jau su euru susijusiose arba nuo jo priklausančiose zonose (tiesiogiai ar netiesiogiai euras jau yra daugiau kaip 50 šalių valiuta).

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Aštuonias taisykles ES jau patvirtino, keturiolikai šiuo metu taikoma bendro sprendimo procedūra ir pateiktas dar vienas pasiūlymas prieš dabartinį bankų sąjungos teisės aktų rinkinį: http://ec.europa.eu/internal_market/finances/policy/map_reform_en.htm.

1

(2)  Žr. EESRK nuomonę dėl Pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybių reguliuojant finansų rinkas, OL C 143, 2012 5 22, p. 3.

2

Pilietinės visuomenės dalyvavimo galimybių reguliuojant finansų rinkas

(3)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/new_proposals_en.htm.

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2009:068:0003:0007:ES:PDF.

4

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/crisis_management/index_en.htm.

5

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/LT/ec/131282.pdf.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/new_proposals_en.htm.

7

(8)  Žr. Europos Centrinis Bankas (ECB), Financial Integration in Europe, 2012 m. balandžio mėn.; Europos Komisija (EK), European Financial Stability and Integration Report 2011, 2012 m. balandžio mėn. ir EFSIR 2010, 2011 m. gegužės mėn.

8

EFSIR 2010

(9)  http://ec.europa.eu/europe2020/pdf/barroso_european_council_23_october_2011_lt.pdf.

9

(10)  Centralizuota didžiųjų Europos sisteminės svarbos bankų priežiūra bus pradėta vykdyti 2013 m. liepos 1 d., o visų kitų bankų – nuo 2014 m. sausio 1 d.

10

(11)  Žr. EESRK nuomonę „Mokesčių ir finansų rojaus keliama grėsmė ES vidaus rinkai“, OL C 229, 2012 7 31, p. 7.

11

(12)  Douglas Elliott, Suzanne Salloy, André Oliveira Santos, Assessing the Cost of Financial Regulation, TVF.

12

Assessing the Cost of Financial Regulation

(13)  http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm.

13

(14)  TVF, Safer Global Financial System Still Under Construction, Global Financial Stability Report, 2012 m.

14

(15)  Enderlein ir kt., Completing the Euro, Report of the Tommaso Padoa-Schioppa Group, 2012 m. birželio mėn.

15

(16)  Žr. EESRK nuomones dėl pinigų plovimo: OL C 75, 2000 3 15, p. 22 ir OL C 267, 2005 10 27, p. 30.

16

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/39 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/39

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos „Šešėlinis bankų sektorius“

(COM(2012) 102 final)

2013/C 11/09

Pranešėjas Juan MENDOZA CASTRO

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. kovo 19 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Žaliosios knygos „Šešėlinis bankų sektorius“

COM(2012) 102 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 208 nariams balsavus už, 2 - prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK pritaria šioje nuomonėje nagrinėjamai žaliajai knygai ir mano, kad tai žingsnis teisinga linkme. |
| --- | --- |

1.1

EESRK pritaria šioje nuomonėje nagrinėjamai žaliajai knygai ir mano, kad tai žingsnis teisinga linkme.

| 1.2 | Nors finansų sistemos, kuri dar prieš finansų krizę didele dalimi priklausė nuo šešėlinio bankų sektoriaus, likvidumo poreikiai yra neginčijami, krizės patirtis rodo, kad reguliavimo procese pirmenybę reikia teikti būtinam finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

1.2

Nors finansų sistemos, kuri dar prieš finansų krizę didele dalimi priklausė nuo šešėlinio bankų sektoriaus, likvidumo poreikiai yra neginčijami, krizės patirtis rodo, kad reguliavimo procese pirmenybę reikia teikti būtinam finansų sistemos stabilumui.

| 1.3 | Nors tai nenumatyta įstatymu, vyriausybės, centriniai bankai ir viešosios indėlių garantijų institucijos praktiškai turėjo padengti šešėlinių bankų (angl. shadow banks) sukeltus nuostolius. |
| --- | --- |

1.3

Nors tai nenumatyta įstatymu, vyriausybės, centriniai bankai ir viešosios indėlių garantijų institucijos praktiškai turėjo padengti šešėlinių bankų (angl. shadow banks) sukeltus nuostolius.

| 1.4 | Vienas svarbiausių žaliosios knygos tikslų turėtų būti užkirsti kelią reguliacinio arbitražo pavojui. |
| --- | --- |

1.4

Vienas svarbiausių žaliosios knygos tikslų turėtų būti užkirsti kelią reguliacinio arbitražo pavojui.

| 1.5 | Pirmieji Bazelio susitarimai buvo pagrindinė jėga, padėjusi vystytis šešėlinei bankininkystei, kadangi bankų balansai buvo griežtai reguliuojami, tuo tarpu nebalansinė veikla nebuvo kontroliuojama. EESRK nuomone, vėlesni Bazelio susitarimai, kuriuos EK perkėlė į III ir IV direktyvas dėl kapitalo poreikio, padės užpildyti šias spragas. Iš tiesų, šešėlinės bankų veiklos būti neturėtų: šešėliniam bankų sektoriui turėtų būti taikomi tie patys reguliavimo ir rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai. |
| --- | --- |

1.5

Pirmieji Bazelio susitarimai buvo pagrindinė jėga, padėjusi vystytis šešėlinei bankininkystei, kadangi bankų balansai buvo griežtai reguliuojami, tuo tarpu nebalansinė veikla nebuvo kontroliuojama. EESRK nuomone, vėlesni Bazelio susitarimai, kuriuos EK perkėlė į III ir IV direktyvas dėl kapitalo poreikio, padės užpildyti šias spragas. Iš tiesų, šešėlinės bankų veiklos būti neturėtų: šešėliniam bankų sektoriui turėtų būti taikomi tie patys reguliavimo ir rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai.

| 1.6 | Be to, naujosiomis taisyklėmis turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą Europos vartotojų apsaugos lygį. |
| --- | --- |

1.6

Be to, naujosiomis taisyklėmis turėtų būti siekiama užtikrinti aukštą Europos vartotojų apsaugos lygį.

| 1.7 | EESRK pabrėžia priežiūros koordinavimo pasaulio lygmeniu ir keitimosi informacija svarbą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pabrėžia priežiūros koordinavimo pasaulio lygmeniu ir keitimosi informacija svarbą.

| 1.8 | Finansų sistema visomis savo formomis turi tarnauti realiajai ekonomikai, o ne spekuliacijai. |
| --- | --- |

1.8

Finansų sistema visomis savo formomis turi tarnauti realiajai ekonomikai, o ne spekuliacijai.

| 1.9 | EESRK pabrėžia itin svarbų finansų sistemos vaidmenį vykdant investicijas, kuriant darbo vietas ir užtikrinant visuomenės gerovę. |
| --- | --- |

1.9

EESRK pabrėžia itin svarbų finansų sistemos vaidmenį vykdant investicijas, kuriant darbo vietas ir užtikrinant visuomenės gerovę.

| 1.10 | Naujas finansų rinkų reguliavimas yra itin svarbus siekiant atkurti tvarų augimą. |
| --- | --- |

1.10

Naujas finansų rinkų reguliavimas yra itin svarbus siekiant atkurti tvarų augimą.

2.   Aplinkybės

2.1   Šešėlinė bankų sistema (angl. shadow banking) bendrais bruožais gali būti apibūdinta kaip „kredito tarpininkavimo sistema, apimanti įprastai bankų sistemai nepriklausančius subjektus ir veiklą“ (Finansinio stabilumo taryba – FST).

2.2   Du veiksniai tiesiogiai nulėmė šešėlinę bankų sistemą. Pirmasis – praėjusio šimtmečio devintajame dešimtmetyje, kai buvo panaikintas finansų sistemos reguliavimas ir taip sudarytos sąlygos didelei bankininkystės veiklos koncentracijai didelėse institucijose. Antrasis – pirmieji Bazelio susitarimai, kurie reguliuodami tik bankų balansinę veiklą skatino spekuliacinę nebalansinę veiklą.

2.3   Sušvelninus taisykles, draudžiančaos bankams kištis į vertybinių popierių rinkas, ir 1999 m. iš esmės pataisius 1933 m. Glass-Steagall aktą, Jungtinėse Amerikos Valstijose sparčiai išaugo šešėlinis bankų sektorius.

2.4   Kai kuriose Europos šalyse bankai ir jų padaliniai lengvatinių mokesčių zonose veikė, kai buvo įgyvendinama reforma „Bazelis I“, ir tapo stambiais investuotojais į vertybinius popierius ir į aukščiausiai (AAA) kategorijai priskiriamus skoliniais įsipareigojimais užtikrintus vertybinius popierius (angl. collateralised debt obligation – CDO), kuriems keliami mažesni kapitalo reikalavimai.

2.5   Šešėlinio bankų sektoriaus dydis

Pasaulio lygmeniu tai sudaro 46 trilijonus eurų, t. y. 25–30 proc. visos finansų sistemos (FST). Euro zonoje – 10,9 trilijonų eurų, t. y. iš viso 28 proc. (ECB, 2011 m. pabaiga).

2.6   Tarptautiniu lygmeniu politinių sprendimų krizei įveikti pateikė Didysis dvidešimtukas (G 20), kuriam priklausančios šalys Seulo (2010 m. lapkričio mėn.) ir Kanų (2011 m. lapkričio mėn.) aukščiausiojo lygio susitikimuose paprašė Finansinio stabilumo tarybos bendradarbiauti. Žaliojoje knygoje, kurioje pateikiamas Europos siūlomas sprendimas, daugiausia analizuojama:

| — | dvi veiklos rūšys:






  a) | pakeitimas vertybiniais popieriais, |
| --- | --- | --- |

—

dvi veiklos rūšys:

a)

pakeitimas vertybiniais popieriais,

| b) | vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai; |
| --- | --- |

b)

vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai;

| — | penki subjektų tipai:






  a) | subjektai, kurie keičia įsipareigojimų įgyvendinimo terminus arba likvidumą, |
| --- | --- | --- |

—

penki subjektų tipai:

a)

subjektai, kurie keičia įsipareigojimų įgyvendinimo terminus arba likvidumą,

| b) | pinigų rinkos fondai (angl. Money Market Funds – FMM), |
| --- | --- |

b)

pinigų rinkos fondai (angl. Money Market Funds – FMM),

| c) | investiciniai fondai, |
| --- | --- |

c)

investiciniai fondai,

| d) | finansų bendrovės ir subjektai, kurie keičia likvidumą arba įsipareigojimų įvykdymo terminus ir kurie nėra reglamentuoti kaip bankai, |
| --- | --- |

d)

finansų bendrovės ir subjektai, kurie keičia likvidumą arba įsipareigojimų įvykdymo terminus ir kurie nėra reglamentuoti kaip bankai,

| e) | draudimo ir perdraudimo įmonės, kurios leidžia arba garantuoja kredito produktus. |
| --- | --- |

e)

draudimo ir perdraudimo įmonės, kurios leidžia arba garantuoja kredito produktus.

2.6.1   Be to, Finansinio stabilumo taryba pasiūlė penkias veiklos kryptis, kuriomis vadovaujantis per 2012 m. turi būti parengtos ataskaitos šiose srityse:

| — | tradicinių bankų ir šešėlinio bankų sektoriaus subjektų sąveika (rengia Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas (angl. BCBS)), |
| --- | --- |

—

tradicinių bankų ir šešėlinio bankų sektoriaus subjektų sąveika (rengia Bazelio bankininkystės priežiūros komitetas (angl. BCBS)),

| — | pinigų rinkos fondų sisteminė rizika (rengia Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO)), |
| --- | --- |

—

pinigų rinkos fondų sisteminė rizika (rengia Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO)),

| — | esami pakeitimo vertybiniais popieriais reikalavimai (IOSCO ir BCBS), |
| --- | --- |

—

esami pakeitimo vertybiniais popieriais reikalavimai (IOSCO ir BCBS),

| — | kiti šešėlinio bankų sektoriaus subjektai (FST), |
| --- | --- |

—

kiti šešėlinio bankų sektoriaus subjektai (FST),

| — | vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai (FST). |
| --- | --- |

—

vertybinių popierių skolinimas ir atpirkimo sandoriai (FST).

3.   EESRK nuomonė

| 3.1 | EESRK mano, kad žalioji knyga yra didelis žingsnis teisinga linkme ir joje laiku pateikiama su šešėliniu bankų sektoriumi susijusių problemų analizė. |
| --- | --- |

3.1

EESRK mano, kad žalioji knyga yra didelis žingsnis teisinga linkme ir joje laiku pateikiama su šešėliniu bankų sektoriumi susijusių problemų analizė.

| 3.2 | Tradiciškai, savo veiklą bankai finansuodavo iš nuosavo kapitalo ir komercinių indėlių. Siekiant padidinti bankų skolinimosi pajėgumus, paskolų portfelių pakeitimas vertybiniais popieriais tapo paplitusia praktika. Pats savaime pakeitimas vertybiniais popieriais yra naudingas, tačiau prieš krizę juo buvo piktnaudžiaujama, nes paskolų portfeliai buvo žemos kokybės (rizikingos paskolos), o vertybiniai popieriai pakartotinai grąžinami į apyvartą (išvestinės finansinės priemonės), siekiant išpūsti bankų pelną. Bankų vykdomo verslo apimtį apibrėžia skolinto ir nuosavo kapitalo santykio dydis. Bazelio susitarimais buvo reglamentuojamas balanso sverto naudojimas, tačiau nebalansinės veiklos sverto naudojimas buvo nereglamentuojamas ir didelės apimties. Piktnaudžiavimą rizikingomis paskolomis ir pernelyg didelį finansinį svertą naudojo šešėlinis bankų sektorius. Be to, pagrindinė bankų praktika – skirtingų terminų taikymas, t. y. skolintis trumpam ir skolinti ilgam, tapo nepaprastai rizikinga, nes bankai tapo ypatingai priklausomi nuo trumpalaikio tarpbankinio finansavimo. Ši priklausomybė pagreitino likvidumo krizę žlugus išvestinių finansinių priemonių rinkai. Nenuostabu, kad naujasis Bazelio susitarimas reglamentuos išvestines priemones, sverto naudojimą ir likvidumą. |
| --- | --- |

3.2

Tradiciškai, savo veiklą bankai finansuodavo iš nuosavo kapitalo ir komercinių indėlių. Siekiant padidinti bankų skolinimosi pajėgumus, paskolų portfelių pakeitimas vertybiniais popieriais tapo paplitusia praktika. Pats savaime pakeitimas vertybiniais popieriais yra naudingas, tačiau prieš krizę juo buvo piktnaudžiaujama, nes paskolų portfeliai buvo žemos kokybės (rizikingos paskolos), o vertybiniai popieriai pakartotinai grąžinami į apyvartą (išvestinės finansinės priemonės), siekiant išpūsti bankų pelną. Bankų vykdomo verslo apimtį apibrėžia skolinto ir nuosavo kapitalo santykio dydis. Bazelio susitarimais buvo reglamentuojamas balanso sverto naudojimas, tačiau nebalansinės veiklos sverto naudojimas buvo nereglamentuojamas ir didelės apimties. Piktnaudžiavimą rizikingomis paskolomis ir pernelyg didelį finansinį svertą naudojo šešėlinis bankų sektorius. Be to, pagrindinė bankų praktika – skirtingų terminų taikymas, t. y. skolintis trumpam ir skolinti ilgam, tapo nepaprastai rizikinga, nes bankai tapo ypatingai priklausomi nuo trumpalaikio tarpbankinio finansavimo. Ši priklausomybė pagreitino likvidumo krizę žlugus išvestinių finansinių priemonių rinkai. Nenuostabu, kad naujasis Bazelio susitarimas reglamentuos išvestines priemones, sverto naudojimą ir likvidumą.

| 3.3 | Panaikinus reguliavimą, bankų veikla iš esmės pasikeitė. Dėl krizės įprasta komercinė bankininkystė, ištisus dešimtmečius padėjusi kurti gerovę ir kelti žmonių gyvenimo lygį, buvo daugiau ar mažiau varžoma. Užkirtę kelią milžiniškiems šešėlinės bankininkystės sistemos viršpelniams, reguliuotojai dabar pirmenybę turėtų teikti būtinam finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

3.3

Panaikinus reguliavimą, bankų veikla iš esmės pasikeitė. Dėl krizės įprasta komercinė bankininkystė, ištisus dešimtmečius padėjusi kurti gerovę ir kelti žmonių gyvenimo lygį, buvo daugiau ar mažiau varžoma. Užkirtę kelią milžiniškiems šešėlinės bankininkystės sistemos viršpelniams, reguliuotojai dabar pirmenybę turėtų teikti būtinam finansų sistemos stabilumui.

| 3.4 | Šešėlinio bankų sektoriaus subjektai, panašiai kaip ir tradiciniai bankai, keisdavo įsipareigojimų įgyvendinimo terminus ir likvidumą. Nors, priešingai nei tradiciniai bankai, oficialiai šie subjektai neturi galimybės kreiptis į paskutinius skolintojus (centrinius bankus), nesena patirtis parodė, kad praktikoje viešosioms institucijoms, taikant įvairius mechanizmus, teko padengti šešėlinių bankų sukeltus nuostolius. Labiausiai dėl to nukentėjo mokesčių mokėtojai. |
| --- | --- |

3.4

Šešėlinio bankų sektoriaus subjektai, panašiai kaip ir tradiciniai bankai, keisdavo įsipareigojimų įgyvendinimo terminus ir likvidumą. Nors, priešingai nei tradiciniai bankai, oficialiai šie subjektai neturi galimybės kreiptis į paskutinius skolintojus (centrinius bankus), nesena patirtis parodė, kad praktikoje viešosioms institucijoms, taikant įvairius mechanizmus, teko padengti šešėlinių bankų sukeltus nuostolius. Labiausiai dėl to nukentėjo mokesčių mokėtojai.

| 3.5 | Šešėlinei bankų sistemai buvo taikomos ne tokios pačios rizikos ribojimo taisyklės kaip tradiciniams bankams. Tačiau daugeliu atžvilgių šešėliniai bankai kopijuoja tradicinius bankus, o dauguma šešėlinių bankų buvo kontroliuojami tradicinių bankų. Vienas svarbiausių žaliosios knygos tikslų turėtų būti užkirsti kelią reguliacinio arbitražo pavojui. |
| --- | --- |

3.5

Šešėlinei bankų sistemai buvo taikomos ne tokios pačios rizikos ribojimo taisyklės kaip tradiciniams bankams. Tačiau daugeliu atžvilgių šešėliniai bankai kopijuoja tradicinius bankus, o dauguma šešėlinių bankų buvo kontroliuojami tradicinių bankų. Vienas svarbiausių žaliosios knygos tikslų turėtų būti užkirsti kelią reguliacinio arbitražo pavojui.

| 3.6 | Finansinio stabilumo tarybos parengtoje ataskaitoje pagrįstai daugiausia dėmesio skiriama galimam makrolygio rizikos ribojimo priežiūros vaidmeniui nustatant besikaupiančią sisteminę riziką. Svarbu atidžiai stebėti šešėlinio bankų sektoriaus ir reguliuojamo sektoriaus tarpusavio sąveiką, taip pat kanalus, kuriais rizika gali būti perduodama iš vieno sektoriaus į kitą. EESRK mano, kad reikėtų atskirti:






  — | tradicinį bankų sektorių, |
| --- | --- | --- |

3.6

Finansinio stabilumo tarybos parengtoje ataskaitoje pagrįstai daugiausia dėmesio skiriama galimam makrolygio rizikos ribojimo priežiūros vaidmeniui nustatant besikaupiančią sisteminę riziką. Svarbu atidžiai stebėti šešėlinio bankų sektoriaus ir reguliuojamo sektoriaus tarpusavio sąveiką, taip pat kanalus, kuriais rizika gali būti perduodama iš vieno sektoriaus į kitą. EESRK mano, kad reikėtų atskirti:

—

tradicinį bankų sektorių,

| — | ne bankų finansų įstaigas, |
| --- | --- |

—

ne bankų finansų įstaigas,

| — | šešėlinį bankų sektorių. |
| --- | --- |

—

šešėlinį bankų sektorių.

Šešėlinės veiklos būti neturėtų: šešėliniam bankų sektoriui, tokiu mastu, kokiu jis įmanomas pagal naujus reglamentus, turėtų būti taikomi tie patys reguliavimo ir rizikos ribojimo reikalavimai kaip ir visai finansų sistemai. Jau vykdomos arba dar rengiamos reformos – KKRD III, KKRD IV, „Mokumas II“, „Bazelis III“ – turi padėti pasiekti šį tikslą.

| 3.7 | EESRK mano, kad šešėlinio bankų sektoriaus reglamentavimo tikslas taip pat turėtų būti apsaugoti Europos vartotojus užtikrinant jiems siūlomų produktų skaidrumą. Klientai turi teisę į nešališkas ir teisingas konsultacijas. Komitetas jau pasisakė už tai, kad būtų įkurta Europos finansinių paslaugų gavėjų apsaugos agentūra, panaši į Dodd-Frank aktu (1) įsteigtą Vartotojų finansinių interesų apsaugos biurą (angl. Bureau of Consumer Financial Protection), kad būtų sustiprinta vartotojų apsauga, padidintas skaidrumas ir paskatintas veiksmingas skundų nagrinėjimas. |
| --- | --- |

3.7

EESRK mano, kad šešėlinio bankų sektoriaus reglamentavimo tikslas taip pat turėtų būti apsaugoti Europos vartotojus užtikrinant jiems siūlomų produktų skaidrumą. Klientai turi teisę į nešališkas ir teisingas konsultacijas. Komitetas jau pasisakė už tai, kad būtų įkurta Europos finansinių paslaugų gavėjų apsaugos agentūra, panaši į Dodd-Frank aktu (1) įsteigtą Vartotojų finansinių interesų apsaugos biurą (angl. Bureau of Consumer Financial Protection), kad būtų sustiprinta vartotojų apsauga, padidintas skaidrumas ir paskatintas veiksmingas skundų nagrinėjimas.

| 3.8 | Be to, EESRK pritarė tam, kad, siekiant stabilizuoti finansų sistemą, būtų numatytos paskatos pranešti apie pažeidimus ir pranešančių asmenų apsauga, šiuo tikslu būtų sudaromi teisiniai susitarimai, užtikrinantys šių asmenų imunitetą, kai valdžios institucijos informuojamos apie padarytus neteisėtus veiksmus. |
| --- | --- |

3.8

Be to, EESRK pritarė tam, kad, siekiant stabilizuoti finansų sistemą, būtų numatytos paskatos pranešti apie pažeidimus ir pranešančių asmenų apsauga, šiuo tikslu būtų sudaromi teisiniai susitarimai, užtikrinantys šių asmenų imunitetą, kai valdžios institucijos informuojamos apie padarytus neteisėtus veiksmus.

| 3.9 | Svarbu laikytis visuotinio požiūrio į šešėlinio bankų sektoriaus problemas ir pateikti politinius sprendimus. Reikia pabrėžti visuotinės priežiūros koordinavimo ir keitimosi informacija svarbą. Bet kuriuo atveju tai, kad nėra tarptautinio lygmens susitarimo, neturi trukdyti ES imtis tinkamų teisėkūros priemonių. |
| --- | --- |

3.9

Svarbu laikytis visuotinio požiūrio į šešėlinio bankų sektoriaus problemas ir pateikti politinius sprendimus. Reikia pabrėžti visuotinės priežiūros koordinavimo ir keitimosi informacija svarbą. Bet kuriuo atveju tai, kad nėra tarptautinio lygmens susitarimo, neturi trukdyti ES imtis tinkamų teisėkūros priemonių.

| 3.10 | Iš finansų krizės reikia pasimokyti, kad finansų sistema visomis savo formomis turi tarnauti realiajai ekonomikai. Atsisakius tradicinių ištisus dešimtmečius bankų veiklą reguliavusių taisyklių, sparčiai išplito spekuliaciniai produktai ir tai galiausiai turėjo itin žalingų pasekmių ekonomikai. |
| --- | --- |

3.10

Iš finansų krizės reikia pasimokyti, kad finansų sistema visomis savo formomis turi tarnauti realiajai ekonomikai. Atsisakius tradicinių ištisus dešimtmečius bankų veiklą reguliavusių taisyklių, sparčiai išplito spekuliaciniai produktai ir tai galiausiai turėjo itin žalingų pasekmių ekonomikai.

| 3.11 | Tradiciškai bankai ir visos valstybės reguliuojamos finansų įstaigos atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį ekonomikoje kaip piliečių ir įmonių santaupų saugyklos ir kanalai, suteikiantys galimybę finansuoti investicijas, kurti darbo vietas ir apskritai užtikrinti visuomenės gerovę. Iki krizės šis vaidmuo ne visada buvo svarbiausias. |
| --- | --- |

3.11

Tradiciškai bankai ir visos valstybės reguliuojamos finansų įstaigos atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį ekonomikoje kaip piliečių ir įmonių santaupų saugyklos ir kanalai, suteikiantys galimybę finansuoti investicijas, kurti darbo vietas ir apskritai užtikrinti visuomenės gerovę. Iki krizės šis vaidmuo ne visada buvo svarbiausias.

| 3.12 | EESRK siūlo, kad finansų sektoriaus socialinė atsakomybė ir tikslas „užtikrinti, kad visų rūšių finansinė veikla prisidėtų prie ekonomikos augimo“, būtų įtraukti į žaliosios knygos tikslus. Naujas finansų rinkų reguliavimas yra būtina priemonė siekiant atkurti tvarią ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

3.12

EESRK siūlo, kad finansų sektoriaus socialinė atsakomybė ir tikslas „užtikrinti, kad visų rūšių finansinė veikla prisidėtų prie ekonomikos augimo“, būtų įtraukti į žaliosios knygos tikslus. Naujas finansų rinkų reguliavimas yra būtina priemonė siekiant atkurti tvarią ekonominę veiklą.

| 3.13 | Atsižvelgdamas į per pastaruosius metus įsigaliojusius ar netrukus įsigaliosiančius teisės aktus, EESRK primena geresnės teisėkūros tikslą, grindžiamą paprastumo ir aiškumo siekiu. Reikėtų vengti dubliavimosi ir iškraipymų, kurie gali lemti teisinį neapibrėžtumą ir sudaryti galimybes vykdyti arbitražą. |
| --- | --- |

3.13

Atsižvelgdamas į per pastaruosius metus įsigaliojusius ar netrukus įsigaliosiančius teisės aktus, EESRK primena geresnės teisėkūros tikslą, grindžiamą paprastumo ir aiškumo siekiu. Reikėtų vengti dubliavimosi ir iškraipymų, kurie gali lemti teisinį neapibrėžtumą ir sudaryti galimybes vykdyti arbitražą.

| 3.14 | Rizikos ribojimu pagrįstai priežiūrai vykdyti sukurtoms struktūroms, daugiausia Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV), turėtų būti pavesta stebėti finansų sistemos ir šešėlinio bankų sektoriaus subjektų veiklos pokyčius, visų pirma siekiant nustatyti sisteminės rizikos apraiškas ir pasiūlyti priemones jai sumažinti. |
| --- | --- |

3.14

Rizikos ribojimu pagrįstai priežiūrai vykdyti sukurtoms struktūroms, daugiausia Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV), turėtų būti pavesta stebėti finansų sistemos ir šešėlinio bankų sektoriaus subjektų veiklos pokyčius, visų pirma siekiant nustatyti sisteminės rizikos apraiškas ir pasiūlyti priemones jai sumažinti.

| 3.15 | EESRK pabrėžia būtinybę, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie FST veiklos, susijusios su šešėliniu bankų sektoriumi, ir su šia įstaiga derintų savo iniciatyvas, kad užtikrintų nuoseklumą tiek turinio, tiek darbo grafiko prasme. |
| --- | --- |

3.15

EESRK pabrėžia būtinybę, kad Europos Sąjunga prisidėtų prie FST veiklos, susijusios su šešėliniu bankų sektoriumi, ir su šia įstaiga derintų savo iniciatyvas, kad užtikrintų nuoseklumą tiek turinio, tiek darbo grafiko prasme.

| 3.16 | EESRK pabrėžia, kad rizikos ribojimo ir priežiūros užtikrinimo taisyklėmis turi būti užkirstas kelias nesąžiningai konkurencijai finansų sistemoje. |
| --- | --- |

3.16

EESRK pabrėžia, kad rizikos ribojimo ir priežiūros užtikrinimo taisyklėmis turi būti užkirstas kelias nesąžiningai konkurencijai finansų sistemoje.

4.   Atsakymai į žaliojoje knygoje iškeltus klausimus

4.1   Kas yra šešėlinis bankų sektorius?

| a) | Ar jums priimtina siūloma šešėlinio bankų sektoriaus apibrėžtis?
  Taip. Vartojami terminai yra plačios aprėpties, todėl gali apimti šią sudėtingą šešėliniam bankų sektoriui būdingų finansų subjektų ir jų veiklos visumą. Bet kuriuo atveju tai, kad nėra sutartos apibrėžties, neturi trukdyti valdžios institucijoms reguliuoti ir stebėti šį sektorių. |
| --- | --- |

a)

Ar jums priimtina siūloma šešėlinio bankų sektoriaus apibrėžtis?

Taip. Vartojami terminai yra plačios aprėpties, todėl gali apimti šią sudėtingą šešėliniam bankų sektoriui būdingų finansų subjektų ir jų veiklos visumą. Bet kuriuo atveju tai, kad nėra sutartos apibrėžties, neturi trukdyti valdžios institucijoms reguliuoti ir stebėti šį sektorių.

| b) | Ar jums priimtinas preliminarus šešėlinio bankų sektoriaus subjektų ir veiklos sąrašas? Ar reikėtų išanalizuoti daugiau subjektų ar veiklos rūšių? Jeigu taip, kokių?






  — | Siūloma įtraukti kredito reitingų agentūras atsižvelgiant į jų vaidmenį pakeitimo vertybiniais popieriais procese. |
| --- | --- | --- |

b)

Ar jums priimtinas preliminarus šešėlinio bankų sektoriaus subjektų ir veiklos sąrašas? Ar reikėtų išanalizuoti daugiau subjektų ar veiklos rūšių? Jeigu taip, kokių?

—

Siūloma įtraukti kredito reitingų agentūras atsižvelgiant į jų vaidmenį pakeitimo vertybiniais popieriais procese.

| — | Reikėtų patikslinti, ar tikrai įtraukti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai (angl. credit default swaps – CDS) ir pirmaeilę arba antraeilę privilegiją turinčių skolintojų išleistos priemonės (angl. first and second lien lenders). |
| --- | --- |

—

Reikėtų patikslinti, ar tikrai įtraukti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai (angl. credit default swaps – CDS) ir pirmaeilę arba antraeilę privilegiją turinčių skolintojų išleistos priemonės (angl. first and second lien lenders).

| — | Be to, reikia atkreipti dėmesį į draudimo sutarčių sudarymo siekiant pelno rinką (fondai, į kuriuos investuojama eurais); tokios sutartys sudaromos kai kuriose ES šalyse ir jos draudėjų dažnai gali būti naudojamos kaip indėliai iki pareikalavimo. |
| --- | --- |

—

Be to, reikia atkreipti dėmesį į draudimo sutarčių sudarymo siekiant pelno rinką (fondai, į kuriuos investuojama eurais); tokios sutartys sudaromos kai kuriose ES šalyse ir jos draudėjų dažnai gali būti naudojamos kaip indėliai iki pareikalavimo.

4.2   Kokią riziką kelia ir kokios naudos duoda šešėlinis bankų sektorius?

| a) | Ar sutinkate, kad šešėlinis bankų sektorius gali būti naudingas finansų sistemai? Ar yra kitų naudingų šios veiklos aspektų, kuriuos reikėtų palikti ir skatinti ateityje?
  Šešėlinis bankų sektorius prisidėjo prie finansų rinkų stiprinimo ekonomikoje ir padėjo susikurti nekilnojamojo turto burbului, kuris nuo 2007 m. turėjo įtakos įvairioms išsivysčiusioms šalims ir jų ekonomikai sukėlė žlugimo grėsmę. Taigi reikia pripažinti, kad šiam sektoriui tenka nors ir ne išskirtinė, tačiau didžiausia atsakomybė už Jungtinių Amerikos Valstijų ir daugelio ES šalių patiriamą didelį ekonomikos nuosmukį.
  Visa finansų sistema turi tarnauti realiajai ekonomikai. |
| --- | --- |

a)

Ar sutinkate, kad šešėlinis bankų sektorius gali būti naudingas finansų sistemai? Ar yra kitų naudingų šios veiklos aspektų, kuriuos reikėtų palikti ir skatinti ateityje?

Šešėlinis bankų sektorius prisidėjo prie finansų rinkų stiprinimo ekonomikoje ir padėjo susikurti nekilnojamojo turto burbului, kuris nuo 2007 m. turėjo įtakos įvairioms išsivysčiusioms šalims ir jų ekonomikai sukėlė žlugimo grėsmę. Taigi reikia pripažinti, kad šiam sektoriui tenka nors ir ne išskirtinė, tačiau didžiausia atsakomybė už Jungtinių Amerikos Valstijų ir daugelio ES šalių patiriamą didelį ekonomikos nuosmukį.

Visa finansų sistema turi tarnauti realiajai ekonomikai.

| b) | Ar jums priimtina tai, kaip apibūdinami būdai, kuriais šešėlinio bankų sektoriaus veikla kuria naują riziką arba ją perkelia į kitas finansų sistemos dalis?
  Mes pritariame. Keturios rizikos grupės atitinka finansų krizės metu įgytą patirtį. |
| --- | --- |

b)

Ar jums priimtina tai, kaip apibūdinami būdai, kuriais šešėlinio bankų sektoriaus veikla kuria naują riziką arba ją perkelia į kitas finansų sistemos dalis?

Mes pritariame. Keturios rizikos grupės atitinka finansų krizės metu įgytą patirtį.

| c) | Ar reikėtų apsvarstyti kitus būdus, kuriais šešėlinio bankų sektoriaus veiklą kuria naują riziką arba ją perkelia į kitas finansų sistemos dalis?






  — | Taip. Be kita ko, – finansinių garantijų pakartotinį naudojimą arba įkeitimą. |
| --- | --- | --- |

c)

Ar reikėtų apsvarstyti kitus būdus, kuriais šešėlinio bankų sektoriaus veiklą kuria naują riziką arba ją perkelia į kitas finansų sistemos dalis?

—

Taip. Be kita ko, – finansinių garantijų pakartotinį naudojimą arba įkeitimą.

4.3   Kokius uždavinius turi spręsti priežiūros ir reglamentavimo institucijos?

| a) | Ar sutinkate, kad reikia griežčiau stebėti ir reglamentuoti šešėlinio bankų sektoriaus subjektus ir veiklą? |
| --- | --- |

a)

Ar sutinkate, kad reikia griežčiau stebėti ir reglamentuoti šešėlinio bankų sektoriaus subjektus ir veiklą?

| b) | Ar sutinkate su pasiūlymais dėl atitinkamų subjektų ir jų veiklos identifikavimo ir stebėsenos? Ar manote, kad ES reikia įdiegti nuolatines informacijos apie identifikavimo ir priežiūros praktiką rinkimo ir keitimosi ja tarp visų ES priežiūros institucijų, Komisijos, ECB ir kitų centrinių bankų procedūras? |
| --- | --- |

b)

Ar sutinkate su pasiūlymais dėl atitinkamų subjektų ir jų veiklos identifikavimo ir stebėsenos? Ar manote, kad ES reikia įdiegti nuolatines informacijos apie identifikavimo ir priežiūros praktiką rinkimo ir keitimosi ja tarp visų ES priežiūros institucijų, Komisijos, ECB ir kitų centrinių bankų procedūras?

| c) | Ar jums priimtini pirmiau nurodyti bendrieji šešėlinio bankų sektoriaus priežiūros principai? |
| --- | --- |

c)

Ar jums priimtini pirmiau nurodyti bendrieji šešėlinio bankų sektoriaus priežiūros principai?

| d) | Ar jums priimtini pirmiau nurodyti bendrieji reglamentavimo veiksmų principai?
  Atsakymas į šiuos keturis klausimus yra teigiamas. EESRK pabrėžia būtinybę, viena vertus, užtikrinti visuotinę priežiūrą, kuri apimtų visas finansų sistemos sritis, kita vertus, įvairių lygių kontrolės ir reguliavimo institucijas deramai aprūpinti kvalifikuotais darbuotojais ir materialiniais ištekliais. |
| --- | --- |

d)

Ar jums priimtini pirmiau nurodyti bendrieji reglamentavimo veiksmų principai?

Atsakymas į šiuos keturis klausimus yra teigiamas. EESRK pabrėžia būtinybę, viena vertus, užtikrinti visuotinę priežiūrą, kuri apimtų visas finansų sistemos sritis, kita vertus, įvairių lygių kontrolės ir reguliavimo institucijas deramai aprūpinti kvalifikuotais darbuotojais ir materialiniais ištekliais.

| e) | Kokias priemones būtų galima numatyti siekiant užtikrinti, kad šešėlinis bankų sektorius tarptautiniu mastu būtų reglamentuojamas nuosekliai, ir išvengti pasaulinio reguliacinio arbitražo?
  Svarbiausia – G 20 priklausančių šalių tarpusavio koordinavimas ir visiškas sutarimas. Kaip teigiama 2012 m. birželio 8 d. Finansinio stabilumo tarybos pasiūlyme, tarptautinis juridinio asmens identifikatorius (angl. Legal Entity Identifier – LEI) padės sumažinti statistikos srities trūkumus, pagerinti įmonių rizikos valdymą, patobulinti makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo vertinimą, sumažinti piktnaudžiavimą rinka ir sustabdyti finansinį sukčiavimą. |
| --- | --- |

e)

Kokias priemones būtų galima numatyti siekiant užtikrinti, kad šešėlinis bankų sektorius tarptautiniu mastu būtų reglamentuojamas nuosekliai, ir išvengti pasaulinio reguliacinio arbitražo?

Svarbiausia – G 20 priklausančių šalių tarpusavio koordinavimas ir visiškas sutarimas. Kaip teigiama 2012 m. birželio 8 d. Finansinio stabilumo tarybos pasiūlyme, tarptautinis juridinio asmens identifikatorius (angl. Legal Entity Identifier – LEI) padės sumažinti statistikos srities trūkumus, pagerinti įmonių rizikos valdymą, patobulinti makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo vertinimą, sumažinti piktnaudžiavimą rinka ir sustabdyti finansinį sukčiavimą.

4.4   Kokios reglamentavimo priemonės taikomos šešėliniam bankų sektoriui ES?

| a) | Ką manote apie galiojančias jau dabar šešėlinio bankų sektoriaus klausimams spręsti ES lygmeniu taikomas priemones?
  Įvairiose savo nuomonėse EESRK pritarė ES priimtoms priemonėms, iš kurių galima paminėti šias: Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD) (2), AIFV direktyva (3), reglamentai dėl kredito reitingų agentūrų (4) ir kt. Iš šių priemonių reikia išskirti ir trečiąją (KKRD III) (5) bei ketvirtąją (KKRD IV) (6) kapitalui keliamų reikalavimų direktyvas, taip pat Direktyvą „Mokumas II“ (7). |
| --- | --- |

a)

Ką manote apie galiojančias jau dabar šešėlinio bankų sektoriaus klausimams spręsti ES lygmeniu taikomas priemones?

Įvairiose savo nuomonėse EESRK pritarė ES priimtoms priemonėms, iš kurių galima paminėti šias: Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD) (2), AIFV direktyva (3), reglamentai dėl kredito reitingų agentūrų (4) ir kt. Iš šių priemonių reikia išskirti ir trečiąją (KKRD III) (5) bei ketvirtąją (KKRD IV) (6) kapitalui keliamų reikalavimų direktyvas, taip pat Direktyvą „Mokumas II“ (7).

4.5   Neišspręsti klausimai

| a) | Ar jums priimtina penkiose pagrindinėse srityse šiuo metu sprendžiamų klausimų, kurių galimybes Komisija nagrinėja papildomai, analizė?
  Taip. Labai svarbu, kad veiksmingesnis reguliavimas būtų užtikrintas ne tik Europoje, bet ir tarptautiniu lygmeniu. Juk, pavyzdžiui, daugiausia pinigų rinkos fondų įsikūrę Jungtinėse Amerikos Valstijose. |
| --- | --- |

a)

Ar jums priimtina penkiose pagrindinėse srityse šiuo metu sprendžiamų klausimų, kurių galimybes Komisija nagrinėja papildomai, analizė?

Taip. Labai svarbu, kad veiksmingesnis reguliavimas būtų užtikrintas ne tik Europoje, bet ir tarptautiniu lygmeniu. Juk, pavyzdžiui, daugiausia pinigų rinkos fondų įsikūrę Jungtinėse Amerikos Valstijose.

| b) | Ar yra kitų klausimų, kuriuos reikėtų spręsti? Jeigu taip, kokių? |
| --- | --- |

b)

Ar yra kitų klausimų, kuriuos reikėtų spręsti? Jeigu taip, kokių?

| c) | Kokie dabartinės ES reglamentavimo sistemos pakeitimai (prireikus) turėtų būti daromi siekiant tinkamai mažinti pirmiau apibrėžtą riziką ir spręsti pirmiau išdėstytus klausimus?
  Atsakant į b) ir c) klausimus pateikiamas Anglijos banko vadovo pavaduotojo, Finansų stabilumo tarybos nario Paul Tucker pasiūlytas dešimties priemonių sąrašas (2012 m. balandžio 27 d. Briuselio konferencija):






  — | Šešėlinio bankų sektoriaus investavimo priemonės ar fondai, kuriuos bankai remia arba valdo, turėtų būti konsoliduoti bankų balanse. |
| --- | --- | --- |

c)

Kokie dabartinės ES reglamentavimo sistemos pakeitimai (prireikus) turėtų būti daromi siekiant tinkamai mažinti pirmiau apibrėžtą riziką ir spręsti pirmiau išdėstytus klausimus?

Atsakant į b) ir c) klausimus pateikiamas Anglijos banko vadovo pavaduotojo, Finansų stabilumo tarybos nario Paul Tucker pasiūlytas dešimties priemonių sąrašas (2012 m. balandžio 27 d. Briuselio konferencija):

—

Šešėlinio bankų sektoriaus investavimo priemonės ar fondai, kuriuos bankai remia arba valdo, turėtų būti konsoliduoti bankų balanse.

| — | Reitingo sumažinimo tikimybe grindžiamas susitarime „Bazelis III“ numatytas likvidumo padengimo rodiklis turėtų būti didesnis finansų įstaigoms skirtoms kredito linijoms nei ne finansų bendrovėms skirtoms kredito linijoms, kitaip tariant, bankai turėtų turėti didesnes likvidumo atsargas, kad galėtų įveikti jiems kylantį pavojų. |
| --- | --- |

—

Reitingo sumažinimo tikimybe grindžiamas susitarime „Bazelis III“ numatytas likvidumo padengimo rodiklis turėtų būti didesnis finansų įstaigoms skirtoms kredito linijoms nei ne finansų bendrovėms skirtoms kredito linijoms, kitaip tariant, bankai turėtų turėti didesnes likvidumo atsargas, kad galėtų įveikti jiems kylantį pavojų.

| — | Bankų priežiūros institucijos turi apriboti bankų galimybes gauti trumpalaikį finansavimą iš Šiaurės Amerikos fondų ir kitų nepatikimų ir (arba) nepastovių šaltinių, įskaitant kitur įsikūrusius pastovios grynosios turto vertės (angl. Constant Net Asset Value) fondus. |
| --- | --- |

—

Bankų priežiūros institucijos turi apriboti bankų galimybes gauti trumpalaikį finansavimą iš Šiaurės Amerikos fondų ir kitų nepatikimų ir (arba) nepastovių šaltinių, įskaitant kitur įsikūrusius pastovios grynosios turto vertės (angl. Constant Net Asset Value) fondus.

| — | Jeigu jie daugiausia yra finansuojami iš trumpalaikių paskolų, jiems turėtų būti taikomos bankų sektoriaus taisyklės ir tikrinamas jų finansinio balanso tvirtumas. |
| --- | --- |

—

Jeigu jie daugiausia yra finansuojami iš trumpalaikių paskolų, jiems turėtų būti taikomos bankų sektoriaus taisyklės ir tikrinamas jų finansinio balanso tvirtumas.

| — | Tik bankams turėtų būti leidžiama naudoti klientų pinigus ir neįkeistą turtą savo veiklai didele dalimi finansuoti; tai turi būti aiškiais principais grindžiami santykiai. Teisinė forma turi atitikti ekonominį turinį. |
| --- | --- |

—

Tik bankams turėtų būti leidžiama naudoti klientų pinigus ir neįkeistą turtą savo veiklai didele dalimi finansuoti; tai turi būti aiškiais principais grindžiami santykiai. Teisinė forma turi atitikti ekonominį turinį.

| — | Ne bankų įstaigų atveju klientų pinigai turi būti atskirti nuo neįkeisto turto ir negali būti naudojami jų veiklai didele dalimi finansuoti. Vis dėlto reikia palikti šioms įstaigoms galimybę saugiai teikti paskolas klientams turimiems vertybiniams popieriams finansuoti (garantinės įmokos skolinimas). |
| --- | --- |

—

Ne bankų įstaigų atveju klientų pinigai turi būti atskirti nuo neįkeisto turto ir negali būti naudojami jų veiklai didele dalimi finansuoti. Vis dėlto reikia palikti šioms įstaigoms galimybę saugiai teikti paskolas klientams turimiems vertybiniams popieriams finansuoti (garantinės įmokos skolinimas).

| — | Reikėtų padidinti rinkos skaidrumą, o geriausia tai būtų užtikrinti per sandorių duomenų saugyklą, suteikiančią atvirą prieigą prie sukauptų duomenų, kad labai svarbūs, tačiau neaiškūs finansavimo rinkose vykdomi veiksmai taptų vieši (tai būtų naudinga patiems rinkos dalyviams). |
| --- | --- |

—

Reikėtų padidinti rinkos skaidrumą, o geriausia tai būtų užtikrinti per sandorių duomenų saugyklą, suteikiančią atvirą prieigą prie sukauptų duomenų, kad labai svarbūs, tačiau neaiškūs finansavimo rinkose vykdomi veiksmai taptų vieši (tai būtų naudinga patiems rinkos dalyviams).

| — | Finansų bendrovės ir fondai neturėtų galėti skolinti įkeičiant vertybinius popierius, kurių jie neturi teisės ar galimybės visiškai turėti. |
| --- | --- |

—

Finansų bendrovės ir fondai neturėtų galėti skolinti įkeičiant vertybinius popierius, kurių jie neturi teisės ar galimybės visiškai turėti.

| — | Reikėtų reglamentuoti, kaip ne finansų įstaigos taiko grynųjų pinigų garantijas. |
| --- | --- |

—

Reikėtų reglamentuoti, kaip ne finansų įstaigos taiko grynųjų pinigų garantijas.

| — | Atsakingos institucijos turėtų turėti galimybę imtis veiksmų ir nustatyti minimalius skolos vertės sumažinimus ar maržos lygius užstatu užtikrintoms finansavimo rinkoms (arba jų segmentams). Tai turėtų būti vykdoma tarptautiniu lygmeniu ir galėtų būti susieta su centrinių bankų skolos vertės sumažinimais. |
| --- | --- |

—

Atsakingos institucijos turėtų turėti galimybę imtis veiksmų ir nustatyti minimalius skolos vertės sumažinimus ar maržos lygius užstatu užtikrintoms finansavimo rinkoms (arba jų segmentams). Tai turėtų būti vykdoma tarptautiniu lygmeniu ir galėtų būti susieta su centrinių bankų skolos vertės sumažinimais.

| d) | Kokias kitas priemones (griežtesnę stebėseną, neprivalomas priemones ar kt.) reikėtų apsvarstyti?
  EESRK siūlo:






  — | apsaugoti finansinių produktų vartotojus nuo galimos nesąžiningos prekybos tokio pobūdžio produktais ir paslaugomis, pavyzdžiui, kai yra vykdomos apgaulingos pardavimo akcijos arba piramidės pobūdžio pardavimo skatinimo veiksmai, ir pasirūpinti, kad sutartyse su vartotojais nebūtų nustatomos nesąžiningos sąlygos; |
| --- | --- | --- |

d)

Kokias kitas priemones (griežtesnę stebėseną, neprivalomas priemones ar kt.) reikėtų apsvarstyti?

EESRK siūlo:

—

apsaugoti finansinių produktų vartotojus nuo galimos nesąžiningos prekybos tokio pobūdžio produktais ir paslaugomis, pavyzdžiui, kai yra vykdomos apgaulingos pardavimo akcijos arba piramidės pobūdžio pardavimo skatinimo veiksmai, ir pasirūpinti, kad sutartyse su vartotojais nebūtų nustatomos nesąžiningos sąlygos;

| — | atsižvelgti į Čikagos universiteto profesorių Eric A. Posner ir E. Glen Weyl 2012 m. vasario 23 d. pasiūlymą „Maisto ir vaistų administracijai prilygstanti finansinių inovacijų kontrolės institucija. Interesų draudimo doktrinos taikymas XXI amžiaus finansų rinkoms“ (angl. An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets), kad prieš pateikiant į rinką kiekvieną naują produktą vyriausybė jį patvirtintų, jei manoma, kad jis tarnauja realiajai ekonomikai, ir atmestų, jeigu jis buvo sukurtas vien tik spekuliaciniais tikslais. |
| --- | --- |

—

atsižvelgti į Čikagos universiteto profesorių Eric A. Posner ir E. Glen Weyl 2012 m. vasario 23 d. pasiūlymą „Maisto ir vaistų administracijai prilygstanti finansinių inovacijų kontrolės institucija. Interesų draudimo doktrinos taikymas XXI amžiaus finansų rinkoms“ (angl. An FDA for Financial Innovation: Applying the Insurable Interest Doctrine to Twenty-First-Century Financial Markets), kad prieš pateikiant į rinką kiekvieną naują produktą vyriausybė jį patvirtintų, jei manoma, kad jis tarnauja realiajai ekonomikai, ir atmestų, jeigu jis buvo sukurtas vien tik spekuliaciniais tikslais.

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 248, 2011 8 25, p. 108.

1

(2)  OL C 220, 2003 9 16, p. 1.

2

(3)  OL C 18, 2011 1 19, p. 90.

3

(4)  OL C 277, 2009 11 17, p. 117 ir OL L 145, 2011 5 31, p. 30.

4

(5)  OL C 228, 2009 9 22, p. 62.

5

(6)  OL C 68, 2012 3 6, p. 39.

6

(7)  OL C 224, 2008 8 30, p. 11.

7

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/44

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“

(COM(2012) 179 final)

2013/C 11/10

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. balandžio 20 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“

COM(2012) 179 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 120 narių balsavus už ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos komunikatą ir skiria didelį dėmesį sparčiam perėjimui prie visuotinai taikomos elektroninių viešųjų pirkimų sistemos, sėkmingai išbandytos kai kuriose valstybėse narėse. Viešųjų pirkimų rinka siejama su dideliais skaičiais: joje sukuriama apie 20 proc. ES BVP. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos komunikatą ir skiria didelį dėmesį sparčiam perėjimui prie visuotinai taikomos elektroninių viešųjų pirkimų sistemos, sėkmingai išbandytos kai kuriose valstybėse narėse. Viešųjų pirkimų rinka siejama su dideliais skaičiais: joje sukuriama apie 20 proc. ES BVP.

| 1.2 | Tokiu sudėtingu kaip dabartinis laikotarpiu, kai vyksta labai sunkias pasekmes piliečiams lemiantys biudžeto koregavimo procesai, Europa ir jos iniciatyvos vertinamos labai neigiamai. Europos institucijos turi dėti daugiau pastangų, kad taptų atviresnės, paaiškintų ir nurodytų priežastis, skatinančias jas priimti tam tikrus sprendimus. Komisijai, kuri yra vienintelė ES institucija, turinti teisę teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, tenka išskirtinė atsakomybė ne tik informuoti, bet ir įtikinti piliečius jos teikiamų pasiūlymų naudingumu. EESRK deda pastangas šioje srityje ir Komisija turėtų labiau bendradarbiauti su kitomis ES institucijomis, įskaitant patariamosiomis. |
| --- | --- |

1.2

Tokiu sudėtingu kaip dabartinis laikotarpiu, kai vyksta labai sunkias pasekmes piliečiams lemiantys biudžeto koregavimo procesai, Europa ir jos iniciatyvos vertinamos labai neigiamai. Europos institucijos turi dėti daugiau pastangų, kad taptų atviresnės, paaiškintų ir nurodytų priežastis, skatinančias jas priimti tam tikrus sprendimus. Komisijai, kuri yra vienintelė ES institucija, turinti teisę teikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, tenka išskirtinė atsakomybė ne tik informuoti, bet ir įtikinti piliečius jos teikiamų pasiūlymų naudingumu. EESRK deda pastangas šioje srityje ir Komisija turėtų labiau bendradarbiauti su kitomis ES institucijomis, įskaitant patariamosiomis.

| 1.3 | EESRK pabrėžia, kad linijinis valstybių biudžeto mažinimas, lemiantis ankstyvą vyresnio amžiaus ir patyrusių darbuotojų, dalyvaujančių viešųjų pirkimų veikloje, išėjimą iš tarnybos, laipsniškai mažina viešųjų institucijų žmogiškąjį kapitalą, todėl ragina valstybes nares vengti beatodairiško lėšų mažinimo, kuris tik trumpam pagerina biudžeto padėtį; dažnai prireikia pasitelkti išorės išteklius, nes likusi darbo jėga dar nėra įgijusi reikiamų profesinių įgūdžių. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pabrėžia, kad linijinis valstybių biudžeto mažinimas, lemiantis ankstyvą vyresnio amžiaus ir patyrusių darbuotojų, dalyvaujančių viešųjų pirkimų veikloje, išėjimą iš tarnybos, laipsniškai mažina viešųjų institucijų žmogiškąjį kapitalą, todėl ragina valstybes nares vengti beatodairiško lėšų mažinimo, kuris tik trumpam pagerina biudžeto padėtį; dažnai prireikia pasitelkti išorės išteklius, nes likusi darbo jėga dar nėra įgijusi reikiamų profesinių įgūdžių.

| 1.4 | EESRK pabrėžia elektroninių viešųjų pirkimų svarbą atsižvelgiant į galimą naudą:






  — | skaidrumui, kovai su sukčiavimu, |
| --- | --- | --- |

1.4

EESRK pabrėžia elektroninių viešųjų pirkimų svarbą atsižvelgiant į galimą naudą:

—

skaidrumui, kovai su sukčiavimu,

| — | rinkos veiksmingumui, |
| --- | --- |

—

rinkos veiksmingumui,

| — | viešųjų pirkimų rinkos atvėrimui MVĮ, |
| --- | --- |

—

viešųjų pirkimų rinkos atvėrimui MVĮ,

| — | lėšomis, kurias sutaupys viešosios institucijos, |
| --- | --- |

—

lėšomis, kurias sutaupys viešosios institucijos,

| — | vidaus rinkos integracijai ir vystymui, |
| --- | --- |

—

vidaus rinkos integracijai ir vystymui,

| — | viešųjų institucijų modernizavimui ir Europos skaitmeninės darbotvarkės plėtojimui, |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų modernizavimui ir Europos skaitmeninės darbotvarkės plėtojimui,

| — | naujoms galimybėms technologines paslaugas teikiančioms įmonėms, |
| --- | --- |

—

naujoms galimybėms technologines paslaugas teikiančioms įmonėms,

| — | viešųjų institucijų ir įmonių darbuotojų profesiniam tobulėjimui. |
| --- | --- |

—

viešųjų institucijų ir įmonių darbuotojų profesiniam tobulėjimui.

| 1.5 | Komisija mano, kad tikslą visiškai pereiti prie e. viešųjų pirkimų galima pasiekti iki 2016 m. vidurio (galbūt iki 2017 m. atsižvelgiant į tai, kad perkėlimui į nacionalinę teisę reikia dviejų metų), t. y. daug sparčiau palyginti su per pastaruosius aštuonerius metus pasiekta pažanga. EESRK mano, kad tai yra teisingas ir plataus užmojo tikslas, kurį bus galima pasiekti tik laikantis tam tikrų šioje nuomonėje nurodytų standartizavimo, sąveikumo ir prieigos sąlygų. Šių sąlygų nevykdymas gali lemti dar didesnį rinkos susiskaidymą. |
| --- | --- |

1.5

Komisija mano, kad tikslą visiškai pereiti prie e. viešųjų pirkimų galima pasiekti iki 2016 m. vidurio (galbūt iki 2017 m. atsižvelgiant į tai, kad perkėlimui į nacionalinę teisę reikia dviejų metų), t. y. daug sparčiau palyginti su per pastaruosius aštuonerius metus pasiekta pažanga. EESRK mano, kad tai yra teisingas ir plataus užmojo tikslas, kurį bus galima pasiekti tik laikantis tam tikrų šioje nuomonėje nurodytų standartizavimo, sąveikumo ir prieigos sąlygų. Šių sąlygų nevykdymas gali lemti dar didesnį rinkos susiskaidymą.

| 1.6 | EESRK pritaria pasiūlytiems tikslams, tačiau turi pažymėti, kad, nepaisant visų įdėtų pastangų, elektroniniai viešieji pirkimai vis dar sudaro labai mažą procentą. Komisija šiuo metu rengia tyrimą, kuriame bus pateikti kiekvienoje šalyje pasiekti rezultatai. Šis tyrimas turėtų būti paskelbtas iki šių metų pabaigos. Pavyzdžiui, Italijoje e. viešieji pirkimai sudaro 4 proc. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pritaria pasiūlytiems tikslams, tačiau turi pažymėti, kad, nepaisant visų įdėtų pastangų, elektroniniai viešieji pirkimai vis dar sudaro labai mažą procentą. Komisija šiuo metu rengia tyrimą, kuriame bus pateikti kiekvienoje šalyje pasiekti rezultatai. Šis tyrimas turėtų būti paskelbtas iki šių metų pabaigos. Pavyzdžiui, Italijoje e. viešieji pirkimai sudaro 4 proc.

| 1.7 | EESRK labai apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės nenoriai bendradarbiauja: jos priešinasi permainoms ir nenori atverti savo viešųjų pirkimų rinkos konkurencijai, kad apsaugotų nacionalines įmones ir neprarastų didelės ekonominės ir politinės galios. |
| --- | --- |

1.7

EESRK labai apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės nenoriai bendradarbiauja: jos priešinasi permainoms ir nenori atverti savo viešųjų pirkimų rinkos konkurencijai, kad apsaugotų nacionalines įmones ir neprarastų didelės ekonominės ir politinės galios.

| 1.8 | Savo komunikate Komisija tai vadina „inertiškumu“, tuo tarpu EESRK mano, kad tai veikiau „pasyvus priešinimasis“ permainoms ir pasidavimas nacionaliniam protekcionistinio pobūdžio spaudimui. Visus viešuosius pirkimus skelbiant elektroniniu būdu, bus nenaudinga ir žalinga nustatyti Europos lygmens konkursų ribą, o to labai norėtų visų pirma MVĮ. |
| --- | --- |

1.8

Savo komunikate Komisija tai vadina „inertiškumu“, tuo tarpu EESRK mano, kad tai veikiau „pasyvus priešinimasis“ permainoms ir pasidavimas nacionaliniam protekcionistinio pobūdžio spaudimui. Visus viešuosius pirkimus skelbiant elektroniniu būdu, bus nenaudinga ir žalinga nustatyti Europos lygmens konkursų ribą, o to labai norėtų visų pirma MVĮ.

| 1.9 | EESRK mano, kad tolesnis ribų taikymas nedera su vidaus rinkos vystymusi ir prieštarauja vienodų konkurencijos sąlygų principui. |
| --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad tolesnis ribų taikymas nedera su vidaus rinkos vystymusi ir prieštarauja vienodų konkurencijos sąlygų principui.

| 1.10 | Informavimas. Piliečiai, įmonės, vietos ir nacionalinės valdžios institucijos turi būti įsitikinusios tokių priemonių naudingumu. Šiuo tikslu būtina kompleksiškai ir vengiant pavienių iniciatyvų skirti išteklius informavimui, komunikacijai ir mokymo veiklai. |
| --- | --- |

1.10

Informavimas. Piliečiai, įmonės, vietos ir nacionalinės valdžios institucijos turi būti įsitikinusios tokių priemonių naudingumu. Šiuo tikslu būtina kompleksiškai ir vengiant pavienių iniciatyvų skirti išteklius informavimui, komunikacijai ir mokymo veiklai.

| 1.11 | Skaidrumas. Vienas iš tiesioginių elektroninio viešųjų pirkimų paskelbimo poveikių - užtikrinti didesnį skaidrumą. EESRK siūlo ne tik paskelbti pranešimą, bet ir pateikti informaciją apie darbų įgyvendinimo pažangą atsižvelgiant į numatytus terminus, paskirtų darbų įvykdymo arba prekių tiekimo terminą. Skaidrumas padės vis labiau užkirsti kelią sukčiavimui ir leis viešosioms institucijoms sutaupyti daugiau lėšų ir pagerinti rinkos veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.11

Skaidrumas. Vienas iš tiesioginių elektroninio viešųjų pirkimų paskelbimo poveikių - užtikrinti didesnį skaidrumą. EESRK siūlo ne tik paskelbti pranešimą, bet ir pateikti informaciją apie darbų įgyvendinimo pažangą atsižvelgiant į numatytus terminus, paskirtų darbų įvykdymo arba prekių tiekimo terminą. Skaidrumas padės vis labiau užkirsti kelią sukčiavimui ir leis viešosioms institucijoms sutaupyti daugiau lėšų ir pagerinti rinkos veiksmingumą.

| 1.12 | Sąveika ir standartizavimas. EESRK ypatingą dėmesį skiria klausimams, susijusiems su įvairių platformų (dažnai portalų) sąveika ir procesų bei dokumentų, kuriais keičiamasi įvairiais viešųjų pirkimų etapais, standartizacija. Atskirų platformų, skirtingų formatų ir procedūrų plitimas yra viešųjų pirkimų automatizavimo kliūtis, atgrasanti tiekėjus, visų pirma MVĮ, taikyti šią priemonę. Komisija turėtų nedelsdama rekomenduoti su viešaisiais pirkimais susijusiose procedūrose taikyti bendrą Europos (arba tarptautinį) standartą; tai visų pirma pasakytina apie Europos standartizacijos komiteto (CEN) atliktą darbą praktiniame seminare „Verslo sąveikos sąsajos (angl. Business Interoperability Interfaces (BII)) viešuosiuose pirkimuose Europoje“ (1), ir BII profilių taikymą PEPPOL (Europos e. viešieji pirkimai internetu, angl. Pan European Public Procurement OnLine) specifikacijoms. |
| --- | --- |

1.12

Sąveika ir standartizavimas. EESRK ypatingą dėmesį skiria klausimams, susijusiems su įvairių platformų (dažnai portalų) sąveika ir procesų bei dokumentų, kuriais keičiamasi įvairiais viešųjų pirkimų etapais, standartizacija. Atskirų platformų, skirtingų formatų ir procedūrų plitimas yra viešųjų pirkimų automatizavimo kliūtis, atgrasanti tiekėjus, visų pirma MVĮ, taikyti šią priemonę. Komisija turėtų nedelsdama rekomenduoti su viešaisiais pirkimais susijusiose procedūrose taikyti bendrą Europos (arba tarptautinį) standartą; tai visų pirma pasakytina apie Europos standartizacijos komiteto (CEN) atliktą darbą praktiniame seminare „Verslo sąveikos sąsajos (angl. Business Interoperability Interfaces (BII)) viešuosiuose pirkimuose Europoje“ (1), ir BII profilių taikymą PEPPOL (Europos e. viešieji pirkimai internetu, angl. Pan European Public Procurement OnLine) specifikacijoms.

| 1.13 | Susiskaidymas. Kadangi nėra ES strategijos, tiek nacionaliniu, tiek regionų lygmeniu (Vokietijoje, Italijoje ir kitur) sukurtos tarpusavyje nesąveikaujančios platformos ir tapatybės nustatymo priemonės. MVĮ asociacijų manymu, tai beveik visada lemia sprendimą neteikti pasiūlymo, o kartais pernelyg dideles, nepagrįstas, valdymo išlaidas, ypač MVĮ. EESRK mano, kad ES turi veiksmingai šalinti rinkos susiskaidymą. |
| --- | --- |

1.13

Susiskaidymas. Kadangi nėra ES strategijos, tiek nacionaliniu, tiek regionų lygmeniu (Vokietijoje, Italijoje ir kitur) sukurtos tarpusavyje nesąveikaujančios platformos ir tapatybės nustatymo priemonės. MVĮ asociacijų manymu, tai beveik visada lemia sprendimą neteikti pasiūlymo, o kartais pernelyg dideles, nepagrįstas, valdymo išlaidas, ypač MVĮ. EESRK mano, kad ES turi veiksmingai šalinti rinkos susiskaidymą.

| 1.14 | Prieinamumas ir paprastumas. EESRK pabrėžia, kad naudos rinkai, viešosioms institucijoms ir piliečiams bus pasiekta tik užtikrinus prieinamas sistemas, mažas sąnaudas, lengvai valdomas ir tvarkomas sistemas, standartizuotus modulius, procedūras ir sprendimus, taip pat parengus bendrą terminų žodyną, kaip priemonę spręsti kalbinio pobūdžio problemas (jis taip pat turi būti prieinamas ir lengvai naudojamas) taikant principus, kurių „Smulkiojo verslo akte“ yra įsipareigojusi laikytis pati Komisija. |
| --- | --- |

1.14

Prieinamumas ir paprastumas. EESRK pabrėžia, kad naudos rinkai, viešosioms institucijoms ir piliečiams bus pasiekta tik užtikrinus prieinamas sistemas, mažas sąnaudas, lengvai valdomas ir tvarkomas sistemas, standartizuotus modulius, procedūras ir sprendimus, taip pat parengus bendrą terminų žodyną, kaip priemonę spręsti kalbinio pobūdžio problemas (jis taip pat turi būti prieinamas ir lengvai naudojamas) taikant principus, kurių „Smulkiojo verslo akte“ yra įsipareigojusi laikytis pati Komisija.

| 1.15 | Socialinės įmonės. Pereinant prie elektroninių priemonių taikymo, EESRK rekomenduoja didžiausią dėmesį skirti socialinių įmonių galimybėms jomis pasinaudoti. Šiuo metu tokios įmonės teikia daug socialinių paslaugų. Jos sudaro didžiąją dalį įmonių, teikiančių paramos ir sveikatos priežiūros paslaugas. |
| --- | --- |

1.15

Socialinės įmonės. Pereinant prie elektroninių priemonių taikymo, EESRK rekomenduoja didžiausią dėmesį skirti socialinių įmonių galimybėms jomis pasinaudoti. Šiuo metu tokios įmonės teikia daug socialinių paslaugų. Jos sudaro didžiąją dalį įmonių, teikiančių paramos ir sveikatos priežiūros paslaugas.

| 1.16 | MVĮ turi būti remiamos ES teisės aktais dėl nustatytą ribą viršijančių viešųjų pirkimų, kad galėtų atitikti keliamus nustatytus kapitalo ir patirties reikalavimus, be kita ko, kuriant laikinus įmonių konsorciumus arba asociacijas. Šiuo požiūriu galima paminėti Portugalijos pavyzdį: 87 proc. viešųjų pirkimų laimėjo MVĮ, tačiau tik 19 proc. vertės požiūriu. |
| --- | --- |

1.16

MVĮ turi būti remiamos ES teisės aktais dėl nustatytą ribą viršijančių viešųjų pirkimų, kad galėtų atitikti keliamus nustatytus kapitalo ir patirties reikalavimus, be kita ko, kuriant laikinus įmonių konsorciumus arba asociacijas. Šiuo požiūriu galima paminėti Portugalijos pavyzdį: 87 proc. viešųjų pirkimų laimėjo MVĮ, tačiau tik 19 proc. vertės požiūriu.

2.   Dokumento santrauka

| 2.1 | Šiame komunikate atskleidžiama strateginė elektroninių viešųjų pirkimų (angl. e-procurement) svarba ir nurodomi pagrindiniai veiksmai, kuriais Komisija ketina remti visišką viešųjų pirkimų perkėlimą į virtualią erdvę Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

2.1

Šiame komunikate atskleidžiama strateginė elektroninių viešųjų pirkimų (angl. e-procurement) svarba ir nurodomi pagrindiniai veiksmai, kuriais Komisija ketina remti visišką viešųjų pirkimų perkėlimą į virtualią erdvę Europos Sąjungoje.

| 2.2 | E. viešuosius pirkimus jau vykdančios perkančiosios organizacijos sutaupo 5–20 proc lėšų. Jei visiems ES viešiesiems pirkimams būtų taikomas mažesnis procentas, atsižvelgiant į bendrą viešųjų pirkimų mastą, būtų sutaupyta daugiau nei 100 milijardų eurų. |
| --- | --- |

2.2

E. viešuosius pirkimus jau vykdančios perkančiosios organizacijos sutaupo 5–20 proc lėšų. Jei visiems ES viešiesiems pirkimams būtų taikomas mažesnis procentas, atsižvelgiant į bendrą viešųjų pirkimų mastą, būtų sutaupyta daugiau nei 100 milijardų eurų.

| 2.3 | Viešųjų pirkimų (2) srityje - kaip numatyta 2011 m. Bendrosios rinkos akte (3) - Komisija pateikė tam tikrų pasiūlymų, kaip iki 2016 m. vidurio visiškai pereiti prie e. viešųjų pirkimų (4). Galutinis tikslas – sukurti vientisą e. viešųjų pirkimų sistemą, kurioje visi procedūros etapai – nuo pranešimo (angl. e-notification) iki mokėjimo (angl. e-payment) – vyktų elektroniškai (5). |
| --- | --- |

2.3

Viešųjų pirkimų (2) srityje - kaip numatyta 2011 m. Bendrosios rinkos akte (3) - Komisija pateikė tam tikrų pasiūlymų, kaip iki 2016 m. vidurio visiškai pereiti prie e. viešųjų pirkimų (4). Galutinis tikslas – sukurti vientisą e. viešųjų pirkimų sistemą, kurioje visi procedūros etapai – nuo pranešimo (angl. e-notification) iki mokėjimo (angl. e-payment) – vyktų elektroniškai (5).

| 2.4 | E. viešieji pirkimai gali padėti didinti viešųjų pirkimų skaidrumą ir galimybes juose dalyvauti, ypač MVĮ, ir taip bendrojoje rinkoje skatinti tarpvalstybinę konkurenciją, inovacijas ir augimą. |
| --- | --- |

2.4

E. viešieji pirkimai gali padėti didinti viešųjų pirkimų skaidrumą ir galimybes juose dalyvauti, ypač MVĮ, ir taip bendrojoje rinkoje skatinti tarpvalstybinę konkurenciją, inovacijas ir augimą.

| 2.5 | Komisija nurodė dvi didžiausias elektroninių viešųjų pirkimų diegimo kliūtis:






  — | tam tikrų suinteresuotųjų šalių inertiškumas. Uždavinys - abejojančius pirkėjus ir tiekėjus įtikinti, kad verta keisti įsisenėjusius įpročius; |
| --- | --- | --- |

2.5

Komisija nurodė dvi didžiausias elektroninių viešųjų pirkimų diegimo kliūtis:

—

tam tikrų suinteresuotųjų šalių inertiškumas. Uždavinys - abejojančius pirkėjus ir tiekėjus įtikinti, kad verta keisti įsisenėjusius įpročius;

| — | rinkos susiskaidymas, kurį gali lemti kartais techniškai sudėtingų ES įdiegtų sistemų įvairovė. |
| --- | --- |

—

rinkos susiskaidymas, kurį gali lemti kartais techniškai sudėtingų ES įdiegtų sistemų įvairovė.

| 2.6 | Pasiūlytiems tikslams įgyvendinti Komisija pateikia 15 punktų veiksmų planą. |
| --- | --- |

2.6

Pasiūlytiems tikslams įgyvendinti Komisija pateikia 15 punktų veiksmų planą.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pripažįsta, kad svarbu persvarstyti viešųjų pirkimų teisinę sistemą ir laipsniškai visiškai automatizuoti viešuosius pirkimus ir nustatyti privalomą reikalavimą tam tikruose viešojo pirkimo etapuose naudoti elektronines ryšio priemones. |
| --- | --- |

3.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pripažįsta, kad svarbu persvarstyti viešųjų pirkimų teisinę sistemą ir laipsniškai visiškai automatizuoti viešuosius pirkimus ir nustatyti privalomą reikalavimą tam tikruose viešojo pirkimo etapuose naudoti elektronines ryšio priemones.

| 3.2 | Komisijos pasiūlytas laipsniško elektroninių viešųjų pirkimų įvedimo veiksmų planas yra labai plataus užmojo ir, tinkamai jį įgyvendinus, būtų labai naudingas visiems viešųjų pirkimų rinkos dalyviams. Atsižvelgiant į skirtingą elektroninių viešųjų pirkimų raidą įvairiose valstybėse, kuriose jau stebimas sprendimų ir platformų susiskaidymo reiškinys, strateginių arba veiklos gairių trūkumas gali lemti dar didesnį rinkos susiskaidymą, jei nebus laikomasi tam tikrų pagrindinių būtiniausių reikalavimų. |
| --- | --- |

3.2

Komisijos pasiūlytas laipsniško elektroninių viešųjų pirkimų įvedimo veiksmų planas yra labai plataus užmojo ir, tinkamai jį įgyvendinus, būtų labai naudingas visiems viešųjų pirkimų rinkos dalyviams. Atsižvelgiant į skirtingą elektroninių viešųjų pirkimų raidą įvairiose valstybėse, kuriose jau stebimas sprendimų ir platformų susiskaidymo reiškinys, strateginių arba veiklos gairių trūkumas gali lemti dar didesnį rinkos susiskaidymą, jei nebus laikomasi tam tikrų pagrindinių būtiniausių reikalavimų.

| 3.3 | Vis dėlto e viešieji pirkimai neturi būti vykdomi pažeidžiant „pasiūlytų geriausių sąlygų“ principą, numatytą direktyvos dėl viešųjų pirkimų projekte (6). |
| --- | --- |

3.3

Vis dėlto e viešieji pirkimai neturi būti vykdomi pažeidžiant „pasiūlytų geriausių sąlygų“ principą, numatytą direktyvos dėl viešųjų pirkimų projekte (6).

| 3.4 | EESRK ypatingą dėmesį skiria klausimams, susijusiems su įvairių platformų (dažnai portalų) sąveika ir procesų bei dokumentų, kuriais keičiamasi įvairiais viešųjų pirkimų etapais, standartizacija. Reikėtų nustatyti europinį (arba tarptautinį) programinės įrangos (angl. software) atvirąjį standartą, taikomą vykdant elektroninius viešojo sektoriaus pirkimus. Atskirų platformų, įvairių formatų ir procedūrų plitimas yra viešųjų pirkimų automatizavimo kliūtis, atgrasanti tiekėjus, visų pirma MVĮ, taikyti šią priemonę. Europos standartizacijos komitetas (CEN), siekdamas standartizuoti programinę įrangą, savo praktiniame seminare „Verslo sąveikos sąsajos (angl. Business Interoperability Interfaces) viešuosiuose pirkimuose Europoje“ parengė sąveikių standartų profilius. |
| --- | --- |

3.4

EESRK ypatingą dėmesį skiria klausimams, susijusiems su įvairių platformų (dažnai portalų) sąveika ir procesų bei dokumentų, kuriais keičiamasi įvairiais viešųjų pirkimų etapais, standartizacija. Reikėtų nustatyti europinį (arba tarptautinį) programinės įrangos (angl. software) atvirąjį standartą, taikomą vykdant elektroninius viešojo sektoriaus pirkimus. Atskirų platformų, įvairių formatų ir procedūrų plitimas yra viešųjų pirkimų automatizavimo kliūtis, atgrasanti tiekėjus, visų pirma MVĮ, taikyti šią priemonę. Europos standartizacijos komitetas (CEN), siekdamas standartizuoti programinę įrangą, savo praktiniame seminare „Verslo sąveikos sąsajos (angl. Business Interoperability Interfaces) viešuosiuose pirkimuose Europoje“ parengė sąveikių standartų profilius.

| 3.5 | EESRK pritaria, kad, siekiant įveikti esamas kliūtis, Komisija turi imtis konkrečių veiksmų, kurie padėtų įtvirtinti prievolę taikyti tarptautinius arba europinius atviruosius standartus įgyvendinant sąveikius techninius sprendimus. Būtų tikslinga parengti svarbiausias tinkamo atvirtųjų standartų taikymo gaires remiantis Europos standartizacijos komiteto praktinio seminaro dėl verslo sąveikos sąsajų metu atliktu darbu ir jų taikymu vykdant PEPPOL projektą. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje aiškiai numatyti (7) veiksmai, skirti remti elektroninių viešųjų pirkimų standartizavimą taikant technines specifikacijas, kurias galėtų įgyvendinti visi IRT sprendimų ir paslaugų teikėjai. |
| --- | --- |

3.5

EESRK pritaria, kad, siekiant įveikti esamas kliūtis, Komisija turi imtis konkrečių veiksmų, kurie padėtų įtvirtinti prievolę taikyti tarptautinius arba europinius atviruosius standartus įgyvendinant sąveikius techninius sprendimus. Būtų tikslinga parengti svarbiausias tinkamo atvirtųjų standartų taikymo gaires remiantis Europos standartizacijos komiteto praktinio seminaro dėl verslo sąveikos sąsajų metu atliktu darbu ir jų taikymu vykdant PEPPOL projektą. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje aiškiai numatyti (7) veiksmai, skirti remti elektroninių viešųjų pirkimų standartizavimą taikant technines specifikacijas, kurias galėtų įgyvendinti visi IRT sprendimų ir paslaugų teikėjai.

| 3.6 | EESRK pabrėžia labai svarbų galima e. viešųjų pirkimų indėlį užtikrinant viešojo sektoriaus viešųjų pirkimų skaidrumą ir kovojant su sukčiavimu. Elektroninės priemonės sudaro galimybę stebėti ir vertinti visą procesą ir tai, kaip teikėjas jį įvykdė. Tokia informacija yra labai svarbi siekiant užtikrinti kuo didesnį viešojo sektoriaus skaidrumą (angl. e-transparency) ir gali būti svarbi paskata patvirtinti e. viešųjų pirkimų priemones, visų pirma skirtas MVĮ. Geriausios praktikos pavyzdžiu šioje srityje yra Portugalija (8), taip pat Lietuva, kur įvesta privaloma e. pranešimo, e. prieigos ir e. pasiūlymų teikimo sistema davė apčiuopiamos naudos, kadangi 14–55 proc. sumažėjo perkamų prekių ir paslaugų kainos, 20–90 proc. išaugo konkursuose dalyvaujančių tiekėjų skaičius ir nuo 46 iki 11 dienų sutrumpėjo tiekimo proceso trukmė. |
| --- | --- |

3.6

EESRK pabrėžia labai svarbų galima e. viešųjų pirkimų indėlį užtikrinant viešojo sektoriaus viešųjų pirkimų skaidrumą ir kovojant su sukčiavimu. Elektroninės priemonės sudaro galimybę stebėti ir vertinti visą procesą ir tai, kaip teikėjas jį įvykdė. Tokia informacija yra labai svarbi siekiant užtikrinti kuo didesnį viešojo sektoriaus skaidrumą (angl. e-transparency) ir gali būti svarbi paskata patvirtinti e. viešųjų pirkimų priemones, visų pirma skirtas MVĮ. Geriausios praktikos pavyzdžiu šioje srityje yra Portugalija (8), taip pat Lietuva, kur įvesta privaloma e. pranešimo, e. prieigos ir e. pasiūlymų teikimo sistema davė apčiuopiamos naudos, kadangi 14–55 proc. sumažėjo perkamų prekių ir paslaugų kainos, 20–90 proc. išaugo konkursuose dalyvaujančių tiekėjų skaičius ir nuo 46 iki 11 dienų sutrumpėjo tiekimo proceso trukmė.

| 3.7 | Be to, labai svarbu, kad e. viešųjų pirkimų iniciatyvoje būtų numatyta parama MVĮ, skirta mokymui naudotis technologijomis ir suprasti jų naudą. Labai svarbu investuoti į viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojų mokymą. EESRK mano, kad tokia parama labai naudinga. MVĮ galėtų pasitelkti savo profesines asociacijas. |
| --- | --- |

3.7

Be to, labai svarbu, kad e. viešųjų pirkimų iniciatyvoje būtų numatyta parama MVĮ, skirta mokymui naudotis technologijomis ir suprasti jų naudą. Labai svarbu investuoti į viešojo ir privačiojo sektorių darbuotojų mokymą. EESRK mano, kad tokia parama labai naudinga. MVĮ galėtų pasitelkti savo profesines asociacijas.

| 3.8 | Yra kalbinių kliūčių, tačiau šiame komunikate joms neskirtas deramas dėmesys. Informacija apie e. viešųjų pirkimų platformas turėtų būti pateikta ne tik nacionaline, bet ir bent viena kita Europos kalba. Tačiau tai galėtų būti susiję su pernelyg didelėmis papildomomis sąnaudomis. Todėl Europos Komisija galėtų parengti specialią internetinę elektroninių viešųjų pirkimų vertimo priemonę. |
| --- | --- |

3.8

Yra kalbinių kliūčių, tačiau šiame komunikate joms neskirtas deramas dėmesys. Informacija apie e. viešųjų pirkimų platformas turėtų būti pateikta ne tik nacionaline, bet ir bent viena kita Europos kalba. Tačiau tai galėtų būti susiję su pernelyg didelėmis papildomomis sąnaudomis. Todėl Europos Komisija galėtų parengti specialią internetinę elektroninių viešųjų pirkimų vertimo priemonę.

| 3.9 | Komisija nenagrinėja visoje bendrojoje rinkoje kylančios informuotumo apie viešuosius pirkimus, kurių vertė mažesnė nei nustatyta riba, problemos, kuri ypač svarbi MVĮ ir labai mažoms įmonėms. EESRK mano, kad metas apsvarstyti tikslingumo išlaikyti dabartinę ribą klausimą atsižvelgiant į tai, kad, įvedus elektroninį paskelbimą, visi pirkimai bus visiems prieinami. |
| --- | --- |

3.9

Komisija nenagrinėja visoje bendrojoje rinkoje kylančios informuotumo apie viešuosius pirkimus, kurių vertė mažesnė nei nustatyta riba, problemos, kuri ypač svarbi MVĮ ir labai mažoms įmonėms. EESRK mano, kad metas apsvarstyti tikslingumo išlaikyti dabartinę ribą klausimą atsižvelgiant į tai, kad, įvedus elektroninį paskelbimą, visi pirkimai bus visiems prieinami.

4.   Konkrečios pastabos dėl numatytų veiksmų

| 4.1 | EESRK pritaria poreikiui pereiti prie viešųjų pirkimų automatizavimo. Komisija atkreipia dėmesį į pradinius viešųjų pirkimų etapus (pranešimų skelbimas, susipažinimas su konkurso dokumentais, pasiūlymų teikimas, pasiūlymų vertinimas ir sutarties skyrimas), tačiau taip pat svarbu atsižvelgti į įvairius tolesnius pirkimo sutarties skyrimo etapus (užsakymas, sąskaitų faktūrų išrašymas ir mokėjimas) ir informuoti apie pirkimų eigą, kylančias problemas, įvykdymo terminus ir sąnaudas. |
| --- | --- |

4.1

EESRK pritaria poreikiui pereiti prie viešųjų pirkimų automatizavimo. Komisija atkreipia dėmesį į pradinius viešųjų pirkimų etapus (pranešimų skelbimas, susipažinimas su konkurso dokumentais, pasiūlymų teikimas, pasiūlymų vertinimas ir sutarties skyrimas), tačiau taip pat svarbu atsižvelgti į įvairius tolesnius pirkimo sutarties skyrimo etapus (užsakymas, sąskaitų faktūrų išrašymas ir mokėjimas) ir informuoti apie pirkimų eigą, kylančias problemas, įvykdymo terminus ir sąnaudas.

| 4.2 | Techninių reikalavimų suvienodinimas yra labai svarbus plėtojant IT sprendimus ir paslaugas, kurie gali būti taikomi ir naudojami vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu. EESRK primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti šioje srityje numatytus veiksmus (2). Jų poveikis labai svarbus ne tik viešosioms institucijoms, bet ir, visų prima, tiekėjams, kurie galės taikyti Europos lygmeniu standartizuotus ir sąveikius sprendimus. |
| --- | --- |

4.2

Techninių reikalavimų suvienodinimas yra labai svarbus plėtojant IT sprendimus ir paslaugas, kurie gali būti taikomi ir naudojami vietos, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu. EESRK primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti šioje srityje numatytus veiksmus (2). Jų poveikis labai svarbus ne tik viešosioms institucijoms, bet ir, visų prima, tiekėjams, kurie galės taikyti Europos lygmeniu standartizuotus ir sąveikius sprendimus.

| 4.3 | Elektroninių parašų naudojimas yra sudėtingas tarpvalstybinių sandorių atveju. Todėl reikalingi veiksmai, kurie paskatintų tokių sprendimų sąveiką. Vis dėlto svarbu pažymėti, kad kai kurios šalys, pavyzdžiui, Portugalija, tarp sunkumų vykdant e. viešuosius pirkimus nurodė ne tik įvairių elektroninių viešųjų pirkimų platformų sąveiką, bet ir pernelyg didelius elektroniniams parašams keliamus reikalavimus bei elektroninių laiko žymų paslaugos sąnaudas (9). |
| --- | --- |

4.3

Elektroninių parašų naudojimas yra sudėtingas tarpvalstybinių sandorių atveju. Todėl reikalingi veiksmai, kurie paskatintų tokių sprendimų sąveiką. Vis dėlto svarbu pažymėti, kad kai kurios šalys, pavyzdžiui, Portugalija, tarp sunkumų vykdant e. viešuosius pirkimus nurodė ne tik įvairių elektroninių viešųjų pirkimų platformų sąveiką, bet ir pernelyg didelius elektroniniams parašams keliamus reikalavimus bei elektroninių laiko žymų paslaugos sąnaudas (9).

| 4.4 | Paprastų sprendimų ir gerosios praktikos skatinimas yra neabejotinai naudinga parama viešųjų pirkimų automatizavimo projektams. Rengiant atitinkamus sprendimus, turi būti atsižvelgta į MVĮ poreikius, ypač e. pasiūlymų teikimo etapu. Labai svarbūs Komisijos įsteigtos e. konkursų ekspertų grupės (ang. e-Tendering Expert Group) pasiekti rezultatai. Jie galėtų būti pateikti suinteresuotiesiems subjektams įvertinti. |
| --- | --- |

4.4

Paprastų sprendimų ir gerosios praktikos skatinimas yra neabejotinai naudinga parama viešųjų pirkimų automatizavimo projektams. Rengiant atitinkamus sprendimus, turi būti atsižvelgta į MVĮ poreikius, ypač e. pasiūlymų teikimo etapu. Labai svarbūs Komisijos įsteigtos e. konkursų ekspertų grupės (ang. e-Tendering Expert Group) pasiekti rezultatai. Jie galėtų būti pateikti suinteresuotiesiems subjektams įvertinti.

| 4.5 | Svarbiausias veiksmas, į kurį Komisija turėtų sutelkti dėmesį, susijęs su įvairių elektroninių viešųjų pirkimų vidaus rinkoje sprendimų įgyvendinimo tvarka. PEPPOL projekte dalyvavo vienuolika šalių, jos sukūrė technines specifikacijas, skirtas parengti su sudėtingiausiais viešųjų pirkimų etapais susijusius standartizuotus sprendimus ir atvirą standartizuotų dokumentų keitimosi platformą taip užtikrinant visišką įvairių Europos platformų sąveiką. |
| --- | --- |

4.5

Svarbiausias veiksmas, į kurį Komisija turėtų sutelkti dėmesį, susijęs su įvairių elektroninių viešųjų pirkimų vidaus rinkoje sprendimų įgyvendinimo tvarka. PEPPOL projekte dalyvavo vienuolika šalių, jos sukūrė technines specifikacijas, skirtas parengti su sudėtingiausiais viešųjų pirkimų etapais susijusius standartizuotus sprendimus ir atvirą standartizuotų dokumentų keitimosi platformą taip užtikrinant visišką įvairių Europos platformų sąveiką.

| 4.5.1 | PEPPOL sudedamosios dalys: elektroninio parašo patvirtinimo priemonės, grindžiamos Europos institucijų išduotomis elektroninėmis pažymomis, bendrovių virtualus dokumentų rinkinys (angl. Virtual Company Dossier), skirtas standartizuotai pateikti informaciją apie įmones (pažymos ir pareiškimai); elektroninis katalogas, kuriame standartiniu formatu pateikiami prekių ir paslaugų pasiūlymai; e. užsakymai ir e. sąskaitos faktūros leidžiantys pirkėjui ir teikėjui pagalspecialią procedūrą dalytis informacija apie bendrą veiklą. Galiausiai elektroninių duomenų perdavimo infrastruktūra (angl. network), grindžiama bendrais nacionaliniu lygmeniu suderinamais standartais ir susiejanti atskiras elektronines viešųjų pirkimų bendruomenes ir (arba) sistemas. |
| --- | --- |

4.5.1

PEPPOL sudedamosios dalys: elektroninio parašo patvirtinimo priemonės, grindžiamos Europos institucijų išduotomis elektroninėmis pažymomis, bendrovių virtualus dokumentų rinkinys (angl. Virtual Company Dossier), skirtas standartizuotai pateikti informaciją apie įmones (pažymos ir pareiškimai); elektroninis katalogas, kuriame standartiniu formatu pateikiami prekių ir paslaugų pasiūlymai; e. užsakymai ir e. sąskaitos faktūros leidžiantys pirkėjui ir teikėjui pagalspecialią procedūrą dalytis informacija apie bendrą veiklą. Galiausiai elektroninių duomenų perdavimo infrastruktūra (angl. network), grindžiama bendrais nacionaliniu lygmeniu suderinamais standartais ir susiejanti atskiras elektronines viešųjų pirkimų bendruomenes ir (arba) sistemas.

| 4.5.2 | Bendrovių virtualių dokumentų rinkinių (angl. VCD) sistema, panašiai kaip e. Certis (informacinė sistema, padedanti sužinoti, kokių pažymų ir pareiškimų vykstant viešųjų pirkimų procedūroms dažnai reikalaujama 27 valstybės narėse, Kroatijoje (stojančioji šalis), Turkijoje (šalis kandidatė) ir trijose ELPA valstybėse (Islandijoje, Lichtenšteine ir Norvegijoje)), teikia informaciją apie kriterijus ir pažymas, kurių reikalaujama dalyvaujant viešuosiuose rinkimuose valstybėse narėse. E. Certis duomenų bazė šiuo metu yra sukurta kaip informacijos duomenų bazė, tuo tarpu VCD sistema užtikrinamos kitos sąsajos siekiant su ja susieti kitas paslaugas. E. Certis turėtų būti į VCD panaši sistema. Komisija turėtų užtikrinti atitikimą ir atnaujinti susijusią oficialios informacijos sistemą teikiant tokią paslaugą ir skiriant techninę paramą. |
| --- | --- |

4.5.2

Bendrovių virtualių dokumentų rinkinių (angl. VCD) sistema, panašiai kaip e. Certis (informacinė sistema, padedanti sužinoti, kokių pažymų ir pareiškimų vykstant viešųjų pirkimų procedūroms dažnai reikalaujama 27 valstybės narėse, Kroatijoje (stojančioji šalis), Turkijoje (šalis kandidatė) ir trijose ELPA valstybėse (Islandijoje, Lichtenšteine ir Norvegijoje)), teikia informaciją apie kriterijus ir pažymas, kurių reikalaujama dalyvaujant viešuosiuose rinkimuose valstybėse narėse. E. Certis duomenų bazė šiuo metu yra sukurta kaip informacijos duomenų bazė, tuo tarpu VCD sistema užtikrinamos kitos sąsajos siekiant su ja susieti kitas paslaugas. E. Certis turėtų būti į VCD panaši sistema. Komisija turėtų užtikrinti atitikimą ir atnaujinti susijusią oficialios informacijos sistemą teikiant tokią paslaugą ir skiriant techninę paramą.

| 4.5.3 | EESRK tikisi tvirtos Komisijos ir valstybių narių paramos stiprinant asociacijos OpenPEPPOL vaidmenį ir pabrėžia jos svarbą, kadangi svarbu užtikrinti, kad, Europos viešajame sektoriuje vykdant viešuosius pirkimus, būtų toliau taikomos, išplėtotos ir naudojamos techninės specifikacijos užtikrinant standartizavimą ir sąveiką įvairiais viešųjų pirkimų etapais ne tik prieš sutarties skyrimą, bet ir vėlesniais etapais taip išvengiant rinkos susiskaidymo. |
| --- | --- |

4.5.3

EESRK tikisi tvirtos Komisijos ir valstybių narių paramos stiprinant asociacijos OpenPEPPOL vaidmenį ir pabrėžia jos svarbą, kadangi svarbu užtikrinti, kad, Europos viešajame sektoriuje vykdant viešuosius pirkimus, būtų toliau taikomos, išplėtotos ir naudojamos techninės specifikacijos užtikrinant standartizavimą ir sąveiką įvairiais viešųjų pirkimų etapais ne tik prieš sutarties skyrimą, bet ir vėlesniais etapais taip išvengiant rinkos susiskaidymo.

| 4.6 | EESRK pritaria, kad elektroninių viešųjų pirkimų infrastruktūros plėtra turi būti finansuojama ir remiama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (angl. Connecting Europe Facility) susiejant tai, ką jau yra sukūrusios PEPPOL konsorciumo valstybės narės, ir dabartinę perdavimo infrastruktūrą (angl. network), kuri sujungia įvairias sistemas Europoje. EESRK pabrėžia, kad svarbu ir toliau užtikrinti bendrais standartais grindžiamą atvirą, prieinamą ir saugią infrastruktūrą. Siekiant palengvinti viešųjų pirkimų diegimą, reikėtų pasinaudoti struktūriniais fondais. |
| --- | --- |

4.6

EESRK pritaria, kad elektroninių viešųjų pirkimų infrastruktūros plėtra turi būti finansuojama ir remiama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (angl. Connecting Europe Facility) susiejant tai, ką jau yra sukūrusios PEPPOL konsorciumo valstybės narės, ir dabartinę perdavimo infrastruktūrą (angl. network), kuri sujungia įvairias sistemas Europoje. EESRK pabrėžia, kad svarbu ir toliau užtikrinti bendrais standartais grindžiamą atvirą, prieinamą ir saugią infrastruktūrą. Siekiant palengvinti viešųjų pirkimų diegimą, reikėtų pasinaudoti struktūriniais fondais.

| 4.7 | EESRK rekomenduoja įgyvendinti kompleksinę komunikacijos strategiją remiantis esamomis bendruomenėmis, visų pirma OpenPEPPOL, bendradarbiaujant su Europos įmonių tinklu ir taikant regionams ir savivaldybėms skirtas tinklų kūrimo programas. Su viešaisiais pirkimais susijusi komunikacijos strategijos dalis galėtų būti bendrai įgyvendinama Komisijos, OpenPEPPOL ir naujojo bandomojo projekto A (CIP IRT PRP) Basic Cross Sector Services (BCSS) vykdytojų. |
| --- | --- |

4.7

EESRK rekomenduoja įgyvendinti kompleksinę komunikacijos strategiją remiantis esamomis bendruomenėmis, visų pirma OpenPEPPOL, bendradarbiaujant su Europos įmonių tinklu ir taikant regionams ir savivaldybėms skirtas tinklų kūrimo programas. Su viešaisiais pirkimais susijusi komunikacijos strategijos dalis galėtų būti bendrai įgyvendinama Komisijos, OpenPEPPOL ir naujojo bandomojo projekto A (CIP IRT PRP) Basic Cross Sector Services (BCSS) vykdytojų.

| 4.8 | EESRK remia Komisijos sprendimą automatizuoti visą savo vidaus struktūrų pirkimų procesą ir parengti atvirojo kodo (angl. open source) sprendimus. |
| --- | --- |

4.8

EESRK remia Komisijos sprendimą automatizuoti visą savo vidaus struktūrų pirkimų procesą ir parengti atvirojo kodo (angl. open source) sprendimus.

| 4.9 | EESRK pritaria, kad reikia užtikrinti viešųjų pirkimų elektroninių priemonių diegimo stebėseną ir nustatyti susijusią naudą. Priėmus direktyvą, Komisija turėtų kas ketvirtį paskelbti atskirose valstybėse narėse viešųjų pirkimų srityje pasiektos kokybinės ir kiekybinės pažangos ataskaitą, kad būtų galima įvertinti vykdomų procesų pažangą. |
| --- | --- |

4.9

EESRK pritaria, kad reikia užtikrinti viešųjų pirkimų elektroninių priemonių diegimo stebėseną ir nustatyti susijusią naudą. Priėmus direktyvą, Komisija turėtų kas ketvirtį paskelbti atskirose valstybėse narėse viešųjų pirkimų srityje pasiektos kokybinės ir kiekybinės pažangos ataskaitą, kad būtų galima įvertinti vykdomų procesų pažangą.

| 4.10 | Be to, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir konkurenciją, labai svarbu tarptautiniu lygmeniu plėtoti dialogą apie viešųjų pirkimų elektroninių priemonių naudojimą. Dar kartą pasitvirtina, kad tarptautinių standartų taikymas yra būtina priemonė šiam tikslui pasiekti, todėl reikėtų užtikrinti susijusios pažangos stebėseną. Viešajame sektoriuje diegiant elektroninius viešuosius pirkimus, visų pirma reikia rekomenduoti taikyti standartus (CEN BII ir PEPPOL specifikacijas) ir užtikrinti jų taikymo stebėseną. |
| --- | --- |

4.10

Be to, siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą ir konkurenciją, labai svarbu tarptautiniu lygmeniu plėtoti dialogą apie viešųjų pirkimų elektroninių priemonių naudojimą. Dar kartą pasitvirtina, kad tarptautinių standartų taikymas yra būtina priemonė šiam tikslui pasiekti, todėl reikėtų užtikrinti susijusios pažangos stebėseną. Viešajame sektoriuje diegiant elektroninius viešuosius pirkimus, visų pirma reikia rekomenduoti taikyti standartus (CEN BII ir PEPPOL specifikacijas) ir užtikrinti jų taikymo stebėseną.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  http://www.cen.eu/cwa/bii/specs/Profiles/IndexWG1.html

1

(2)  2011 m. gruodžio 20 d. pasiūlymai: COM(2011) 895 final, COM(2011) 896 final ir COM(2011) 897 final.

2

(3)  Bendrosios rinkos akte numatyta įvairių priemonių Europos ekonomikai paskatinti ir darbo vietoms kurti.

3

(4)  Pasiūlymuose numatyta, kad elektroniniai viešieji pirkimai taps privalomi ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo numatyto perkėlimo termino. Pagal dabartinį priėmimo grafiką tai turėtų būti galima įgyvendinti iki 2016 m. vidurio.

4

(5)  Viešojo pirkimo procesus sudaro du pagrindiniai etapai: iki sutarties skyrimo ir po jo. Etapą iki sutarties skyrimo sudaro visi smulkesni viešojo pirkimo etapai prieš paskiriant sutartį (pranešimų skelbimas, susipažinimas su konkurso dokumentais, pasiūlymų teikimas, pasiūlymų vertinimas ir sutarties skyrimas). Etapą po sutarties skyrimo sudaro visi smulkesni viešojo pirkimo etapai paskyrus sutartį (užsakymas, sąskaitų faktūrų išrašymas ir mokėjimas).

5

(6)  EEESR nuomonė: OL C 191, 2012 06 29, p. 84.

6

(7)  http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/fiche-dae.cfm?action_id=181.

7

(8)  www.base.gov.pt/.

8

(9)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-e-procurement-interventions.24416.

9

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/49

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“

(COM(2012) 209 final)

2013/C 11/11

Pranešėja Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. gegužės 8 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES valstybės pagalbos modernizavimas“

COM(2012) 209 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 128 nariams balsavus už ir 5 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos valstybės pagalbos politika turi strateginės reikšmės Europos Sąjungai šiuo metu, kai globalizuotai ekonomikai tenka atlaikyti didelę konkurenciją. |
| --- | --- |

1.1

Europos valstybės pagalbos politika turi strateginės reikšmės Europos Sąjungai šiuo metu, kai globalizuotai ekonomikai tenka atlaikyti didelę konkurenciją.

| 1.2 | EESRK nuomone, Komisijos komunikate siūlomai reformai reikia pritarti atsižvelgiant į jos tikslus:






  — | siekti, kad Europos valstybės pagalbos politika prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

1.2

EESRK nuomone, Komisijos komunikate siūlomai reformai reikia pritarti atsižvelgiant į jos tikslus:

—

siekti, kad Europos valstybės pagalbos politika prisidėtų prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo;

| — | iš naujo ir veiksmingiau perskirstyti atsakomybę Komisijai ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

—

iš naujo ir veiksmingiau perskirstyti atsakomybę Komisijai ir valstybėms narėms;

| — | tobulinti procedūras. |
| --- | --- |

—

tobulinti procedūras.

| 1.3 | EESRK pritaria Komisijos ketinimui stiprinti teigiamą veiksmingos valstybės pagalbos ir tvaraus ir integracinio augimo tikslo sąsają. Tikslinga valstybės pagalbos politika padės skatinti inovacijas (taip pat ir socialines), ekologiškų technologijų naudojimą ir žmogiškojo kapitalo vystymą stengiantis išvengti žalos aplinkai. Tikslingai nukreipta dinamiška valstybės pagalbos politika gali veiksmingai padėti įgyvendinti didesnio užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslus. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria Komisijos ketinimui stiprinti teigiamą veiksmingos valstybės pagalbos ir tvaraus ir integracinio augimo tikslo sąsają. Tikslinga valstybės pagalbos politika padės skatinti inovacijas (taip pat ir socialines), ekologiškų technologijų naudojimą ir žmogiškojo kapitalo vystymą stengiantis išvengti žalos aplinkai. Tikslingai nukreipta dinamiška valstybės pagalbos politika gali veiksmingai padėti įgyvendinti didesnio užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslus.

| 1.4 | Ši reforma turi plataus užmojo tikslus, metodus ir grafiką, bet reikėtų patikslinti keletą jos punktų. |
| --- | --- |

1.4

Ši reforma turi plataus užmojo tikslus, metodus ir grafiką, bet reikėtų patikslinti keletą jos punktų.

| 1.5 | EESRK prašo Komisijos patikslinti kai kurias komunikate pateiktas sąvokas:






  1.5.1 | Reikėtų aiškiau apibrėžti esminę Komisijos vartojamą „rinkos nepakankamumo“ sąvoką, nes įvairiomis aplinkybėmis ji vartojama skirtingai: tai ir galimybės gauti kreditą, plačiajuosčio ryšio finansavimas, pramoninių vietovių pertvarkymas komerciniais tikslais, galimybės naudotis inovacijomis, mokymas, moterų verslumo skatinimas ir kt. Rinkos nepakankamumą gali lemti įvairios priežastys: neigiamas išorės poveikis, informacijos trūkumas, koordinavimo problemos, įtaka rinkoje ir kt. |
| --- | --- | --- |

1.5

EESRK prašo Komisijos patikslinti kai kurias komunikate pateiktas sąvokas:

1.5.1

Reikėtų aiškiau apibrėžti esminę Komisijos vartojamą „rinkos nepakankamumo“ sąvoką, nes įvairiomis aplinkybėmis ji vartojama skirtingai: tai ir galimybės gauti kreditą, plačiajuosčio ryšio finansavimas, pramoninių vietovių pertvarkymas komerciniais tikslais, galimybės naudotis inovacijomis, mokymas, moterų verslumo skatinimas ir kt. Rinkos nepakankamumą gali lemti įvairios priežastys: neigiamas išorės poveikis, informacijos trūkumas, koordinavimo problemos, įtaka rinkoje ir kt.

| 1.6 | EESRK iškelia keletą klausimų dėl numatomų reformų:






  1.6.1 | Dėl Komisijos siūlomos reformos išaugs valstybių narių atsakomybė skirstant ir kontroliuojant valstybės pagalbą. Kokias teisines ir praktines priemones numato Komisija, kad įtikintų valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti taikant valstybės pagalbos teisę? |
| --- | --- | --- |

1.6

EESRK iškelia keletą klausimų dėl numatomų reformų:

1.6.1

Dėl Komisijos siūlomos reformos išaugs valstybių narių atsakomybė skirstant ir kontroliuojant valstybės pagalbą. Kokias teisines ir praktines priemones numato Komisija, kad įtikintų valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti taikant valstybės pagalbos teisę?

| 1.6.2 | Suteikus valstybėms narėms daugiau atsakomybės pagalbos kontrolės srityje, gali kilti pavojus, kad taisyklės bus taikomos subjektyviai, valstybės elgsis nesąžiningai ir grįš tam tikras ekonominis patriotizmas, kuris galiausiai dar labiau sumažintų įmonių teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

1.6.2

Suteikus valstybėms narėms daugiau atsakomybės pagalbos kontrolės srityje, gali kilti pavojus, kad taisyklės bus taikomos subjektyviai, valstybės elgsis nesąžiningai ir grįš tam tikras ekonominis patriotizmas, kuris galiausiai dar labiau sumažintų įmonių teisinį tikrumą.

| 1.6.3 | Remdamasi PPO ataskaita Komisija nustatė, kad pagrindiniai mūsų pasauliniai konkurentai skiria panašaus dydžio valstybės pagalbą. Tačiau Europos valstybės pagalbos politika yra skaidresnė palyginti su JAV, Indijoje, Korėjoje ar Brazilijoje veikiančiomis sistemomis. Šie duomenys jau yra pasenę, juos reikėtų atnaujinti, kad Komisija galėtų susidaryti išsamų ir tikslų vaizdą apie šiuo metu vyraujančią padėtį. |
| --- | --- |

1.6.3

Remdamasi PPO ataskaita Komisija nustatė, kad pagrindiniai mūsų pasauliniai konkurentai skiria panašaus dydžio valstybės pagalbą. Tačiau Europos valstybės pagalbos politika yra skaidresnė palyginti su JAV, Indijoje, Korėjoje ar Brazilijoje veikiančiomis sistemomis. Šie duomenys jau yra pasenę, juos reikėtų atnaujinti, kad Komisija galėtų susidaryti išsamų ir tikslų vaizdą apie šiuo metu vyraujančią padėtį.

| 1.6.4 | Komisija lygina ES valstybės pagalbos kontrolės sistemą su kitomis veikiančiomis sistemomis, bet nepadaro jokios konkrečios išvados. Kodėl ji nepasinaudoja šia galimybe dar kartą pabrėžti, jog būtinas ekonominis požiūris, kuriuo siekiama sukurti visiems vienodas sąlygas pasaulio mastu (angl. level-playing field), kad būtų galima šią pagalbą teikti subalansuotai? EESRK pabrėžia, kad reikia veiksmingai šalinti konkrečius neteisėtų užsienio subsidijų, kurios kelia pavojų Europos įmonių galimybei konkuruoti pasaulio mastu, padarinius. |
| --- | --- |

1.6.4

Komisija lygina ES valstybės pagalbos kontrolės sistemą su kitomis veikiančiomis sistemomis, bet nepadaro jokios konkrečios išvados. Kodėl ji nepasinaudoja šia galimybe dar kartą pabrėžti, jog būtinas ekonominis požiūris, kuriuo siekiama sukurti visiems vienodas sąlygas pasaulio mastu (angl. level-playing field), kad būtų galima šią pagalbą teikti subalansuotai? EESRK pabrėžia, kad reikia veiksmingai šalinti konkrečius neteisėtų užsienio subsidijų, kurios kelia pavojų Europos įmonių galimybei konkuruoti pasaulio mastu, padarinius.

| 1.7 | EESRK taip pat siūlo keletą pakeitimų, kurie, jo manymu, reikalingi atsižvelgiant į Komisijos ir Tarybos pripažintą būtinybę remti MVĮ, visų pirma kai jos patiria konkurencinį spaudimą iš trečiųjų valstybių įmonių, gaunančių didesnę, bet mažiau skaidrią tiesioginę ar netiesioginę valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

1.7

EESRK taip pat siūlo keletą pakeitimų, kurie, jo manymu, reikalingi atsižvelgiant į Komisijos ir Tarybos pripažintą būtinybę remti MVĮ, visų pirma kai jos patiria konkurencinį spaudimą iš trečiųjų valstybių įmonių, gaunančių didesnę, bet mažiau skaidrią tiesioginę ar netiesioginę valstybės pagalbą.

| 1.7.1 | Turėdamas omenyje tai, kad valstybės pagalbos sumos nėra didelės, poveikis yra teigiamas MVĮ ir labai mažoms įmonėms, o vidaus rinkai – ribotas, EESRK siūlo visam laikui de minimis pagalbos viršutinę ribą padidinti nuo 200 000 eurų iki 500 000 eurų, ją skiriant kiekvienai įmonei trejų metų iš eilės laikotarpiui, kaip kad neseniai nuspręsta visuotinės ekonominės svarbos paslaugų atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.7.1

Turėdamas omenyje tai, kad valstybės pagalbos sumos nėra didelės, poveikis yra teigiamas MVĮ ir labai mažoms įmonėms, o vidaus rinkai – ribotas, EESRK siūlo visam laikui de minimis pagalbos viršutinę ribą padidinti nuo 200 000 eurų iki 500 000 eurų, ją skiriant kiekvienai įmonei trejų metų iš eilės laikotarpiui, kaip kad neseniai nuspręsta visuotinės ekonominės svarbos paslaugų atžvilgiu.

| 1.7.2 | Kadangi būtina padėti Europos MVĮ plėsti savo tarptautinę rinką, EESRK siūlo pakeisti Bendrojo bendrosios išimties reglamento 27 straipsnio 3 dalį, kad MVĮ teikiama pagalba trejus metus iš eilės dalyvauti mugėse ir parodose būtų laikoma suderinama su bendra rinka. |
| --- | --- |

1.7.2

Kadangi būtina padėti Europos MVĮ plėsti savo tarptautinę rinką, EESRK siūlo pakeisti Bendrojo bendrosios išimties reglamento 27 straipsnio 3 dalį, kad MVĮ teikiama pagalba trejus metus iš eilės dalyvauti mugėse ir parodose būtų laikoma suderinama su bendra rinka.

| 1.8 | Remdamasis savo patirtimi, EESRK pateikia Komisijai tris praktinio pobūdžio rekomendacijas:






  1.8.1 | Parengti praktinį vadovą, kuriame visomis oficialiomis ES kalbomis būtų populiariai pateiktos apibrėžtys, nurodyti draudimai, būtų paaiškintos esamos procedūros, kad įmonės, teismai ir valdžios institucijos geriau suprastų, kas yra valstybės pagalba ir tinkamai ja naudotųsi. |
| --- | --- | --- |

1.8

Remdamasis savo patirtimi, EESRK pateikia Komisijai tris praktinio pobūdžio rekomendacijas:

1.8.1

Parengti praktinį vadovą, kuriame visomis oficialiomis ES kalbomis būtų populiariai pateiktos apibrėžtys, nurodyti draudimai, būtų paaiškintos esamos procedūros, kad įmonės, teismai ir valdžios institucijos geriau suprastų, kas yra valstybės pagalba ir tinkamai ja naudotųsi.

| 1.8.2 | Rengti papildomus mokymo seminarus kompetentingoms nacionalinėms valstybių narių valdžios institucijoms siekiant užtikrinti, kad Bendrijos valstybės pagalbos teisė valstybėse narėse būtų taikoma kuo vienodžiau. |
| --- | --- |

1.8.2

Rengti papildomus mokymo seminarus kompetentingoms nacionalinėms valstybių narių valdžios institucijoms siekiant užtikrinti, kad Bendrijos valstybės pagalbos teisė valstybėse narėse būtų taikoma kuo vienodžiau.

| 1.8.3 | Atsižvelgdamas į numatomų pakeitimų svarbą EESRK prašo, kad su juo būtų konsultuojamasi dėl De minimis reglamento, įgaliojimus suteikiančio reglamento ir Bendrojo bendrosios išimties reglamento persvarstymo. |
| --- | --- |

1.8.3

Atsižvelgdamas į numatomų pakeitimų svarbą EESRK prašo, kad su juo būtų konsultuojamasi dėl De minimis reglamento, įgaliojimus suteikiančio reglamento ir Bendrojo bendrosios išimties reglamento persvarstymo.

2.   Komunikato turinys

| 2.1 | Komisija ketina pertvarkyti tris pagrindines Europos valstybės pagalbos politikos kryptis siekdama:






  a) | skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą konkurencingoje vidaus rinkoje vadovaujantis strategija „Europa 2020“; |
| --- | --- | --- |

2.1

Komisija ketina pertvarkyti tris pagrindines Europos valstybės pagalbos politikos kryptis siekdama:

a)

skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą konkurencingoje vidaus rinkoje vadovaujantis strategija „Europa 2020“;

| b) | Komisijai atliekant ex ante nagrinėjimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms; |
| --- | --- |

b)

Komisijai atliekant ex ante nagrinėjimą, daugiausia dėmesio skirti didžiausią poveikį vidaus rinkai darančioms byloms;

| c) | supaprastinti procedūrines taisykles ir pagreitinti sprendimų priėmimą. |
| --- | --- |

c)

supaprastinti procedūrines taisykles ir pagreitinti sprendimų priėmimą.

| 2.2 | Ši reforma remiasi nevienodu dabartinės politikos vertinimu:






  — | dabartines taisykles sunku suprasti, taikyti ir kontroliuoti. 2012 m. vasario 23 d. lankydamasis EESRK, Europos Komisijos narys J. Almunia pats patvirtino, kad yra net 37 skirtingi dokumentai (reglamentai, komunikatai ir gairės); |
| --- | --- | --- |

2.2

Ši reforma remiasi nevienodu dabartinės politikos vertinimu:

—

dabartines taisykles sunku suprasti, taikyti ir kontroliuoti. 2012 m. vasario 23 d. lankydamasis EESRK, Europos Komisijos narys J. Almunia pats patvirtino, kad yra net 37 skirtingi dokumentai (reglamentai, komunikatai ir gairės);

| — | priemonių, kurioms taikoma bendroji išimtis, įgyvendinimo stebėsenos dabartiniai rezultatai rodo, kad jos nelabai atitinka valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

—

priemonių, kurioms taikoma bendroji išimtis, įgyvendinimo stebėsenos dabartiniai rezultatai rodo, kad jos nelabai atitinka valstybės pagalbos taisykles;

| — | Komisija neturi taisyklių, leidžiančių užsibrėžti aiškius prioritetus skundų nagrinėjimo srityje; |
| --- | --- |

—

Komisija neturi taisyklių, leidžiančių užsibrėžti aiškius prioritetus skundų nagrinėjimo srityje;

| — | Komisija ir valstybės narės galėtų geriau keistis informacija ir bendradarbiauti pranešimo procedūrų metu. |
| --- | --- |

—

Komisija ir valstybės narės galėtų geriau keistis informacija ir bendradarbiauti pranešimo procedūrų metu.

| 2.3 | Norėdama pagerinti šią padėtį ir stengdamasi išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą (pavyzdžiui, energetikos, transporto, skaitmeninių technologijų), Komisija siūlo reformą, turinčią plataus užmojo tikslus, metodus ir grafiką. |
| --- | --- |

2.3

Norėdama pagerinti šią padėtį ir stengdamasi išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą (pavyzdžiui, energetikos, transporto, skaitmeninių technologijų), Komisija siūlo reformą, turinčią plataus užmojo tikslus, metodus ir grafiką.

| 2.4 | Siūlomos reformos tikslai yra plataus užmojo, kadangi siekiama viena seniausių ir geriausiai integruotų ES politikų remti Europos ekonomikos augimą ir kartu atlikti gana radikalių procedūrinių patobulinimų, nors komunikate šie patobulinimai nėra nei išdėstyti, nei išreikšti skaičiais. |
| --- | --- |

2.4

Siūlomos reformos tikslai yra plataus užmojo, kadangi siekiama viena seniausių ir geriausiai integruotų ES politikų remti Europos ekonomikos augimą ir kartu atlikti gana radikalių procedūrinių patobulinimų, nors komunikate šie patobulinimai nėra nei išdėstyti, nei išreikšti skaičiais.

| 2.5 | Siūlomos reformos metodai yra plataus užmojo, kadangi Komisija siūlo vienu metu nuosekliai patobulinti visus su „integruota strategija“ susijusius dokumentus:






  — | persvarstyti De minimis reglamentą; |
| --- | --- | --- |

2.5

Siūlomos reformos metodai yra plataus užmojo, kadangi Komisija siūlo vienu metu nuosekliai patobulinti visus su „integruota strategija“ susijusius dokumentus:

—

persvarstyti De minimis reglamentą;

| — | iš dalies pakeisti Tarybos įgaliojimus suteikiantį reglamentą dėl tam tikrų pagalbos rūšių, laikomų suderinamomis su vidaus rinka, todėl apie jas pranešti nereikia, apibrėžčių; |
| --- | --- |

—

iš dalies pakeisti Tarybos įgaliojimus suteikiantį reglamentą dėl tam tikrų pagalbos rūšių, laikomų suderinamomis su vidaus rinka, todėl apie jas pranešti nereikia, apibrėžčių;

| — | peržiūrėti Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą dėl pagalbos rūšių, kurioms taikomas galiojantis Įgaliojimus suteikiantis reglamentas; |
| --- | --- |

—

peržiūrėti Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą dėl pagalbos rūšių, kurioms taikomas galiojantis Įgaliojimus suteikiantis reglamentas;

| — | pateikti teisinį sąvokos „valstybės pagalba“ aiškinimą; |
| --- | --- |

—

pateikti teisinį sąvokos „valstybės pagalba“ aiškinimą;

| — | modernizuoti Valstybės pagalbos procedūrų reglamentą. |
| --- | --- |

—

modernizuoti Valstybės pagalbos procedūrų reglamentą.

| 2.6 | Siūlomos reformos grafikas yra plataus užmojo, nes Komisija planuoja priimti pasiūlymų dėl Įgaliojimus suteikiančio reglamento ir Procedūros reglamento persvarstymo 2012 m. rudenį, o dėl kitų „paketo“ dokumentų – iki 2013 m. pabaigos, t. y. prieš įsigaliojant 2014–2020 m. finansinėms perspektyvoms. |
| --- | --- |

2.6

Siūlomos reformos grafikas yra plataus užmojo, nes Komisija planuoja priimti pasiūlymų dėl Įgaliojimus suteikiančio reglamento ir Procedūros reglamento persvarstymo 2012 m. rudenį, o dėl kitų „paketo“ dokumentų – iki 2013 m. pabaigos, t. y. prieš įsigaliojant 2014–2020 m. finansinėms perspektyvoms.

3.   Bendrosios pastabos

3.1   Valstybės pagalbos kontrolė platesniame Europos konkurencijos teisės kontekste

| 3.1.1 | EESRK pritaria Komisijos komunikate paskelbtiems tikslams, kuriais siekiama „palengvinti gerai organizuotos pagalbos, kuria sprendžiamos nustatytos rinkos nepakankamumo problemos ir siekiama bendros svarbos tikslų, vertinimą“ daugiausia dėmesio skiriant byloms, darančioms didžiausią poveikį vidaus rinkai, supaprastinant taisykles ir greičiau priimant sprendimus.
  Tai platesnio masto konkurencijos teisės, susijusios su antimonopoline teise (t. y. konkurenciją ribojančios veiklos susitarimai ir piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi) ir susijungimų kontrole, raidos dalis. |
| --- | --- |

3.1.1

EESRK pritaria Komisijos komunikate paskelbtiems tikslams, kuriais siekiama „palengvinti gerai organizuotos pagalbos, kuria sprendžiamos nustatytos rinkos nepakankamumo problemos ir siekiama bendros svarbos tikslų, vertinimą“ daugiausia dėmesio skiriant byloms, darančioms didžiausią poveikį vidaus rinkai, supaprastinant taisykles ir greičiau priimant sprendimus.

Tai platesnio masto konkurencijos teisės, susijusios su antimonopoline teise (t. y. konkurenciją ribojančios veiklos susitarimai ir piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi) ir susijungimų kontrole, raidos dalis.

| 3.1.2 | Antimonopolinės veiklos srityje „konkurencijos teisės modernizavimas“, pradėtas įgyvendinti priėmus Reglamentą Nr. 1/2003 (1) ir susijusius dokumentus bei panaikinus išankstinio pranešimo sistemą pradėjo konkurencijos teisės taikymo decentralizacijos procesą. Todėl Komisija dabar gali imtis veiksmų ir didžiausią dėmesį skirti pagrindiniams apribojimams ir piktnaudžiavimams, visų pirma karteliams. Šis modernizavimas paskatino didesnį nacionalinių kompetentingų konkurencijos institucijų, susibūrusių į tinklą, bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija. |
| --- | --- |

3.1.2

Antimonopolinės veiklos srityje „konkurencijos teisės modernizavimas“, pradėtas įgyvendinti priėmus Reglamentą Nr. 1/2003 (1) ir susijusius dokumentus bei panaikinus išankstinio pranešimo sistemą pradėjo konkurencijos teisės taikymo decentralizacijos procesą. Todėl Komisija dabar gali imtis veiksmų ir didžiausią dėmesį skirti pagrindiniams apribojimams ir piktnaudžiavimams, visų pirma karteliams. Šis modernizavimas paskatino didesnį nacionalinių kompetentingų konkurencijos institucijų, susibūrusių į tinklą, bendradarbiavimą tarpusavyje ir su Komisija.

| 3.1.3 | Susijungimų kontrolės klausimu Europos Komisijos narys J. Almunia neseniai pranešė, kad galbūt netrukus bus reformuojama Europos susijungimų kontrolės sistema, kad Komisija galėtų didžiausią dėmesį skirti tiems susijungimams, kurie gali labiausiai pakenkti rinkai (2). Artimiausiu metu reikėtų supaprastinti mažiausiai problemų keliančių atvejų nagrinėjimą patobulinant „supaprastintą procedūrą“ ir peržiūrėti išankstinio pranešimo procedūrą. Vėliau būtų galima peržiūrėti pačią susijungimų kontrolės tvarką patikrinant nekontrolinių akcijų paketų įsigijimus ir užtikrinant geresnę nacionalinių ir Europos sistemų sąveiką ribų ir nagrinėjimo perdavimo klausimais. |
| --- | --- |

3.1.3

Susijungimų kontrolės klausimu Europos Komisijos narys J. Almunia neseniai pranešė, kad galbūt netrukus bus reformuojama Europos susijungimų kontrolės sistema, kad Komisija galėtų didžiausią dėmesį skirti tiems susijungimams, kurie gali labiausiai pakenkti rinkai (2). Artimiausiu metu reikėtų supaprastinti mažiausiai problemų keliančių atvejų nagrinėjimą patobulinant „supaprastintą procedūrą“ ir peržiūrėti išankstinio pranešimo procedūrą. Vėliau būtų galima peržiūrėti pačią susijungimų kontrolės tvarką patikrinant nekontrolinių akcijų paketų įsigijimus ir užtikrinant geresnę nacionalinių ir Europos sistemų sąveiką ribų ir nagrinėjimo perdavimo klausimais.

3.2   Bendros valstybės pagalbos sistemos taikymo kriterijai

| 3.2.1 | EESRK dar kartą išreiškia pritarimą bendrai valstybės pagalbos sistemai, grindžiamai šiais kriterijais (3):






  — | pagalbos tikslingumas ir atranka; |
| --- | --- | --- |

3.2.1

EESRK dar kartą išreiškia pritarimą bendrai valstybės pagalbos sistemai, grindžiamai šiais kriterijais (3):

—

pagalbos tikslingumas ir atranka;

| — | derėjimas su bendrosios rinkos sukūrimo strategijomis; |
| --- | --- |

—

derėjimas su bendrosios rinkos sukūrimo strategijomis;

| — | taisyklių ir procedūrų supaprastinimas, skaidrumas ir teisinis tikrumas; |
| --- | --- |

—

taisyklių ir procedūrų supaprastinimas, skaidrumas ir teisinis tikrumas;

| — | aktyvesnis dialogas su valstybėmis narėmis sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese bei vertinimo ir veiksmingumo stebėsenos etapais; |
| --- | --- |

—

aktyvesnis dialogas su valstybėmis narėmis sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo procese bei vertinimo ir veiksmingumo stebėsenos etapais;

| — | daugiau informacijos įmonėms apie valstybės pagalbai taikomas taisykles ir procedūras; |
| --- | --- |

—

daugiau informacijos įmonėms apie valstybės pagalbai taikomas taisykles ir procedūras;

| — | atsakomybės pasidalijimas sukuriant nacionalinius koordinavimo lygmenis; |
| --- | --- |

—

atsakomybės pasidalijimas sukuriant nacionalinius koordinavimo lygmenis;

| — | Europos valstybės pagalbos taisyklių pritaikymas pagalbos strategijoms, kurias įgyvendina mūsų pagrindiniai prekybos partneriai siekiant užtikrinti „vienodas sąlygas“ likusio pasaulio atžvilgiu (4). |
| --- | --- |

—

Europos valstybės pagalbos taisyklių pritaikymas pagalbos strategijoms, kurias įgyvendina mūsų pagrindiniai prekybos partneriai siekiant užtikrinti „vienodas sąlygas“ likusio pasaulio atžvilgiu (4).

3.3   Valstybių narių atsakomybės didinimas taikant valstybės pagalbos taisykles

| 3.3.1 | EESRK supranta, kad jeigu Komisija savo kontrolę sutelks į daugiausia problemų keliančias bylas, visų pirma reikės daugiau pagalbos priemonių, kurioms netaikomas įpareigojimas pranešti. Tam neišvengiamai prireiks didesnės valstybių narių atsakomybės. Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į valstybės pagalbos teisės ypatumus. Juk valstybė ir apskritai visi valstybiniai ir viešieji subjektai, galintys skirti pagalbą, tam tikra prasme yra „savo bylos teisėjai“. |
| --- | --- |

3.3.1

EESRK supranta, kad jeigu Komisija savo kontrolę sutelks į daugiausia problemų keliančias bylas, visų pirma reikės daugiau pagalbos priemonių, kurioms netaikomas įpareigojimas pranešti. Tam neišvengiamai prireiks didesnės valstybių narių atsakomybės. Vis dėlto EESRK pabrėžia, kad reikėtų atsižvelgti į valstybės pagalbos teisės ypatumus. Juk valstybė ir apskritai visi valstybiniai ir viešieji subjektai, galintys skirti pagalbą, tam tikra prasme yra „savo bylos teisėjai“.

| 3.3.2 | Suteikus valstybėms narėms daugiau atsakomybės pagalbos kontrolės srityje, gali kilti pavojus, kad taisyklės bus taikomos subjektyviai, valstybės elgsis nesąžiningai ir grįš tam tikras ekonominis patriotizmas, kuris galiausiai dar labiau sumažintų įmonių teisinį tikrumą. |
| --- | --- |

3.3.2

Suteikus valstybėms narėms daugiau atsakomybės pagalbos kontrolės srityje, gali kilti pavojus, kad taisyklės bus taikomos subjektyviai, valstybės elgsis nesąžiningai ir grįš tam tikras ekonominis patriotizmas, kuris galiausiai dar labiau sumažintų įmonių teisinį tikrumą.

| 3.3.3 | Galima apsvarstyti keletą būdų, kaip maksimaliai sumažinti tokio pobūdžio pavojų:






  — | didinti skaidrumą įpareigojant valstybes nares teikti ataskaitas. Komisijos interneto svetainėje kasmet skelbti visiems prieinamą metinę suvestinę ataskaitą apie De minimis ir Bendrojo bendrosios išimties reglamentų taikymą. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Galima apsvarstyti keletą būdų, kaip maksimaliai sumažinti tokio pobūdžio pavojų:

—

didinti skaidrumą įpareigojant valstybes nares teikti ataskaitas. Komisijos interneto svetainėje kasmet skelbti visiems prieinamą metinę suvestinę ataskaitą apie De minimis ir Bendrojo bendrosios išimties reglamentų taikymą.

| — | Finansinė rizika dėl neteisėtų veiksmų ar teisės aktų pažeidimo turėtų tekti pagalbos gavėjui, privalančiam grąžinti jam skirtą sumą su palūkanomis. Todėl būtų galima didinti finansinę valstybių narių atsakomybę, pavyzdžiui, nustatant baudą valdžios institucijai už tokios pagalbos skyrimą. |
| --- | --- |

—

Finansinė rizika dėl neteisėtų veiksmų ar teisės aktų pažeidimo turėtų tekti pagalbos gavėjui, privalančiam grąžinti jam skirtą sumą su palūkanomis. Todėl būtų galima didinti finansinę valstybių narių atsakomybę, pavyzdžiui, nustatant baudą valdžios institucijai už tokios pagalbos skyrimą.

| — | Būtų galima numatyti įsteigti nacionalines nepriklausomas agentūras, kurios būtų atsakingos už valstybės pagalbos politiką. Jos veiktų kaip Komisijos ir įmonių informaciniai punktai. |
| --- | --- |

—

Būtų galima numatyti įsteigti nacionalines nepriklausomas agentūras, kurios būtų atsakingos už valstybės pagalbos politiką. Jos veiktų kaip Komisijos ir įmonių informaciniai punktai.

| — | Komisija turėtų veiksmingiau atlikti ex post stebėseną ir aktyviai skatinti geriausią praktiką. |
| --- | --- |

—

Komisija turėtų veiksmingiau atlikti ex post stebėseną ir aktyviai skatinti geriausią praktiką.

3.4   Procedūrų supaprastinimas ir skaidrumas

| 3.4.1 | Komisija ir valstybės narės, priimdamos konkrečių dokumentų 2008–2011 m. laikotarpiu, įrodė, kad geba spręsti ekonomikos ir finansų krizės sukeltas problemas (5). Glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir Komisijos tarnybų susitelkimas leido greitai priimti sprendimus, tenkinusius ir valstybių narių, ir įmonių poreikius. |
| --- | --- |

3.4.1

Komisija ir valstybės narės, priimdamos konkrečių dokumentų 2008–2011 m. laikotarpiu, įrodė, kad geba spręsti ekonomikos ir finansų krizės sukeltas problemas (5). Glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir Komisijos tarnybų susitelkimas leido greitai priimti sprendimus, tenkinusius ir valstybių narių, ir įmonių poreikius.

| 3.4.2 | Tačiau suinteresuotųjų subjektų nuomone, procedūros vis dar yra labai sudėtingos ir trunka pernelyg ilgai. Todėl EESRK pritaria Komisijos siekiui taisyti padėtį dėl ilgų bylų svarstymo terminų, gerinti administracinį darbą ir prašyti valstybių narių prisiimti didesnę atsakomybę, kad būtų galima užtikrinti skaidrumą ir efektyvumą. Svarbu, kad terminai kiek įmanoma labiau atitiktų ekonominės veiklos ritmą. |
| --- | --- |

3.4.2

Tačiau suinteresuotųjų subjektų nuomone, procedūros vis dar yra labai sudėtingos ir trunka pernelyg ilgai. Todėl EESRK pritaria Komisijos siekiui taisyti padėtį dėl ilgų bylų svarstymo terminų, gerinti administracinį darbą ir prašyti valstybių narių prisiimti didesnę atsakomybę, kad būtų galima užtikrinti skaidrumą ir efektyvumą. Svarbu, kad terminai kiek įmanoma labiau atitiktų ekonominės veiklos ritmą.

| 3.4.3 | Todėl kai kurių pagalbos rūšių svarstymo „supaprastintą procedūrą“ (6) būtų galima išplėsti nesumažinant reglamentavimo. Pagal šią procedūrą Komisija tik patikrina, ar pagalbos priemonė atitinka taikomas nuostatas ir praktiką. |
| --- | --- |

3.4.3

Todėl kai kurių pagalbos rūšių svarstymo „supaprastintą procedūrą“ (6) būtų galima išplėsti nesumažinant reglamentavimo. Pagal šią procedūrą Komisija tik patikrina, ar pagalbos priemonė atitinka taikomas nuostatas ir praktiką.

3.5   Geresnis teisės aktų vykdymo užtikrinimas (angl. better enforcement)

| 3.5.1 | Svarbiausia veiksmingai įgyvendinti valstybės pagalbos teisę. Tačiau EESRK konstatuoja, kad dažnai nacionaliniai teismai negali užtikrinti veiksmingo valstybės pagalbos teisės vykdymo, nes visų pirma siekiama apsaugoti įmonių, nukentėjusių nuo neteisėtų pagalbos priemonių suteikimo konkurentų subjektams. Galima paminėti keletą šio reiškinio priežasčių, pavyzdžiui, nepakankamą teisėjų kompetenciją Europos konkurencijos teisės srityje ir kiekvienam ginčui būdingus procedūrinius suvaržymus. |
| --- | --- |

3.5.1

Svarbiausia veiksmingai įgyvendinti valstybės pagalbos teisę. Tačiau EESRK konstatuoja, kad dažnai nacionaliniai teismai negali užtikrinti veiksmingo valstybės pagalbos teisės vykdymo, nes visų pirma siekiama apsaugoti įmonių, nukentėjusių nuo neteisėtų pagalbos priemonių suteikimo konkurentų subjektams. Galima paminėti keletą šio reiškinio priežasčių, pavyzdžiui, nepakankamą teisėjų kompetenciją Europos konkurencijos teisės srityje ir kiekvienam ginčui būdingus procedūrinius suvaržymus.

| 3.5.2 | Reikėtų rasti sprendimų, kurie leistų geriau užtikrinti valstybės pagalbos teisės vykdymą praktikoje. Įmonėms ir nacionaliniams teismams turėtų būti numatytos veiksmingesnės priemonės ir procedūros. |
| --- | --- |

3.5.2

Reikėtų rasti sprendimų, kurie leistų geriau užtikrinti valstybės pagalbos teisės vykdymą praktikoje. Įmonėms ir nacionaliniams teismams turėtų būti numatytos veiksmingesnės priemonės ir procedūros.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Aiškiai apibrėžti sąvoką „rinkos nepakankamumas“

| 4.1.1 | EESRK pritaria tikslui patvirtinti tik tas pagalbos priemones, kurios i) padės skatinti augimą stengiantis šalinti rinkos nepakankamumą (skiriama valstybės pagalba turėtų ne pakeisti, o papildyti privačias išlaidas) ir ii) turės skatinamąjį poveikį, kitaip tariant, paskatins pagalbos gavėją imtis veiklos, kurios jis nebūtų ėmęsis, jeigu pagalbos nebūtų gavęs. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK pritaria tikslui patvirtinti tik tas pagalbos priemones, kurios i) padės skatinti augimą stengiantis šalinti rinkos nepakankamumą (skiriama valstybės pagalba turėtų ne pakeisti, o papildyti privačias išlaidas) ir ii) turės skatinamąjį poveikį, kitaip tariant, paskatins pagalbos gavėją imtis veiklos, kurios jis nebūtų ėmęsis, jeigu pagalbos nebūtų gavęs.

| 4.1.2 | Šiame kontekste būtina aiškiai apibrėžti „rinkos nepakankamumo“ sąvoką ir pateikti pavyzdžių iš įvairių sričių, visų pirma remiantis turima Europos teismų praktika, kad būtų galima padėti ir valdžios institucijoms, ir įmonėms vienodai taikyti šią sąvoką ir ją taikyti pagalbos priemonių atžvilgiu jų kūrimo etape. |
| --- | --- |

4.1.2

Šiame kontekste būtina aiškiai apibrėžti „rinkos nepakankamumo“ sąvoką ir pateikti pavyzdžių iš įvairių sričių, visų pirma remiantis turima Europos teismų praktika, kad būtų galima padėti ir valdžios institucijoms, ir įmonėms vienodai taikyti šią sąvoką ir ją taikyti pagalbos priemonių atžvilgiu jų kūrimo etape.

4.2   Plėtoti valstybės pagalbos lyginamąją analizę tarptautiniu mastu ir atnaujinti duomenis

| 4.2.1 | Komunikato 16 ir 17 punktuose kalbama apie konkurencijos politiką ES nepriklausančiose šalyse. Komisija padarė išvadą, jog ES valstybės pagalbos teikimo pagrindas yra skaidresnis ir todėl skiriama panašaus dydžio pagalba. Išvada grindžiama 2006 m. PPO atlikta lyginamąja analize. EESRK prašo Komisijos pavesti PPO atlikti naują tyrimą, nes dėl krizės daugelis ES nepriklausančių PPO narių teikė dideles subsidijas, ypač savo apdirbamosios pramonės sektoriui. Iš tiesų būtų pageidautina, kad būsimoje konkurencijos politikoje, kuri įsigalios nuo 2013 m., būtų atsižvelgta į pakitusią dabartinę padėtį, pavyzdžiui, JAV, Kinijoje, Indijoje ir Brazilijoje (įskaitant federalinių valstybių suteiktą pagalbą) turint omenyje ekonominę konkurenciją, kurią aštrina pasaulinė krizė. |
| --- | --- |

4.2.1

Komunikato 16 ir 17 punktuose kalbama apie konkurencijos politiką ES nepriklausančiose šalyse. Komisija padarė išvadą, jog ES valstybės pagalbos teikimo pagrindas yra skaidresnis ir todėl skiriama panašaus dydžio pagalba. Išvada grindžiama 2006 m. PPO atlikta lyginamąja analize. EESRK prašo Komisijos pavesti PPO atlikti naują tyrimą, nes dėl krizės daugelis ES nepriklausančių PPO narių teikė dideles subsidijas, ypač savo apdirbamosios pramonės sektoriui. Iš tiesų būtų pageidautina, kad būsimoje konkurencijos politikoje, kuri įsigalios nuo 2013 m., būtų atsižvelgta į pakitusią dabartinę padėtį, pavyzdžiui, JAV, Kinijoje, Indijoje ir Brazilijoje (įskaitant federalinių valstybių suteiktą pagalbą) turint omenyje ekonominę konkurenciją, kurią aštrina pasaulinė krizė.

| 4.2.2 | Valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimas turi padėti sustiprinti įmonių konkurencingumą vidaus rinkoje ir tarptautiniu mastu. Tačiau Europos įmonėms tenka atlaikyti ES nepriklausančiose valstybėse, kurių teisės aktuose kartais nenumatyta jokių valstybės pagalbos apribojimų, įsikūrusių įmonių konkurenciją. Dėl šios padėties gali būti labai iškraipoma konkurencija Europos įmonių nenaudai, kaip teigiama Komisijos komunikate (7). |
| --- | --- |

4.2.2

Valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimas turi padėti sustiprinti įmonių konkurencingumą vidaus rinkoje ir tarptautiniu mastu. Tačiau Europos įmonėms tenka atlaikyti ES nepriklausančiose valstybėse, kurių teisės aktuose kartais nenumatyta jokių valstybės pagalbos apribojimų, įsikūrusių įmonių konkurenciją. Dėl šios padėties gali būti labai iškraipoma konkurencija Europos įmonių nenaudai, kaip teigiama Komisijos komunikate (7).

| 4.2.3 | Komisija, kiek leidžia jos įgaliojimai, įgyvendina iniciatyvas, kuriomis siekiama pagal sąžiningos konkurencijos sąvoką pasaulio mastu sudaryti „vienodas sąlygas“. Todėl visos valstybės pagalbos teisės reformos turės būti koordinuojamos su Komisijos veiksmais taikant prekybos politikos priemones (PPO taisykles, dvišalius laisvosios prekybos susitarimus). |
| --- | --- |

4.2.3

Komisija, kiek leidžia jos įgaliojimai, įgyvendina iniciatyvas, kuriomis siekiama pagal sąžiningos konkurencijos sąvoką pasaulio mastu sudaryti „vienodas sąlygas“. Todėl visos valstybės pagalbos teisės reformos turės būti koordinuojamos su Komisijos veiksmais taikant prekybos politikos priemones (PPO taisykles, dvišalius laisvosios prekybos susitarimus).

4.3   Persvarstyti požiūrį į pagalbą eksportui

| 4.3.1 | Pasiūlyme dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011) 834 final), Komisija pripažįsta, kad būtina padėti MVĮ eksportuoti ES viduje ir visame pasaulyje, kad būtų galima skatinti ekonomikos augimą. Numatyta teikti paramą ir pagalbos paslaugas augimo perspektyvų turinčioms MVĮ per Entreprise Europe tinklą. |
| --- | --- |

4.3.1

Pasiūlyme dėl reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COM(2011) 834 final), Komisija pripažįsta, kad būtina padėti MVĮ eksportuoti ES viduje ir visame pasaulyje, kad būtų galima skatinti ekonomikos augimą. Numatyta teikti paramą ir pagalbos paslaugas augimo perspektyvų turinčioms MVĮ per Entreprise Europe tinklą.

| 4.3.2 | Tačiau Komisijos požiūris kartu atrodo yra pernelyg apribojantis, pavyzdžiui, dėl MVĮ dalyvavimo mugėse ir parodose: 2008 m. rugpjūčio 6 d. Reglamento 800/2008 27 straipsnyje nustatyta keletas kumuliacinių sąlygų: pagalba neturi viršyti 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, pagalba turi būti skiriama MVĮ, kurios tenkina apibrėžtį pagal Bendrijos teisę, ir gali būti skiriama tik pirmam jų dalyvavimui mugėje ar parodoje. |
| --- | --- |

4.3.2

Tačiau Komisijos požiūris kartu atrodo yra pernelyg apribojantis, pavyzdžiui, dėl MVĮ dalyvavimo mugėse ir parodose: 2008 m. rugpjūčio 6 d. Reglamento 800/2008 27 straipsnyje nustatyta keletas kumuliacinių sąlygų: pagalba neturi viršyti 50 proc. visų tinkamų finansuoti išlaidų, pagalba turi būti skiriama MVĮ, kurios tenkina apibrėžtį pagal Bendrijos teisę, ir gali būti skiriama tik pirmam jų dalyvavimui mugėje ar parodoje.

| 4.3.3 | Manome, kad šis pirmo dalyvavimo kriterijus yra netinkamas atsižvelgiant į tarptautinės vystymosi strategiją, pagal kurią reikia veikti toje pačioje rinkoje ne mažiau kaip trejus metus prieš pradedant kurti savo vystymosi strategiją (veiklos vykdytojas, įsiteigimas, platinimas). Todėl EESRK pateikė pasiūlymą 27 straipsnio 3 dalies „pirmo dalyvavimo“ kriterijų pakeisti „ne ilgiau kaip trejus metus iš eilės dalyvavimo mugėse ir parodose“ kriterijumi nekeičiant kitų dviejų kriterijų. |
| --- | --- |

4.3.3

Manome, kad šis pirmo dalyvavimo kriterijus yra netinkamas atsižvelgiant į tarptautinės vystymosi strategiją, pagal kurią reikia veikti toje pačioje rinkoje ne mažiau kaip trejus metus prieš pradedant kurti savo vystymosi strategiją (veiklos vykdytojas, įsiteigimas, platinimas). Todėl EESRK pateikė pasiūlymą 27 straipsnio 3 dalies „pirmo dalyvavimo“ kriterijų pakeisti „ne ilgiau kaip trejus metus iš eilės dalyvavimo mugėse ir parodose“ kriterijumi nekeičiant kitų dviejų kriterijų.

4.4   Valstybės pagalba tvaraus ir integracinio augimo skatinimui

| 4.4.1 | ES turės užtikrinti, kad valstybės pagalba skatins inovacijas, taip pat ir socialinėje srityje, nes „Inovacijų sąjungoje“ jau pripažinta būtinybė teikti pagalbą socialinėms inovacijoms, skatins taikyti ekologiškas technologijas ir vystyti žmogiškąjį kapitalą pagal tvaraus vystymosi modelį. EESRK palankiai vertina tai, kad pagalba socialinėms naujovėms pamažu pripažįstama kaip su bendrąja rinka suderinama pagalba (8) ir tikisi, kad ateityje, vykstant valstybės pagalbos modernizavimo procesui, ši tendencija tik stiprės. |
| --- | --- |

4.4.1

ES turės užtikrinti, kad valstybės pagalba skatins inovacijas, taip pat ir socialinėje srityje, nes „Inovacijų sąjungoje“ jau pripažinta būtinybė teikti pagalbą socialinėms inovacijoms, skatins taikyti ekologiškas technologijas ir vystyti žmogiškąjį kapitalą pagal tvaraus vystymosi modelį. EESRK palankiai vertina tai, kad pagalba socialinėms naujovėms pamažu pripažįstama kaip su bendrąja rinka suderinama pagalba (8) ir tikisi, kad ateityje, vykstant valstybės pagalbos modernizavimo procesui, ši tendencija tik stiprės.

| 4.4.2 | EESRK taip pat pritaria tokios valstybės pagalbos koncepcijai, pagal kurią būtų skiriamos lėšos moksliniams tyrimams ir plėtrai ir kuri apimtų pažeidžiamoms visuomenės grupėms (visų pirma neįgaliesiems) prieinamų prekių, programų ir paslaugų kūrimą, realizavimą ir pateikimą rinkai (9). |
| --- | --- |

4.4.2

EESRK taip pat pritaria tokios valstybės pagalbos koncepcijai, pagal kurią būtų skiriamos lėšos moksliniams tyrimams ir plėtrai ir kuri apimtų pažeidžiamoms visuomenės grupėms (visų pirma neįgaliesiems) prieinamų prekių, programų ir paslaugų kūrimą, realizavimą ir pateikimą rinkai (9).

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

1

(2)  Žr. http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=SPEECH/12/453&format=HTML&aged=0&language=EN.

2

(3)  OL C 65, 2012 3 17, p. 1, 3.1 pt.

3

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/132797.pdf

4

(5)  Žr. dokumentą „Laikinos valstybės pagalbos taisyklės, priimtos sprendžiant ekonomikos ir finansų krizės sukeltas problemas“.

5

(6)  OL C 136, 2009 6 16, p. 3.

6

(7)  Žr. komunikato 17 punktą.

7

(8)  COM(2010) 546 final, COM(2011) 609 final, OL L 7, 2012 1 11, p. 3.

8

(9)  OL C 24, 2012 1 28, p. 1.

9

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/54 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/54

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“

(COM(2012) 225 final)

2013/C 11/12

Pranešėja Reine-Claude MADER

Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. gegužės 22 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos vartotojų darbotvarkė pasitikėjimui ir ekonomikos augimui skatinti“

COM(2012) 225 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 143 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | 2012 m. gegužės 22 d. Europos Komisija priėmė Europos vartotojų darbotvarkę. Dokumente nustatytas vartotojų politikos strateginis pagrindas užsibrėžiant keturis pagrindinius tikslus: gerinti vartotojų saugą, gerinti informuotumą, gerinti priemones, kurios priimtos siekiant užtikrinti teises ir atlyginti žalą, pritaikyti teises ir pagrindines politikos sritis prie ekonominių ir socialinių pokyčių. Darbotvarkė dera su strategija „Europa 2020“. |
| --- | --- |

1.1

2012 m. gegužės 22 d. Europos Komisija priėmė Europos vartotojų darbotvarkę. Dokumente nustatytas vartotojų politikos strateginis pagrindas užsibrėžiant keturis pagrindinius tikslus: gerinti vartotojų saugą, gerinti informuotumą, gerinti priemones, kurios priimtos siekiant užtikrinti teises ir atlyginti žalą, pritaikyti teises ir pagrindines politikos sritis prie ekonominių ir socialinių pokyčių. Darbotvarkė dera su strategija „Europa 2020“.

| 1.2 | EESRK pritaria Komisijai, kad vartotojai atlieka be galo svarbų vaidmenį, nes jie yra pagrindiniai ekonomikos augimo skatintojai, ir kad būtina atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis jie gyvena. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pritaria Komisijai, kad vartotojai atlieka be galo svarbų vaidmenį, nes jie yra pagrindiniai ekonomikos augimo skatintojai, ir kad būtina atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis jie gyvena.

| 1.3 | EESRK pritaria darbotvarkės tikslams, bet nerimauja, ar jie dera su „Vartotojų programos“ tikslais ir ar pakaks skirtų išteklių, nes atrodo, kad jų numatyta per mažai palyginti su užsibrėžtais ketinimais. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria darbotvarkės tikslams, bet nerimauja, ar jie dera su „Vartotojų programos“ tikslais ir ar pakaks skirtų išteklių, nes atrodo, kad jų numatyta per mažai palyginti su užsibrėžtais ketinimais.

| 1.4 | EESRK primena, kad rengiant ir įgyvendinant bet kokią ES politiką turi būti atsižvelgiama į vartotojų interesus. Komitetas palankiai vertina tai, kad vartotojų darbotvarkėje Komisija siūlo viename dokumente pateikti daugumą atskiruose dokumentuose išdėstytų ES iniciatyvų dėl Europos vartotojų politikos. Ši darbotvarkė – reikšmingas žingsnis, pabrėžiantis vartotojų poreikių ir lūkesčių svarbą rengiant ES politiką. |
| --- | --- |

1.4

EESRK primena, kad rengiant ir įgyvendinant bet kokią ES politiką turi būti atsižvelgiama į vartotojų interesus. Komitetas palankiai vertina tai, kad vartotojų darbotvarkėje Komisija siūlo viename dokumente pateikti daugumą atskiruose dokumentuose išdėstytų ES iniciatyvų dėl Europos vartotojų politikos. Ši darbotvarkė – reikšmingas žingsnis, pabrėžiantis vartotojų poreikių ir lūkesčių svarbą rengiant ES politiką.

| 1.5 | EESRK teigiamai vertina tai, kad pripažįstamas svarbus vartotojų asociacijų vaidmuo. Joms turi būti skirti pavestas užduotis įgyvendinti atitinkantys ištekliai. Ypač sveikintina, kad šioje darbotvarkėje Europos Komisija išreiškia ketinimą bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad būtų labiau pripažintas šių asociacijų vaidmuo. |
| --- | --- |

1.5

EESRK teigiamai vertina tai, kad pripažįstamas svarbus vartotojų asociacijų vaidmuo. Joms turi būti skirti pavestas užduotis įgyvendinti atitinkantys ištekliai. Ypač sveikintina, kad šioje darbotvarkėje Europos Komisija išreiškia ketinimą bendradarbiauti su nacionalinėmis valdžios institucijomis, kad būtų labiau pripažintas šių asociacijų vaidmuo.

| 1.6 | EESRK rūpinasi, kad didelis dėmesys būtų skiriamas pažeidžiamiems asmenims, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonominę ir socialinę padėtį. Todėl Komitetas pritaria darbotvarkėje numatytoms iniciatyvoms dėl finansinės įtraukties ir prieigos prie pagrindinių paslaugų. |
| --- | --- |

1.6

EESRK rūpinasi, kad didelis dėmesys būtų skiriamas pažeidžiamiems asmenims, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonominę ir socialinę padėtį. Todėl Komitetas pritaria darbotvarkėje numatytoms iniciatyvoms dėl finansinės įtraukties ir prieigos prie pagrindinių paslaugų.

| 1.7 | EESRK pabrėžia, kad didelį dėmesį skiria tvarų vystymąsi skatinantiems veiksmams. Todėl pritaria Komisijos susirūpinimui dėl energijos valdymo ir poreikio atsižvelgti į ekologinį projektavimą. Be to, EESRK pabrėžia, kad būtina taikyti veiksmingas priemones etikos ir ekologijos standartams griežtinti produktų (visų pirma įvežamų iš trečiųjų šalių) gamybos ir platinimo srityse. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pabrėžia, kad didelį dėmesį skiria tvarų vystymąsi skatinantiems veiksmams. Todėl pritaria Komisijos susirūpinimui dėl energijos valdymo ir poreikio atsižvelgti į ekologinį projektavimą. Be to, EESRK pabrėžia, kad būtina taikyti veiksmingas priemones etikos ir ekologijos standartams griežtinti produktų (visų pirma įvežamų iš trečiųjų šalių) gamybos ir platinimo srityse.

| 1.8 | EESRK laikosi nuomonės, kad norint užtikrinti saugų produktų kelią iš gamybos į vartojimo vietą ir sudaryti sąlygas sveikai ir sąžiningai ir konkurencijai svarbiausia griežtinti maisto saugos reikalavimus. Priemonės, kurios turi būti priimtos, taip pat padės susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą, sumažėjusį dėl įvairių su sveikata susijusių krizių. |
| --- | --- |

1.8

EESRK laikosi nuomonės, kad norint užtikrinti saugų produktų kelią iš gamybos į vartojimo vietą ir sudaryti sąlygas sveikai ir sąžiningai ir konkurencijai svarbiausia griežtinti maisto saugos reikalavimus. Priemonės, kurios turi būti priimtos, taip pat padės susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą, sumažėjusį dėl įvairių su sveikata susijusių krizių.

| 1.9 | Komitetas palankiai vertina visas iniciatyvas, padedančias vartotojams gauti jų poreikius atitinkančią informaciją. Tačiau primena, kad vartotojų švietimas neatleidžia prekybininkų nuo jų pareigų. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas palankiai vertina visas iniciatyvas, padedančias vartotojams gauti jų poreikius atitinkančią informaciją. Tačiau primena, kad vartotojų švietimas neatleidžia prekybininkų nuo jų pareigų.

| 1.10 | EESRK pritaria iniciatyvoms, kurių tikslas užtikrinti, kad būtų laikomasi vartojimo teisės, ją tobulinti ir sukurti veiksmingų žalos atlyginimo priemonių. Todėl Komitetas primena, kad alternatyvių ginčų sprendimo būdų sistemos turi būti nepriklausomos bylos šalių atžvilgiu. Galiausiai, kaip jau pabrėžė įvairiose nuomonėse, Komitetas pritaria kolektyviniams ieškiniams ir laikosi nuomonės, kad nebegalima atidėlioti Europos lygmens priemonės įvedimo. |
| --- | --- |

1.10

EESRK pritaria iniciatyvoms, kurių tikslas užtikrinti, kad būtų laikomasi vartojimo teisės, ją tobulinti ir sukurti veiksmingų žalos atlyginimo priemonių. Todėl Komitetas primena, kad alternatyvių ginčų sprendimo būdų sistemos turi būti nepriklausomos bylos šalių atžvilgiu. Galiausiai, kaip jau pabrėžė įvairiose nuomonėse, Komitetas pritaria kolektyviniams ieškiniams ir laikosi nuomonės, kad nebegalima atidėlioti Europos lygmens priemonės įvedimo.

2.   Komisijos pasiūlymo santrauka

2.1   2012 m. gegužės 22 d. Europos Komisija priėmė Europos vartotojų darbotvarkę. Dokumente nustatytas artimiausių metų vartotojų politikos strateginis pagrindas. Darbotvarkė dera su strategija „Europa 2020“ ir papildo kitas iniciatyvas, pavyzdžiui, iniciatyvą dėl vartotojų programos 2014–2020 m. laikotarpiui.

2.2   Komisija norėtų, kad 500 mln. Europos vartotojų, kurių išlaidos sudaro 56 proc. ES BVP, bendrojoje rinkoje būtų skiriamas didžiausias dėmesys, kadangi jie yra pagrindiniai ekonomikos augimo dalyviai, nes „skatinant paklausą galima padėti ES įveikti krizę“.

2.3   Norint pasiekti šį tikslą ir padidinti vartotojų pasitikėjimą, darbotvarkėje didžiausias dėmesys skiriamas keturiems uždaviniams:

2.3.1   Gerinti vartotojų saugą

Siekdama išspręsti su produktų ir paslaugų (neatsižvelgiant į jų kilmės vietą) pateikimu rinkai susijusias problemas, Komisija norėtų gerinti jų saugą reglamentuojančią sistemą ir griežtinti rinkos priežiūros taisykles vykdant „pirmosios grandies saugos“ kontrolę produktų saugos ir atitikties srityse.

Komisija pabrėžia, kad būtina stiprinti saugą įvairiais maisto grandinės etapais.

Šiuo tikslu Komisija paragins valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti.

2.3.2   Gerinti informuotumą

Komisijos nuomone, vartotojams turi būti pateikta aiški, patikima ir palyginama informacija bei priemonės, reikalingos, kad jie suprastų savo teises. Todėl reikėtų didinti vartotojų informuotumą ir supratimą apie jų teises ir interesus. Komisija mano, kad prekybininkai taip pat turi informuoti vartotojus, todėl imsis reikiamų iniciatyvų, kad tai būtų įtraukta į įmonių socialinę atsakomybę. Komisija pripažįsta, kad vartotojų asociacijoms tenka svarbus vaidmuo platinant šią informaciją ir atstovaujant vartotojams bei juos ginant.

2.3.3   Gerinti teisių vykdymo ir žalos atlyginimo priemones

Komisija ketina užtikrinti veiksmingą vartojimo teisės aktų laikymąsi ir pasiūlyti vartotojams veiksmingų ginčų sprendimo priemonių. Ji numato tobulinti esamus tarptautinių ginčų sprendimo mechanizmus (neatsižvelgiant į prekybos būdą) ir stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis bei pagrindinėmis tarptautinėmis organizacijomis.

2.3.4   Pritaikyti teises ir pagrindines politikos sritis prie ekonominių ir socialinių pokyčių

Komisija laikosi nuomonės, kad jos pasiūlymai turi atitikti besikeičiančius vartojimo įpročius, visų pirma skaitmeniniame amžiuje. Ji pabrėžia, kad pasiūlymuose būtina atsižvelgti į pažeidžiamų vartotojų poreikius ir mano, kad reikia skatinti rinktis su tvaria ekonomika susijusius sprendimus.

2.4   Darbotvarkėje numatyti tikslai daugiausia susiję su penkiais sektoriais: skaitmeniniu, finansinių paslaugų, maisto produktų, energetikos ir kelionių bei transporto.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK pritaria Komisijai, kad vartotojai atlieka be galo svarbų vaidmenį, nes jie yra pagrindiniai ekonomikos augimo skatintojai. Komitetas taip pat pritaria artimiausių metų tikslams ir Komisijos nuomonei, kad būtina atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis gyvename. Krizė neigiamai paveikė vartotojų perkamąją galią. Tačiau keičiasi ir vartojimo įpročiai. Jie susiję su vis didesniu techninių žinių poreikiu ir kartais didesnėmis lėšomis. |
| --- | --- |

3.1

EESRK pritaria Komisijai, kad vartotojai atlieka be galo svarbų vaidmenį, nes jie yra pagrindiniai ekonomikos augimo skatintojai. Komitetas taip pat pritaria artimiausių metų tikslams ir Komisijos nuomonei, kad būtina atsižvelgti į aplinkybes, kuriomis gyvename. Krizė neigiamai paveikė vartotojų perkamąją galią. Tačiau keičiasi ir vartojimo įpročiai. Jie susiję su vis didesniu techninių žinių poreikiu ir kartais didesnėmis lėšomis.

| 3.2 | Nors Europos Sąjungos reguliavimo pagrindas tvirtas, įgyvendinant taisykles vis dar kyla sunkumų: vartotojams skiriama nepakankamai priemonių jų teisėms užtikrinti, o skundų nuolat daugėja, trūksta patikimos informacijos vartotojams, nors šiaip yra įvairiomis formomis pateiktos informacijos perteklius. |
| --- | --- |

3.2

Nors Europos Sąjungos reguliavimo pagrindas tvirtas, įgyvendinant taisykles vis dar kyla sunkumų: vartotojams skiriama nepakankamai priemonių jų teisėms užtikrinti, o skundų nuolat daugėja, trūksta patikimos informacijos vartotojams, nors šiaip yra įvairiomis formomis pateiktos informacijos perteklius.

| 3.3 | Darbotvarkėje pateikiamiems principiniams teiginiams Komitetas gali tik pritarti, bet kyla klausimas dėl darbotvarkės derėjimo su „Vartotojų programa“ ir šios politikos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

3.3

Darbotvarkėje pateikiamiems principiniams teiginiams Komitetas gali tik pritarti, bet kyla klausimas dėl darbotvarkės derėjimo su „Vartotojų programa“ ir šios politikos įgyvendinimo.

| 3.4 | Šiuo klausimu 2012 m. kovo 28 d. nuomonėje (1) EESRK pabrėžė, kad trūksta išteklių „vartotojų“ politikai ir išreiškė nerimą dėl galimybių įgyvendinti plataus užmojo programą skiriant deklaruojamų siekių aiškiai neatitinkantį biudžetą. |
| --- | --- |

3.4

Šiuo klausimu 2012 m. kovo 28 d. nuomonėje (1) EESRK pabrėžė, kad trūksta išteklių „vartotojų“ politikai ir išreiškė nerimą dėl galimybių įgyvendinti plataus užmojo programą skiriant deklaruojamų siekių aiškiai neatitinkantį biudžetą.

| 3.5 | Komisija pateikė išsamų sąrašą iniciatyvų, kurių bus imtasi darbotvarkės tikslams pasiekti. Tačiau svarbiausia, kad šios iniciatyvos būtų kokybiškos ir lengvai taikomos, kad padėtų veiksmingai užtikrinti tikrai aukštą vartotojų apsaugos lygį. Tik tada, kai darbotvarkės priemonės bus priimtos ir valstybės narės bei kiti suinteresuotieji subjektai jas įgyvendins, jos duos rezultatų vartotojams. |
| --- | --- |

3.5

Komisija pateikė išsamų sąrašą iniciatyvų, kurių bus imtasi darbotvarkės tikslams pasiekti. Tačiau svarbiausia, kad šios iniciatyvos būtų kokybiškos ir lengvai taikomos, kad padėtų veiksmingai užtikrinti tikrai aukštą vartotojų apsaugos lygį. Tik tada, kai darbotvarkės priemonės bus priimtos ir valstybės narės bei kiti suinteresuotieji subjektai jas įgyvendins, jos duos rezultatų vartotojams.

| 3.6 | Šiomis aplinkybėmis EESRK konstatuoja, kad trūksta skaidraus ir veiksmingo proceso, kad būtų galima įvertinti šios darbotvarkės įgyvendinimą ir rezultatus. EESRK prašo Europos Komisijos nustatyti vertinimo kriterijus ir kokybės rodiklius, kurie padėtų įvertinti kasmetinę pažangą, ir kas pusantrų metų skelbti darbotvarkės įgyvendinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

3.6

Šiomis aplinkybėmis EESRK konstatuoja, kad trūksta skaidraus ir veiksmingo proceso, kad būtų galima įvertinti šios darbotvarkės įgyvendinimą ir rezultatus. EESRK prašo Europos Komisijos nustatyti vertinimo kriterijus ir kokybės rodiklius, kurie padėtų įvertinti kasmetinę pažangą, ir kas pusantrų metų skelbti darbotvarkės įgyvendinimo ataskaitą.

| 3.7 | Darbotvarkė rodo, kad „vartotojų“ politika apima labai daug sričių, o tai dar kartą patvirtina, kad būtina, kaip EESRK jau pabrėžė, rengiant ir įgyvendinant bet kokią Bendrijos politiką atsižvelgti į vartotojų interesus. Vis dėlto EESRK stebisi, kad darbotvarkėje nenumatyta vartotojų apsauga medicinos srityje, susijusi su farmacijos produktais ir medicinos įranga, nors dėl šių produktų vartotojams ir pacientams padarytos žalos daugelyje valstybių narių vyko daug diskusijų žiniasklaidoje. EESRK nuomone, holistinė vartotojų apsaugos politika turi apimti ir medicinos bei farmacijos sritis ir spręsti jose kylančius saugos, informavimo ir vartotojų teisių įgyvendinimo klausimus. |
| --- | --- |

3.7

Darbotvarkė rodo, kad „vartotojų“ politika apima labai daug sričių, o tai dar kartą patvirtina, kad būtina, kaip EESRK jau pabrėžė, rengiant ir įgyvendinant bet kokią Bendrijos politiką atsižvelgti į vartotojų interesus. Vis dėlto EESRK stebisi, kad darbotvarkėje nenumatyta vartotojų apsauga medicinos srityje, susijusi su farmacijos produktais ir medicinos įranga, nors dėl šių produktų vartotojams ir pacientams padarytos žalos daugelyje valstybių narių vyko daug diskusijų žiniasklaidoje. EESRK nuomone, holistinė vartotojų apsaugos politika turi apimti ir medicinos bei farmacijos sritis ir spręsti jose kylančius saugos, informavimo ir vartotojų teisių įgyvendinimo klausimus.

| 3.8 | EESRK palankiai vertina Komisijos norą paraginti prekybininkus dalyvauti įgyvendinant vartotojų apsaugos politiką. Todėl skubiai reikėtų numatyti verslininkams mokymus apie vartotojų teises. Reikėtų paskatinti atitinkamų įmonių organizacijų tinklus imtis šių veiksmų ir, padedant Europos Komisijai, kuo greičiau parengti mokymo modulius, skirtus būtent MVĮ. |
| --- | --- |

3.8

EESRK palankiai vertina Komisijos norą paraginti prekybininkus dalyvauti įgyvendinant vartotojų apsaugos politiką. Todėl skubiai reikėtų numatyti verslininkams mokymus apie vartotojų teises. Reikėtų paskatinti atitinkamų įmonių organizacijų tinklus imtis šių veiksmų ir, padedant Europos Komisijai, kuo greičiau parengti mokymo modulius, skirtus būtent MVĮ.

| 3.9 | EESRK ragina Europos Komisiją pakviesti atitinkamus asmenis ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti įgyvendinant darbotvarkę ir daugiau konsultuotis su jais, visų pirma su vartotojų organizacijomis, kad būtų užtikrintas tinkamas dalyvavimas rengiant jiems rūpimą politiką. |
| --- | --- |

3.9

EESRK ragina Europos Komisiją pakviesti atitinkamus asmenis ir suinteresuotuosius subjektus dalyvauti įgyvendinant darbotvarkę ir daugiau konsultuotis su jais, visų pirma su vartotojų organizacijomis, kad būtų užtikrintas tinkamas dalyvavimas rengiant jiems rūpimą politiką.

4.   Konkrečios pastabos

4.1   Sauga

| 4.1.1 | EESRK tvirtai remia produktų saugos teisės aktų peržiūrą siekiant vartotojams užtikrinti patikimus produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

4.1.1

EESRK tvirtai remia produktų saugos teisės aktų peržiūrą siekiant vartotojams užtikrinti patikimus produktus ir paslaugas.

| 4.1.2 | Jo nuomone, įvedus praktiškas, bendras ir modernias kontrolės ir bendradarbiavimo metodų taisykles, įskaitant ir su kompetentingomis gamybos vietų valdžios institucijomis, bus galima geriau prižiūrėti rinką ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, naudingą ir visoms įmonėms, ir vartotojams. Be to, EESRK norėtų sužinoti, kokia vieta ir ištekliai numatyti standartizavimui. |
| --- | --- |

4.1.2

Jo nuomone, įvedus praktiškas, bendras ir modernias kontrolės ir bendradarbiavimo metodų taisykles, įskaitant ir su kompetentingomis gamybos vietų valdžios institucijomis, bus galima geriau prižiūrėti rinką ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, naudingą ir visoms įmonėms, ir vartotojams. Be to, EESRK norėtų sužinoti, kokia vieta ir ištekliai numatyti standartizavimui.

| 4.1.3 | EESRK mano, kad norint susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą, sumažėjusį dėl įvairių su sveikata susijusių krizių, svarbiausia sugriežtinti saugos priemones. Todėl būtina gerinti įstatymo įgyvendinimo priemones ir koordinuoti valstybių narių veiksmus. |
| --- | --- |

4.1.3

EESRK mano, kad norint susigrąžinti vartotojų pasitikėjimą, sumažėjusį dėl įvairių su sveikata susijusių krizių, svarbiausia sugriežtinti saugos priemones. Todėl būtina gerinti įstatymo įgyvendinimo priemones ir koordinuoti valstybių narių veiksmus.

4.2   Informavimas

| 4.2.1 | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad turimos informacijos perteklius netenkina vartotojų poreikių. Komitetas sutinka, kad vartotojams turi būti pateikiama aiški, patikima ir palyginama informacija, ir ne tik internetu, bet ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis. |
| --- | --- |

4.2.1

EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad turimos informacijos perteklius netenkina vartotojų poreikių. Komitetas sutinka, kad vartotojams turi būti pateikiama aiški, patikima ir palyginama informacija, ir ne tik internetu, bet ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis.

| 4.2.2 | EESRK džiaugiasi, kad pripažįstamas vartotojų organizacijų vaidmuo ir primena, kad jis taps konkretesnis, kai šioms organizacijoms Europos ir nacionalinės institucijos skirs užsibrėžtus tikslus atitinkančius išteklius, visų pirma vartotojams siūlomų produktų ir paslaugų testavimui. |
| --- | --- |

4.2.2

EESRK džiaugiasi, kad pripažįstamas vartotojų organizacijų vaidmuo ir primena, kad jis taps konkretesnis, kai šioms organizacijoms Europos ir nacionalinės institucijos skirs užsibrėžtus tikslus atitinkančius išteklius, visų pirma vartotojams siūlomų produktų ir paslaugų testavimui.

| 4.2.3 | Komitetas pritaria priemonėms, priimtoms vartotojams svarbiai ir realų poveikį darančiai informacijai platinti. |
| --- | --- |

4.2.3

Komitetas pritaria priemonėms, priimtoms vartotojams svarbiai ir realų poveikį darančiai informacijai platinti.

| 4.2.4 | Komitetas pritaria visoms su vartotojų švietimu susijusiomis iniciatyvoms ir pabrėžia, kad būtina ne tik informuoti vartotojus, bet ir gilinti jų žinias, o tai turi būti daroma dar mokykloje, pavyzdžiui, ugdant skaitmenį raštingumą ir gebėjimus finansų srityje. Šias žinias reikia nuolat plėsti, bet jos jokiu būdu negali pakeisti prekybininkų teikiamos informacijos vartotojams. |
| --- | --- |

4.2.4

Komitetas pritaria visoms su vartotojų švietimu susijusiomis iniciatyvoms ir pabrėžia, kad būtina ne tik informuoti vartotojus, bet ir gilinti jų žinias, o tai turi būti daroma dar mokykloje, pavyzdžiui, ugdant skaitmenį raštingumą ir gebėjimus finansų srityje. Šias žinias reikia nuolat plėsti, bet jos jokiu būdu negali pakeisti prekybininkų teikiamos informacijos vartotojams.

4.3   Teisės aktų įgyvendinimas ir žalos atlyginimas

| 4.3.1 | EESRK pritaria Komisijos sprendimui užtikrinti vartojimo teisės įgyvendinimą ir tai atliepia pagrindinius lūkesčius, nes nuolat rengti naujus dokumentus nėra tinkamas sprendimas aukšto lygio vartotojų apsaugai užtikrinti. |
| --- | --- |

4.3.1

EESRK pritaria Komisijos sprendimui užtikrinti vartojimo teisės įgyvendinimą ir tai atliepia pagrindinius lūkesčius, nes nuolat rengti naujus dokumentus nėra tinkamas sprendimas aukšto lygio vartotojų apsaugai užtikrinti.

| 4.3.2 | Komitetas palankiai vertina Europos tinklų veiklą; seniausias jų – Europos teisminis tinklas – įsteigtas 2001 m. Tam, kad būtų galima užtikrinti šių tinklų veiksmingumą, Komitetas prašo reguliariai vertinti jų darbą ir iš šio vertinimo rezultatų padaryti būtinas išvadas. |
| --- | --- |

4.3.2

Komitetas palankiai vertina Europos tinklų veiklą; seniausias jų – Europos teisminis tinklas – įsteigtas 2001 m. Tam, kad būtų galima užtikrinti šių tinklų veiksmingumą, Komitetas prašo reguliariai vertinti jų darbą ir iš šio vertinimo rezultatų padaryti būtinas išvadas.

| 4.3.3 | EESRK pritaria visoms iniciatyvoms, sudarančioms galimybę daugiau sužinoti apie esamus teisės aktus Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

4.3.3

EESRK pritaria visoms iniciatyvoms, sudarančioms galimybę daugiau sužinoti apie esamus teisės aktus Europos Sąjungoje.

| 4.3.4 | Komitetas remia savireguliavimo ir bendro reguliavimo iniciatyvas, pavyzdžiui, gairių skelbimą, su sąlyga, kad šios iniciatyvos veiksmingai atitiks viešosios politikos tikslus. Be to, reguliari jų kontrolė ir vertinimas turi padėti užtikrinti, kad tais atvejais, kai šie tikslai nebus pasiekti, juos galės pakeisti privalomos priemonės. |
| --- | --- |

4.3.4

Komitetas remia savireguliavimo ir bendro reguliavimo iniciatyvas, pavyzdžiui, gairių skelbimą, su sąlyga, kad šios iniciatyvos veiksmingai atitiks viešosios politikos tikslus. Be to, reguliari jų kontrolė ir vertinimas turi padėti užtikrinti, kad tais atvejais, kai šie tikslai nebus pasiekti, juos galės pakeisti privalomos priemonės.

| 4.3.5 | EESRK pritaria Komisijos veiksmams sudaryti palankesnes sąlygas alternatyviam vartotojų ginčų sprendimui su sąlyga, kad sistemos visų pirma bus nepriklausomos ir nešališkos bylos šalių atžvilgiu, kaip Komitetas pabrėžė savo nuomonėje (2), ir nebus atmetamos galimybės kreiptis į teismus. |
| --- | --- |

4.3.5

EESRK pritaria Komisijos veiksmams sudaryti palankesnes sąlygas alternatyviam vartotojų ginčų sprendimui su sąlyga, kad sistemos visų pirma bus nepriklausomos ir nešališkos bylos šalių atžvilgiu, kaip Komitetas pabrėžė savo nuomonėje (2), ir nebus atmetamos galimybės kreiptis į teismus.

| 4.3.6 | EESRK ragina Europos Komisiją imtis veiksmingų priemonių ir sudaryti palankesnes sąlygas elektroniniams sandoriams, suderinamiems su ginčų elektroninio sprendimo sistemomis. Taip pat palankiai vertina tai, kad numatoma įsteigti suinteresuotųjų subjektų platformą, kurioje būtų diskutuojama dėl interneto svetainių Europos pasitikėjimo ženklo (angl. trustmark). |
| --- | --- |

4.3.6

EESRK ragina Europos Komisiją imtis veiksmingų priemonių ir sudaryti palankesnes sąlygas elektroniniams sandoriams, suderinamiems su ginčų elektroninio sprendimo sistemomis. Taip pat palankiai vertina tai, kad numatoma įsteigti suinteresuotųjų subjektų platformą, kurioje būtų diskutuojama dėl interneto svetainių Europos pasitikėjimo ženklo (angl. trustmark).

| 4.3.7 | Kolektyvinių ieškinių klausimu EESRK apgailestauja, kad darbotvarkėje tik labai kukliai užsimenama apie galimybę pradėti naudoti šią vartojimo teisės įgyvendinimo priemonę ir mano, kad atsižvelgiant į dabartinę kai kurių šalių padėtį, tarpvalstybinius ginčus ir visas vykusias konsultacijas, atėjo metas nustoti delsti ir paspartinti jos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

4.3.7

Kolektyvinių ieškinių klausimu EESRK apgailestauja, kad darbotvarkėje tik labai kukliai užsimenama apie galimybę pradėti naudoti šią vartojimo teisės įgyvendinimo priemonę ir mano, kad atsižvelgiant į dabartinę kai kurių šalių padėtį, tarpvalstybinius ginčus ir visas vykusias konsultacijas, atėjo metas nustoti delsti ir paspartinti jos įgyvendinimą.

4.4   Teisių ir politikos sričių pritaikymas prie ekonominių ir socialinių pokyčių

4.4.1   EESRK atkreipia dėmesį, kad Komisija, nepaisydama beveik visų vartotojų organizacijų ir keleto įmonių prieštaravimų, ketina toliau rengti reglamento dėl Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės (tai būtų neprivalomas normų rinkinys) projektą. Komitetas primena savo poziciją (3) dėl šio pasiūlymo: EESRK nuomone, jis neatitinka tam tikrų siekiamų tikslų, visų pirma užtikrinti aukštesnio lygio vartotojų apsaugą. Komitetas pabrėžia, kad būtina tobulinti Europos vartojimo teisę.

4.4.2   Skaitmeninis sektorius

Komitetas, atsižvelgdamas į technologijų pažangą, pritaria įvairiems pasiūlymams, pateiktiems skaitmeninės erdvės klausimais. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija stengsis vartotojams šioje erdvėje užtikrinti tokio paties lygio apsaugą; ši iniciatyva būtina skaitmeninio sektoriaus plėtojimui.

4.4.3   Finansinės paslaugos

| 4.4.3.1 | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija nusprendė griežčiau prižiūrėti vartotojams, visų pirma pažeidžiamiausiems vartotojams, siūlomas finansines paslaugas. Jis pritaria šiai iniciatyvai, kuri turi užtikrinti didesnį skaidrumą ir padėti palyginti produktus ir kainas. |
| --- | --- |

4.4.3.1

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija nusprendė griežčiau prižiūrėti vartotojams, visų pirma pažeidžiamiausiems vartotojams, siūlomas finansines paslaugas. Jis pritaria šiai iniciatyvai, kuri turi užtikrinti didesnį skaidrumą ir padėti palyginti produktus ir kainas.

| 4.4.3.2 | Komitetas norėtų priminti, kad skiria itin didelį dėmesį visiems finansinės įtraukties aspektams. |
| --- | --- |

4.4.3.2

Komitetas norėtų priminti, kad skiria itin didelį dėmesį visiems finansinės įtraukties aspektams.

4.4.4   Maisto produktai

| 4.4.4.1 | Komitetas visiškai pritaria taisyklių dėl informacijos apie maisto produktus ir teiginių apie maisto produktų maistingumą priėmimui, nes tai susiję su visuomenės sveikata, kuri labai rūpi vartotojams. |
| --- | --- |

4.4.4.1

Komitetas visiškai pritaria taisyklių dėl informacijos apie maisto produktus ir teiginių apie maisto produktų maistingumą priėmimui, nes tai susiję su visuomenės sveikata, kuri labai rūpi vartotojams.

| 4.4.4.2 | Neseniai kai kuriose valstybėse narėse kilusios problemos dėl neteisėto alkoholinių gėrimų platinimo dar kartą parodo, kaip svarbu prižiūrėti ir kontroliuoti rinką. |
| --- | --- |

4.4.4.2

Neseniai kai kuriose valstybėse narėse kilusios problemos dėl neteisėto alkoholinių gėrimų platinimo dar kartą parodo, kaip svarbu prižiūrėti ir kontroliuoti rinką.

| 4.4.4.3 | EESRK pritaria minčiai, kad siekiant sumažinti išmetamų maisto atliekų kiekį reikia imtis veiksmų kartu su įvairiais maisto grandinės etapų suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

4.4.4.3

EESRK pritaria minčiai, kad siekiant sumažinti išmetamų maisto atliekų kiekį reikia imtis veiksmų kartu su įvairiais maisto grandinės etapų suinteresuotaisiais subjektais.

4.4.5   Energetika

| 4.4.5.1 | Komitetas itin didelį dėmesį skiria energetikai, kadangi energijos klausimas nepaprastai svarbus visiems, visų pirma pažeidžiamiausiems vartotojams, kuriems energija turi būti tiekiama priimtinomis sąlygomis. |
| --- | --- |

4.4.5.1

Komitetas itin didelį dėmesį skiria energetikai, kadangi energijos klausimas nepaprastai svarbus visiems, visų pirma pažeidžiamiausiems vartotojams, kuriems energija turi būti tiekiama priimtinomis sąlygomis.

| 4.4.5.2 | EESRK skatina iniciatyvas, skirtas sudaryti palankesnes sąlygas energijos, kurios ištekliai nėra gausūs, vartojimo valdymui, atsižvelgiant į su energijos suvartojimu susijusias namų ūkių išlaidas. Komitetas pabrėžia, kad būtina įvertinti vartotojams pateikiamas technologijas, kad jos būtų tikrai novatoriškos ir produktyvios. |
| --- | --- |

4.4.5.2

EESRK skatina iniciatyvas, skirtas sudaryti palankesnes sąlygas energijos, kurios ištekliai nėra gausūs, vartojimo valdymui, atsižvelgiant į su energijos suvartojimu susijusias namų ūkių išlaidas. Komitetas pabrėžia, kad būtina įvertinti vartotojams pateikiamas technologijas, kad jos būtų tikrai novatoriškos ir produktyvios.

4.4.6   Kelionės ir transportas

| 4.4.6.1 | EESRK laikosi nuomonės, kad svarbu į darbotvarkę įtraukti transporto (ir oro, ir viešojo) klausimą. Jis pritaria Komisijos susirūpinimui dėl keleivių teisių gerinimo, nes produktai turi atitikti bendrovių ir kelionių organizatorių pasiūlymus. EESRK pabrėžia, kad visų pirma oro transporto srityje numatoma Europos teisės peržiūra ir Bendrosios rinkos akte (4) numatyti atitinkami veiksmai turi pagerinti keleivių teises ir padėti sumažinti nesąžiningą sutartinę ir komercinę praktiką. |
| --- | --- |

4.4.6.1

EESRK laikosi nuomonės, kad svarbu į darbotvarkę įtraukti transporto (ir oro, ir viešojo) klausimą. Jis pritaria Komisijos susirūpinimui dėl keleivių teisių gerinimo, nes produktai turi atitikti bendrovių ir kelionių organizatorių pasiūlymus. EESRK pabrėžia, kad visų pirma oro transporto srityje numatoma Europos teisės peržiūra ir Bendrosios rinkos akte (4) numatyti atitinkami veiksmai turi pagerinti keleivių teises ir padėti sumažinti nesąžiningą sutartinę ir komercinę praktiką.

| 4.4.6.2 | EESRK pabrėžia, kad būtina skubiai priimti priemones, skirtas apsaugoti dėl oro bendrovių bankroto sudėtingoje padėtyje atsidūrusius vartotojus; ši problema vartotojų darbotvarkėje nekeliama. |
| --- | --- |

4.4.6.2

EESRK pabrėžia, kad būtina skubiai priimti priemones, skirtas apsaugoti dėl oro bendrovių bankroto sudėtingoje padėtyje atsidūrusius vartotojus; ši problema vartotojų darbotvarkėje nekeliama.

| 4.4.6.3 | Komitetas pritaria pasiūlymui parengti „švarių automobilių“ skatinimo strategiją ir taip siekti mažinti išmetamo CO2 kiekį. |
| --- | --- |

4.4.6.3

Komitetas pritaria pasiūlymui parengti „švarių automobilių“ skatinimo strategiją ir taip siekti mažinti išmetamo CO2 kiekį.

4.4.7   Ekologiški produktai

| 4.4.7.1 | EESRK daug kartų pabrėžė didelę tvaraus vystymosi svarbą Europos ateičiai. Todėl Komitetas remia Komisijos pasiūlymus, skirtus didinti produktų tvarumą ir skatinti visų produktų ekologinį projektavimą. |
| --- | --- |

4.4.7.1

EESRK daug kartų pabrėžė didelę tvaraus vystymosi svarbą Europos ateičiai. Todėl Komitetas remia Komisijos pasiūlymus, skirtus didinti produktų tvarumą ir skatinti visų produktų ekologinį projektavimą.

| 4.4.7.2 | EESRK palankiai vertina nuolatines Europos Komisijos pastangas skatinti įmonių socialinės atsakomybės politiką, tačiau būtinos griežtesnės priemonės siekiant užtikrinti etiškesnių ir ekologiškesnių prekių gamybos ir platinimo standartų skaidrumą ir atsakomybę. Šioje srityje reikėtų nustatyti trečiosioms šalims taikomas privalomo pobūdžio priemones siekiant užtikrinti, kad tokios prekės atitiktų europinius standartus, pavyzdžiui, nustatyti prievolę pateikti raštišką įrodymą, kad prekė atitinka tarptautines darbo normas. |
| --- | --- |

4.4.7.2

EESRK palankiai vertina nuolatines Europos Komisijos pastangas skatinti įmonių socialinės atsakomybės politiką, tačiau būtinos griežtesnės priemonės siekiant užtikrinti etiškesnių ir ekologiškesnių prekių gamybos ir platinimo standartų skaidrumą ir atsakomybę. Šioje srityje reikėtų nustatyti trečiosioms šalims taikomas privalomo pobūdžio priemones siekiant užtikrinti, kad tokios prekės atitiktų europinius standartus, pavyzdžiui, nustatyti prievolę pateikti raštišką įrodymą, kad prekė atitinka tarptautines darbo normas.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 89.

1

(2)  OL C 286, 2005 11 17, p. 1.

2

(3)  OL C 181, 2012 6 21, p. 75.

3

(4)  COM(2010) 608 final.

4

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/59

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų

(COM(2012) 352 final – 2012/0169 (COD))

2013/C 11/13

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 10 d., ir Taryba, 2012 m. rugsėjo 11 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl investicinių produktų pagrindinės informacijos dokumentų

COM(2012) 352 final – 2012/0169 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 25 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už ir 4 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento ir mano, kad jis atitinka įsipareigojimus užpildyti su mažmeninių investuotojų apsauga susijusią ES teisėkūros spragą. |
| --- | --- |

1.1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl reglamento ir mano, kad jis atitinka įsipareigojimus užpildyti su mažmeninių investuotojų apsauga susijusią ES teisėkūros spragą.

| 1.2 | EESRK pabrėžia, kad šis teisėkūros aktas labai svarbus, nes juo pirmą kartą reglamentuojami visų rūšių sudėtingi finansiniai produktai, be to, sudaroma galimybė šiuos produktus palyginti neatsižvelgiant į juos teikiančio subjekto, kuriuo gali būti bankas, draudimo bendrovė ar investicinė įmonė, tipą; Komitetas teigiamai vertina Komisijos pastangas ieškoti subalansuotų sprendimų, kuriuos visi vienodai ir vienu metu galėtų taikyti. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pabrėžia, kad šis teisėkūros aktas labai svarbus, nes juo pirmą kartą reglamentuojami visų rūšių sudėtingi finansiniai produktai, be to, sudaroma galimybė šiuos produktus palyginti neatsižvelgiant į juos teikiančio subjekto, kuriuo gali būti bankas, draudimo bendrovė ar investicinė įmonė, tipą; Komitetas teigiamai vertina Komisijos pastangas ieškoti subalansuotų sprendimų, kuriuos visi vienodai ir vienu metu galėtų taikyti.

| 1.3 | Savo ankstesnėse nuomonėse EESRK jau yra prašęs priimti suvienodintas, aiškias, paprastas ir palyginamas nuostatas, todėl teigiamai vertina reglamentą ir tikisi, kad, siekiant užtikrinti didesnį reglamento aiškumą, greitesnį įsigaliojimą ir taikymą, bus atsižvelgta į šioje nuomonėje pateiktas pastabas. |
| --- | --- |

1.3

Savo ankstesnėse nuomonėse EESRK jau yra prašęs priimti suvienodintas, aiškias, paprastas ir palyginamas nuostatas, todėl teigiamai vertina reglamentą ir tikisi, kad, siekiant užtikrinti didesnį reglamento aiškumą, greitesnį įsigaliojimą ir taikymą, bus atsižvelgta į šioje nuomonėje pateiktas pastabas.

| 1.4 | EESRK pabrėžia, kad nepaisant per pastaruosius trejus metus priimto didelio skaičiaus reglamentų, vis dar nepavyko pasiekti dviejų pagrindinių tikslų: atkurti visišką rinkos vientisumą ir sukurti integruotą ir visiems dalyviams atvirą rinką. Pastarojo meto finansų skandalai, deja, parodė, kad nacionalinės priežiūros institucijos nesiima pakankamai ryžtingų ir aiškių veiksmų, kuriais būtų nebeleista pasikartoti didelius indėlininkų nuostolius lemiantiems įvykiams, tokiems kaip manipuliavimas tarpbankine trijų mėnesių palūkanų norma (LIBOR). Vis dar sudaroma kliūčių integruotai vidaus rinkai sukurti, kadangi šalys siekia išsaugoti palankesnes sąlygas nacionalinėms įmonėms. Nepasiekta esminės pažangos sprendžiant klausimus, susijusius su nekilnojamojo turto kreditais, einamosios sąskaitos ir pagrindinių paslaugų mokesčių skaidrumu ir jų palyginimo galimybėmis, pagrindinių produktų turiniu, galimybe naudotis banko paslaugomis nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems asmenims, kolektyviniais veiksmais, naudotojų ir vartotojų asociacijų teisės kreiptis į teismą pripažinimu, tarpvalstybinių sutarčių apsauga, suderinta ginčų sprendimo procedūra ir pan. Vis dėlto reikia pripažinti, kad Komisija deda nemažai pastangų teisėkūros spragoms užpildyti. |
| --- | --- |

1.4

EESRK pabrėžia, kad nepaisant per pastaruosius trejus metus priimto didelio skaičiaus reglamentų, vis dar nepavyko pasiekti dviejų pagrindinių tikslų: atkurti visišką rinkos vientisumą ir sukurti integruotą ir visiems dalyviams atvirą rinką. Pastarojo meto finansų skandalai, deja, parodė, kad nacionalinės priežiūros institucijos nesiima pakankamai ryžtingų ir aiškių veiksmų, kuriais būtų nebeleista pasikartoti didelius indėlininkų nuostolius lemiantiems įvykiams, tokiems kaip manipuliavimas tarpbankine trijų mėnesių palūkanų norma (LIBOR). Vis dar sudaroma kliūčių integruotai vidaus rinkai sukurti, kadangi šalys siekia išsaugoti palankesnes sąlygas nacionalinėms įmonėms. Nepasiekta esminės pažangos sprendžiant klausimus, susijusius su nekilnojamojo turto kreditais, einamosios sąskaitos ir pagrindinių paslaugų mokesčių skaidrumu ir jų palyginimo galimybėmis, pagrindinių produktų turiniu, galimybe naudotis banko paslaugomis nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems asmenims, kolektyviniais veiksmais, naudotojų ir vartotojų asociacijų teisės kreiptis į teismą pripažinimu, tarpvalstybinių sutarčių apsauga, suderinta ginčų sprendimo procedūra ir pan. Vis dėlto reikia pripažinti, kad Komisija deda nemažai pastangų teisėkūros spragoms užpildyti.

| 1.5 | EESRK atkreipia dėmesį, kad nenumatyta jokių nuostatų dėl galimybės taikyti sankcijas trečiųjų šalių investicinių produktų teikėjams, kuriuos sudėtinga patraukti atsakomybėn tuo atveju, jei nesilaikoma Europos teisės nuostatų. Komitetas šiuo klausimu mano, kad sąnaudos ir atsakomybė dėl reglamento nuostatų pažeidimų turi tekti tarpininkams. Be to, trečiosioms šalims, kuriose yra svarbūs finansiniai centrai, reikėtų pasiūlyti priimti analogiškas taisykles, suderintas su Finansinio stabilumo tarybos parengtomis gairėmis. |
| --- | --- |

1.5

EESRK atkreipia dėmesį, kad nenumatyta jokių nuostatų dėl galimybės taikyti sankcijas trečiųjų šalių investicinių produktų teikėjams, kuriuos sudėtinga patraukti atsakomybėn tuo atveju, jei nesilaikoma Europos teisės nuostatų. Komitetas šiuo klausimu mano, kad sąnaudos ir atsakomybė dėl reglamento nuostatų pažeidimų turi tekti tarpininkams. Be to, trečiosioms šalims, kuriose yra svarbūs finansiniai centrai, reikėtų pasiūlyti priimti analogiškas taisykles, suderintas su Finansinio stabilumo tarybos parengtomis gairėmis.

| 1.6 | EESRK supranta Komisijos nurodytas priežastis, kuriomis grindžiamas dviejų dokumentų – šiame reglamente siūlomo pagrindinės informacijos dokumento (toliau PID) ir Direktyvoje 2009/65/EB numatyto ir į 2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentą Nr. 583/2010 įtraukto pagrindinės informacijos investuotojams dokumento (toliau PIID) – naudojimas vienu metu, tačiau mano, kad būtina anksčiau nei numatyta įvertinti būtinybę palikti du atskirus finansinių investicijų dokumentus, ir siūlo suteikti teisę Europos Komisijai „per dvejus metus“ nuo investicinių produktų reglamento įsigaliojimo pasiūlyti sujungti du atskirus dokumentų modelius į vieną ir suvienodinti pagrindinės informacijos dokumento nuostatas su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (toliau KIPVPS) taikomomis nuostatomis. |
| --- | --- |

1.6

EESRK supranta Komisijos nurodytas priežastis, kuriomis grindžiamas dviejų dokumentų – šiame reglamente siūlomo pagrindinės informacijos dokumento (toliau PID) ir Direktyvoje 2009/65/EB numatyto ir į 2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentą Nr. 583/2010 įtraukto pagrindinės informacijos investuotojams dokumento (toliau PIID) – naudojimas vienu metu, tačiau mano, kad būtina anksčiau nei numatyta įvertinti būtinybę palikti du atskirus finansinių investicijų dokumentus, ir siūlo suteikti teisę Europos Komisijai „per dvejus metus“ nuo investicinių produktų reglamento įsigaliojimo pasiūlyti sujungti du atskirus dokumentų modelius į vieną ir suvienodinti pagrindinės informacijos dokumento nuostatas su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (toliau KIPVPS) taikomomis nuostatomis.

| 1.7 | EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui dėl svarbiausių reglamento nuostatų priimti deleguotuosius teisės aktus – jos turėtų būti pradėtos taikyti iš karto po reglamento priėmimo. Visų pirma su deleguotaisiais aktais siejamos 8 straipsnio 2 dalies nuostatos; jomis išsamiai patikslinamas nurodytos informacijos elementų, kitos informacijos, kuri gali būti įtraukta į PID, pateikimas ir turinys, taip pat informacija apie bendrą formatą, – tai praktiškai sudaro 90 proc. reglamento turinio.,Pagal 10 straipsnio 2 dalį numatyti Komisijos įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus susiję su pagrindinės informacijos peržiūros ir galimo tikslinimo turiniu ir tvarka. Įgaliojimai pagal 12 straipsnio 4 dalį yra susiję su reikalavimo pateikti PID įvykdymo sąlygomis ir PID pateikimo metodu ir terminu. |
| --- | --- |

1.7

EESRK nepritaria Komisijos pasiūlymui dėl svarbiausių reglamento nuostatų priimti deleguotuosius teisės aktus – jos turėtų būti pradėtos taikyti iš karto po reglamento priėmimo. Visų pirma su deleguotaisiais aktais siejamos 8 straipsnio 2 dalies nuostatos; jomis išsamiai patikslinamas nurodytos informacijos elementų, kitos informacijos, kuri gali būti įtraukta į PID, pateikimas ir turinys, taip pat informacija apie bendrą formatą, – tai praktiškai sudaro 90 proc. reglamento turinio.,Pagal 10 straipsnio 2 dalį numatyti Komisijos įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus susiję su pagrindinės informacijos peržiūros ir galimo tikslinimo turiniu ir tvarka. Įgaliojimai pagal 12 straipsnio 4 dalį yra susiję su reikalavimo pateikti PID įvykdymo sąlygomis ir PID pateikimo metodu ir terminu.

| 1.8 | EESRK primygtinai rekomenduoja peržiūrėti pasiūlymus ir formuluotes, galinčias sukelti painiavą ar neaiškumą, pavyzdžiui, „likus pakankamai laiko“, „kelti didelį pavojų“ ir kt., ir ragina Komisiją aiškiau apibrėžti, kokių procedūrų turėtų būti imamasi, kai reglamento nuostatos pažeidžiamos kelete valstybių narių, ir nustatyti, kokios institucijos turėtų būti įgaliotos taikyti sankcijas; kitų pažeidimų atvejais tokias institucijas nustato Europos priežiūros institucija. |
| --- | --- |

1.8

EESRK primygtinai rekomenduoja peržiūrėti pasiūlymus ir formuluotes, galinčias sukelti painiavą ar neaiškumą, pavyzdžiui, „likus pakankamai laiko“, „kelti didelį pavojų“ ir kt., ir ragina Komisiją aiškiau apibrėžti, kokių procedūrų turėtų būti imamasi, kai reglamento nuostatos pažeidžiamos kelete valstybių narių, ir nustatyti, kokios institucijos turėtų būti įgaliotos taikyti sankcijas; kitų pažeidimų atvejais tokias institucijas nustato Europos priežiūros institucija.

| 1.9 | EESRK mano, kad būtina 15 straipsnyje pateiktą pasiūlymą dėl alternatyvių ginčų sprendimo priemonių suderinti su pasiūlymais, pateiktais persvarstant Pasiūlymą dėl direktyvos dėl vartotojų ginčų alternatyvaus sprendimo (Direktyva dėl vartotojų GAS (COM(2011) 793 final)), ir kad reikėtų priimti reglamentą, kuriuo būtų sukurta vartotojų ginčų elektroninio sprendimo sistema (Reglamentas dėl vartotojų GES (COM(2011) 794 final)); dėl šių pasiūlymų EESRK jau yra pateikęs nuomonę (1). Komisija turėtų aiškiai nurodyti galimybę teikti kolektyvinius ieškinius arba imtis grupinių veiksmų netinkamo elgesio atvejais ir ją įtraukti į 11 straipsnį. |
| --- | --- |

1.9

EESRK mano, kad būtina 15 straipsnyje pateiktą pasiūlymą dėl alternatyvių ginčų sprendimo priemonių suderinti su pasiūlymais, pateiktais persvarstant Pasiūlymą dėl direktyvos dėl vartotojų ginčų alternatyvaus sprendimo (Direktyva dėl vartotojų GAS (COM(2011) 793 final)), ir kad reikėtų priimti reglamentą, kuriuo būtų sukurta vartotojų ginčų elektroninio sprendimo sistema (Reglamentas dėl vartotojų GES (COM(2011) 794 final)); dėl šių pasiūlymų EESRK jau yra pateikęs nuomonę (1). Komisija turėtų aiškiai nurodyti galimybę teikti kolektyvinius ieškinius arba imtis grupinių veiksmų netinkamo elgesio atvejais ir ją įtraukti į 11 straipsnį.

| 1.10 | EESRK siūlo įtraukti į reglamentą nuostatą dėl finansinių produktų pirkėjų teisės nutraukti sandorį nuotolinio ryšio priemonėmis, kaip tai numatyta finansinių priemonių rinkų direktyvoje ir galiojančiuose teisės aktuose. |
| --- | --- |

1.10

EESRK siūlo įtraukti į reglamentą nuostatą dėl finansinių produktų pirkėjų teisės nutraukti sandorį nuotolinio ryšio priemonėmis, kaip tai numatyta finansinių priemonių rinkų direktyvoje ir galiojančiuose teisės aktuose.

| 1.11 | EESRK mano, kad naudinga apsvarstyti galimybę finansinių produktų PID pateikti vienoje interneto svetainėje. Taip būtų sudarytos geresnės sąlygos palyginti įvairius produktus ir užtikrinti didesnį rinkos skaidrumą. |
| --- | --- |

1.11

EESRK mano, kad naudinga apsvarstyti galimybę finansinių produktų PID pateikti vienoje interneto svetainėje. Taip būtų sudarytos geresnės sąlygos palyginti įvairius produktus ir užtikrinti didesnį rinkos skaidrumą.

| 1.12 | EESRK nepritaria pasiūlytoms nukrypti leidžiančioms nuostatoms dėl PID teikimo. Mano, kad būtina atsisakyti nukrypti leidžiančios nuostatos, numatytos sandoriams, sudaromiems nuotolinio ryšio priemonėmis, ir atidžiai peržiūrėti kitas. Banko ar draudimo bendrovės klientui PID turi būti pateiktas likus pakankamai laiko iki sudarant sandorį telefonu. |
| --- | --- |

1.12

EESRK nepritaria pasiūlytoms nukrypti leidžiančioms nuostatoms dėl PID teikimo. Mano, kad būtina atsisakyti nukrypti leidžiančios nuostatos, numatytos sandoriams, sudaromiems nuotolinio ryšio priemonėmis, ir atidžiai peržiūrėti kitas. Banko ar draudimo bendrovės klientui PID turi būti pateiktas likus pakankamai laiko iki sudarant sandorį telefonu.

| 1.13 | EESRK mano, kad būtina į PID turinio sąrašą taip pat įtraukti informaciją apie realias galutiniam naudotojui tenkančias išlaidas. |
| --- | --- |

1.13

EESRK mano, kad būtina į PID turinio sąrašą taip pat įtraukti informaciją apie realias galutiniam naudotojui tenkančias išlaidas.

2.   Svarbiausios pasiūlymo nuostatos

| 2.1 | Šiuo pasiūlymu dėl reglamento siekiama didinti mažmeniniams investuotojams skirtų investicijų rinkos skaidrumą. Šiuo metu dar nėra aiškių informacijos atskleidimo reikalavimus nustatančių taisyklių ir investuotojai neturi galimybės sužinoti, kokia rizika iškyla jų investicijoms. |
| --- | --- |

2.1

Šiuo pasiūlymu dėl reglamento siekiama didinti mažmeniniams investuotojams skirtų investicijų rinkos skaidrumą. Šiuo metu dar nėra aiškių informacijos atskleidimo reikalavimus nustatančių taisyklių ir investuotojai neturi galimybės sužinoti, kokia rizika iškyla jų investicijoms.

| 2.2 | Kadangi nėra tinkamai, paprastai ir suprantamai pateiktos informacijos, mažmeniniai investuotojai gali sumokėti padidintą ir jų rizikos pobūdžio neatitinkančią kainą arba nepasinaudoti kitomis investavimo galimybėmis. |
| --- | --- |

2.2

Kadangi nėra tinkamai, paprastai ir suprantamai pateiktos informacijos, mažmeniniai investuotojai gali sumokėti padidintą ir jų rizikos pobūdžio neatitinkančią kainą arba nepasinaudoti kitomis investavimo galimybėmis.

| 2.3 | Suderinta, supaprastinta ir standartizuota informacijos atskleidimo sistema sudarytų galimybes informaciją palyginti ir suprasti, taigi padidėtų rinkos skaidrumas ir veiksmingumas. |
| --- | --- |

2.3

Suderinta, supaprastinta ir standartizuota informacijos atskleidimo sistema sudarytų galimybes informaciją palyginti ir suprasti, taigi padidėtų rinkos skaidrumas ir veiksmingumas.

| 2.4 | Siekdama panaikinti trūkumus ir remdamasi patirtimi, įgyta rengiant KIPVPS pagrindinės informacijos investuotojams dokumentą, Komisija siūlo priimti dokumentą, kuriame būtų pateikiama investicinių produktų teikėjo parengta trumpa, palyginama ir standartizuota informacija. |
| --- | --- |

2.4

Siekdama panaikinti trūkumus ir remdamasi patirtimi, įgyta rengiant KIPVPS pagrindinės informacijos investuotojams dokumentą, Komisija siūlo priimti dokumentą, kuriame būtų pateikiama investicinių produktų teikėjo parengta trumpa, palyginama ir standartizuota informacija.

| 2.5 | Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sudėtingiems produktams (nepaisant jų formos ar struktūros), kuriuos finansinių paslaugų sektorius teikia siekdamas mažmeniniams investuotojams suteikti investavimo galimybių, kai investuotojui siūloma grąža priklauso nuo vienos ar kelių rūšių turto arba kitų referencinių verčių, kurios nėra palūkanų norma, veiklos rezultatų. |
| --- | --- |

2.5

Šis reglamentas turėtų būti taikomas visiems sudėtingiems produktams (nepaisant jų formos ar struktūros), kuriuos finansinių paslaugų sektorius teikia siekdamas mažmeniniams investuotojams suteikti investavimo galimybių, kai investuotojui siūloma grąža priklauso nuo vienos ar kelių rūšių turto arba kitų referencinių verčių, kurios nėra palūkanų norma, veiklos rezultatų.

| 2.6 | PID turės būti parengtas vadovaujantis reglamente pateiktais nurodymais, o Komisija pasilieka galimybę priimdama deleguotuosius aktus numatyti į dokumentą įtraukti papildomus aiškinimus ir informaciją. Tuo atveju, jei nebus laikomasi teisės aktų nuostatų arba nebus vykdomi nustatyti reikalavimai, investicinių produktų teikėjas privalės kompensuoti mažmeninių investuotojų patirtą žalą. |
| --- | --- |

2.6

PID turės būti parengtas vadovaujantis reglamente pateiktais nurodymais, o Komisija pasilieka galimybę priimdama deleguotuosius aktus numatyti į dokumentą įtraukti papildomus aiškinimus ir informaciją. Tuo atveju, jei nebus laikomasi teisės aktų nuostatų arba nebus vykdomi nustatyti reikalavimai, investicinių produktų teikėjas privalės kompensuoti mažmeninių investuotojų patirtą žalą.

| 2.7 | Reglamente numatytos skundų teikimo ir žalos atlyginimo, taip pat savalaikio ir aktyvaus kompetentingų institucijų bendradarbiavimo procedūros. Valstybės narės nustatys veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias administracines sankcijas ir priemones. |
| --- | --- |

2.7

Reglamente numatytos skundų teikimo ir žalos atlyginimo, taip pat savalaikio ir aktyvaus kompetentingų institucijų bendradarbiavimo procedūros. Valstybės narės nustatys veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias administracines sankcijas ir priemones.

| 2.8 | Pereinamojo laikotarpio ir galutinėse nuostatose, be kita ko, numatyta nekeisti nuostatų dėl KIPVPS taikomo reikalavimo teikti PIID penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo. Siūlomas reglamentas bus peržiūrėtas po ketverių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir bus nuspręsta, ar turi toliau būti taikomos Direktyvos 2009/65/EB (2) nuostatos dėl KIPVPS taikomų informavimo reikalavimų. |
| --- | --- |

2.8

Pereinamojo laikotarpio ir galutinėse nuostatose, be kita ko, numatyta nekeisti nuostatų dėl KIPVPS taikomo reikalavimo teikti PIID penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo. Siūlomas reglamentas bus peržiūrėtas po ketverių metų nuo šio reglamento įsigaliojimo ir bus nuspręsta, ar turi toliau būti taikomos Direktyvos 2009/65/EB (2) nuostatos dėl KIPVPS taikomų informavimo reikalavimų.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | 2008 m. sausio mėn. EESRK savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje“ (3) prašė priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad mažmeniniams investuotojams būtų teikiama aiški, išsami, naudinga ir skaidri informacija, visų pirma apie mažmeninių investicinių produktų paketus ir mažmeninius struktūrizuotuosius produktus. |
| --- | --- |

3.1

2008 m. sausio mėn. EESRK savo nuomonėje dėl žaliosios knygos „Mažmeninės finansinės paslaugos bendrojoje rinkoje“ (3) prašė priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad mažmeniniams investuotojams būtų teikiama aiški, išsami, naudinga ir skaidri informacija, visų pirma apie mažmeninių investicinių produktų paketus ir mažmeninius struktūrizuotuosius produktus.

| 3.2 | Viena iš būtinų sąlygų siekiant sukurti bendrą finansų rinką, kurioje judėtų aiškios, tikslios, suprantamos ir palyginamos informacijos srautai – tai priimti priemones, kurios leistų labai sumažinti investicinių produktų teikėjų ir mažmeninių investuotojų informuotumo asimetriją. Taigi Komisijos pasiūlyme pasirinkta teisinga kryptis. |
| --- | --- |

3.2

Viena iš būtinų sąlygų siekiant sukurti bendrą finansų rinką, kurioje judėtų aiškios, tikslios, suprantamos ir palyginamos informacijos srautai – tai priimti priemones, kurios leistų labai sumažinti investicinių produktų teikėjų ir mažmeninių investuotojų informuotumo asimetriją. Taigi Komisijos pasiūlyme pasirinkta teisinga kryptis.

| 3.3 | Mažiau griežtų ir mažiau išlaidų reikalaujančių taisyklių ir griežtesnių taisyklių „reguliacinio arbitražo“ galimybė gali iškreipti rinką, paskatinti veiksnius, trukdančius sukurti tikrai bendrą, skaidrią ir veiksmingą finansų rinką. |
| --- | --- |

3.3

Mažiau griežtų ir mažiau išlaidų reikalaujančių taisyklių ir griežtesnių taisyklių „reguliacinio arbitražo“ galimybė gali iškreipti rinką, paskatinti veiksnius, trukdančius sukurti tikrai bendrą, skaidrią ir veiksmingą finansų rinką.

| 3.3.1 | Siekiant sukurti integruotą tarptautinę rinką, būtina priimti vieną standartizuotą tarpvalstybinio informavimo modelį. Šiuo metu valstybėse galioja skirtingi teisės aktai, todėl nepagrįstai sukuriamos geresnės konkurencinės sąlygos įmonėms, kurios savo veiklą vykdo šalyse, netaikančiose jokių informavimo reikalavimų, ir šios įmonės gali netrukdomos teikti investicinius produktus, kurie potencialiai slepia didelę riziką. |
| --- | --- |

3.3.1

Siekiant sukurti integruotą tarptautinę rinką, būtina priimti vieną standartizuotą tarpvalstybinio informavimo modelį. Šiuo metu valstybėse galioja skirtingi teisės aktai, todėl nepagrįstai sukuriamos geresnės konkurencinės sąlygos įmonėms, kurios savo veiklą vykdo šalyse, netaikančiose jokių informavimo reikalavimų, ir šios įmonės gali netrukdomos teikti investicinius produktus, kurie potencialiai slepia didelę riziką.

| 3.4 | Dėl šių bendrų priežasčių EESRK pritaria pasirinkimui remtis SESV 114 straipsniu ir priimti reglamentą. Įvairiomis progomis EESRK yra pareiškęs pritarimą sprendimui priimti reglamentą, kadangi, jo nuomone, ši priemonė geriausiai leidžia užtikrinti struktūruotą finansų sektoriaus reguliavimą ir išvengti perteklinio reglamentavimo ir palankiausių nuostatų pasirinkimo, t. y. reiškinių, kurie paprastai pasitaiko, kai į nacionalinę teisę perkeliamos su finansine veikla susijusių direktyvų nuostatos. Todėl visiškai pagrįstai ir teisingai taikomas Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnis, įtvirtinantis subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

3.4

Dėl šių bendrų priežasčių EESRK pritaria pasirinkimui remtis SESV 114 straipsniu ir priimti reglamentą. Įvairiomis progomis EESRK yra pareiškęs pritarimą sprendimui priimti reglamentą, kadangi, jo nuomone, ši priemonė geriausiai leidžia užtikrinti struktūruotą finansų sektoriaus reguliavimą ir išvengti perteklinio reglamentavimo ir palankiausių nuostatų pasirinkimo, t. y. reiškinių, kurie paprastai pasitaiko, kai į nacionalinę teisę perkeliamos su finansine veikla susijusių direktyvų nuostatos. Todėl visiškai pagrįstai ir teisingai taikomas Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnis, įtvirtinantis subsidiarumo ir proporcingumo principus.

| 3.5 | Taip pat reikėtų pateikti informaciją apie galimą pelną, įskaitant informaciją apie galimus su investiciniu produktu susijusius mokesčius ir komisinius. Jei finansinis produktas yra susijęs su kitų šalių valiuta, reikėtų atsižvelgti į valiutos kurso riziką ir produkto plėtojimo istoriją ir į oficialią valiutą, kuria išreikšta produkto kaina. Informacijoje apie produktą turi būti nurodyta jo kaina ir kilmė, bei šalies, kurioje parduodamas produktas, valiuta. Tai padėtų mažmeniniams investuotojams geriau suprasti ir palyginti informaciją. |
| --- | --- |

3.5

Taip pat reikėtų pateikti informaciją apie galimą pelną, įskaitant informaciją apie galimus su investiciniu produktu susijusius mokesčius ir komisinius. Jei finansinis produktas yra susijęs su kitų šalių valiuta, reikėtų atsižvelgti į valiutos kurso riziką ir produkto plėtojimo istoriją ir į oficialią valiutą, kuria išreikšta produkto kaina. Informacijoje apie produktą turi būti nurodyta jo kaina ir kilmė, bei šalies, kurioje parduodamas produktas, valiuta. Tai padėtų mažmeniniams investuotojams geriau suprasti ir palyginti informaciją.

| 3.6 | EESRK mano, kad turi būti stiprinama Europos ir valstybių narių kompetentingų institucijų vykdoma priežiūros veikla. Todėl Komitetui didelį susirūpinimą kelia Komisijos teiginiai, kad Europos priežiūros institucijų nereikia papildomai stiprinti dėl šiuo reglamentu joms suteikiamo vaidmens. Šių institucijų atsakomybė buvo padidinta tinkamai neįvertinus jų turimų išteklių. Pavyzdžiui, 2012 m. spalio mėn. Europos priežiūros institucijoje iš viso dirbo 84 darbuotojai, kuriems buvo pavesta atlikti labai daug uždavinių. Sprendimas išplėsti šių institucijų pareigų spektrą neatsižvelgiant į sudėtingas sąlygas, kuriomis jos nuolat priverstos dirbti, gali būti suprastas priešingai, negu siekiama siūlomu reglamentu. |
| --- | --- |

3.6

EESRK mano, kad turi būti stiprinama Europos ir valstybių narių kompetentingų institucijų vykdoma priežiūros veikla. Todėl Komitetui didelį susirūpinimą kelia Komisijos teiginiai, kad Europos priežiūros institucijų nereikia papildomai stiprinti dėl šiuo reglamentu joms suteikiamo vaidmens. Šių institucijų atsakomybė buvo padidinta tinkamai neįvertinus jų turimų išteklių. Pavyzdžiui, 2012 m. spalio mėn. Europos priežiūros institucijoje iš viso dirbo 84 darbuotojai, kuriems buvo pavesta atlikti labai daug uždavinių. Sprendimas išplėsti šių institucijų pareigų spektrą neatsižvelgiant į sudėtingas sąlygas, kuriomis jos nuolat priverstos dirbti, gali būti suprastas priešingai, negu siekiama siūlomu reglamentu.

| 3.7 | EESRK pabrėžia, kad taisyklės dėl KIPVPS investuotojams skirtų informacinių leidinių turėjo didelį poveikį. Tai buvo svarbi paskata Europos rinkai, o informavimo priemonių (PIID) skaidrumas leido padidinti rinkos veiksmingumą. PID nustatyti reikalavimai yra geriau suformuluoti ir Komitetas tikisi, kad greitai bus pereita prie vieno modelio. |
| --- | --- |

3.7

EESRK pabrėžia, kad taisyklės dėl KIPVPS investuotojams skirtų informacinių leidinių turėjo didelį poveikį. Tai buvo svarbi paskata Europos rinkai, o informavimo priemonių (PIID) skaidrumas leido padidinti rinkos veiksmingumą. PID nustatyti reikalavimai yra geriau suformuluoti ir Komitetas tikisi, kad greitai bus pereita prie vieno modelio.

| 3.8 | EESRK apgailestauja, kad visiškai nekalbama apie trečiųjų šalių teikiamų investicinių produktų poveikį, ir ragina Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų į reglamentą įtraukti aiškią su šiuo klausimu susijusią nuostatą. Jo manymu, atsakomybė dėl šių produktų turėtų tekti tarpininkams, o ne jų teikėjams. |
| --- | --- |

3.8

EESRK apgailestauja, kad visiškai nekalbama apie trečiųjų šalių teikiamų investicinių produktų poveikį, ir ragina Komisiją apsvarstyti, ar nereikėtų į reglamentą įtraukti aiškią su šiuo klausimu susijusią nuostatą. Jo manymu, atsakomybė dėl šių produktų turėtų tekti tarpininkams, o ne jų teikėjams.

| 3.8.1 | 2007–2009 m. finansų krizė siejama su „toksiškais“ produktais, kuriuos sukūrė didžiosios JAV finansų įstaigos. Pasirodė, kad rizikingos paskolos (angl. sub-prime) tėra beverčiai labai didelės rizikos vertybiniai popieriai ir visos trys pagrindinės kredito reitingų agentūros suklydo dėl šių vertybinių popierių patikimumo. Norėdami parduoti trečiųjų šalių investicinius produktus perpardavėjai turėtų prisiimti produkto teikėjui, kuriam negali būti tiesiogiai taikomos Europos reglamento nuostatos, tenkančią atsakomybę parengti pagrindinės informacijos dokumentą. |
| --- | --- |

3.8.1

2007–2009 m. finansų krizė siejama su „toksiškais“ produktais, kuriuos sukūrė didžiosios JAV finansų įstaigos. Pasirodė, kad rizikingos paskolos (angl. sub-prime) tėra beverčiai labai didelės rizikos vertybiniai popieriai ir visos trys pagrindinės kredito reitingų agentūros suklydo dėl šių vertybinių popierių patikimumo. Norėdami parduoti trečiųjų šalių investicinius produktus perpardavėjai turėtų prisiimti produkto teikėjui, kuriam negali būti tiesiogiai taikomos Europos reglamento nuostatos, tenkančią atsakomybę parengti pagrindinės informacijos dokumentą.

| 3.9 | Finansų rinkos susiskaidymas – tai dar viena problema, kurią šis reglamentas galėtų padėti išspręsti. Taisyklių įvairovė iki šiol užkerta kelią tikrai nacionalinių rinkų integracijai, ir tarpvalstybinėje rinkoje šis taisyklių „kratinys“ lemia sąnaudų augimą bei sudaro palankesnes sąlygas vengti taikyti griežtesnes ir didesnę vartotojo apsaugą užtikrinančias taisykles. |
| --- | --- |

3.9

Finansų rinkos susiskaidymas – tai dar viena problema, kurią šis reglamentas galėtų padėti išspręsti. Taisyklių įvairovė iki šiol užkerta kelią tikrai nacionalinių rinkų integracijai, ir tarpvalstybinėje rinkoje šis taisyklių „kratinys“ lemia sąnaudų augimą bei sudaro palankesnes sąlygas vengti taikyti griežtesnes ir didesnę vartotojo apsaugą užtikrinančias taisykles.

| 3.9.1 | Labai svarbu remti vartotojų finansinio švietimo programas. Nuomonėje savo iniciatyva (4) EESRK teigia, kad „finansinis švietimas yra svarbus elementas siekiant išlaikyti pasitikėjimą finansų sistema ir užtikrinti atsakingą finansinių produktų vartojimą.“ |
| --- | --- |

3.9.1

Labai svarbu remti vartotojų finansinio švietimo programas. Nuomonėje savo iniciatyva (4) EESRK teigia, kad „finansinis švietimas yra svarbus elementas siekiant išlaikyti pasitikėjimą finansų sistema ir užtikrinti atsakingą finansinių produktų vartojimą.“

| 3.10 | EESRK rekomenduoja poveikio vertinimuose atsižvelgti į visus tuo metu rengiamus teisės aktus ir su jais susijusias sąnaudas: nepagrįstas pernelyg didelis reglamentavimas lemtų nesuskaičiuojamus nuostolius finansų pramonei ir bendrai visai ekonomikai. Jei finansų sektorius turėtų liautis veikęs, kiltų precedentų neturinti krizė, – tai patvirtina šimtus milijardų eurų kainavę pastarojo meto įvykiai ir daugelyje šalių tebesitęsianti dramatiška ekonomikos krizė. |
| --- | --- |

3.10

EESRK rekomenduoja poveikio vertinimuose atsižvelgti į visus tuo metu rengiamus teisės aktus ir su jais susijusias sąnaudas: nepagrįstas pernelyg didelis reglamentavimas lemtų nesuskaičiuojamus nuostolius finansų pramonei ir bendrai visai ekonomikai. Jei finansų sektorius turėtų liautis veikęs, kiltų precedentų neturinti krizė, – tai patvirtina šimtus milijardų eurų kainavę pastarojo meto įvykiai ir daugelyje šalių tebesitęsianti dramatiška ekonomikos krizė.

| 3.11 | Komisijos pasiūlyme investicinių produktų pardavėjai minimi tik kalbant apie jų atsakomybę ir sankcijų taikymą. Nenurodoma, kad reikėtų rengti finansinius produktus parduodančių įmonių darbuotojus ir kad būtina visiškai atskirti specifinių produktų pardavimą nuo premijų, išmokamų geriausių rezultatų pasiekusiems darbuotojams. Šis klausimas svarstomas naujojoje finansinių priemonių rinkų direktyvoje (MiFID) ir yra labai svarbus, todėl EESRK siūlo pasiūlyme dėl reglamente aiškiai nurodyti minėtą direktyvą. |
| --- | --- |

3.11

Komisijos pasiūlyme investicinių produktų pardavėjai minimi tik kalbant apie jų atsakomybę ir sankcijų taikymą. Nenurodoma, kad reikėtų rengti finansinius produktus parduodančių įmonių darbuotojus ir kad būtina visiškai atskirti specifinių produktų pardavimą nuo premijų, išmokamų geriausių rezultatų pasiekusiems darbuotojams. Šis klausimas svarstomas naujojoje finansinių priemonių rinkų direktyvoje (MiFID) ir yra labai svarbus, todėl EESRK siūlo pasiūlyme dėl reglamente aiškiai nurodyti minėtą direktyvą.

| 3.11.1 | EESRK keletą kartų atkreipė dėmesį, kad viena svarbiausių priežasčių, lėmusių neribotą prekybą „toksiškais“, netinkamais arba labai didelės rizikos produktais neteikiant tinkamos informacijos, taigi ir didelius indėlininkų nuostolius, buvo finansų įstaigų ir bankų vykdoma politika, t. y. nuostata skirti vadybininkams astronominio dydžio premijas už per labai trumpą laiką pasiektus rezultatus. |
| --- | --- |

3.11.1

EESRK keletą kartų atkreipė dėmesį, kad viena svarbiausių priežasčių, lėmusių neribotą prekybą „toksiškais“, netinkamais arba labai didelės rizikos produktais neteikiant tinkamos informacijos, taigi ir didelius indėlininkų nuostolius, buvo finansų įstaigų ir bankų vykdoma politika, t. y. nuostata skirti vadybininkams astronominio dydžio premijas už per labai trumpą laiką pasiektus rezultatus.

| 3.11.2 | Šiems greitiems rezultatams pasiekti buvo imamasi netinkamų veiksmų, už kuriuos dabar teismai skiria sankcijas ir reikalauja, kad kai kurie bankai ir finansų įstaigos kompensuotų didžiules sumas savo klientams. Turimos omenyje taip pat ir įstaigos, kurių atlyginimų schema grindžiama tokiais principais: pardavėjas pasitelkdamas visas priemones parduoda jam didelį pelną užtikrinančius produktus ir kiekvienoje prekybos vietoje nustatomi konkretūs kiekybiniai tikslai. Ši sistema galbūt priimtina mėsos parduotuvei, tačiau ji netinkama bankui, kuris naudoja klientų visą gyvenimą kauptas santaupas. |
| --- | --- |

3.11.2

Šiems greitiems rezultatams pasiekti buvo imamasi netinkamų veiksmų, už kuriuos dabar teismai skiria sankcijas ir reikalauja, kad kai kurie bankai ir finansų įstaigos kompensuotų didžiules sumas savo klientams. Turimos omenyje taip pat ir įstaigos, kurių atlyginimų schema grindžiama tokiais principais: pardavėjas pasitelkdamas visas priemones parduoda jam didelį pelną užtikrinančius produktus ir kiekvienoje prekybos vietoje nustatomi konkretūs kiekybiniai tikslai. Ši sistema galbūt priimtina mėsos parduotuvei, tačiau ji netinkama bankui, kuris naudoja klientų visą gyvenimą kauptas santaupas.

| 3.11.3 | Nepaisant visų pradėtų įgyvendinti iniciatyvų, deja, su nusivylimu tenka pripažinti, kad vis dar pasitaiko netinkamų veiksmų, pavyzdžiui, siekiant kuo didesnio pelno manipuliuojama palūkanų normomis, kaip tai rodo neseniai įvykęs LIBOR skandalas. Toks elgesys, už kurį atsakinga tik labai nedidelė grupė finansų pramonės subjektų, kenkia visos sistemos reputacijai ir mažina per daugelį darbo metų įgytą pasitikėjimą šia sistema. Visa finansų bendruomenė turi laikytis griežtų ir aukštų verslo etikos standartų. Bankų asociacijos turėtų taikyti griežtas nuobaudas įmonėms ir asmenims, pažeidžiantiems bendrus geros elgsenos principus, prireikus, grubius pažeidėjus pašalinti iš savo grupių ir uždrausti jiems užsiimti bet kokia bankine veikla. Būta pernelyg daug atvejų, kai šios asociacijos likdavo nuošalyje nereaguodamos į netinkamą ir dažnai neteisėtą elgseną. |
| --- | --- |

3.11.3

Nepaisant visų pradėtų įgyvendinti iniciatyvų, deja, su nusivylimu tenka pripažinti, kad vis dar pasitaiko netinkamų veiksmų, pavyzdžiui, siekiant kuo didesnio pelno manipuliuojama palūkanų normomis, kaip tai rodo neseniai įvykęs LIBOR skandalas. Toks elgesys, už kurį atsakinga tik labai nedidelė grupė finansų pramonės subjektų, kenkia visos sistemos reputacijai ir mažina per daugelį darbo metų įgytą pasitikėjimą šia sistema. Visa finansų bendruomenė turi laikytis griežtų ir aukštų verslo etikos standartų. Bankų asociacijos turėtų taikyti griežtas nuobaudas įmonėms ir asmenims, pažeidžiantiems bendrus geros elgsenos principus, prireikus, grubius pažeidėjus pašalinti iš savo grupių ir uždrausti jiems užsiimti bet kokia bankine veikla. Būta pernelyg daug atvejų, kai šios asociacijos likdavo nuošalyje nereaguodamos į netinkamą ir dažnai neteisėtą elgseną.

| 3.12 | EESRK primygtina rekomenduoja Komisijai stebėti, kad valstybės narės nustatytų pakankamai veiksmingas sankcijas. Nacionaliniuose teisės aktuose labai skirtingai vertinamas finansinių pažeidimų ir nusikaltimų rimtumas. Tai susiję su skirtinga įvairių šalių ekonomikos ir teisės kultūra. Kadangi Europos Sąjunga negali išleisti atitinkamas sankcijas numatančių teisės aktų administracinėje ir baudžiamojoje srityse, Komisija turi prisiimti įsipareigojimą kiek įmanoma labiau suderinti ne tik taisykles, bet ir sankcijų sistemą. Esama realaus pavojaus, kad bus pereita nuo reguliavimo dempingo prie sankcijų dempingo – bus vienodi įstatymai, tačiau labai skirtingos sankcijos, taigi veiklos vykdytojas veiks ten, kur rizika yra mažiausia. Siekiant veiksmingo ir naudingo reguliavimo būtinas koordinavimas ir bendros gairės. Todėl Komitetas siūlo atsižvelgti į tai, kad sankcijos yra įvairios: vienose šalyse jos administracinės, o kitose – baudžiamosios. |
| --- | --- |

3.12

EESRK primygtina rekomenduoja Komisijai stebėti, kad valstybės narės nustatytų pakankamai veiksmingas sankcijas. Nacionaliniuose teisės aktuose labai skirtingai vertinamas finansinių pažeidimų ir nusikaltimų rimtumas. Tai susiję su skirtinga įvairių šalių ekonomikos ir teisės kultūra. Kadangi Europos Sąjunga negali išleisti atitinkamas sankcijas numatančių teisės aktų administracinėje ir baudžiamojoje srityse, Komisija turi prisiimti įsipareigojimą kiek įmanoma labiau suderinti ne tik taisykles, bet ir sankcijų sistemą. Esama realaus pavojaus, kad bus pereita nuo reguliavimo dempingo prie sankcijų dempingo – bus vienodi įstatymai, tačiau labai skirtingos sankcijos, taigi veiklos vykdytojas veiks ten, kur rizika yra mažiausia. Siekiant veiksmingo ir naudingo reguliavimo būtinas koordinavimas ir bendros gairės. Todėl Komitetas siūlo atsižvelgti į tai, kad sankcijos yra įvairios: vienose šalyse jos administracinės, o kitose – baudžiamosios.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1 | EESRK mano, kad apskritai pasiūlymas yra išsamus, nors yra taisytinų spragų, kurias jis nurodė bendrose pastabose. |
| --- | --- |

4.1

EESRK mano, kad apskritai pasiūlymas yra išsamus, nors yra taisytinų spragų, kurias jis nurodė bendrose pastabose.

| 4.2 | EESRK pritaria pasiūlymui dėmesį veikiau sutelkti į didelės rizikos produktus, siekiant išvengti nereikalingų įpareigojimų finansų sektoriui teikti realios naudos neturinčius informacijos dokumentus. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pritaria pasiūlymui dėmesį veikiau sutelkti į didelės rizikos produktus, siekiant išvengti nereikalingų įpareigojimų finansų sektoriui teikti realios naudos neturinčius informacijos dokumentus.

| 4.3 | EESRK džiaugiasi, kad reglamente aiškiai apibrėžiama atsakomybės grandinė ir nurodoma, kuris subjektas atsakingas už PID parengimą. Praeityje dėl neaiškiai apibrėžtos minėtos atsakomybės kildavo sunkumų: būdavo neįmanoma nustatyti, kas turi atsakyti tuo atveju, kai dėl pateiktos neteisingos ir klaidinančios informacijos mažmeniniai investuotojai patirdavo didelių nuostolių. |
| --- | --- |

4.3

EESRK džiaugiasi, kad reglamente aiškiai apibrėžiama atsakomybės grandinė ir nurodoma, kuris subjektas atsakingas už PID parengimą. Praeityje dėl neaiškiai apibrėžtos minėtos atsakomybės kildavo sunkumų: būdavo neįmanoma nustatyti, kas turi atsakyti tuo atveju, kai dėl pateiktos neteisingos ir klaidinančios informacijos mažmeniniai investuotojai patirdavo didelių nuostolių.

| 4.4 | EESRK pritaria ilgai lauktam Komisijos sprendimui kitiems investiciniams produktams taikyti KIPVPS principus, t. y. PID turi būti parašytas glaustai, netechnine kalba, vengiant žargono, parengtas laikantis bendro formato, kuris sudaro sąlygas palyginti skirtingus investicinius produktus. 8 straipsnyje pateikiamas aiškus ir išsamus PID teiktinos informacijos sąrašas, taip pat reikalavimas nurodyti realias mažmeninių investuotojų išlaidas. |
| --- | --- |

4.4

EESRK pritaria ilgai lauktam Komisijos sprendimui kitiems investiciniams produktams taikyti KIPVPS principus, t. y. PID turi būti parašytas glaustai, netechnine kalba, vengiant žargono, parengtas laikantis bendro formato, kuris sudaro sąlygas palyginti skirtingus investicinius produktus. 8 straipsnyje pateikiamas aiškus ir išsamus PID teiktinos informacijos sąrašas, taip pat reikalavimas nurodyti realias mažmeninių investuotojų išlaidas.

| 4.5 | Tačiau toks Komisijos pasirinkimas nereiškia, kad atkrenta būtinybė imtis finansinio švietimo veiklos (5) įtraukiant jį į mokyklų ir savišvietos programas, taip pat šviesti vyresnio amžiaus asmenis ir namų šeimininkes ir t. t. Ypač pažeidžiami indėlininkai, jie nevisada turi bendro pobūdžio žinių, padedančių gerai suprasti net ir supaprastintus PID. EESRK rekomenduoja Komisijai – galbūt į pasiūlymą dėl reglamento įtraukiant naujas konstatuojamąsias dalis – pabrėžti būtinybę dėti pastangas didinti visų žmonių bendro pobūdžio finansines žinias. |
| --- | --- |

4.5

Tačiau toks Komisijos pasirinkimas nereiškia, kad atkrenta būtinybė imtis finansinio švietimo veiklos (5) įtraukiant jį į mokyklų ir savišvietos programas, taip pat šviesti vyresnio amžiaus asmenis ir namų šeimininkes ir t. t. Ypač pažeidžiami indėlininkai, jie nevisada turi bendro pobūdžio žinių, padedančių gerai suprasti net ir supaprastintus PID. EESRK rekomenduoja Komisijai – galbūt į pasiūlymą dėl reglamento įtraukiant naujas konstatuojamąsias dalis – pabrėžti būtinybę dėti pastangas didinti visų žmonių bendro pobūdžio finansines žinias.

| 4.6 | EESRK teigiamai vertina šį pirmąjį bandymą užtikrinti didesnį skaidrumą aiškiai nurodant išlaidas, rizikos pobūdį ir siūlomo arba analogiško produkto ankstesnę grąžą. |
| --- | --- |

4.6

EESRK teigiamai vertina šį pirmąjį bandymą užtikrinti didesnį skaidrumą aiškiai nurodant išlaidas, rizikos pobūdį ir siūlomo arba analogiško produkto ankstesnę grąžą.

| 4.7 | Tam, kad šis reglamentas būtų veiksmingas, būtina numatyti įpareigojimą pateikti PID tinkamu laiku, kad mažmeninis investuotojas turėtų pakankami laiko visapusiškai susipažinti su informacija ir suvokti su produktu susijusią riziką. EESRK pabrėžia, kad nėra nurodyta konkrečių dokumento pateikimo terminų. Siekiant tikslo užtikrinti mažmeniniam investuotojui galimybę gauti visą būtiną informaciją, formuluotė „likus pakankamai laiko iki sandorio, susijusio su investiciniu produktu, sudarymo“ yra netinkama. EESRK nepritaria nukrypti leidžiančioms nuostatoms dėl PID teikimo, visų pirma toms, kurias siūloma taikyti nuotolinio ryšio priemonėmis sudaromiems sandoriams. |
| --- | --- |

4.7

Tam, kad šis reglamentas būtų veiksmingas, būtina numatyti įpareigojimą pateikti PID tinkamu laiku, kad mažmeninis investuotojas turėtų pakankami laiko visapusiškai susipažinti su informacija ir suvokti su produktu susijusią riziką. EESRK pabrėžia, kad nėra nurodyta konkrečių dokumento pateikimo terminų. Siekiant tikslo užtikrinti mažmeniniam investuotojui galimybę gauti visą būtiną informaciją, formuluotė „likus pakankamai laiko iki sandorio, susijusio su investiciniu produktu, sudarymo“ yra netinkama. EESRK nepritaria nukrypti leidžiančioms nuostatoms dėl PID teikimo, visų pirma toms, kurias siūloma taikyti nuotolinio ryšio priemonėmis sudaromiems sandoriams.

| 4.8 | EESRK mano, kad būtų naudinga pasiūlyme dėl reglamento numatyti galimybę nutraukti nuotolinės prekybos sandorius, kaip tai numatyta finansinių sandorių atveju. |
| --- | --- |

4.8

EESRK mano, kad būtų naudinga pasiūlyme dėl reglamento numatyti galimybę nutraukti nuotolinės prekybos sandorius, kaip tai numatyta finansinių sandorių atveju.

| 4.9 | EESRK primygtinai rekomenduoja nustatyti aiškų ir pagrįstą PID teikimo terminą tiesiogiai reglamento tekste, o ne numatyti priimti papildomus deleguotuosius aktus, dėl kurių taikymo kiltų klausimų finansų sektoriuje. Be kita ko, pagal 5 straipsnį, PID turi būti parengtas ir paskelbtas internete prieš produktą parduodant mažmeniniams investuotojams. Nėra priežasčių atsisakyti šiame etape nustatyti privalomą terminą, kurio nesilaikymas reikštų, kad nesilaikoma reglamente numatytų tikslų ir įpareigojimų. Pavyzdžiui, prašymas pateikti PID ne vėliau kaip likus savaitei iki sandorio sudarymo atrodytų priimtinas sprendimas. Tokio laikotarpio pakaktų būtinai informacijai surasti, pasitarti ir paprašyti paaiškinimų. Investuotojas būtų pakankamai apsaugotas ir turėtų laiko informaciją palyginti su kitų konkurentų pasiūlymais. Todėl EESRK nepritaria pasiūlymui rengti deleguotuosius teisės aktus dėl PID pateikimo terminų, kadangi šių aktų turėtų būti kuo mažiau ir jie turėtų būti parengti laikantis SESV 290 straipsnio formos ir turinio, t. y. jie turi būti priimami tik dėl neesminių nuostatų ir tuomet, kai nėra galimybės taikyti kitų priemonių. |
| --- | --- |

4.9

EESRK primygtinai rekomenduoja nustatyti aiškų ir pagrįstą PID teikimo terminą tiesiogiai reglamento tekste, o ne numatyti priimti papildomus deleguotuosius aktus, dėl kurių taikymo kiltų klausimų finansų sektoriuje. Be kita ko, pagal 5 straipsnį, PID turi būti parengtas ir paskelbtas internete prieš produktą parduodant mažmeniniams investuotojams. Nėra priežasčių atsisakyti šiame etape nustatyti privalomą terminą, kurio nesilaikymas reikštų, kad nesilaikoma reglamente numatytų tikslų ir įpareigojimų. Pavyzdžiui, prašymas pateikti PID ne vėliau kaip likus savaitei iki sandorio sudarymo atrodytų priimtinas sprendimas. Tokio laikotarpio pakaktų būtinai informacijai surasti, pasitarti ir paprašyti paaiškinimų. Investuotojas būtų pakankamai apsaugotas ir turėtų laiko informaciją palyginti su kitų konkurentų pasiūlymais. Todėl EESRK nepritaria pasiūlymui rengti deleguotuosius teisės aktus dėl PID pateikimo terminų, kadangi šių aktų turėtų būti kuo mažiau ir jie turėtų būti parengti laikantis SESV 290 straipsnio formos ir turinio, t. y. jie turi būti priimami tik dėl neesminių nuostatų ir tuomet, kai nėra galimybės taikyti kitų priemonių.

| 4.10 | EESRK pritaria 9 straipsnio nuostatoms dėl to, kad būtinina atskirti rinkodaros pranešimus ir PID, o rinkodaros pranešimuose neturi būti pateikiama jokių teiginių, prieštaraujančių PID pateiktai informacijai, turint omenyje, kad būta pernelyg daug atvejų, kai reklaminiuose pranešimuose „toksiški“ produktai pristatomi kaip saugūs, kurių patikimumą patvirtina garsiosios kredito reitingų agentūros, lengva ranka dalinusios trigubo A reitingus. Galiausiai dėl nesuprantamų priežasčių šie produktai teko Europos indėlininkams. |
| --- | --- |

4.10

EESRK pritaria 9 straipsnio nuostatoms dėl to, kad būtinina atskirti rinkodaros pranešimus ir PID, o rinkodaros pranešimuose neturi būti pateikiama jokių teiginių, prieštaraujančių PID pateiktai informacijai, turint omenyje, kad būta pernelyg daug atvejų, kai reklaminiuose pranešimuose „toksiški“ produktai pristatomi kaip saugūs, kurių patikimumą patvirtina garsiosios kredito reitingų agentūros, lengva ranka dalinusios trigubo A reitingus. Galiausiai dėl nesuprantamų priežasčių šie produktai teko Europos indėlininkams.

| 4.11 | Komisija į pasiūlymo dėl reglamento III skyrių įtraukė nuostatas dėl skundų, žalos atlyginimo ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, į IV skyrių – nuostatas dėl administracinių sankcijų ir priemonių. Nors EESRK tvirtai laikosi bendrose pastabose išreikštos pozicijos, vis dėlto labai teigiamai vertina Komisijos sprendimą išsamiai apibrėžti teisminiam būdui alternatyvias ginčų dėl mažmeninių investicinių produktų sprendimo procedūras, metodus ir sąlygas. |
| --- | --- |

4.11

Komisija į pasiūlymo dėl reglamento III skyrių įtraukė nuostatas dėl skundų, žalos atlyginimo ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo, į IV skyrių – nuostatas dėl administracinių sankcijų ir priemonių. Nors EESRK tvirtai laikosi bendrose pastabose išreikštos pozicijos, vis dėlto labai teigiamai vertina Komisijos sprendimą išsamiai apibrėžti teisminiam būdui alternatyvias ginčų dėl mažmeninių investicinių produktų sprendimo procedūras, metodus ir sąlygas.

| 4.11.1 | EESRK nuomone, labai svarbus kompetentingų institucijų bendradarbiavimas. Kelete ankstesnių nuomonių Komitetas yra teigęs, kad būtinos ne tik rekomendacijos, bet ir griežtos taisyklės, įpareigojančios nacionalines institucijas, kai tai leidžiama pagal nacionalinės teisės aktus ir procedūras, plėtoti kuo glaudesnį bendradarbiavimą. Tuo atveju, jei esama akivaizdaus prieštaravimo, remiantis subsidiarumo principu, ES teisės aktams prieštaraujančios nacionalinės taisyklės turėtų būti pripažintos negaliojančiomis. |
| --- | --- |

4.11.1

EESRK nuomone, labai svarbus kompetentingų institucijų bendradarbiavimas. Kelete ankstesnių nuomonių Komitetas yra teigęs, kad būtinos ne tik rekomendacijos, bet ir griežtos taisyklės, įpareigojančios nacionalines institucijas, kai tai leidžiama pagal nacionalinės teisės aktus ir procedūras, plėtoti kuo glaudesnį bendradarbiavimą. Tuo atveju, jei esama akivaizdaus prieštaravimo, remiantis subsidiarumo principu, ES teisės aktams prieštaraujančios nacionalinės taisyklės turėtų būti pripažintos negaliojančiomis.

| 4.12 | EESRK nuomone, 22 straipsnyje yra sakinys, dėl kurio ateityje galėtų kilti ginčų. Greta Komiteto neginčijamai remiamos nuostatos dėl papildomos sankcijos, pagal kurią informacija apie pažeidimo tipą ir už pažeidimą atsakingų asmenų tapatybė turi būti atskleista, įrašoma „nebent dėl tokio informacijos atskleidimo kiltų didelis pavojus finansų rinkoms.“ Nenurodoma, kas turi įvertinti pavojaus rimtumą. Ar tai turėtų atlikti Komisija? Nacionalinės valdžios institucijos? Europos priežiūros institucija? Taip pat nėra jokių aiškių nurodymų dėl atvejų, kai reglamento nustatyti įpareigojimai vienu metu pažeidžiami kelete valstybių narių. Kas turi priimti sprendimą? Ką daryti tuo atveju, kai viena institucija nusprendžia, kad paskelbta informacija trikdo finansų rinką, o kita mano priešingai? Kokia procedūra turi būti taikoma? Į visus šiuos klausimus turi būti pateikti aiškūs atsakymai prieš paskelbiant reglamentą, kuris pagal savo pobūdį turi būti parastas, aiškus, nedelsiant įgyvendinamas, suformuluotas taip, kad nekiltų nereikalingų ir Europos interesams kenkiančių ginčų. |
| --- | --- |

4.12

EESRK nuomone, 22 straipsnyje yra sakinys, dėl kurio ateityje galėtų kilti ginčų. Greta Komiteto neginčijamai remiamos nuostatos dėl papildomos sankcijos, pagal kurią informacija apie pažeidimo tipą ir už pažeidimą atsakingų asmenų tapatybė turi būti atskleista, įrašoma „nebent dėl tokio informacijos atskleidimo kiltų didelis pavojus finansų rinkoms.“ Nenurodoma, kas turi įvertinti pavojaus rimtumą. Ar tai turėtų atlikti Komisija? Nacionalinės valdžios institucijos? Europos priežiūros institucija? Taip pat nėra jokių aiškių nurodymų dėl atvejų, kai reglamento nustatyti įpareigojimai vienu metu pažeidžiami kelete valstybių narių. Kas turi priimti sprendimą? Ką daryti tuo atveju, kai viena institucija nusprendžia, kad paskelbta informacija trikdo finansų rinką, o kita mano priešingai? Kokia procedūra turi būti taikoma? Į visus šiuos klausimus turi būti pateikti aiškūs atsakymai prieš paskelbiant reglamentą, kuris pagal savo pobūdį turi būti parastas, aiškus, nedelsiant įgyvendinamas, suformuluotas taip, kad nekiltų nereikalingų ir Europos interesams kenkiančių ginčų.

| 4.13 | Komisija toliau teikia pasiūlymus, kuriuose gausu nuorodų į deleguotuosius teisės aktus. EESRK ne kartą kėlė klausimą dėl šios praktikos teisėtumo, dėl jos būtinumo ir suderinamumo su SESV 290 straipsnio dėl deleguotųjų aktų ir su SESV 291 straipsnio dėl įgyvendinimo aktų nuostatomis. Ir šiuo atveju EESRK mano, kad Europos Komisija siūlo sprendimus, kurie susiję su esminėmis reglamento nuostatomis. Pavyzdžiui, 8 straipsnio 2 dalyje išsamiai patikslinamas nurodytos informacijos elementų, kitos informacijos, kuri gali būti įtraukta į PID, pateikimas ir turinys, taip pat informacija apie bendrą formatą, – tai praktiškai sudaro 90 proc. reglamento turinio. Pagal 10 straipsnio 2 dalį numatyti Komisijos įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus susiję su pagrindinės informacijos peržiūros ir tikslinimo turiniu ir tvarka. Įgaliojimai pagal 12 straipsnio 4 dalį yra susiję su reikalavimo pateikti PID įvykdymo sąlygomis ir PID pateikimo metodu ir terminu. |
| --- | --- |

4.13

Komisija toliau teikia pasiūlymus, kuriuose gausu nuorodų į deleguotuosius teisės aktus. EESRK ne kartą kėlė klausimą dėl šios praktikos teisėtumo, dėl jos būtinumo ir suderinamumo su SESV 290 straipsnio dėl deleguotųjų aktų ir su SESV 291 straipsnio dėl įgyvendinimo aktų nuostatomis. Ir šiuo atveju EESRK mano, kad Europos Komisija siūlo sprendimus, kurie susiję su esminėmis reglamento nuostatomis. Pavyzdžiui, 8 straipsnio 2 dalyje išsamiai patikslinamas nurodytos informacijos elementų, kitos informacijos, kuri gali būti įtraukta į PID, pateikimas ir turinys, taip pat informacija apie bendrą formatą, – tai praktiškai sudaro 90 proc. reglamento turinio. Pagal 10 straipsnio 2 dalį numatyti Komisijos įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus susiję su pagrindinės informacijos peržiūros ir tikslinimo turiniu ir tvarka. Įgaliojimai pagal 12 straipsnio 4 dalį yra susiję su reikalavimo pateikti PID įvykdymo sąlygomis ir PID pateikimo metodu ir terminu.

| 4.14 | EESRK kelia klausimą, ar deleguotieji teisės aktai iš tiesų yra reikalingi ir ar jie atitinka bendrą svarstomo reglamento logiką. Deleguotuosiais teisės aktais, be abejonės, lengviau naudotis, tačiau visų pirma jie turi būti rengiami griežtai laikantis Sutarties nuostatų. Svarbiame Komisijos komunikate (6), teigiama: „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu, nustatytu 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonoje pasirašyta sutartimi (toliau – naujoji sutartis), įstatymų leidėjui suteikiama galimybė perduoti Komisijai įgaliojimą priimti įstatymo galios neturinčius bendro pobūdžio teisės aktus, kuriais papildomos arba iš dalies keičiamos kai kurios neesminės įstatymo galią turinčio akto nuostatos.“ |
| --- | --- |

4.14

EESRK kelia klausimą, ar deleguotieji teisės aktai iš tiesų yra reikalingi ir ar jie atitinka bendrą svarstomo reglamento logiką. Deleguotuosiais teisės aktais, be abejonės, lengviau naudotis, tačiau visų pirma jie turi būti rengiami griežtai laikantis Sutarties nuostatų. Svarbiame Komisijos komunikate (6), teigiama: „Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsniu, nustatytu 2007 m. gruodžio 13 d. Lisabonoje pasirašyta sutartimi (toliau – naujoji sutartis), įstatymų leidėjui suteikiama galimybė perduoti Komisijai įgaliojimą priimti įstatymo galios neturinčius bendro pobūdžio teisės aktus, kuriais papildomos arba iš dalies keičiamos kai kurios neesminės įstatymo galią turinčio akto nuostatos.“

| 4.15 | EESRK mano priešingai nei Komisija. Jo nuomone, nuostatos, dėl kurių Komisija siūlo priimti deleguotuosius teisės aktus, yra esminės ir turi būti apibrėžtos įstatymo galią turinčiuose aktuose! |
| --- | --- |

4.15

EESRK mano priešingai nei Komisija. Jo nuomone, nuostatos, dėl kurių Komisija siūlo priimti deleguotuosius teisės aktus, yra esminės ir turi būti apibrėžtos įstatymo galią turinčiuose aktuose!

| 4.16 | Galiausiai EESRK nepritaria pasiūlymui ateinančius penkerius metus nekeisti taisyklių dėl KIPVPS taikomų informavimo reikalavimų ir siūlo Komisijai praėjus dviem metams nuo šio reglamento įsigaliojimo numatyti atlikti jo peržiūrą, kad būtų galima kuo greičiau suvienodinti pagrindinės informacijos dokumentus, skirtus investuotojams į visų tipų finansinius produktus. |
| --- | --- |

4.16

Galiausiai EESRK nepritaria pasiūlymui ateinančius penkerius metus nekeisti taisyklių dėl KIPVPS taikomų informavimo reikalavimų ir siūlo Komisijai praėjus dviem metams nuo šio reglamento įsigaliojimo numatyti atlikti jo peržiūrą, kad būtų galima kuo greičiau suvienodinti pagrindinės informacijos dokumentus, skirtus investuotojams į visų tipų finansinius produktus.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 181, 2012 6 21, p. 93 ir OL C 181, 2012 6 21, p. 99.

1

(2)  OL L 302, 2009 11 17, p. 32.

2

(3)  OL C 151, 2008 6 17, p. 1.

3

(4)  OL C 318, 2011 10 29, p. 24.

4

(5)  OL C 318, 2011 10 29, p. 24.

5

(6)  COM(2009) 673 final, 2009 12 9.

6

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/65 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/65

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės projektas dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“

(COM(2012) 173 final)

2013/C 11/14

Pranešėja Gabriele BISCHOFF

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. balandžio 18 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“

COM(2012) 173 final.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 23 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 204 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 2 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | Europai iki šiol nepavyko įveikti krizės, dėl to vis gilėja Europos susiskaldymas. Daugelyje krizės apimtų šalių dramatiškai didėja nedarbas, ypač jaunimo. Europos užimtumo politika turi labiau remti valstybes nares, kurioms iškyla problemų. Ši politikos sritis dažniau nei iki šiol turėtų būti problemos sprendimo dalimi, kad bendromis jėgomis būtų galima solidariai įveikti krizę ir stabilizuoti Europą. |
| --- | --- |

1.1

Europai iki šiol nepavyko įveikti krizės, dėl to vis gilėja Europos susiskaldymas. Daugelyje krizės apimtų šalių dramatiškai didėja nedarbas, ypač jaunimo. Europos užimtumo politika turi labiau remti valstybes nares, kurioms iškyla problemų. Ši politikos sritis dažniau nei iki šiol turėtų būti problemos sprendimo dalimi, kad bendromis jėgomis būtų galima solidariai įveikti krizę ir stabilizuoti Europą.

| 1.2 | Todėl EESRK mano, kad europinės infrastruktūros plėtimą ir kokybinį augimą turi remti užimtumo politikos priemonės. Darbo vietoms kurti reikia labai didelių investicijų. Todėl reikia skubiai sutelkti tiek privačiojo, tiek viešojo sektoriaus investicijas. |
| --- | --- |

1.2

Todėl EESRK mano, kad europinės infrastruktūros plėtimą ir kokybinį augimą turi remti užimtumo politikos priemonės. Darbo vietoms kurti reikia labai didelių investicijų. Todėl reikia skubiai sutelkti tiek privačiojo, tiek viešojo sektoriaus investicijas.

| 1.3 | Taikant solidarią ir veiksmingą užimtumo politiką gali būti sukurta Europos darbo rinka ir atkurtas pasitikėjimas ja. Šiomis aplinkybėmis pagrindinis uždavinys, be kita ko, yra kuo greičiau įgyvendinti ir „Jaunimo garantijas“ ir suteikti joms privalomą pobūdį. Be to, kai kurios krizės apimtos šalys domisi dualinės mokymo sistemos įvedimu. Komisija turėtų tai remti, sudaryti sąlygas „skubios pradžios“ finansavimui ir inicijuoti keitimąsi gerąja praktika. Jei nepavyks jaunimui pasiūlyti perspektyvų, ypač krizės apimtose šalyse, gali susiformuoti „prarastoji karta“ – didžiulė socialinė ir politinė bomba. EESRK remia solidarius sprendimus, panašius į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą. |
| --- | --- |

1.3

Taikant solidarią ir veiksmingą užimtumo politiką gali būti sukurta Europos darbo rinka ir atkurtas pasitikėjimas ja. Šiomis aplinkybėmis pagrindinis uždavinys, be kita ko, yra kuo greičiau įgyvendinti ir „Jaunimo garantijas“ ir suteikti joms privalomą pobūdį. Be to, kai kurios krizės apimtos šalys domisi dualinės mokymo sistemos įvedimu. Komisija turėtų tai remti, sudaryti sąlygas „skubios pradžios“ finansavimui ir inicijuoti keitimąsi gerąja praktika. Jei nepavyks jaunimui pasiūlyti perspektyvų, ypač krizės apimtose šalyse, gali susiformuoti „prarastoji karta“ – didžiulė socialinė ir politinė bomba. EESRK remia solidarius sprendimus, panašius į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą.

| 1.4 | Atitinkamas „Jaunimo garantijų“ parengimas yra pirmas svarbus žingsnis, tačiau taip pat reikia skubiai spręsti esamas struktūrines problemas.
  Tikslą sukurti daug darbo vietų varžo apribojimai, susiję su:






  — | darbo pasiūla; pasitelkiant įtraukiąją rinką reikia išnaudoti ilgalaikių bedarbių darbo potencialą; |
| --- | --- | --- |

1.4

Atitinkamas „Jaunimo garantijų“ parengimas yra pirmas svarbus žingsnis, tačiau taip pat reikia skubiai spręsti esamas struktūrines problemas.

Tikslą sukurti daug darbo vietų varžo apribojimai, susiję su:

—

darbo pasiūla; pasitelkiant įtraukiąją rinką reikia išnaudoti ilgalaikių bedarbių darbo potencialą;

| — | darbo paklausa; ji įmanoma visų pirma augančiuose, darbui imliuose sektoriuose, pavyzdžiui, senjorų ekonomikoje. |
| --- | --- |

—

darbo paklausa; ji įmanoma visų pirma augančiuose, darbui imliuose sektoriuose, pavyzdžiui, senjorų ekonomikoje.

| 1.5 | Užimtumo politika negali kompensuoti makroekonomikos politikos klaidų, bet gali iš esmės padėti padidinti žinių visuomenės konkurencingumą stiprinant inovacijų gebėjimus ir geriau suderinant kvalifikacijų pasiūlą ir paklausą. Be to, skubiai reikia pagerinti rizikos kapitalo prieinamumą Europos įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir sumažinti bereikalingą biurokratizmą. |
| --- | --- |

1.5

Užimtumo politika negali kompensuoti makroekonomikos politikos klaidų, bet gali iš esmės padėti padidinti žinių visuomenės konkurencingumą stiprinant inovacijų gebėjimus ir geriau suderinant kvalifikacijų pasiūlą ir paklausą. Be to, skubiai reikia pagerinti rizikos kapitalo prieinamumą Europos įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir sumažinti bereikalingą biurokratizmą.

| 1.6 | Formuojant užimtumo politiką reikia iš principo atsižvelgti į ypatingą socialinių partnerių vaidmenį ir jį stiprinti naujo valdymo priemonėmis. |
| --- | --- |

1.6

Formuojant užimtumo politiką reikia iš principo atsižvelgti į ypatingą socialinių partnerių vaidmenį ir jį stiprinti naujo valdymo priemonėmis.

2.   Europos užimtumo politika krizės laikotarpiu

| 2.1 | 2012 m. balandžio 18 d. ES Komisija paskelbė komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ ir devynis susijusius dokumentus. Komunikate pateikiami pasiūlymai dėl paramos priemonių darbo vietoms kurti, darbo rinkai reformuoti ir ES valdymui stiprinti. |
| --- | --- |

2.1

2012 m. balandžio 18 d. ES Komisija paskelbė komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ ir devynis susijusius dokumentus. Komunikate pateikiami pasiūlymai dėl paramos priemonių darbo vietoms kurti, darbo rinkai reformuoti ir ES valdymui stiprinti.

| 2.2 | Komisijos raginimas siekti „ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas“ paskelbtas tokiu metu, kai dėl įvairiapusės krizės (finansų, ekonomikos, socialinės, euro, skolų ir pasitikėjimo krizės) daugelyje šalių prarasta nepaprastai daug darbo vietų, šis praradimas neigiamai veikia žmonių kasdienybę, nes jie praranda darbą, neranda naujo darbo arba turi susitaikyti su darbo užmokesčio sumažinimu, jiems sumažinamos socialinės išmokos arba nutraukiamas jų mokėjimas. |
| --- | --- |

2.2

Komisijos raginimas siekti „ekonomikos atsigavimo kuriant darbo vietas“ paskelbtas tokiu metu, kai dėl įvairiapusės krizės (finansų, ekonomikos, socialinės, euro, skolų ir pasitikėjimo krizės) daugelyje šalių prarasta nepaprastai daug darbo vietų, šis praradimas neigiamai veikia žmonių kasdienybę, nes jie praranda darbą, neranda naujo darbo arba turi susitaikyti su darbo užmokesčio sumažinimu, jiems sumažinamos socialinės išmokos arba nutraukiamas jų mokėjimas.

| 2.3 | Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija nagrinėja krizės padarinius užimtumo politikai ir reikalauja atgaivinti ekonomiką kuriant darbo vietas. To jau seniai reikia, nes krizės padarinių vis daugėja, be kita ko, todėl, kad beveik visų ES šalių vyriausybės, įgyvendindamos naujai pritaikytas ekonomikos ir politikos valdymo euro zonoje taisykles ir iš dalies smarkiai mažindamos viešojo sektoriaus išlaidas, visų pirma, ribodamos socialines išlaidas ir viešąsias paslaugas, siekia sumažinti biudžeto deficitą. Tačiau tokia politika riboja galimybes darbo rinkoje, visų pirma tų žmonių, kurie jau iki šiol priklausė pažeidžiamoms grupėms (1). Paprastai nuo taupymo priemonių labiausiai nukenčia žmonės, kurie yra priklausomi nuo valstybės mokamų socialinių išmokų, įskaitant dirbančius neužtikrintomis darbo sąlygomis ir kitas pažeidžiamas grupes darbo rinkoje. Todėl reikia išlaikyti solidarių socialinės apsaugos sistemų stabilizuojamąją funkciją, kad jos išliktų veiksmingos ir tvarios, ypač darbo rinkoje labiausiai nukentėjusių ir pažeidžiamų grupių atžvilgiu. |
| --- | --- |

2.3

Todėl Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija nagrinėja krizės padarinius užimtumo politikai ir reikalauja atgaivinti ekonomiką kuriant darbo vietas. To jau seniai reikia, nes krizės padarinių vis daugėja, be kita ko, todėl, kad beveik visų ES šalių vyriausybės, įgyvendindamos naujai pritaikytas ekonomikos ir politikos valdymo euro zonoje taisykles ir iš dalies smarkiai mažindamos viešojo sektoriaus išlaidas, visų pirma, ribodamos socialines išlaidas ir viešąsias paslaugas, siekia sumažinti biudžeto deficitą. Tačiau tokia politika riboja galimybes darbo rinkoje, visų pirma tų žmonių, kurie jau iki šiol priklausė pažeidžiamoms grupėms (1). Paprastai nuo taupymo priemonių labiausiai nukenčia žmonės, kurie yra priklausomi nuo valstybės mokamų socialinių išmokų, įskaitant dirbančius neužtikrintomis darbo sąlygomis ir kitas pažeidžiamas grupes darbo rinkoje. Todėl reikia išlaikyti solidarių socialinės apsaugos sistemų stabilizuojamąją funkciją, kad jos išliktų veiksmingos ir tvarios, ypač darbo rinkoje labiausiai nukentėjusių ir pažeidžiamų grupių atžvilgiu.

| 2.4 | EESRK pakankamai anksti ragino imtis specialių priemonių kovoti su susirūpinimą keliančiu nedarbo augimu, tų pačių priemonių toliau taikyti negalima. Darbo rinkos politika gali ir turi remti darbo vietų kūrimo procesą, o jos pagrindas – stabili ekonomika. Komitetas palankiai vertino 2008 m. priimtą Ekonomikos atgaivinimo planą, tačiau kritikavo pernelyg mažus jo užmojus (2). |
| --- | --- |

2.4

EESRK pakankamai anksti ragino imtis specialių priemonių kovoti su susirūpinimą keliančiu nedarbo augimu, tų pačių priemonių toliau taikyti negalima. Darbo rinkos politika gali ir turi remti darbo vietų kūrimo procesą, o jos pagrindas – stabili ekonomika. Komitetas palankiai vertino 2008 m. priimtą Ekonomikos atgaivinimo planą, tačiau kritikavo pernelyg mažus jo užmojus (2).

| 2.5 | Dabartiniai darbo rinkos duomenys kelia susirūpinimą, krizės apimtų šalių darbo rinkoje toliau vyrauja neigiama tendencija. 10,5 proc. nedarbas Europoje (11,4 proc. euro zonoje) yra didesnis nei bet kada anksčiau. Dviejuose trečdaliuose valstybių narių nedarbo lygis auga, ypač Ispanijoje (25,1 proc.), Portugalijoje (15,9 proc.) ir Graikijoje (24,2 proc.) (3). 25,46 mln. žmonių yra bedarbiai. Itin neigiamas aspektas yra tai, kad ilgalaikis nedarbas taip pat padidėjo, akivaizdu, kad ši tendencija toliau stiprėja. Daugiau nei 40 proc. visų bedarbių jau daugiau nei metus ieško darbo (4). Ypač nerimą kelia tai, kad ES ir toliau išlieka labai didelis jaunimo nedarbas – daugiau nei 22 proc. Tačiau esama didelio atotrūkio tarp valstybių narių. Ispanijoje ir Graikijoje jaunimo nedarbas yra didesnis nei 50 proc., kai kuriose valstybėse narėse (Portugalijoje, Slovakijoje, Bulgarijoje, Italijoje ir Airijoje) – apie 30 proc. Tik trijose valstybėse narėse (Vokietijoje, Austrijoje ir Nyderlanduose) jis yra mažesnis nei 10 proc (5). |
| --- | --- |

2.5

Dabartiniai darbo rinkos duomenys kelia susirūpinimą, krizės apimtų šalių darbo rinkoje toliau vyrauja neigiama tendencija. 10,5 proc. nedarbas Europoje (11,4 proc. euro zonoje) yra didesnis nei bet kada anksčiau. Dviejuose trečdaliuose valstybių narių nedarbo lygis auga, ypač Ispanijoje (25,1 proc.), Portugalijoje (15,9 proc.) ir Graikijoje (24,2 proc.) (3). 25,46 mln. žmonių yra bedarbiai. Itin neigiamas aspektas yra tai, kad ilgalaikis nedarbas taip pat padidėjo, akivaizdu, kad ši tendencija toliau stiprėja. Daugiau nei 40 proc. visų bedarbių jau daugiau nei metus ieško darbo (4). Ypač nerimą kelia tai, kad ES ir toliau išlieka labai didelis jaunimo nedarbas – daugiau nei 22 proc. Tačiau esama didelio atotrūkio tarp valstybių narių. Ispanijoje ir Graikijoje jaunimo nedarbas yra didesnis nei 50 proc., kai kuriose valstybėse narėse (Portugalijoje, Slovakijoje, Bulgarijoje, Italijoje ir Airijoje) – apie 30 proc. Tik trijose valstybėse narėse (Vokietijoje, Austrijoje ir Nyderlanduose) jis yra mažesnis nei 10 proc (5).

| 2.6 | Augimo ir užimtumo politikos negalima atskirti viena nuo kitos. Todėl Komitetas pakartotinai reikalavo visapusišką poveikį darbo rinkai turinčio Europos ekonomikos atgaivinimo plano, sudarančio 2 proc. BVP. Siekiant didesnio poveikio užimtumui, greta papildomų nacionalinių investicijų, kurios turėtų būti koordinuojamos, būtina nustatyti svarbius Europos investicinius projektus. 2012 m. birželio 28–29 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtas Susitarimas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo yra vienas pirmųjų žingsnių, dabar reikia imtis konkrečių veiksmų, kad visoje Europoje būtų skubiai sudarytos būtinos tvaraus augimo ir užimtumo galimybės. Ypatingą dėmesį reikia skirti judėjimo darbo rinkoje užtikrinimui, visų pirma vykstant restruktūrizavimo procesams. |
| --- | --- |

2.6

Augimo ir užimtumo politikos negalima atskirti viena nuo kitos. Todėl Komitetas pakartotinai reikalavo visapusišką poveikį darbo rinkai turinčio Europos ekonomikos atgaivinimo plano, sudarančio 2 proc. BVP. Siekiant didesnio poveikio užimtumui, greta papildomų nacionalinių investicijų, kurios turėtų būti koordinuojamos, būtina nustatyti svarbius Europos investicinius projektus. 2012 m. birželio 28–29 d. vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime priimtas Susitarimas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo yra vienas pirmųjų žingsnių, dabar reikia imtis konkrečių veiksmų, kad visoje Europoje būtų skubiai sudarytos būtinos tvaraus augimo ir užimtumo galimybės. Ypatingą dėmesį reikia skirti judėjimo darbo rinkoje užtikrinimui, visų pirma vykstant restruktūrizavimo procesams.

3.   Pagrindinės Europos užimtumo politikos sąlygos

| 3.1 | Komitetas pritaria Komisijos analizei todėl, kad užimtumo augimo perspektyvos iš esmės priklauso nuo to, ar ES pavyks makroekonomikos, pramonės ir inovacijų srityse politikos priemonėmis pasiekti ekonomikos augimo ir jas papildyti užimtumo politika, kurios tikslas – atgaivinti ekonomiką kuriant darbo vietas. EESRK nuogąstauja, kad daugelio teigiamų Užimtumo srities dokumentų rinkinio pasiūlymų nebus įmanoma įgyvendinti ES, jei bus toliau tęsiama taupymo politika. Be to, EESRK taip pat abejoja, ar vien pasiūlytomis priemonėmis pavyks pasiekti ES užimtumo strategijoje suformuluotų tikslų. Jau 2012 m. vasario mėn. Komitetas ragino parengti Socialinių investicijų paktą siekiant tvariai įveikti krizes ir investuoti į ateitį (6). Šiomis aplinkybėmis Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija, pateikdama Užimtumo srities dokumentų rinkinį, primena, jog pagal Sutarties 3 straipsnį ES yra įpareigota siekti visiško užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslų. |
| --- | --- |

3.1

Komitetas pritaria Komisijos analizei todėl, kad užimtumo augimo perspektyvos iš esmės priklauso nuo to, ar ES pavyks makroekonomikos, pramonės ir inovacijų srityse politikos priemonėmis pasiekti ekonomikos augimo ir jas papildyti užimtumo politika, kurios tikslas – atgaivinti ekonomiką kuriant darbo vietas. EESRK nuogąstauja, kad daugelio teigiamų Užimtumo srities dokumentų rinkinio pasiūlymų nebus įmanoma įgyvendinti ES, jei bus toliau tęsiama taupymo politika. Be to, EESRK taip pat abejoja, ar vien pasiūlytomis priemonėmis pavyks pasiekti ES užimtumo strategijoje suformuluotų tikslų. Jau 2012 m. vasario mėn. Komitetas ragino parengti Socialinių investicijų paktą siekiant tvariai įveikti krizes ir investuoti į ateitį (6). Šiomis aplinkybėmis Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija, pateikdama Užimtumo srities dokumentų rinkinį, primena, jog pagal Sutarties 3 straipsnį ES yra įpareigota siekti visiško užimtumo ir socialinės sanglaudos tikslų.

4.   Pasiūlymai dėl Europos užimtumo strategijos stiprinimo

4.1   Pasiūlyti perspektyvas jaunimui

| 4.1.1 | Neseniai, 2012 m. gegužės mėn., TDO savo ataskaitoje „Pasaulinės jaunimo užimtumo tendencijos 2012 m.“ perspėjo dėl pavojaus, jog susiformuos „prarastoji karta“. Todėl vyriausybės aukščiausią prioritetą turėtų teikti jaunimui skirtai aktyviai darbo rinkos ir užimtumo politikai. Šiomis aplinkybėmis Komitetas palankiai vertina planuojamą „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos sukonkretinimą. Tačiau to nepavyks padaryti vien iki šiol neišnaudotomis Europos socialinio fondo lėšomis. Todėl EESRK rekomenduoja laikinai remti ypač didelių sunkumų turinčias šalis, visų pirma privalomą „Jaunimo garantijų“ įgyvendinimą šiose šalyse, nes dažnai jos negali vykdyti būtinos aktyvios užimtumo politikos dėl finansinių išteklių stokos. Jei to nepavyks padaryti vien Europos socialinio fondo lėšomis, tam finansuoti reikės panaudoti papildomas Europos lėšas (Jaunimo solidarumo fondą). Bankams gelbėti buvo surastos milijardinės sumos, todėl ir šiam tikslui turi būti įmanoma rasti lėšų, pavyzdžiui, pradedant taikyti finansinių sandorių mokestį, kuriam Komitetas jau seniai pritaria. |
| --- | --- |

4.1.1

Neseniai, 2012 m. gegužės mėn., TDO savo ataskaitoje „Pasaulinės jaunimo užimtumo tendencijos 2012 m.“ perspėjo dėl pavojaus, jog susiformuos „prarastoji karta“. Todėl vyriausybės aukščiausią prioritetą turėtų teikti jaunimui skirtai aktyviai darbo rinkos ir užimtumo politikai. Šiomis aplinkybėmis Komitetas palankiai vertina planuojamą „Jaunimo garantijų“ iniciatyvos sukonkretinimą. Tačiau to nepavyks padaryti vien iki šiol neišnaudotomis Europos socialinio fondo lėšomis. Todėl EESRK rekomenduoja laikinai remti ypač didelių sunkumų turinčias šalis, visų pirma privalomą „Jaunimo garantijų“ įgyvendinimą šiose šalyse, nes dažnai jos negali vykdyti būtinos aktyvios užimtumo politikos dėl finansinių išteklių stokos. Jei to nepavyks padaryti vien Europos socialinio fondo lėšomis, tam finansuoti reikės panaudoti papildomas Europos lėšas (Jaunimo solidarumo fondą). Bankams gelbėti buvo surastos milijardinės sumos, todėl ir šiam tikslui turi būti įmanoma rasti lėšų, pavyzdžiui, pradedant taikyti finansinių sandorių mokestį, kuriam Komitetas jau seniai pritaria.

| 4.1.2 | Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas išnagrinėjo „Jaunimo garantijų“ privalumus ir trūkumus (7). Jos yra svarbi, greitai veikianti priemonė užkirsti kelią jaunimo atskirčiai. Tačiau jos yra mažiau veiksmingos ypatingų tikslinių grupių atveju, pavyzdžiui, asmenų, kuriems sunku padėti, atveju. Jaunimo garantijos neišspręs ir struktūrinių problemų (pavyzdžiui, nepašalins bendrojo lavinimo ar profesinio mokymo sistemų trūkumo). |
| --- | --- |

4.1.2

Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas išnagrinėjo „Jaunimo garantijų“ privalumus ir trūkumus (7). Jos yra svarbi, greitai veikianti priemonė užkirsti kelią jaunimo atskirčiai. Tačiau jos yra mažiau veiksmingos ypatingų tikslinių grupių atveju, pavyzdžiui, asmenų, kuriems sunku padėti, atveju. Jaunimo garantijos neišspręs ir struktūrinių problemų (pavyzdžiui, nepašalins bendrojo lavinimo ar profesinio mokymo sistemų trūkumo).

| 4.1.3 | Be to labai svarbus yra intervencijos laikas EESRK mano, kad taikyti po trijų mėnesių yra per vėlu, „Jaunimo garantijos“ turėtų būti taikomos kuo anksčiau, t. y. iškart užsiregistravus darbo biržose. Nes nepavykęs perėjimas kenkia šalies ekonomikai, o žmogui palieka randus visam gyvenimui. Komitetas rekomenduoja, kad „Jaunimo garantijos“ būtų taip pat taikomos jaunuoliams nuo 25-erių iki 29-erių metų. Nacionalinėse reformų programose turi būti numatytos tam skirtos konkrečios priemonės. Šiuo požiūriu daugelyje šalių reikės išplėsti viešųjų įdarbinimo tarnybų teikiamą konkrečią paramą, daugiau dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms. |
| --- | --- |

4.1.3

Be to labai svarbus yra intervencijos laikas EESRK mano, kad taikyti po trijų mėnesių yra per vėlu, „Jaunimo garantijos“ turėtų būti taikomos kuo anksčiau, t. y. iškart užsiregistravus darbo biržose. Nes nepavykęs perėjimas kenkia šalies ekonomikai, o žmogui palieka randus visam gyvenimui. Komitetas rekomenduoja, kad „Jaunimo garantijos“ būtų taip pat taikomos jaunuoliams nuo 25-erių iki 29-erių metų. Nacionalinėse reformų programose turi būti numatytos tam skirtos konkrečios priemonės. Šiuo požiūriu daugelyje šalių reikės išplėsti viešųjų įdarbinimo tarnybų teikiamą konkrečią paramą, daugiau dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms.

| 4.1.4 | Svarbu įveikti atotrūkį tarp darbo rinkos reikmių, švietimo ir jaunimo lūkesčių. Vienas iš metodų tai pasiekti – paskatų teikimas ir aukštos kokybės pameistrystės programų rengimo skatinimas. EESRK mano, kad valstybėse narėse būtina rengiant šias programas glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais. Komitetas pritaria tam, kad būtų pagerintas keitimasis patirtimi ir kad ESF remtų pameistrystės programas. Reikia skatinti keitimąsi gerąja praktika, „skubios pradžios“ finansavimą ir dualinio profesinio mokymo kokybės standartų rengimą. Pasiūlytos Stažuočių kokybės chartijos įgyvendinimui turėtų būti numatytos paskatos. |
| --- | --- |

4.1.4

Svarbu įveikti atotrūkį tarp darbo rinkos reikmių, švietimo ir jaunimo lūkesčių. Vienas iš metodų tai pasiekti – paskatų teikimas ir aukštos kokybės pameistrystės programų rengimo skatinimas. EESRK mano, kad valstybėse narėse būtina rengiant šias programas glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais. Komitetas pritaria tam, kad būtų pagerintas keitimasis patirtimi ir kad ESF remtų pameistrystės programas. Reikia skatinti keitimąsi gerąja praktika, „skubios pradžios“ finansavimą ir dualinio profesinio mokymo kokybės standartų rengimą. Pasiūlytos Stažuočių kokybės chartijos įgyvendinimui turėtų būti numatytos paskatos.

4.2   Kvalifikacija pagerina konkurencingumą ir atveria naujas perspektyvas

| 4.2.1 | Reikia tinkamos paprastų, profesinių ir mokslinių kvalifikacijų pusiausvyros. Tvarus teigiamas užimtumo vystymasis negali būti grindžiamas vien mokslinėmis ir aukštojo mokslo kvalifikacijomis. Svarbu įgyti kognityvinius ir universalius gebėjimus, o ne tik formalią aukštesnę kvalifikaciją. Ateityje didės transversalių ir komunikacinių gebėjimų poreikis. EESRK remia pastangas geriau pripažinti kvalifikacijas pripažįstant neformalioje švietimo sistemoje įgytus gebėjimus, visų pirma atsižvelgiant į neseniai pateiktą Pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo (8). Reikia sustiprinti Europos kvalifikacijų sąrangos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu. |
| --- | --- |

4.2.1

Reikia tinkamos paprastų, profesinių ir mokslinių kvalifikacijų pusiausvyros. Tvarus teigiamas užimtumo vystymasis negali būti grindžiamas vien mokslinėmis ir aukštojo mokslo kvalifikacijomis. Svarbu įgyti kognityvinius ir universalius gebėjimus, o ne tik formalią aukštesnę kvalifikaciją. Ateityje didės transversalių ir komunikacinių gebėjimų poreikis. EESRK remia pastangas geriau pripažinti kvalifikacijas pripažįstant neformalioje švietimo sistemoje įgytus gebėjimus, visų pirma atsižvelgiant į neseniai pateiktą Pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo (8). Reikia sustiprinti Europos kvalifikacijų sąrangos įgyvendinimą nacionaliniu lygiu.

4.3   Pasiūlos ir paklausos kokybė darbo rinkoje

| 4.3.1 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija kreipia dėmesį ne tik į darbo rinkos pasiūlą, bet vis labiau ir į paklausą, nes Europos įmonės yra svarbiausi subjektai, padedantys įveikti darbo rinkos krizę. Pastaraisiais metais visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių įdarbinimo balansas buvo teigiamas. Todėl labai svarbu pagerinti MVĮ galimybes gauti kapitalo, o pradedančios veikti įmonės sąnaudas sumažinti 25 proc. Toliau dedamos pastangos sumažinti įmonių administracinę naštą. Pasak Europos Komisijos, tai turėtų didelį poveikį ES ekonomikai: galima tikėtis, kad BVP padidės 1,5 proc. arba apie 150 mlrd. eurų, o darbuotojų apsaugos lygis tuo pačiu metu nesumažės. Socialinės ekonomikos įmonės ir pilietinės visuomenės organizacijos taip pat galėtų padėti kurti daugiau darbo vietų, kaip, be kita ko, ne kartą buvo pabrėžta EESRK nuomonėse (9). Be to, jau seniai CCMI parengtoje nuomonėje savo iniciatyva (10) buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad kooperatyvai, visų pirma darbuotojų kooperatyvai, taip pat ir krizės metu išsaugo daugiau darbo vietų, jei sumažina pelną darbo vietų apsaugos tikslu. |
| --- | --- |

4.3.1

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija kreipia dėmesį ne tik į darbo rinkos pasiūlą, bet vis labiau ir į paklausą, nes Europos įmonės yra svarbiausi subjektai, padedantys įveikti darbo rinkos krizę. Pastaraisiais metais visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių įdarbinimo balansas buvo teigiamas. Todėl labai svarbu pagerinti MVĮ galimybes gauti kapitalo, o pradedančios veikti įmonės sąnaudas sumažinti 25 proc. Toliau dedamos pastangos sumažinti įmonių administracinę naštą. Pasak Europos Komisijos, tai turėtų didelį poveikį ES ekonomikai: galima tikėtis, kad BVP padidės 1,5 proc. arba apie 150 mlrd. eurų, o darbuotojų apsaugos lygis tuo pačiu metu nesumažės. Socialinės ekonomikos įmonės ir pilietinės visuomenės organizacijos taip pat galėtų padėti kurti daugiau darbo vietų, kaip, be kita ko, ne kartą buvo pabrėžta EESRK nuomonėse (9). Be to, jau seniai CCMI parengtoje nuomonėje savo iniciatyva (10) buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad kooperatyvai, visų pirma darbuotojų kooperatyvai, taip pat ir krizės metu išsaugo daugiau darbo vietų, jei sumažina pelną darbo vietų apsaugos tikslu.

| 4.3.2 | Žinių ekonomikoje tvarus konkurencingumas reikalauja atitinkamų investicijų į darbuotojų kvalifikaciją. Šiomis aplinkybėmis darbo užmokesčio subsidijavimas ir lengvatos dirbantiems asmenims turi būti tik papildomos priemonės (pavyzdžiui, ilgalaikiams bedarbiams). Tyrimai rodo, kad šios priemonės turi tik nedidelį poveikį užimtumo rodikliui ir jas taikant darbo užmokestis nėra didesnis nei nesubsidijuojamos veiklos darbo užmokestis. Šias lėšas reikėtų veikiau skirti pažeidžiamų grupių kvalifikacijai kelti. |
| --- | --- |

4.3.2

Žinių ekonomikoje tvarus konkurencingumas reikalauja atitinkamų investicijų į darbuotojų kvalifikaciją. Šiomis aplinkybėmis darbo užmokesčio subsidijavimas ir lengvatos dirbantiems asmenims turi būti tik papildomos priemonės (pavyzdžiui, ilgalaikiams bedarbiams). Tyrimai rodo, kad šios priemonės turi tik nedidelį poveikį užimtumo rodikliui ir jas taikant darbo užmokestis nėra didesnis nei nesubsidijuojamos veiklos darbo užmokestis. Šias lėšas reikėtų veikiau skirti pažeidžiamų grupių kvalifikacijai kelti.

| 4.3.3 | EESRK pritaria pasiūlymui dėl „Pereinamojo laikotarpio valdymo agentūrų“. Kai ilgalaikių bedarbių skaičius vis didėja, nepakanka, kad jos teiktų tik tarpininkavimo paslaugas. Būtina visapusiška pasiūla paslaugų, skirtų šalinti įdarbinimo kliūtis, ir greitai (vėl) sugrįžti į darbo rinką, ypač vietos lygiu, pavyzdžiui, siūlant mokymą, įskaitant tęstinį mokymą. Aktyvios įtraukties strategija, kurią 2008 m. spalio mėn. pradėjo taikyti Komisija (11), siekiama ne tik užtikrinti pajamas ir skatinti įtraukias darbo rinkas, bet taip pat galimybes gauti kokybiškas ir pritaikytas paslaugas, kurios padėtų susirasti asmeninius interesus ir gebėjimus atitinkantį darbą. Todėl laikantis į asmeninius poreikius orientuotos darbo rinkos strategijos būtina susieti minėtas paslaugas ir sukurti integruotą paslaugų pasiūlą, kurią, be kita ko, reikėtų remti iš ESF stiprinant partnerystės principą. |
| --- | --- |

4.3.3

EESRK pritaria pasiūlymui dėl „Pereinamojo laikotarpio valdymo agentūrų“. Kai ilgalaikių bedarbių skaičius vis didėja, nepakanka, kad jos teiktų tik tarpininkavimo paslaugas. Būtina visapusiška pasiūla paslaugų, skirtų šalinti įdarbinimo kliūtis, ir greitai (vėl) sugrįžti į darbo rinką, ypač vietos lygiu, pavyzdžiui, siūlant mokymą, įskaitant tęstinį mokymą. Aktyvios įtraukties strategija, kurią 2008 m. spalio mėn. pradėjo taikyti Komisija (11), siekiama ne tik užtikrinti pajamas ir skatinti įtraukias darbo rinkas, bet taip pat galimybes gauti kokybiškas ir pritaikytas paslaugas, kurios padėtų susirasti asmeninius interesus ir gebėjimus atitinkantį darbą. Todėl laikantis į asmeninius poreikius orientuotos darbo rinkos strategijos būtina susieti minėtas paslaugas ir sukurti integruotą paslaugų pasiūlą, kurią, be kita ko, reikėtų remti iš ESF stiprinant partnerystės principą.

| 4.3.4 | Dėl užsitęsusios krizės prasidėjęs darbo jėgos paklausos sąstingis lemia ilgalaikio nedarbo augimą, dėl to kyla didelių integracijos į darbo rinką sunkumų, o praradus galimybę dalyvauti darbo rinkoje auga skurdas. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ypač daug dėmesio skirti tam, kad būtų sukurta antroji darbo rinka, kurioje valstybės ištekliais būtų sukurta pakankamai tinkamų darbo vietų taip siekiant užtikrinti, kad ilgalaikiai bedarbiai neprarastų ryšio su profesiniu pasauliu ir gerintų savo žinias. Tokiu būdu būtų užtikrinta skurdo, kuris patiriamas praradus ryšius su darbo rinka, augimo prevencija ir tiems žmonėms būtų suteikta galimybė pasibaigus krizei sklandžiai įsilieti į pirmąją darbo rinką. |
| --- | --- |

4.3.4

Dėl užsitęsusios krizės prasidėjęs darbo jėgos paklausos sąstingis lemia ilgalaikio nedarbo augimą, dėl to kyla didelių integracijos į darbo rinką sunkumų, o praradus galimybę dalyvauti darbo rinkoje auga skurdas. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ypač daug dėmesio skirti tam, kad būtų sukurta antroji darbo rinka, kurioje valstybės ištekliais būtų sukurta pakankamai tinkamų darbo vietų taip siekiant užtikrinti, kad ilgalaikiai bedarbiai neprarastų ryšio su profesiniu pasauliu ir gerintų savo žinias. Tokiu būdu būtų užtikrinta skurdo, kuris patiriamas praradus ryšius su darbo rinka, augimo prevencija ir tiems žmonėms būtų suteikta galimybė pasibaigus krizei sklandžiai įsilieti į pirmąją darbo rinką.

| 4.3.5 | Ilgalaikis tikslas išlieka Europos darbo rinkos sukūrimas. EESRK palankiai vertina pasiūlymus dėl kliūčių laisvam darbuotojų judėjimui panaikinimo. Iš principo reikia pagerinti pagrindines sąlygas sąžiningam judumui (12). Tačiau judumas neturi sukelti regionų ištuštėjimo. Veikiau reikėtų solidariai padalijant riziką padėti skurdesniems regionams įveikti atotrūkį. |
| --- | --- |

4.3.5

Ilgalaikis tikslas išlieka Europos darbo rinkos sukūrimas. EESRK palankiai vertina pasiūlymus dėl kliūčių laisvam darbuotojų judėjimui panaikinimo. Iš principo reikia pagerinti pagrindines sąlygas sąžiningam judumui (12). Tačiau judumas neturi sukelti regionų ištuštėjimo. Veikiau reikėtų solidariai padalijant riziką padėti skurdesniems regionams įveikti atotrūkį.

4.4   Lankstumas ir saugumas

| 4.4.1 | Komitetas jau ne kartą pareiškė savo nuomonę dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. Komitetas džiaugiasi, kad krizės pamokos privertė išplėsti lankstumo ir užimtumo garantijas. Diskusijose dėl lankstumo ir užimtumo garantijų iki šiol vidaus lankstumui nebuvo skiriamas reikiamas dėmesys. Darbas pagal terminuotas sutartis ir laikinas darbas gali trumpą laiką sudaryti sąlygas perėjimui, kartais šios darbo formos yra būtinos siekiant palengvinti ypač pažeidžiamoms grupėms perėjimą į pagrindinę darbo rinką. Tačiau su tuo susijęs užimtumo nesaugumas gali būti tik laikinas, vėliau turi būti užtikrinta tokio užimtumo socialinė apsauga. Komitetas nepritaria Komunikate netiesiogiai įvardytiems „vienodos darbo sutarties“ pasiūlymams. Vietoj to Komitetas siūlo ryžtingiau kovoti su nesaugiu užimtumu ir pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima vėl pereiti prie normalių darbo santykių. |
| --- | --- |

4.4.1

Komitetas jau ne kartą pareiškė savo nuomonę dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. Komitetas džiaugiasi, kad krizės pamokos privertė išplėsti lankstumo ir užimtumo garantijas. Diskusijose dėl lankstumo ir užimtumo garantijų iki šiol vidaus lankstumui nebuvo skiriamas reikiamas dėmesys. Darbas pagal terminuotas sutartis ir laikinas darbas gali trumpą laiką sudaryti sąlygas perėjimui, kartais šios darbo formos yra būtinos siekiant palengvinti ypač pažeidžiamoms grupėms perėjimą į pagrindinę darbo rinką. Tačiau su tuo susijęs užimtumo nesaugumas gali būti tik laikinas, vėliau turi būti užtikrinta tokio užimtumo socialinė apsauga. Komitetas nepritaria Komunikate netiesiogiai įvardytiems „vienodos darbo sutarties“ pasiūlymams. Vietoj to Komitetas siūlo ryžtingiau kovoti su nesaugiu užimtumu ir pateikti pasiūlymus, kaip būtų galima vėl pereiti prie normalių darbo santykių.

4.5   Paklausos skatinimas ir teisingas paskirstymas

| 4.5.1 | Visos ekonomikos požiūriu būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos augimo ir kainų konkurencingumo išlaikymo (13). Šias temas jau nagrinėja dialogas makroekonomikos klausimais tiek techniniu, tiek politiniu lygiu. Tai turėtų būti daroma, kaip pastebi Komisija 25 psl., visada atsižvelgiant ir gerbiant socialinių partnerių autonomiškumą, griežtai paisant SESV 153 straipsnio 5 dalies. Komitetas nepritaria pasiūlymui ES lygiu sukurti naują trišalį darbo užmokesčio komitetą. Vietoj to Komitetas reformuoti ir, kur reikia, sustiprinti esamas struktūras – trišalį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą, dialogo makroekonomikos klausimais ir socialinio dialogo komitetą – ir užtikrinti veiksmingą ir subalansuotą socialinių partnerių, darbo ir socialinių reikalų ministrų bei finansų ir ekonomikos ministrų dalyvavimą. |
| --- | --- |

4.5.1

Visos ekonomikos požiūriu būtina užtikrinti pusiausvyrą tarp pakankamo paklausos augimo ir kainų konkurencingumo išlaikymo (13). Šias temas jau nagrinėja dialogas makroekonomikos klausimais tiek techniniu, tiek politiniu lygiu. Tai turėtų būti daroma, kaip pastebi Komisija 25 psl., visada atsižvelgiant ir gerbiant socialinių partnerių autonomiškumą, griežtai paisant SESV 153 straipsnio 5 dalies. Komitetas nepritaria pasiūlymui ES lygiu sukurti naują trišalį darbo užmokesčio komitetą. Vietoj to Komitetas reformuoti ir, kur reikia, sustiprinti esamas struktūras – trišalį socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą, dialogo makroekonomikos klausimais ir socialinio dialogo komitetą – ir užtikrinti veiksmingą ir subalansuotą socialinių partnerių, darbo ir socialinių reikalų ministrų bei finansų ir ekonomikos ministrų dalyvavimą.

| 4.5.2 | Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija nagrinėja minimalaus darbo užmokesčio arba deramos užimtumo kokybės temą. Minimalus darbo užmokestis yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią darbo užmokesčio dempingui, būtent tada, kai nėra kolektyvinėmis sutartimis nustatytų žemutinių atlyginimo ribų. Tačiau Komitetas nepritaria minimalaus darbo užmokesčio prilyginimui deramam atlyginimui. Ne kiekvienas minimalus darbo užmokestis savaime yra deramas atlyginimas, tik deramas minimalus darbo užmokestis užtikrina tinkamą pensiją. Iš principo reikia atsižvelgti į įvairių nacionalinių darbo užmokesčio nustatymo sistemų sudėtingumą. |
| --- | --- |

4.5.2

Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija nagrinėja minimalaus darbo užmokesčio arba deramos užimtumo kokybės temą. Minimalus darbo užmokestis yra labai svarbus siekiant užkirsti kelią darbo užmokesčio dempingui, būtent tada, kai nėra kolektyvinėmis sutartimis nustatytų žemutinių atlyginimo ribų. Tačiau Komitetas nepritaria minimalaus darbo užmokesčio prilyginimui deramam atlyginimui. Ne kiekvienas minimalus darbo užmokestis savaime yra deramas atlyginimas, tik deramas minimalus darbo užmokestis užtikrina tinkamą pensiją. Iš principo reikia atsižvelgti į įvairių nacionalinių darbo užmokesčio nustatymo sistemų sudėtingumą.

| 4.5.3 | EESRK jau seniai pasisakė už mokesčio bazės išplėtimą socialinės apsaugos sistemoms finansuoti. Šiuo požiūriu teigiamai vertintina tai, kad Komisija Darbo vietų pakte mini ir galimybę labiau apmokestinti turtą. Kad būtų galima konsoliduoti biudžetą ir vykdant atitinkamą užimtumo ir kvalifikavimo politiką užtikrinti visuomenės ir ekonomikos ateitį, reikia matyti ne tik išlaidas, bet ir padidinti įplaukas ir jas teisingiau paskirstyti atsižvelgiant į rezultatus. |
| --- | --- |

4.5.3

EESRK jau seniai pasisakė už mokesčio bazės išplėtimą socialinės apsaugos sistemoms finansuoti. Šiuo požiūriu teigiamai vertintina tai, kad Komisija Darbo vietų pakte mini ir galimybę labiau apmokestinti turtą. Kad būtų galima konsoliduoti biudžetą ir vykdant atitinkamą užimtumo ir kvalifikavimo politiką užtikrinti visuomenės ir ekonomikos ateitį, reikia matyti ne tik išlaidas, bet ir padidinti įplaukas ir jas teisingiau paskirstyti atsižvelgiant į rezultatus.

4.6   Pasiūlymai dėl naujos valdymo

| 4.6.1 | Pasiūlymai dėl naujo valdymo yra Komunikato pagrindas. Šiame komunikate pateikiami esminiai nauji akcentai ir pasiūlymai, kaip per Europos semestrą užimtumo politikai vėl suteikti daugiau svarbos ir dinamikos. Komitetas tai vertina labai palankiai, kadangi užimtumo politika prarado svarbą jau Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio peržiūroje, formuluojant strategijos „Europa 2020“ tikslus ir galiausiai, formuojant naują valdymą per Europos semestrą. Todėl EESRK reikalauja greitu laiku įvertinti Europos semestrą ir anksčiau bei labiau įtraukti socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę. |
| --- | --- |

4.6.1

Pasiūlymai dėl naujo valdymo yra Komunikato pagrindas. Šiame komunikate pateikiami esminiai nauji akcentai ir pasiūlymai, kaip per Europos semestrą užimtumo politikai vėl suteikti daugiau svarbos ir dinamikos. Komitetas tai vertina labai palankiai, kadangi užimtumo politika prarado svarbą jau Lisabonos strategijos laikotarpio vidurio peržiūroje, formuluojant strategijos „Europa 2020“ tikslus ir galiausiai, formuojant naują valdymą per Europos semestrą. Todėl EESRK reikalauja greitu laiku įvertinti Europos semestrą ir anksčiau bei labiau įtraukti socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę.

| 4.6.2 | Europos semestras apima trumpą laikotarpį, o užimtumo politikos tikslai apibrėžia vidutinės trukmės perspektyvas. 2010 m. spalio mėn. Taryba nusprendė užimtumo politikos gairių iki 2014 m. nekeisti. 2011 m. EESRK kritikavo, kad 2010-ųjų metų gairės:






  — | nepakankamai atspindi aukščiausią prioritetą – kovą su bedarbyste, |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Europos semestras apima trumpą laikotarpį, o užimtumo politikos tikslai apibrėžia vidutinės trukmės perspektyvas. 2010 m. spalio mėn. Taryba nusprendė užimtumo politikos gairių iki 2014 m. nekeisti. 2011 m. EESRK kritikavo, kad 2010-ųjų metų gairės:

—

nepakankamai atspindi aukščiausią prioritetą – kovą su bedarbyste,

| — | aiškiai susilpnina europinį pobūdį, |
| --- | --- |

—

aiškiai susilpnina europinį pobūdį,

| — | neturi jokių išmatuojamų ES reikalavimų dėl tikslinių grupių, |
| --- | --- |

—

neturi jokių išmatuojamų ES reikalavimų dėl tikslinių grupių,

| — | nepateikia jokių konkrečių paaiškinimų dėl darbo kokybės (14). |
| --- | --- |

—

nepateikia jokių konkrečių paaiškinimų dėl darbo kokybės (14).

| 4.6.3 | Komitetas palankiai vertina pasiūlymus dėl palyginamųjų standartų sistemos ir nacionalinių užimtumo planų pažangos suvestinės. Europos socialiniai partneriai turėtų dalyvauti rengiant palyginamųjų standartų sistemą ir pažangos suvestinės kriterijus. Be to, su jais turėtų būti pakankamai anksti konsultuojamasi rengiant metinę augimo apžvalgą, t. y. nustatant pagrindinius strateginius užimtumo prioritetus, taip pat formuluojant, įgyvendinant ir vertinant užimtumo politikos gaires. Todėl, turint omenyje pirmiau minėtą integruotų ir individualiai pritaikytų paslaugų būtinybę, pageidautina, kad rodikliai atspindėtų tiek tikslinių grupių dalį, tiek regionų ypatumus. |
| --- | --- |

4.6.3

Komitetas palankiai vertina pasiūlymus dėl palyginamųjų standartų sistemos ir nacionalinių užimtumo planų pažangos suvestinės. Europos socialiniai partneriai turėtų dalyvauti rengiant palyginamųjų standartų sistemą ir pažangos suvestinės kriterijus. Be to, su jais turėtų būti pakankamai anksti konsultuojamasi rengiant metinę augimo apžvalgą, t. y. nustatant pagrindinius strateginius užimtumo prioritetus, taip pat formuluojant, įgyvendinant ir vertinant užimtumo politikos gaires. Todėl, turint omenyje pirmiau minėtą integruotų ir individualiai pritaikytų paslaugų būtinybę, pageidautina, kad rodikliai atspindėtų tiek tikslinių grupių dalį, tiek regionų ypatumus.

| 4.6.4 | EESRK taip pat reikalauja suderinti vienodomis teisėmis užimtumo politikos lyginamuosius standartus ir rezultatų suvestinių procedūrą, kai vyrauja labai didelis makroekonominis disbalansas. |
| --- | --- |

4.6.4

EESRK taip pat reikalauja suderinti vienodomis teisėmis užimtumo politikos lyginamuosius standartus ir rezultatų suvestinių procedūrą, kai vyrauja labai didelis makroekonominis disbalansas.

| 4.6.5 | Komitetas remia visas iniciatyvas remiantis Užimtumo srities dokumentų rinkiniu dabartiniams užimtumo politikos iššūkiams, tikslams ir pažangai vėl suteikti daugiau matomumo, labiau privalomą pobūdį bei daugiau aiškumo ir pasiekti ekonomikos, užimtumo ir socialinės politikos pusiausvyros. Be to, priemonės turėtų būti parengtos taip, kad jos kartu remtų ir ES vienodų galimybių politikos tikslus. Tačiau kritiškai vertintina tai, kad Užimtumo srities dokumentų rinkinyje nepakankamai atspindimas moterų užimtumo skatinimas ir nepakankamai integruota lyčių perspektyva, ko Komisija paprastai reikalauja. |
| --- | --- |

4.6.5

Komitetas remia visas iniciatyvas remiantis Užimtumo srities dokumentų rinkiniu dabartiniams užimtumo politikos iššūkiams, tikslams ir pažangai vėl suteikti daugiau matomumo, labiau privalomą pobūdį bei daugiau aiškumo ir pasiekti ekonomikos, užimtumo ir socialinės politikos pusiausvyros. Be to, priemonės turėtų būti parengtos taip, kad jos kartu remtų ir ES vienodų galimybių politikos tikslus. Tačiau kritiškai vertintina tai, kad Užimtumo srities dokumentų rinkinyje nepakankamai atspindimas moterų užimtumo skatinimas ir nepakankamai integruota lyčių perspektyva, ko Komisija paprastai reikalauja.

4.7   Pasiūlytos užimtumo politikos augimo perspektyvos

| 4.7.1 | Susijusiuose dokumentuose ypač daug užimtumo augimo galimybių tikimasi iš vadinamosios „ekologiškos ekonomikos“. Tačiau šios galimybės labai priklauso nuo skirtingų valstybių narių teisėkūros, nuo to, kaip jos valdys su aplinka susijusią veiklą. Priešingai nei kitas augimo sritis, pavyzdžiui, informacijos ir komunikacijos technologijas, ekologiškos ekonomikos augimą dėl ilgai trunkančios investicijų grąžos šioje srityje lemia ne tik grynai ekonominiai, bet ir politiniai interesai. Todėl būtinos aiškios aplinkos politikos paskatos. Be to, ši paskatų sistema turėtų sudaryti sąlygas ilgalaikiam planavimui ir sumažinti netikrumą dėl galimo aplinkos politikos reikalavimų pakeitimo. Kad įgyvendinimas būtų sėkmingas, būtinas glaudus bendradarbiavimas bei aplinkos ir ekonomikos politikos koordinavimas. Tačiau negalima keisti šio bendradarbiavimo tikslo. Šiomis aplinkybėmis ypač kritiškai reikėtų vertinti sąvokos „ekologiškas užimtumas“ išplėtimą, į ją įtraukiant iš ekologinių mokesčių finansuojamą užimtumą (15). Remiantis tokia apibrėžtimi neatsižvelgiama į veiklos turinį, kuris yra lemiamas ekologiško užimtumo, kad ir kaip plačiai jis bebūtų apibrėžtas (16), kriterijus. |
| --- | --- |

4.7.1

Susijusiuose dokumentuose ypač daug užimtumo augimo galimybių tikimasi iš vadinamosios „ekologiškos ekonomikos“. Tačiau šios galimybės labai priklauso nuo skirtingų valstybių narių teisėkūros, nuo to, kaip jos valdys su aplinka susijusią veiklą. Priešingai nei kitas augimo sritis, pavyzdžiui, informacijos ir komunikacijos technologijas, ekologiškos ekonomikos augimą dėl ilgai trunkančios investicijų grąžos šioje srityje lemia ne tik grynai ekonominiai, bet ir politiniai interesai. Todėl būtinos aiškios aplinkos politikos paskatos. Be to, ši paskatų sistema turėtų sudaryti sąlygas ilgalaikiam planavimui ir sumažinti netikrumą dėl galimo aplinkos politikos reikalavimų pakeitimo. Kad įgyvendinimas būtų sėkmingas, būtinas glaudus bendradarbiavimas bei aplinkos ir ekonomikos politikos koordinavimas. Tačiau negalima keisti šio bendradarbiavimo tikslo. Šiomis aplinkybėmis ypač kritiškai reikėtų vertinti sąvokos „ekologiškas užimtumas“ išplėtimą, į ją įtraukiant iš ekologinių mokesčių finansuojamą užimtumą (15). Remiantis tokia apibrėžtimi neatsižvelgiama į veiklos turinį, kuris yra lemiamas ekologiško užimtumo, kad ir kaip plačiai jis bebūtų apibrėžtas (16), kriterijus.

| 4.7.2 | Be to, „ekologiškos ekonomikos“ užimtumo galimybės priklauso nuo konjunktūros kitimo, susiję sektoriai nėra stabilūs. Perėjimas prie „ekologiškos ekonomikos“ visų pirma bus susijęs su darbo vietų praradimu tradicinėse pramonės šakose. Darbo vietų praradimą būtina sušvelninti, kad jis būtų socialiai priimtinas, ir darbuotojus perkvalifikuoti taip, kad jie turėtų daugiau galimybių susirasti naują darbą. Siekiant didesnio ekonomikos ekologiškumo galima skatinti aukštos, vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbo paklausą, kaip Komisija nurodo savo darbo dokumente „Ekologiškas augimas“ (17). Šių permainų poveikis neišvengiamas, todėl Komitetas abejoja, ar užimtumo balansas iš tiesų bus toks teigiamas, kaip tikisi Komisija. Be to, yra ekologiškų technologijų sričių, kurios gali greitai suklestėti (pavyzdžiui, statybos pramonė), tačiau ilgalaikio užimtumo galima veikiau tikėtis aukštos kvalifikacijos reikalaujančios veiklos srityje. Ir šiems darbuotojams reikia atitinkamo socialinio draudimo, taip pat reikia numatyti tvarų darbuotojų judėjimą darbo rinkoje. |
| --- | --- |

4.7.2

Be to, „ekologiškos ekonomikos“ užimtumo galimybės priklauso nuo konjunktūros kitimo, susiję sektoriai nėra stabilūs. Perėjimas prie „ekologiškos ekonomikos“ visų pirma bus susijęs su darbo vietų praradimu tradicinėse pramonės šakose. Darbo vietų praradimą būtina sušvelninti, kad jis būtų socialiai priimtinas, ir darbuotojus perkvalifikuoti taip, kad jie turėtų daugiau galimybių susirasti naują darbą. Siekiant didesnio ekonomikos ekologiškumo galima skatinti aukštos, vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbo paklausą, kaip Komisija nurodo savo darbo dokumente „Ekologiškas augimas“ (17). Šių permainų poveikis neišvengiamas, todėl Komitetas abejoja, ar užimtumo balansas iš tiesų bus toks teigiamas, kaip tikisi Komisija. Be to, yra ekologiškų technologijų sričių, kurios gali greitai suklestėti (pavyzdžiui, statybos pramonė), tačiau ilgalaikio užimtumo galima veikiau tikėtis aukštos kvalifikacijos reikalaujančios veiklos srityje. Ir šiems darbuotojams reikia atitinkamo socialinio draudimo, taip pat reikia numatyti tvarų darbuotojų judėjimą darbo rinkoje.

| 4.7.3 | Užimtumo galimybių tvarumas „ekologiškoje ekonomikoje“ yra glaudžiai susijęs su kvalifikacijų sąranga. Kvalifikacijos sąrangos tyrimas 9-ose ES šalyse (18) rodo, kad šioje srityje veikiau galima tikėtis užimtumo augimo tik aukštesnės kvalifikacijos reikalaujančios veiklos srityje. Tačiau mokymo pasiūla šioje srityje iki šiol dar gana padrika. Kad būtų galima suderinti mokymo struktūras ir ekologišką užimtumą, būtina, kad socialiniai partneriai ir mokymo paslaugų teikėjai nuolat tartųsi. Tačiau ekologiškos ekonomikos švietimo politikos aspektui yra labai svarbios aplinkos politikos nuostatos, nes būtent jos valdo kvalifikacijų paklausą. Trūksta mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP), kuri sutelktų žinias ir rizikos kapitalą, ir Europai iki šiol vis dar nepavyko sukurti savo „Silicio slėnio“. Tačiau darbo vietų kūrimas pramonėje priklauso nuo taikmenų plėtojimo. Komisijos komunikate mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros kaip vystymosi variklio klausimas iš viso nenagrinėjamas. Viena sričių, kurioje atsiveria puikios galimybės tiek gamybos pramonei, tiek privačioms paslaugoms ir visuotinės svarbos paslaugoms, yra sveiko senėjimo sritis plačiąja prasme – su IRT išlikti aktyviems, informuotiems, mobiliems, integruotiems ir sveikiems bei gauti pagalbą (greitai to prireiks 30 proc. mūsų visuomenės narių) (19). Reikėtų atkreipti dėmesį į Azijos (Kinijos, Japonijos) pavyzdį. Greitas naudotojų teisių pripažinimas ir jų apsauga padėtų laimėti laiko ir pagerinti užimtumo rodiklius. |
| --- | --- |

4.7.3

Užimtumo galimybių tvarumas „ekologiškoje ekonomikoje“ yra glaudžiai susijęs su kvalifikacijų sąranga. Kvalifikacijos sąrangos tyrimas 9-ose ES šalyse (18) rodo, kad šioje srityje veikiau galima tikėtis užimtumo augimo tik aukštesnės kvalifikacijos reikalaujančios veiklos srityje. Tačiau mokymo pasiūla šioje srityje iki šiol dar gana padrika. Kad būtų galima suderinti mokymo struktūras ir ekologišką užimtumą, būtina, kad socialiniai partneriai ir mokymo paslaugų teikėjai nuolat tartųsi. Tačiau ekologiškos ekonomikos švietimo politikos aspektui yra labai svarbios aplinkos politikos nuostatos, nes būtent jos valdo kvalifikacijų paklausą. Trūksta mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP), kuri sutelktų žinias ir rizikos kapitalą, ir Europai iki šiol vis dar nepavyko sukurti savo „Silicio slėnio“. Tačiau darbo vietų kūrimas pramonėje priklauso nuo taikmenų plėtojimo. Komisijos komunikate mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros kaip vystymosi variklio klausimas iš viso nenagrinėjamas. Viena sričių, kurioje atsiveria puikios galimybės tiek gamybos pramonei, tiek privačioms paslaugoms ir visuotinės svarbos paslaugoms, yra sveiko senėjimo sritis plačiąja prasme – su IRT išlikti aktyviems, informuotiems, mobiliems, integruotiems ir sveikiems bei gauti pagalbą (greitai to prireiks 30 proc. mūsų visuomenės narių) (19). Reikėtų atkreipti dėmesį į Azijos (Kinijos, Japonijos) pavyzdį. Greitas naudotojų teisių pripažinimas ir jų apsauga padėtų laimėti laiko ir pagerinti užimtumo rodiklius.

| 4.7.4 | EESRK savo nuomonėje (20) jau atkreipė dėmesį į tai, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje galima tikėtis maždaug 410 000 papildomų darbo vietų grynojo poveikio ir augimo impulso, prilygstančio 0,24 proc. ekonominės veiklos rezultatų, palyginti su 2005 m. rezultatais, jei iki 2020 m. bus pasiektas 20 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas. |
| --- | --- |

4.7.4

EESRK savo nuomonėje (20) jau atkreipė dėmesį į tai, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje galima tikėtis maždaug 410 000 papildomų darbo vietų grynojo poveikio ir augimo impulso, prilygstančio 0,24 proc. ekonominės veiklos rezultatų, palyginti su 2005 m. rezultatais, jei iki 2020 m. bus pasiektas 20 proc. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslas.

| 4.7.5 | Kita užimtumo sritis, kurioje Komisija mato augimo galimybes, yra informacijos ir ryšių technologijos. Ši sritis yra labai nevienalytė, ji apima tiek grynai techninį programavimą, tiek konsultavimą ir paslaugas klientams. Ši sritis dėl savo techninio pobūdžio yra ypač imli žinioms, o inovacijų tempas yra greitas, todėl ši sritis kelia aukštus reikalavimus darbuotojams. Dėl šios priežasties ir dėl greitai senstančių žinių šioje srityje taip pat labai svarbus vaidmuo tenka švietimo politikai, kvalifikacijos įgijimui įmonėse ir asmeniniam norui mokytis. Dažnai darbas reikalauja didelio darbuotojų lankstumo, tiek vietos, tiek laiko požiūriu. Todėl būtinos personalo politikos strategijos, skirtos tam tikriems gyvenimo tarpsniams, kad būtų įmanomi ilgalaikiai darbuotojų ir įmonių ryšiai. Be to, šios srities darbuotojams dažniau gresia protinė įtampa ir psichikos ligos. |
| --- | --- |

4.7.5

Kita užimtumo sritis, kurioje Komisija mato augimo galimybes, yra informacijos ir ryšių technologijos. Ši sritis yra labai nevienalytė, ji apima tiek grynai techninį programavimą, tiek konsultavimą ir paslaugas klientams. Ši sritis dėl savo techninio pobūdžio yra ypač imli žinioms, o inovacijų tempas yra greitas, todėl ši sritis kelia aukštus reikalavimus darbuotojams. Dėl šios priežasties ir dėl greitai senstančių žinių šioje srityje taip pat labai svarbus vaidmuo tenka švietimo politikai, kvalifikacijos įgijimui įmonėse ir asmeniniam norui mokytis. Dažnai darbas reikalauja didelio darbuotojų lankstumo, tiek vietos, tiek laiko požiūriu. Todėl būtinos personalo politikos strategijos, skirtos tam tikriems gyvenimo tarpsniams, kad būtų įmanomi ilgalaikiai darbuotojų ir įmonių ryšiai. Be to, šios srities darbuotojams dažniau gresia protinė įtampa ir psichikos ligos.

| 4.7.6 | Sveikatos ir slaugos sektoriuje, visų pirma „sidabrinėje ekonomikoje“, gana paprasta numatyti paklausos didėjimą dėl senėjančios visuomenės. Užimtumas senjorų ekonomikoje – tai naujų darbo vietų kūrimas gamybos struktūroms prisitaikant prie senėjančios visuomenės poreikių. Senjorų ekonomikoje svarbiausios užimtumo sritys yra sveikatos sektorius ir ilgalaikė priežiūra: šios sritys yra imlios darbo jėgai ir senėjančiai visuomenei reikia daug šių sričių paslaugų. Tačiau šiuo metu mažėja jaunų ir gerai kvalifikuotų darbuotojų pasiūla. Nors sveikatos ir priežiūros sektoriai yra pagrindinės ekonomikos vertės kūrimo grandinės dalys, daugelis juose siūlomų darbų, ypač susijusių su paslaugomis asmenims, yra nepakankamai patrauklūs, nes yra terminuoti ir prastai apmokami. Papildoma problema yra didelis fizinio darbo krūvis, dėl kurio daugelis darbuotojų anksčiau laiko išeina į pensiją. Tačiau aukštos kokybės produktus ir paslaugas ilgalaikiu laikotarpiu galima užtikrinti tik sudarant atitinkamas, kokybiškas darbo sąlygas. Taikant priemones sveikatos sektoriuje ir priemones pagerinti slaugos ir (ilgalaikės) priežiūros sistemas, visų pirma namuose teikiamas paslaugas, būtų galima sukurti daug darbo vietų, taip pat ir šiuo atveju skatinant investicijas būtų galima atskleisti daug galimybių, kurios padėtų šiame sektoriuje vystyti įtraukias ir socialines įmones. |
| --- | --- |

4.7.6

Sveikatos ir slaugos sektoriuje, visų pirma „sidabrinėje ekonomikoje“, gana paprasta numatyti paklausos didėjimą dėl senėjančios visuomenės. Užimtumas senjorų ekonomikoje – tai naujų darbo vietų kūrimas gamybos struktūroms prisitaikant prie senėjančios visuomenės poreikių. Senjorų ekonomikoje svarbiausios užimtumo sritys yra sveikatos sektorius ir ilgalaikė priežiūra: šios sritys yra imlios darbo jėgai ir senėjančiai visuomenei reikia daug šių sričių paslaugų. Tačiau šiuo metu mažėja jaunų ir gerai kvalifikuotų darbuotojų pasiūla. Nors sveikatos ir priežiūros sektoriai yra pagrindinės ekonomikos vertės kūrimo grandinės dalys, daugelis juose siūlomų darbų, ypač susijusių su paslaugomis asmenims, yra nepakankamai patrauklūs, nes yra terminuoti ir prastai apmokami. Papildoma problema yra didelis fizinio darbo krūvis, dėl kurio daugelis darbuotojų anksčiau laiko išeina į pensiją. Tačiau aukštos kokybės produktus ir paslaugas ilgalaikiu laikotarpiu galima užtikrinti tik sudarant atitinkamas, kokybiškas darbo sąlygas. Taikant priemones sveikatos sektoriuje ir priemones pagerinti slaugos ir (ilgalaikės) priežiūros sistemas, visų pirma namuose teikiamas paslaugas, būtų galima sukurti daug darbo vietų, taip pat ir šiuo atveju skatinant investicijas būtų galima atskleisti daug galimybių, kurios padėtų šiame sektoriuje vystyti įtraukias ir socialines įmones.

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  OL C 143, 2012 5 22, p. 23.

1

(2)  OL C 306, 2009 12 16, p. 70.

2

(3)  Plg. 2012 m. spalio 1 d. Eurostato pranešimą spaudai 138/2012.

3

(4)  2012 m. spalio 1 d. Eurostato pranešimas spaudai 138/2012.

4

(5)  SWD (2012) 90 final, p. 10f.

5

(6)  Žr. 2 išnašą.

6

(7)  Eurofound „Jaunimo garantijos. Suomijos ir Švedijos patirtis“, 2012 m.

7

(8)  COM(2012) 485 final.

8

(9)  OL C 229, 2012 7 31, p. 44.

9

(10)  OL C 191, 2012 6 29, p. 24.

10

(11)  C(2008) 5737: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2008:307:0011:0014:LT:PDF

11

(12)  OL C 228, 2009 9 22, p. 14.

12

(13)  Žr. 3 išnašą.

13

(14)  OL 143, 2012 5 22, p. 94.

14

(15)  SWD (2012) 92 final.

15

(16)  Žr., pavyzdžiui, Jungtinių Tautų aplinkos programos apibrėžtį, pagal kurią ekologiška vadinama tokia veikla, kuri savo turiniu prisideda prie aplinkos kokybės apsaugos arba aplinkos regeneravimo.

16

(17)  SWD (2012) 92 final.

17

(18)  Europos profesinio mokymo plėtros centro trumpa ataskaita (2012 m. vasario mėn.) „Ar reikia ekologiškų kvalifikacijų strategijos?“

18

(19)  EESRK, 2012 m. rugsėjo 11 d. klausymas „Vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas ir informacinės technologijos“.

19

(20)  OL C 376, 2011 12 22, p. 1.

20

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/71 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/71

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų

(COM(2012) 153 final)

2013/C 11/15

Panešėjas José María ZUFIAUR

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. balandžio 18 d. raštu paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektų.

COM(2012) 153 final.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2012 m. spalio 4 d. priėmė savo nuomonę.

484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 137 nariams balsavus už, 2 –prieš ir 9 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK mano, kad dėl ekonomikos globalizacijos ir atitinkamo tarptautinės prekybos ir migracijos srautų padidėjimo būtina nustatyti tarptautines socialinės apsaugos taisykles siekiant užtikrinti, kad, neatsižvelgiant į pilietybę, nebūtų pažeidžiamos piliečių apskritai, ypač dirbančiųjų – ar jie būtų migrantai, ar sėslūs asmenys – teisės ir jie galėtų pasinaudoti tuo, ką galėtume pavadinti „socialine globalizacija“. Su tuo susijusius trūkumus ir privalumus patiria ir įmonės. |
| --- | --- |

1.1

EESRK mano, kad dėl ekonomikos globalizacijos ir atitinkamo tarptautinės prekybos ir migracijos srautų padidėjimo būtina nustatyti tarptautines socialinės apsaugos taisykles siekiant užtikrinti, kad, neatsižvelgiant į pilietybę, nebūtų pažeidžiamos piliečių apskritai, ypač dirbančiųjų – ar jie būtų migrantai, ar sėslūs asmenys – teisės ir jie galėtų pasinaudoti tuo, ką galėtume pavadinti „socialine globalizacija“. Su tuo susijusius trūkumus ir privalumus patiria ir įmonės.

| 1.2 | Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos paskelbtą komunikatą „ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektai“. Šiame komunikate pabrėžiama, kad svarbu sukurti bendrą ES strategiją socialinės apsaugos sistemų koordinavimo su trečiosiomis šalimis srityje nepažeidžiant nacionalinės kompetencijos ir užtikrinant reikiamą su trečiosiomis šalimis pasirašytų dvišalių socialinės apsaugos susitarimų koordinavimą ir jų atitiktį Europos Sąjungos teisei. Jame taip pat raginama stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, kad jos disponuotų informacija ir priemonėmis, kurios leistų šioje srityje plėtoti tarptautinio koordinavimo politiką. Galiausiai pabrėžiama, kad ir trečiųjų šalių įmonės, ir jų piliečiai žino, kad kiekviena valstybė narė turi savo socialinės apsaugos sistemą ir dėl to gali kilti tam tikrų sunkumų jiems įsikuriant Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.2

Todėl EESRK palankiai vertina Europos Komisijos paskelbtą komunikatą „ES socialinės apsaugos sistemų koordinavimo išorės aspektai“. Šiame komunikate pabrėžiama, kad svarbu sukurti bendrą ES strategiją socialinės apsaugos sistemų koordinavimo su trečiosiomis šalimis srityje nepažeidžiant nacionalinės kompetencijos ir užtikrinant reikiamą su trečiosiomis šalimis pasirašytų dvišalių socialinės apsaugos susitarimų koordinavimą ir jų atitiktį Europos Sąjungos teisei. Jame taip pat raginama stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, kad jos disponuotų informacija ir priemonėmis, kurios leistų šioje srityje plėtoti tarptautinio koordinavimo politiką. Galiausiai pabrėžiama, kad ir trečiųjų šalių įmonės, ir jų piliečiai žino, kad kiekviena valstybė narė turi savo socialinės apsaugos sistemą ir dėl to gali kilti tam tikrų sunkumų jiems įsikuriant Europos Sąjungoje.

| 1.3 | EESRK pritaria komunikate numatytiems koordinavimo taisyklių išorės aspektams, kuriais skatinamas nacionalinio ir ES požiūrių papildomumas, kad būtų išvengta neatitikimų, trūkumų ir spragų. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria komunikate numatytiems koordinavimo taisyklių išorės aspektams, kuriais skatinamas nacionalinio ir ES požiūrių papildomumas, kad būtų išvengta neatitikimų, trūkumų ir spragų.

| 1.4 | EESRK atkreipia dėmesį į teigiamas permainas patvirtinus sprendimus dėl socialinės apsaugos koordinavimo su Maroku, Alžyru, Tunisu, Izraeliu, buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Kroatija. Komitetas taip pat ragina Europos Sąjungos Tarybą toliau žengti šia kryptimi ir pritarti pasiūlymams dėl sprendimų, susijusių su Juodkalnija, San Marinu, Albanija ir Turkija. |
| --- | --- |

1.4

EESRK atkreipia dėmesį į teigiamas permainas patvirtinus sprendimus dėl socialinės apsaugos koordinavimo su Maroku, Alžyru, Tunisu, Izraeliu, buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Kroatija. Komitetas taip pat ragina Europos Sąjungos Tarybą toliau žengti šia kryptimi ir pritarti pasiūlymams dėl sprendimų, susijusių su Juodkalnija, San Marinu, Albanija ir Turkija.

| 1.5 | Komitetas pabrėžia, kad tikslinga plėtoti bendrą Europos Sąjungos požiūrį sudarant Sąjungos susitarimus, kuriais nepažeidžiant nacionalinės kompetencijos būtų sumažinti kai kurie neatitikimai, kuriuos lemia skirtingas nacionalinis požiūris, ir būtų sudarytos geresnės galimybės visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

1.5

Komitetas pabrėžia, kad tikslinga plėtoti bendrą Europos Sąjungos požiūrį sudarant Sąjungos susitarimus, kuriais nepažeidžiant nacionalinės kompetencijos būtų sumažinti kai kurie neatitikimai, kuriuos lemia skirtingas nacionalinis požiūris, ir būtų sudarytos geresnės galimybės visoms valstybėms narėms.

| 1.6 | EESRK ragina Tarybą paprašyti Europos Komisijos sparčiau sudaryti tarptautinius socialinės apsaugos susitarimus remiantis Sutarčių teisiniu pagrindu derybų su ES strateginiais partneriai ir besiformuojančios rinkos ekonomikos BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), Balkanų valstybėmis ir kaimyninėmis Rytų Europos šalimis bei kitomis šalimis, kurių piliečių gausu Europos Sąjungos darbo rinkoje (1) kontekste; tokie susitarimai leistų užtikrinti abipusę Sąjungos piliečių ir susitarimus pasirašiusių trečiųjų šalių piliečių apsaugą. Atskirai primena, kad būtina apsaugoti šalių, kurios dėl jų geopolitinės ir ekonominės padėties nėra strategiškai svarbios Europos Sąjungai, piliečius, kurie dėl šios priežasties gali atsidurti nepalankiausioje padėtyje. |
| --- | --- |

1.6

EESRK ragina Tarybą paprašyti Europos Komisijos sparčiau sudaryti tarptautinius socialinės apsaugos susitarimus remiantis Sutarčių teisiniu pagrindu derybų su ES strateginiais partneriai ir besiformuojančios rinkos ekonomikos BRIC šalimis (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), Balkanų valstybėmis ir kaimyninėmis Rytų Europos šalimis bei kitomis šalimis, kurių piliečių gausu Europos Sąjungos darbo rinkoje (1) kontekste; tokie susitarimai leistų užtikrinti abipusę Sąjungos piliečių ir susitarimus pasirašiusių trečiųjų šalių piliečių apsaugą. Atskirai primena, kad būtina apsaugoti šalių, kurios dėl jų geopolitinės ir ekonominės padėties nėra strategiškai svarbios Europos Sąjungai, piliečius, kurie dėl šios priežasties gali atsidurti nepalankiausioje padėtyje.

| 1.7 | Europos Sąjungos išorės veikla šioje srityje gali būti sustiprinta plėtojant daugiašalę politiką, kuri leistų užmegzti glaudesnius ryšius su kitomis tarptautinėmis organizacijomis arba viršvalstybiniais regioniniais subjektais. Tinkamas tokio daugiaregioninio bendradarbiavimo pavyzdys yra Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimas, kurį sudarė Lotynų Amerikos šalys, Ispanija ir Portugalija. Šiuo požiūriu EESRK remia Europos Komisijos ir kitam ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkausiančios Čilės iniciatyvoms gerinti abipusį bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje. |
| --- | --- |

1.7

Europos Sąjungos išorės veikla šioje srityje gali būti sustiprinta plėtojant daugiašalę politiką, kuri leistų užmegzti glaudesnius ryšius su kitomis tarptautinėmis organizacijomis arba viršvalstybiniais regioniniais subjektais. Tinkamas tokio daugiaregioninio bendradarbiavimo pavyzdys yra Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimas, kurį sudarė Lotynų Amerikos šalys, Ispanija ir Portugalija. Šiuo požiūriu EESRK remia Europos Komisijos ir kitam ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui pirmininkausiančios Čilės iniciatyvoms gerinti abipusį bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje.

| 1.8 | EESRK ragina ES ir atitinkamų trečiųjų šalių Asociacijos tarybas užbaigti stabilizacijos ir asociacijos susitarimuose su Izraeliu, Tunisu, Alžyru, Maroku, Kroatija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija numatytų sprendimų dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo galutinio patvirtinimo procesą. |
| --- | --- |

1.8

EESRK ragina ES ir atitinkamų trečiųjų šalių Asociacijos tarybas užbaigti stabilizacijos ir asociacijos susitarimuose su Izraeliu, Tunisu, Alžyru, Maroku, Kroatija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija numatytų sprendimų dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo galutinio patvirtinimo procesą.

| 1.9 | Komitetas pageidauja, kad į jau sudarytus arba būsimus asociacijos, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimus būtų įtrauktos dvišalės nuostatos socialinės apsaugos klausimu, visų pirma dėl tokių pat sąlygų, pensijų eksporto ir dvigubų įmokų panaikinimo. |
| --- | --- |

1.9

Komitetas pageidauja, kad į jau sudarytus arba būsimus asociacijos, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimus būtų įtrauktos dvišalės nuostatos socialinės apsaugos klausimu, visų pirma dėl tokių pat sąlygų, pensijų eksporto ir dvigubų įmokų panaikinimo.

| 1.10 | EESRK siūlo Europos Sąjungos bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje visų pirma orientuoti į tas valstybes, kurioms, norint įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvoje pasiūlytus tikslus, būtina pagalba, kad pasiektų arba viršytų nustatytas ribines vertes. Kartu taip būtų sudarytos galimybės pasirašyti dvišalius socialinės apsaugos susitarimus, grindžiamus tokių pat sąlygų, įgytų teisių apsaugos, įgyjamų teisių išsaugojimo ir administracinio bendradarbiavimo principais. Šiuo tikslu padarius atitinkamus pakeitimus pavyzdžiais galėtų būti Reglamentas Nr. 883/2004 (2), TDO konvencija Nr. 157 (3) ir Rekomendacija Nr. 167 (4). |
| --- | --- |

1.10

EESRK siūlo Europos Sąjungos bendradarbiavimą socialinės apsaugos srityje visų pirma orientuoti į tas valstybes, kurioms, norint įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvoje pasiūlytus tikslus, būtina pagalba, kad pasiektų arba viršytų nustatytas ribines vertes. Kartu taip būtų sudarytos galimybės pasirašyti dvišalius socialinės apsaugos susitarimus, grindžiamus tokių pat sąlygų, įgytų teisių apsaugos, įgyjamų teisių išsaugojimo ir administracinio bendradarbiavimo principais. Šiuo tikslu padarius atitinkamus pakeitimus pavyzdžiais galėtų būti Reglamentas Nr. 883/2004 (2), TDO konvencija Nr. 157 (3) ir Rekomendacija Nr. 167 (4).

| 1.11 | EESRK ragina Komisiją vykdyti visų valstybių narių su trečiosiomis šalimis pasirašytų dvišalių susitarimų stebėseną reguliariai atnaujinant šių priemonių sąrašą ir tikrinant, ar jos dera su Europos Sąjungos principais ir atitinkama teismų praktika. |
| --- | --- |

1.11

EESRK ragina Komisiją vykdyti visų valstybių narių su trečiosiomis šalimis pasirašytų dvišalių susitarimų stebėseną reguliariai atnaujinant šių priemonių sąrašą ir tikrinant, ar jos dera su Europos Sąjungos principais ir atitinkama teismų praktika.

2.   Įžanga

| 2.1 | EESRK žino, kad valstybės narės, sudarydamos tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, vykdo dvišalę arba daugiašalę politiką socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje. Tačiau pasirinkus tokį sprendimą, galima fragmentiškumo ir neišsamumo problema, kadangi dažnai pagrindinis dėmesys skiriamas vien susitarimą pasirašiusių šalių piliečių apsaugai arba orientuojamasi į konkrečius interesus, kuriems ne visada pritaria visos valstybės narės. |
| --- | --- |

2.1

EESRK žino, kad valstybės narės, sudarydamos tarptautinius susitarimus su trečiosiomis šalimis, vykdo dvišalę arba daugiašalę politiką socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje. Tačiau pasirinkus tokį sprendimą, galima fragmentiškumo ir neišsamumo problema, kadangi dažnai pagrindinis dėmesys skiriamas vien susitarimą pasirašiusių šalių piliečių apsaugai arba orientuojamasi į konkrečius interesus, kuriems ne visada pritaria visos valstybės narės.

| 2.2 | EESRK mano, kad tokia tarptautinių dvišalių taisyklių sistema, nors ir negalima paneigti jos svarbos, gali lemti tokią padėtį, kai ne visiems trečiųjų šalių piliečiams Europos Sąjungoje bus užtikrinamos tos pačios teisės. Gali atsitikti taip, kad tam tikroje valstybėje iš šalies, nepriklausančios Europos Sąjungai, atvykę piliečiai socialine apsauga arba pensijų eksportu galėtų pasinaudoti tik tuo atveju, jei egzistuotų dvišalis susitarimas, kuriuo būtų įtvirtintas tokių pat sąlygų principas. Tokiu atveju šalies, kuri pasirašiusi dvišalį susitarimą, pilietis turėtų teisę į socialinę apsaugą, o kitas pilietis, atvykęs iš dvišalio susitarimo nepasirašiusios šalies, tokios teisės neturėtų, nors ir abu dirbtų toje pačioje įmonėje ir priklausytų tai pačiai profesinei kategorijai. Taip pat galima tokia situacija, kai taikant skirtingus nacionalinius teisės aktus vienoje valstybėje narėje tam tikros trečiosios šalies pilietis galėtų naudotis socialine apsauga, o kitoje valstybėje narėje – ne ir tai galėtų pakenkti sąžiningai valstybių konkurencijai. Taigi pirmuoju atveju trečiosios šalies pilietis mokėtų įmokas, o antruoju – ne. Tai ekonominiu požiūriu būtų naudinga antrajai valstybei, kadangi sumažėtų socialinės išlaidos. Tačiau tokia situacija galėtų pakenkti pačiai Europos, vienodų sąlygų erdvės, kurioje diskriminacija neegzistuoja arba yra netoleruojama, sampratai. |
| --- | --- |

2.2

EESRK mano, kad tokia tarptautinių dvišalių taisyklių sistema, nors ir negalima paneigti jos svarbos, gali lemti tokią padėtį, kai ne visiems trečiųjų šalių piliečiams Europos Sąjungoje bus užtikrinamos tos pačios teisės. Gali atsitikti taip, kad tam tikroje valstybėje iš šalies, nepriklausančios Europos Sąjungai, atvykę piliečiai socialine apsauga arba pensijų eksportu galėtų pasinaudoti tik tuo atveju, jei egzistuotų dvišalis susitarimas, kuriuo būtų įtvirtintas tokių pat sąlygų principas. Tokiu atveju šalies, kuri pasirašiusi dvišalį susitarimą, pilietis turėtų teisę į socialinę apsaugą, o kitas pilietis, atvykęs iš dvišalio susitarimo nepasirašiusios šalies, tokios teisės neturėtų, nors ir abu dirbtų toje pačioje įmonėje ir priklausytų tai pačiai profesinei kategorijai. Taip pat galima tokia situacija, kai taikant skirtingus nacionalinius teisės aktus vienoje valstybėje narėje tam tikros trečiosios šalies pilietis galėtų naudotis socialine apsauga, o kitoje valstybėje narėje – ne ir tai galėtų pakenkti sąžiningai valstybių konkurencijai. Taigi pirmuoju atveju trečiosios šalies pilietis mokėtų įmokas, o antruoju – ne. Tai ekonominiu požiūriu būtų naudinga antrajai valstybei, kadangi sumažėtų socialinės išlaidos. Tačiau tokia situacija galėtų pakenkti pačiai Europos, vienodų sąlygų erdvės, kurioje diskriminacija neegzistuoja arba yra netoleruojama, sampratai.

| 2.3 | Kartu būtų pažeistas direktyvoje dėl darbuotojų komandiravimo įtvirtintas principas, pagal kurį reikalaujama komandiruotam darbuotojui sudaryti tokias pat sąlygas kaip ir valstybės narės piliečiui. |
| --- | --- |

2.3

Kartu būtų pažeistas direktyvoje dėl darbuotojų komandiravimo įtvirtintas principas, pagal kurį reikalaujama komandiruotam darbuotojui sudaryti tokias pat sąlygas kaip ir valstybės narės piliečiui.

| 2.4 | Be to, EESRK mano, kad koordinavimo taisyklių išorės aspektai turi padėti užtikrinti teises tų Europos Sąjungos piliečių, kurie yra už Europos Sąjungos ribų arba vykdė ar vykdo profesinę veiklą trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

2.4

Be to, EESRK mano, kad koordinavimo taisyklių išorės aspektai turi padėti užtikrinti teises tų Europos Sąjungos piliečių, kurie yra už Europos Sąjungos ribų arba vykdė ar vykdo profesinę veiklą trečiosiose šalyse.

| 2.5 | Komitetas laikosi nuomonės, kad skirtingų Europos Sąjungos šalių pavieniui vedamos derybos dėl dvišalių susitarimų su atskiromis trečiosiomis šalimis yra teigiama ir pagirtina, tačiau trūkumų turinti iniciatyva. Ji pareikalaus didelių, nepagrįstų ir neproporcingų pastangų ir ne visuomet bus sėkminga; be to, tokių susitarimų nuostatos gali skirtis ir netgi prieštarauti vienos kitoms. Reikia pridurti, kad, vedant derybas su kai kuriomis sparčiai besivystančiomis ir didelį potencialą turinčiomis šalimis (pavyzdžiui, BRIC), gali būti prarasta jėgų pusiausvyra, jei valstybės narės neveiks išvien, remdamosi bendrais interesais ir bendra pozicija. Todėl reikėtų apsvarstyti ir, jei reikia, vadovaujantis sutartimis Europos Sąjungai, kaip tokiai, sudaryti galimybę vesti derybas socialinės apsaugos klausimais su trečiosiomis šalimis arba jų asociacijomis. |
| --- | --- |

2.5

Komitetas laikosi nuomonės, kad skirtingų Europos Sąjungos šalių pavieniui vedamos derybos dėl dvišalių susitarimų su atskiromis trečiosiomis šalimis yra teigiama ir pagirtina, tačiau trūkumų turinti iniciatyva. Ji pareikalaus didelių, nepagrįstų ir neproporcingų pastangų ir ne visuomet bus sėkminga; be to, tokių susitarimų nuostatos gali skirtis ir netgi prieštarauti vienos kitoms. Reikia pridurti, kad, vedant derybas su kai kuriomis sparčiai besivystančiomis ir didelį potencialą turinčiomis šalimis (pavyzdžiui, BRIC), gali būti prarasta jėgų pusiausvyra, jei valstybės narės neveiks išvien, remdamosi bendrais interesais ir bendra pozicija. Todėl reikėtų apsvarstyti ir, jei reikia, vadovaujantis sutartimis Europos Sąjungai, kaip tokiai, sudaryti galimybę vesti derybas socialinės apsaugos klausimais su trečiosiomis šalimis arba jų asociacijomis.

| 2.6 | Komitetas mano, kad tokios priemonės leistų išvengti – visų pirma komandiruotų darbuotojų atveju – dvigubo socialinių įmokų mokėjimo, t. y. šalyje, kurioje dirbama, ir kilmės šalyje. Šiuo požiūriu reikia pabrėžti, kad panaikinus dvigubas įmokas, smarkiai sumažėja išlaidos. Tai būtų naudinga darbuotojų judumui, mūsų įmonių konkurencingumui už Europos Sąjungos ribų ir kartu kitų šalių įmonės būtų paskatintos steigtis ES teritorijoje. Be to, galima nustatyti bendras taisykles, kad būtų užkirstas kelias savavališkam ir šališkam šalies, kurioje dirbama, arba kilmės šalies teisės taikymui pasirinktinai ir būtų išvengta mokestinių ir socialinės apsaugos prievolių sutapimo toje pačioje šalyje. |
| --- | --- |

2.6

Komitetas mano, kad tokios priemonės leistų išvengti – visų pirma komandiruotų darbuotojų atveju – dvigubo socialinių įmokų mokėjimo, t. y. šalyje, kurioje dirbama, ir kilmės šalyje. Šiuo požiūriu reikia pabrėžti, kad panaikinus dvigubas įmokas, smarkiai sumažėja išlaidos. Tai būtų naudinga darbuotojų judumui, mūsų įmonių konkurencingumui už Europos Sąjungos ribų ir kartu kitų šalių įmonės būtų paskatintos steigtis ES teritorijoje. Be to, galima nustatyti bendras taisykles, kad būtų užkirstas kelias savavališkam ir šališkam šalies, kurioje dirbama, arba kilmės šalies teisės taikymui pasirinktinai ir būtų išvengta mokestinių ir socialinės apsaugos prievolių sutapimo toje pačioje šalyje.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1 | EESRK išdėstė savo nuomonę apie koordinavimo reglamentus, kuriais ES lygmeniu buvo išplėsta jų taikymo asmenų atžvilgiu sritis (naujos asmenų grupės) ir materialinė taikymo sritis (naujos išmokos). Be to, šie reglamentai, kurie buvo pagrindas ir pavyzdys kitoms daugiašalėms priemonėms, galioja ir kai kuriose Europos Sąjungai nepriklausančiose Europos šalyse (Norvegijoje, Islandijoje, Lichtenšteine ir Šveicarijoje). Geriausias pavyzdys šioje srityje – Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimas, kuris yra tikras Europos Sąjungos koordinavimo taisyklių „įpėdinis“. Atitinkamai EESRK mano, kad valstybių narių ar Europos Sąjungos tarptautinio koordinavimo taisyklių pagrindu ir gairėmis turėtų tapti Reglamento (EB) Nr. 883/2004 pagrindiniai principai ir metodai. |
| --- | --- |

3.1

EESRK išdėstė savo nuomonę apie koordinavimo reglamentus, kuriais ES lygmeniu buvo išplėsta jų taikymo asmenų atžvilgiu sritis (naujos asmenų grupės) ir materialinė taikymo sritis (naujos išmokos). Be to, šie reglamentai, kurie buvo pagrindas ir pavyzdys kitoms daugiašalėms priemonėms, galioja ir kai kuriose Europos Sąjungai nepriklausančiose Europos šalyse (Norvegijoje, Islandijoje, Lichtenšteine ir Šveicarijoje). Geriausias pavyzdys šioje srityje – Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimas, kuris yra tikras Europos Sąjungos koordinavimo taisyklių „įpėdinis“. Atitinkamai EESRK mano, kad valstybių narių ar Europos Sąjungos tarptautinio koordinavimo taisyklių pagrindu ir gairėmis turėtų tapti Reglamento (EB) Nr. 883/2004 pagrindiniai principai ir metodai.

| 3.2 | Komitetas primena, kad socialiniai standartai ir ypač socialinės apsaugos nuostatos gali peržengti Europos Sąjungos ribas ir būti taikomos už jos sienų. Šiuo požiūriu tokie principai, kaip tokių pat sąlygų užtikrinimas valstybių narių darbuotojams, gali apsaugoti Europos Sąjungos darbuotojus ir turėti teisinį poveikį net ir už Europos Sąjungos ribų. Iš tiesų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimai, priimti bylose Boukhalfa (C-214/94) (Vokietijos konsulato Alžyre darbuotojo belgo, kuris gavo mažesnį darbo užmokestį negu jo kolegos vokiečiai), Hirardin (C-112/75), Fiège (C-110/73), Horst (C-247/96) ir Van Roosmalen (C-300/84) (kad Alžyre ir Belgijos Konge mokėtas socialinio draudimo įmokas atitinkamai Prancūzija ir Belgija užskaitytų ne tik Prancūzijos ir Belgijos, bet ir visos Europos Sąjungos piliečiams), yra tvirtas įrodymas, kad nediskriminavimo principo taikymas gali būti ekstrateritorinis net ir tokiais atvejais, kurie peržengia Europos Sąjungos teritorines ribas. Be to, šią „vis atractiva“ patvirtino bylose Prodest (C-237/83) ir Aldewered (C-60/93) priimti sprendimai, kuriuose ESTT pripažino, kad laikino Europos Sąjungos darbuotojų komandiravimo į trečiąsias šalis atveju yra pagrįsta taikyti Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 (5). |
| --- | --- |

3.2

Komitetas primena, kad socialiniai standartai ir ypač socialinės apsaugos nuostatos gali peržengti Europos Sąjungos ribas ir būti taikomos už jos sienų. Šiuo požiūriu tokie principai, kaip tokių pat sąlygų užtikrinimas valstybių narių darbuotojams, gali apsaugoti Europos Sąjungos darbuotojus ir turėti teisinį poveikį net ir už Europos Sąjungos ribų. Iš tiesų Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimai, priimti bylose Boukhalfa (C-214/94) (Vokietijos konsulato Alžyre darbuotojo belgo, kuris gavo mažesnį darbo užmokestį negu jo kolegos vokiečiai), Hirardin (C-112/75), Fiège (C-110/73), Horst (C-247/96) ir Van Roosmalen (C-300/84) (kad Alžyre ir Belgijos Konge mokėtas socialinio draudimo įmokas atitinkamai Prancūzija ir Belgija užskaitytų ne tik Prancūzijos ir Belgijos, bet ir visos Europos Sąjungos piliečiams), yra tvirtas įrodymas, kad nediskriminavimo principo taikymas gali būti ekstrateritorinis net ir tokiais atvejais, kurie peržengia Europos Sąjungos teritorines ribas. Be to, šią „vis atractiva“ patvirtino bylose Prodest (C-237/83) ir Aldewered (C-60/93) priimti sprendimai, kuriuose ESTT pripažino, kad laikino Europos Sąjungos darbuotojų komandiravimo į trečiąsias šalis atveju yra pagrįsta taikyti Reglamentą (EEB) Nr. 1408/71 (5).

| 3.3 | EESRK palankiai vertina stabilizacijos ir asociacijos susitarimuose su Izraeliu, Tunisu, Alžyru, Maroku, Kroatija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija numatytų sprendimų dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo patvirtinimą, kadangi juose apibrėžiama pozicija, kurią Asociacijos tarybose turės pasirinkti Europos Sąjunga. Šios priemonės įkūnija Europos Sąjungos socialinės apsaugos politikos kokybinius pokyčius, kadangi dvišališkai (Europos Sąjungos ir asocijuotosios šalies) įvedamas ir reglamentuojamas tokių pat sąlygų principas ir pensijų eksportas. Taigi nustatomos abipusės pareigos ir teisės, kurios galioja ne tik Europos Sąjungos piliečiams, dirbantiems arba dirbusiems vienoje iš atitinkamų šalių, bet ir asocijuotųjų šalių piliečiams, kurie buvo arba yra apsistoję Europos Sąjungos teritorijoje. Kalbama nebe apie vienašališkai Europos Sąjungos taikomas jos vienos taisykles, o apie tarptautinius susitarimus, kurie naudingi abiems juos pasirašiusioms šalims. Be to, sudarant tokius susitarimus ir priimant atitinkamus įgyvendinimo sprendimus sutaupoma pastangų, kadangi vietoj daugybės dvišalių susitarimų pasirenkamas vienintelis juos atstojantis teisės aktas. |
| --- | --- |

3.3

EESRK palankiai vertina stabilizacijos ir asociacijos susitarimuose su Izraeliu, Tunisu, Alžyru, Maroku, Kroatija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija numatytų sprendimų dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo patvirtinimą, kadangi juose apibrėžiama pozicija, kurią Asociacijos tarybose turės pasirinkti Europos Sąjunga. Šios priemonės įkūnija Europos Sąjungos socialinės apsaugos politikos kokybinius pokyčius, kadangi dvišališkai (Europos Sąjungos ir asocijuotosios šalies) įvedamas ir reglamentuojamas tokių pat sąlygų principas ir pensijų eksportas. Taigi nustatomos abipusės pareigos ir teisės, kurios galioja ne tik Europos Sąjungos piliečiams, dirbantiems arba dirbusiems vienoje iš atitinkamų šalių, bet ir asocijuotųjų šalių piliečiams, kurie buvo arba yra apsistoję Europos Sąjungos teritorijoje. Kalbama nebe apie vienašališkai Europos Sąjungos taikomas jos vienos taisykles, o apie tarptautinius susitarimus, kurie naudingi abiems juos pasirašiusioms šalims. Be to, sudarant tokius susitarimus ir priimant atitinkamus įgyvendinimo sprendimus sutaupoma pastangų, kadangi vietoj daugybės dvišalių susitarimų pasirenkamas vienintelis juos atstojantis teisės aktas.

| 3.4 | EESRK palankiai vertina TDO Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, kuri, Komiteto nuomone, negali būti laikoma vienintele galima ar standartu ir negali varžyti socialinės apsaugos sistemų vystymo, o turi būti tobulintina ribinė vertė. Iš tiesų minimali socialinė apsauga turi įkūnyti nuolatinį pažangos ir tobulinimo siekį, niekada nesustojant vietoje ir įgyvendinant konkretų tikslą – užtikrinti bendrą darbuotojų ir piliečių apsaugą. |
| --- | --- |

3.4

EESRK palankiai vertina TDO Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvą, kuri, Komiteto nuomone, negali būti laikoma vienintele galima ar standartu ir negali varžyti socialinės apsaugos sistemų vystymo, o turi būti tobulintina ribinė vertė. Iš tiesų minimali socialinė apsauga turi įkūnyti nuolatinį pažangos ir tobulinimo siekį, niekada nesustojant vietoje ir įgyvendinant konkretų tikslą – užtikrinti bendrą darbuotojų ir piliečių apsaugą.

| 3.5 | EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga sukurtų valstybių narių bendradarbiavimo priemonę (darbo grupę), kuri leistų keistis informacija, pristatyti gerąją praktiką socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje, išnagrinėti geriausius būdus, kaip suderinti šalių vykdomą politiką su Europos Sąjungos politiką ir užtikrinti jų papildomumą, ir numatyti būsimus Europos Sąjungos veiksmus trečiųjų šalių atžvilgiu. |
| --- | --- |

3.5

EESRK pritaria tam, kad Europos Sąjunga sukurtų valstybių narių bendradarbiavimo priemonę (darbo grupę), kuri leistų keistis informacija, pristatyti gerąją praktiką socialinės apsaugos sistemų koordinavimo srityje, išnagrinėti geriausius būdus, kaip suderinti šalių vykdomą politiką su Europos Sąjungos politiką ir užtikrinti jų papildomumą, ir numatyti būsimus Europos Sąjungos veiksmus trečiųjų šalių atžvilgiu.

| 3.6 | Komitetas mano, kad šiame su koordinavimo taisyklių išorės aspektais susijusiame procese privalo dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijos, visų pirma darbuotojų ir darbdavių organizacijos. Turint omenyje šių nuostatų poveikį darbo santykiams ir asmenų grupių, kurioms jos taikomos, įvairovę, būtina atsižvelgti ne tik į vyriausybinių, bet ir į nevyriausybinių partnerių pasiūlymus. 2010 m. gegužės mėn. Madride EESRK suorganizuotame 6-ajame ES ir Lotynų Amerikos pilietinės visuomenės organizacijų susitikime jau buvo pareikšta tam tikrų pageidavimų dėl socialinės apsaugos išorės aspektų ir būtinybės gerinti visų Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių ir Europos Sąjungos šalių bendradarbiavimą, ypač ES bendradarbiavimą su tomis šalimis, su kuriomis ji plėtoja strateginę partnerystę, pavyzdžiui, Brazilija ir Meksika. |
| --- | --- |

3.6

Komitetas mano, kad šiame su koordinavimo taisyklių išorės aspektais susijusiame procese privalo dalyvauti pilietinės visuomenės organizacijos, visų pirma darbuotojų ir darbdavių organizacijos. Turint omenyje šių nuostatų poveikį darbo santykiams ir asmenų grupių, kurioms jos taikomos, įvairovę, būtina atsižvelgti ne tik į vyriausybinių, bet ir į nevyriausybinių partnerių pasiūlymus. 2010 m. gegužės mėn. Madride EESRK suorganizuotame 6-ajame ES ir Lotynų Amerikos pilietinės visuomenės organizacijų susitikime jau buvo pareikšta tam tikrų pageidavimų dėl socialinės apsaugos išorės aspektų ir būtinybės gerinti visų Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių ir Europos Sąjungos šalių bendradarbiavimą, ypač ES bendradarbiavimą su tomis šalimis, su kuriomis ji plėtoja strateginę partnerystę, pavyzdžiui, Brazilija ir Meksika.

| 3.7 | Kartu Komitetas nori atkreipti dėmesį į 2010 m. gegužės mėn. Alkala del Henarese įvykusį Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių socialinės apsaugos ministrų ir atsakingų pareigūnų susitikimą, kurį galime laikyti Europos Sąjungos pastangų koordinuoti socialinės apsaugos išorės aspektus branduoliu ir atspirties tašku ir šioje nuomonėje aptariamo komunikato ištakomis. |
| --- | --- |

3.7

Kartu Komitetas nori atkreipti dėmesį į 2010 m. gegužės mėn. Alkala del Henarese įvykusį Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių socialinės apsaugos ministrų ir atsakingų pareigūnų susitikimą, kurį galime laikyti Europos Sąjungos pastangų koordinuoti socialinės apsaugos išorės aspektus branduoliu ir atspirties tašku ir šioje nuomonėje aptariamo komunikato ištakomis.

| 3.8 | Komitetas pabrėžia, kad tikslinga plėtoti bendrą Europos Sąjungos požiūrį sudarant Europos Sąjungos susitarimus su kitomis valstybėmis ir regioninėmis organizacijomis, kadangi šis būdas yra tinkamesnis ir veiksmingesnis už grynai nacionalinį požiūrį, kurio laikydamosi valstybės narės vienašališkai vykdo veiksmus. Šiuo atveju modeliu reikėtų laikyti Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimą (6). Kalbant apie tai, EESRK pageidautų, kad Iberijos ir Amerikos socialinės apsaugos organizacija apsvarstytų galimybę, kad prie šio susitarimo be Portugalijos ir Ispanijos ateityje galėtų prisijungti ir kitos ES valstybės narės, kadangi tai leistų be daugybės derybų ir dvišalių susitarimų vieninteliu ratifikavimo aktu socialinės apsaugos srityje užmegzti ryšius su įvairiomis Lotynų Amerikos valstybėmis. |
| --- | --- |

3.8

Komitetas pabrėžia, kad tikslinga plėtoti bendrą Europos Sąjungos požiūrį sudarant Europos Sąjungos susitarimus su kitomis valstybėmis ir regioninėmis organizacijomis, kadangi šis būdas yra tinkamesnis ir veiksmingesnis už grynai nacionalinį požiūrį, kurio laikydamosi valstybės narės vienašališkai vykdo veiksmus. Šiuo atveju modeliu reikėtų laikyti Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimą (6). Kalbant apie tai, EESRK pageidautų, kad Iberijos ir Amerikos socialinės apsaugos organizacija apsvarstytų galimybę, kad prie šio susitarimo be Portugalijos ir Ispanijos ateityje galėtų prisijungti ir kitos ES valstybės narės, kadangi tai leistų be daugybės derybų ir dvišalių susitarimų vieninteliu ratifikavimo aktu socialinės apsaugos srityje užmegzti ryšius su įvairiomis Lotynų Amerikos valstybėmis.

4.   Dabartinės padėties teikiamos galimybės ir trūkumai

| 4.1 | Bendras Europos Sąjungos požiūris tarptautinės socialinės apsaugos srityje reikiamai papildytų valstybių narių su trečiosiomis šalimis vykdomą politiką, kadangi priešingu atveju nebūtų įmanoma tinkamai vykdyti Europos Sąjungos teisėje numatytų prievolių. Neginčijamas šio teiginio pavyzdys – sprendimas Gottardo byloje (C-55/00), kuriuo ESTT, remdamasis tokių pat sąlygų principu, išplėtė visų dvišalių Europos Sąjungos šalių su trečiosiomis šalimis pasirašytų susitarimų taikymo asmenų atžvilgiu sritį, kad į ją patektų visi Europos Sąjungos piliečiai, nors atitinkamos teisinės priemonės subjektinė taikymo sritis ir apimtų tik susitarimą pasirašiusių valstybių piliečius. |
| --- | --- |

4.1

Bendras Europos Sąjungos požiūris tarptautinės socialinės apsaugos srityje reikiamai papildytų valstybių narių su trečiosiomis šalimis vykdomą politiką, kadangi priešingu atveju nebūtų įmanoma tinkamai vykdyti Europos Sąjungos teisėje numatytų prievolių. Neginčijamas šio teiginio pavyzdys – sprendimas Gottardo byloje (C-55/00), kuriuo ESTT, remdamasis tokių pat sąlygų principu, išplėtė visų dvišalių Europos Sąjungos šalių su trečiosiomis šalimis pasirašytų susitarimų taikymo asmenų atžvilgiu sritį, kad į ją patektų visi Europos Sąjungos piliečiai, nors atitinkamos teisinės priemonės subjektinė taikymo sritis ir apimtų tik susitarimą pasirašiusių valstybių piliečius.

| 4.1.1 | Kartu teismo sprendime pripažįstama, kad juo įteisinamos prievolės galioja tik valstybėms narėms ir negalioja trečiosioms šalims, kadangi jos nepriklauso ESTT jurisdikcijai. Tai parodo, kaip sudėtinga įgyvendinti šį teismo sprendimą, kadangi trečioji šalis gali atsisakyti išplėsti susitarimo taikymo asmenų atžvilgiu sritį, kad ji apimtų visus Europos Sąjungos piliečius, ir atitinkamai nepildyti pažymėjimo, nepripažinti teisės į ligos išmokas arba paprasčiausiai neteikti duomenų apie asmenis, kurie nepatenka į subjektinę susitarimo taikymo sritį. |
| --- | --- |

4.1.1

Kartu teismo sprendime pripažįstama, kad juo įteisinamos prievolės galioja tik valstybėms narėms ir negalioja trečiosioms šalims, kadangi jos nepriklauso ESTT jurisdikcijai. Tai parodo, kaip sudėtinga įgyvendinti šį teismo sprendimą, kadangi trečioji šalis gali atsisakyti išplėsti susitarimo taikymo asmenų atžvilgiu sritį, kad ji apimtų visus Europos Sąjungos piliečius, ir atitinkamai nepildyti pažymėjimo, nepripažinti teisės į ligos išmokas arba paprasčiausiai neteikti duomenų apie asmenis, kurie nepatenka į subjektinę susitarimo taikymo sritį.

| 4.1.2 | Šiuo požiūriu sprendimo Gottardo byloje nuopelnas yra tas, kad juo ne tik plėtojami Europos Sąjungos teisės aktų išorės aspektai, bet ir atskleidžiamos jų ribos ir trūkumai, kadangi jiems įgyvendinti būtinas kitų valstybių ir kitų viršvalstybinių regioninių organizacijų bendradarbiavimas. |
| --- | --- |

4.1.2

Šiuo požiūriu sprendimo Gottardo byloje nuopelnas yra tas, kad juo ne tik plėtojami Europos Sąjungos teisės aktų išorės aspektai, bet ir atskleidžiamos jų ribos ir trūkumai, kadangi jiems įgyvendinti būtinas kitų valstybių ir kitų viršvalstybinių regioninių organizacijų bendradarbiavimas.

| 4.1.3 | Todėl EESRK prašo inicijuoti diskusijas dėl būtinybės padėti pagrindus bendrai Europos Sąjungos perspektyvai tarptautinės socialinės apsaugos srityje Europos Sąjungai pasirašant susitarimus arba plėtojant abipusio bendradarbiavimo politiką su kitais tarptautiniais subjektais. |
| --- | --- |

4.1.3

Todėl EESRK prašo inicijuoti diskusijas dėl būtinybės padėti pagrindus bendrai Europos Sąjungos perspektyvai tarptautinės socialinės apsaugos srityje Europos Sąjungai pasirašant susitarimus arba plėtojant abipusio bendradarbiavimo politiką su kitais tarptautiniais subjektais.

| 4.2 | EESRK labai palankiai vertina tai, kad priimtas Reglamentas (ES) Nr. 1231/2010 (7), kuriuo išplečiamas Reglamento (EB) Nr. 883/2004 taikymas trečiųjų šalių piliečiams. Tačiau laikosi nuomonės, kad vis dar yra trūkumų ir teisinių spragų, kurias ir ketinama panaikinti laikantis naujojo Komisijos komunikate numatyto požiūrio. Iš tiesų minėtas reglamentas galioja tik esant tarpvalstybiniam aspektui Europos Sąjungos viduje. Atitinkamai reglamente įtvirtintas tokių pat sąlygų principas iš esmės taikomas tik tais atvejais, jei trečiosios šalies darbuotojas vykdė profesinę veiklą daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Todėl dauguma migrantų iš trečiųjų šalių, kurie dirbo tik vienoje Europos Sąjungos valstybėje narėje, nepatenka į Reglamento Nr. 1231/2010 taikymo asmenų atžvilgiu sritį. Tai reiškia, kad Europos Sąjunga jiems nesuteikia jokių garantijų tokių pat sąlygų užtikrinimo ir nediskriminavimo srityje ir jų padėtis priklauso nuo nacionalinių teisės aktų nuostatų šiais klausimais. Be to, šiame reglamente nenumatytas nei draudimo laikotarpių darbuotojo kilmės šalyje sumavimas, nei pensijų eksportas į šią šalį. Galiausiai minėta Europos Sąjungos priemonė nėra susieta su reikalavimu ar būtinybe tokių pat nuostatų laikytis Europos Sąjungos piliečių atžvilgiu ir pastarieji iš trečiųjų šalių nesulauks nieko panašaus. |
| --- | --- |

4.2

EESRK labai palankiai vertina tai, kad priimtas Reglamentas (ES) Nr. 1231/2010 (7), kuriuo išplečiamas Reglamento (EB) Nr. 883/2004 taikymas trečiųjų šalių piliečiams. Tačiau laikosi nuomonės, kad vis dar yra trūkumų ir teisinių spragų, kurias ir ketinama panaikinti laikantis naujojo Komisijos komunikate numatyto požiūrio. Iš tiesų minėtas reglamentas galioja tik esant tarpvalstybiniam aspektui Europos Sąjungos viduje. Atitinkamai reglamente įtvirtintas tokių pat sąlygų principas iš esmės taikomas tik tais atvejais, jei trečiosios šalies darbuotojas vykdė profesinę veiklą daugiau nei vienoje valstybėje narėje. Todėl dauguma migrantų iš trečiųjų šalių, kurie dirbo tik vienoje Europos Sąjungos valstybėje narėje, nepatenka į Reglamento Nr. 1231/2010 taikymo asmenų atžvilgiu sritį. Tai reiškia, kad Europos Sąjunga jiems nesuteikia jokių garantijų tokių pat sąlygų užtikrinimo ir nediskriminavimo srityje ir jų padėtis priklauso nuo nacionalinių teisės aktų nuostatų šiais klausimais. Be to, šiame reglamente nenumatytas nei draudimo laikotarpių darbuotojo kilmės šalyje sumavimas, nei pensijų eksportas į šią šalį. Galiausiai minėta Europos Sąjungos priemonė nėra susieta su reikalavimu ar būtinybe tokių pat nuostatų laikytis Europos Sąjungos piliečių atžvilgiu ir pastarieji iš trečiųjų šalių nesulauks nieko panašaus.

| 4.3 | EESRK taip pat mano, kad labai svarbus žingsnis plėtojant Europos Sąjungos išorės aspektus žengtas patvirtinus migracijos klausimams skirtas direktyvas (8) ir Komisijai pateikus pasiūlymus, kurie šiuo metu svarstomi Taryboje ir Parlamente. Iš tiesų jau patvirtintose direktyvose numatant tam tikrus konkrečius apribojimus išplečiama tokių pat sąlygų socialinės apsaugos srityje principo taikymo sritis į ją įtraukiant darbuotojus migrantus iš trečiųjų šalių. Jose taip pat numatyta pensijų eksporto ir perkėlimo į trečiąsias šalis tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos atitinkamos valstybės narės piliečiams, galimybė ir tam nebūtinas dvišalis susitarimas. Tačiau nereglamentuojami tokie aspektai, kaip abipusiškumas, draudimo laikotarpių už Europos Sąjungos ribų sumavimas ar pensijų eksportas tai atvejais, kai tam tikros valstybės teisės aktuose tos valstybės piliečiams ši teisė nenumatyta. Be to, EESRK pageidauja, kad socialinės apsaugos srityje bendru direktyvų, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos, pagrindu taptų jau patvirtintos direktyvos migracijos klausimais, jas priderinant prie skirtingų aplinkybių ir asmenų, kurių apsaugą reikia užtikrinti, grupių. |
| --- | --- |

4.3

EESRK taip pat mano, kad labai svarbus žingsnis plėtojant Europos Sąjungos išorės aspektus žengtas patvirtinus migracijos klausimams skirtas direktyvas (8) ir Komisijai pateikus pasiūlymus, kurie šiuo metu svarstomi Taryboje ir Parlamente. Iš tiesų jau patvirtintose direktyvose numatant tam tikrus konkrečius apribojimus išplečiama tokių pat sąlygų socialinės apsaugos srityje principo taikymo sritis į ją įtraukiant darbuotojus migrantus iš trečiųjų šalių. Jose taip pat numatyta pensijų eksporto ir perkėlimo į trečiąsias šalis tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos atitinkamos valstybės narės piliečiams, galimybė ir tam nebūtinas dvišalis susitarimas. Tačiau nereglamentuojami tokie aspektai, kaip abipusiškumas, draudimo laikotarpių už Europos Sąjungos ribų sumavimas ar pensijų eksportas tai atvejais, kai tam tikros valstybės teisės aktuose tos valstybės piliečiams ši teisė nenumatyta. Be to, EESRK pageidauja, kad socialinės apsaugos srityje bendru direktyvų, dėl kurių šiuo metu vyksta derybos, pagrindu taptų jau patvirtintos direktyvos migracijos klausimais, jas priderinant prie skirtingų aplinkybių ir asmenų, kurių apsaugą reikia užtikrinti, grupių.

5.   Sąvokos

| 5.1 | Tarptautinis socialinės apsaugos koordinavimas Koordinuojant socialinės apsaugos sistemas siekiama apsaugoti darbuotojus, kurie vykdė profesinę veiklą dviejose ar daugiau valstybių ir susidūrė su skirtingomis socialinės apsaugos sistemomis. Šiuo tikslu valstybės sudaro tarpusavio susitarimus, kuriuose dažnai yra nuostatos dėl tokių pat sąlygų, vienos valstybės teisės aktų taikymo, kilmės šalies draudimo ir socialinės apsaugos teisių išsaugojimo komandiruotų darbuotojų atveju, pensijų eksporto ir draudimo laikotarpių susitarimą pasirašiusiose šalyse sumavimo. Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 ir vėliau jį pakeitęs Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 yra Europos Sąjungos priemonės, kuriomis nustatomos minėtiems principams Europos Sąjungoje taikomos taisyklės ir šių principų įgyvendinimo nuostatos bei grindžiami susitarimai su trečiosiomis šalimis. |
| --- | --- |

5.1

Tarptautinis socialinės apsaugos koordinavimas Koordinuojant socialinės apsaugos sistemas siekiama apsaugoti darbuotojus, kurie vykdė profesinę veiklą dviejose ar daugiau valstybių ir susidūrė su skirtingomis socialinės apsaugos sistemomis. Šiuo tikslu valstybės sudaro tarpusavio susitarimus, kuriuose dažnai yra nuostatos dėl tokių pat sąlygų, vienos valstybės teisės aktų taikymo, kilmės šalies draudimo ir socialinės apsaugos teisių išsaugojimo komandiruotų darbuotojų atveju, pensijų eksporto ir draudimo laikotarpių susitarimą pasirašiusiose šalyse sumavimo. Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 ir vėliau jį pakeitęs Reglamentas (EB) Nr. 883/2004 yra Europos Sąjungos priemonės, kuriomis nustatomos minėtiems principams Europos Sąjungoje taikomos taisyklės ir šių principų įgyvendinimo nuostatos bei grindžiami susitarimai su trečiosiomis šalimis.

| 5.2 | Nacionalinis požiūris į socialinės apsaugos išorės aspektus apibrėžiamas valstybės narės su trečiosiomis šalimis pasirašytuose susitarimuose, kurių tikslas – užtikrinti darbuotojų, vykdžiusių profesinę veiklą dviejose valstybėse, socialinę apsaugą. Kai kuriais atvejais į jų taikymo asmenų atžvilgiu sritį patenka tik susitarimą pasirašiusių valstybių piliečiai. |
| --- | --- |

5.2

Nacionalinis požiūris į socialinės apsaugos išorės aspektus apibrėžiamas valstybės narės su trečiosiomis šalimis pasirašytuose susitarimuose, kurių tikslas – užtikrinti darbuotojų, vykdžiusių profesinę veiklą dviejose valstybėse, socialinę apsaugą. Kai kuriais atvejais į jų taikymo asmenų atžvilgiu sritį patenka tik susitarimą pasirašiusių valstybių piliečiai.

| 5.3 | Europos Sąjungos požiūris į socialinės apsaugos išorės aspektus atspindi visos ES interesus. Jis susijęs su derybomis dėl Europos Sąjungos susitarimų su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis arba kitais veiksmais, kuriais siekiama užtikrinti socialinę apsaugą. Paprastai jis apima visus Europos Sąjungos piliečius. |
| --- | --- |

5.3

Europos Sąjungos požiūris į socialinės apsaugos išorės aspektus atspindi visos ES interesus. Jis susijęs su derybomis dėl Europos Sąjungos susitarimų su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis arba kitais veiksmais, kuriais siekiama užtikrinti socialinę apsaugą. Paprastai jis apima visus Europos Sąjungos piliečius.

| 5.4 | Stabilizacijos ir asociacijos susitarimais gali būti nustatytas tokių pat sąlygų principo taikymas ir pensijų eksportas; jie galioja Europos Sąjungos piliečiams ir susitarimą pasirašiusios šalies piliečiams. Jie įgyvendinami priimant sprendimus. |
| --- | --- |

5.4

Stabilizacijos ir asociacijos susitarimais gali būti nustatytas tokių pat sąlygų principo taikymas ir pensijų eksportas; jie galioja Europos Sąjungos piliečiams ir susitarimą pasirašiusios šalies piliečiams. Jie įgyvendinami priimant sprendimus.

| 5.5 | Europos Sąjungos susitarimų su trečiosiomis šalimis socialinės apsaugos srityje šiuo metu nėra, bet jie galėtų būti sudaryti nustatant teisės aktus, taikytinus siekiant išvengti dvigubų įmokų, numatant pensijų eksportą ir draudimo laikotarpių sumavimą. Šie susitarimai labai skirtųsi nuo anksčiau pasirašytų susitarimų, kurie yra gerokai platesnio pobūdžio ir kuriuose tik užsimenama apie socialinės apsaugos klausimus. |
| --- | --- |

5.5

Europos Sąjungos susitarimų su trečiosiomis šalimis socialinės apsaugos srityje šiuo metu nėra, bet jie galėtų būti sudaryti nustatant teisės aktus, taikytinus siekiant išvengti dvigubų įmokų, numatant pensijų eksportą ir draudimo laikotarpių sumavimą. Šie susitarimai labai skirtųsi nuo anksčiau pasirašytų susitarimų, kurie yra gerokai platesnio pobūdžio ir kuriuose tik užsimenama apie socialinės apsaugos klausimus.

| 5.6 | Asociacijos, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimais sprendžiami ekonomikos ir prekybos, taip pat politiniai, tvaraus vystymosi ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis arba regionais klausimai. Į kai kuriuos iš jų yra įtrauktos socialinės apsaugos nuostatos. |
| --- | --- |

5.6

Asociacijos, prekybos ar ekonominės partnerystės susitarimais sprendžiami ekonomikos ir prekybos, taip pat politiniai, tvaraus vystymosi ir Europos Sąjungos bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis arba regionais klausimai. Į kai kuriuos iš jų yra įtrauktos socialinės apsaugos nuostatos.

6.   Pavyzdžiai

| 6.1 | Tokios pat sąlygos ir pensijų eksportas






  6.1.1 | Europos Sąjungos šalių A ir B darbuotojai vykdo profesinę veiklą trečiojoje šalyje C, kurios socialinės apsaugos teisės aktuose nenumatytas nei užsieniečių draudimas, nei pensijų eksportas. Šalis A pasirašė dvišalį susitarimą, kuriuo numatytos tokios pat sąlygos ir įgytų teisių išsaugojimas (pensijų eksportas). Šalis B nėra sudariusi jokio susitarimo su šalimi C. Šalių A ir B darbuotojų padėtis iš esmės skiriasi. Šalies A darbuotojas turi teisę į šalies C socialinę apsaugą ir, jei jam suteikiama pensija, gali ją gauti sugrižęs į šalį A, o šalies B darbuotojas neturės teisės į pensiją ir, net jei ją turėtų, negalės gauti pensijos savo kilmės šalyje. Šis pavyzdys rodo, kad skirtingą požiūrį lemia tai, ar egzistuoja dvišalis susitarimas, kurio pasirašymas paprastai priklauso nuo šalies C suinteresuotumo dėl jo vesti derybas su viena ar kita Europos Sąjungos šalimi. Tokiomis aplinkybėmis būtų gerokai naudingiau, kad Europos Sąjunga su šalimi C tiesiogiai derėtųsi dėl susitarimo socialinės apsaugos srityje. Kita galimybė būtų į platesnio pobūdžio susitarimus (regioninius, daugiašalius, partnerystės ir kt.) įtraukti socialinei apsaugai skirtą skyrių, kuriame būtų nuostatos dėl tokių pat sąlygų ir pensijų eksporto. |
| --- | --- | --- |

6.1

6.1.1

Europos Sąjungos šalių A ir B darbuotojai vykdo profesinę veiklą trečiojoje šalyje C, kurios socialinės apsaugos teisės aktuose nenumatytas nei užsieniečių draudimas, nei pensijų eksportas. Šalis A pasirašė dvišalį susitarimą, kuriuo numatytos tokios pat sąlygos ir įgytų teisių išsaugojimas (pensijų eksportas). Šalis B nėra sudariusi jokio susitarimo su šalimi C. Šalių A ir B darbuotojų padėtis iš esmės skiriasi. Šalies A darbuotojas turi teisę į šalies C socialinę apsaugą ir, jei jam suteikiama pensija, gali ją gauti sugrižęs į šalį A, o šalies B darbuotojas neturės teisės į pensiją ir, net jei ją turėtų, negalės gauti pensijos savo kilmės šalyje. Šis pavyzdys rodo, kad skirtingą požiūrį lemia tai, ar egzistuoja dvišalis susitarimas, kurio pasirašymas paprastai priklauso nuo šalies C suinteresuotumo dėl jo vesti derybas su viena ar kita Europos Sąjungos šalimi. Tokiomis aplinkybėmis būtų gerokai naudingiau, kad Europos Sąjunga su šalimi C tiesiogiai derėtųsi dėl susitarimo socialinės apsaugos srityje. Kita galimybė būtų į platesnio pobūdžio susitarimus (regioninius, daugiašalius, partnerystės ir kt.) įtraukti socialinei apsaugai skirtą skyrių, kuriame būtų nuostatos dėl tokių pat sąlygų ir pensijų eksporto.

| 6.1.2 | Europos Sąjungos šalių A ir B darbuotojus jų įmonės dvejų metų laikotarpiui komandiruoja į šalį C. Pagal pastarosios teisės aktus reikalaujama, kad jos teritorijoje profesinę veiklą vykdantys darbuotojai mokėtų įmokas. Be to, šalių A ir B teisės aktuose numatyta, kad už komandiruotus darbuotojus turi būti mokamos įmokos. Tačiau šalis A yra pasirašiusi dvišalį susitarimą su šalimi C, pagal kurį įmokos mokamos tik kilmės šalyje. Tuo tarpu šalies B įmonei teks mokėti dvigubas įmokas – savo šalyje ir šalyje C. Šiuo atveju sumažės savo darbuotojus komandiruojančios įmonės konkurencingumas, kadangi ji patirs didesnes socialines išlaidas, kurių būtų galima išvengti, jei Europos Sąjunga tiesiogiai sudarytų socialinės apsaugos susitarimą su minėta trečiąja šalimi. |
| --- | --- |

6.1.2

Europos Sąjungos šalių A ir B darbuotojus jų įmonės dvejų metų laikotarpiui komandiruoja į šalį C. Pagal pastarosios teisės aktus reikalaujama, kad jos teritorijoje profesinę veiklą vykdantys darbuotojai mokėtų įmokas. Be to, šalių A ir B teisės aktuose numatyta, kad už komandiruotus darbuotojus turi būti mokamos įmokos. Tačiau šalis A yra pasirašiusi dvišalį susitarimą su šalimi C, pagal kurį įmokos mokamos tik kilmės šalyje. Tuo tarpu šalies B įmonei teks mokėti dvigubas įmokas – savo šalyje ir šalyje C. Šiuo atveju sumažės savo darbuotojus komandiruojančios įmonės konkurencingumas, kadangi ji patirs didesnes socialines išlaidas, kurių būtų galima išvengti, jei Europos Sąjunga tiesiogiai sudarytų socialinės apsaugos susitarimą su minėta trečiąja šalimi.

| 6.1.3 | Trečiųjų šalių C ir D darbuotojai dirba Europos Sąjungos šalyje A, kuri su šalimi C yra pasirašiusi socialinės apsaugos susitarimą, o su šalimi D – ne. Europos Sąjungos šalies teisės aktuose nenumatytas nei tokių pat sąlygų principas, nei pensijų eksportas. Šalių C ir D darbuotojų apsauga neužtikrinama ir jokiais Europos Sąjungos norminiais aktais (jie, pavyzdžiui, galėtų būti sezoniniai darbuotojai). Šių darbuotojų apsauga nebus vienoda (šalies C darbuotojas turės visas teises, o šalies D darbuotojas – jokių), todėl tokių pat sąlygų principo nebus tinkamai laikomasi. Taip neatsitiktų, jei Europos Sąjunga pati su minėta šalimi D susitartų dėl socialinės apsaugos susitarimo. |
| --- | --- |

6.1.3

Trečiųjų šalių C ir D darbuotojai dirba Europos Sąjungos šalyje A, kuri su šalimi C yra pasirašiusi socialinės apsaugos susitarimą, o su šalimi D – ne. Europos Sąjungos šalies teisės aktuose nenumatytas nei tokių pat sąlygų principas, nei pensijų eksportas. Šalių C ir D darbuotojų apsauga neužtikrinama ir jokiais Europos Sąjungos norminiais aktais (jie, pavyzdžiui, galėtų būti sezoniniai darbuotojai). Šių darbuotojų apsauga nebus vienoda (šalies C darbuotojas turės visas teises, o šalies D darbuotojas – jokių), todėl tokių pat sąlygų principo nebus tinkamai laikomasi. Taip neatsitiktų, jei Europos Sąjunga pati su minėta šalimi D susitartų dėl socialinės apsaugos susitarimo.

| 6.1.4 | Trečiosios šalies C piliečiai vykdo profesinę veiklą Europos Sąjungos šalyse A ir B. Šalis A savo teisės aktuose yra įtvirtinusi pensijų eksportą arba yra su šalimi C pasirašiusi dvišalį susitarimą, kuriame šis eksportas numatytas, o šalis B – ne Abu darbuotojai Europos Sąjungos šalyje, kurioje vykdė profesinę veiklą, įgijo teises į pensiją ir grįžo į savo šalį. Šalyje A dirbęs pilietis galės gauti pensiją, o šalyje B dirbęs asmuo praras savo teises į pensiją. Ir šiuo atveju taip neatsitiktų, jei būtų sudarytas Europos Sąjungos susitarimas, kuriame būtų apibrėžtos šios ir kitos teisės socialinės apsaugos srityje. |
| --- | --- |

6.1.4

Trečiosios šalies C piliečiai vykdo profesinę veiklą Europos Sąjungos šalyse A ir B. Šalis A savo teisės aktuose yra įtvirtinusi pensijų eksportą arba yra su šalimi C pasirašiusi dvišalį susitarimą, kuriame šis eksportas numatytas, o šalis B – ne Abu darbuotojai Europos Sąjungos šalyje, kurioje vykdė profesinę veiklą, įgijo teises į pensiją ir grįžo į savo šalį. Šalyje A dirbęs pilietis galės gauti pensiją, o šalyje B dirbęs asmuo praras savo teises į pensiją. Ir šiuo atveju taip neatsitiktų, jei būtų sudarytas Europos Sąjungos susitarimas, kuriame būtų apibrėžtos šios ir kitos teisės socialinės apsaugos srityje.

| 6.1.5 | Trečiosios šalies C piliečiai vykdo profesinę veiklą Europos Sąjungos šalyse A ir B. Šalies A socialinės apsaugos teisės aktuose įtvirtintas tokių pat sąlygų socialinės apsaugos srityje principas, o šalyje B šio principo nesilaikoma. Pirmuoju atveju trečiosios šalies pilietis mokėtų įmokas, o antruoju – ne. Tai būtų ekonominiu požiūriu naudinga šaliai B ir nukentėtų Europos Sąjungos, kaip lygybės ir nediskriminavimo erdvės, įvaizdis. Europos Sąjungos susitarimas leistų išspręsti ir šią problemą. |
| --- | --- |

6.1.5

Trečiosios šalies C piliečiai vykdo profesinę veiklą Europos Sąjungos šalyse A ir B. Šalies A socialinės apsaugos teisės aktuose įtvirtintas tokių pat sąlygų socialinės apsaugos srityje principas, o šalyje B šio principo nesilaikoma. Pirmuoju atveju trečiosios šalies pilietis mokėtų įmokas, o antruoju – ne. Tai būtų ekonominiu požiūriu naudinga šaliai B ir nukentėtų Europos Sąjungos, kaip lygybės ir nediskriminavimo erdvės, įvaizdis. Europos Sąjungos susitarimas leistų išspręsti ir šią problemą.

| 6.2 | Abipusiškumas. Trečiosios šalies B pilietis dirba Europos Sąjungos šalyje A, kurioje vadovaujantis nacionaliniais socialinės apsaugos teisės aktais arba Europos Sąjungos teise jo atžvilgiu laikomasi tokių pat sąlygų principo. Europos Sąjungos šalies A darbuotojas vykdo profesinę veiklą trečiojoje šalyje B, kurioje nenumatytas tokių pat sąlygų principas. Tai, kad tokių pat sąlygų principas nei nacionaliniuose, nei Europos Sąjungos teisės aktuose nėra susietas su abipusiškumo prievole, lemia akivaizdžią nelygybę. Europos Sąjungos sudarytu susitarimu dėl socialinės apsaugos šią problemą būtų galima išspręsti numatant šalių abipusiškumo prievolę. |
| --- | --- |

6.2

Abipusiškumas. Trečiosios šalies B pilietis dirba Europos Sąjungos šalyje A, kurioje vadovaujantis nacionaliniais socialinės apsaugos teisės aktais arba Europos Sąjungos teise jo atžvilgiu laikomasi tokių pat sąlygų principo. Europos Sąjungos šalies A darbuotojas vykdo profesinę veiklą trečiojoje šalyje B, kurioje nenumatytas tokių pat sąlygų principas. Tai, kad tokių pat sąlygų principas nei nacionaliniuose, nei Europos Sąjungos teisės aktuose nėra susietas su abipusiškumo prievole, lemia akivaizdžią nelygybę. Europos Sąjungos sudarytu susitarimu dėl socialinės apsaugos šią problemą būtų galima išspręsti numatant šalių abipusiškumo prievolę.

| 6.3 | Sprendimo Gottardo byloje poveikis. Europos Sąjungos šalies A pilietis dirbo Europos Sąjungos šalyje B ir trečiojoje šalyje C. Šalys B ir C yra pasirašiusios dvišalį socialinės apsaugos susitarimą, kuris galioja tik jį pasirašiusių valstybių piliečiams. Tuo tarpu šalys A ir C dvišalio susitarimo nėra sudariusios. Darbuotojas tvirtina, dar išdirbo 8 metus šalyje B ir 10 metų šalyje C. Šalyje B norint įgyti teisę į senatvės pensiją įmokas reikia mokėti 15 metų. Vadovaudamasi sprendimu Gottardo byloje, Europos Sąjungos šalis B turėtų įskaičiuoti šalyje C darbuotojo sukauptus draudimo laikotarpius. Tam jai būtina bendradarbiauti su šalimi C, kuri jai oficialiai praneštų apie sukauptus laikotarpius. Turint omenyje tai, kad šaliai C sprendimas Gottardo byloje negalioja, ji gali atsisakyti tai padaryti. Kitaip tariant, šio sprendimo įgyvendinimas priklauso nuo šalies C geros valios. Norint šią problemą išspręsti, Europos Sąjungai būtinas trečiųjų šalių bendradarbiavimas įgyvendinant minėtą teismo sprendimą. Komisijai taip pat reikėtų patikėti vykdyti stebėsenos ir koordinavimo veiklą, kad dvišaliai susitarimai, dėl kurių sudarymo ar pakeitimo deramasi, galiotų visiems Europos Sąjungos piliečiams. |
| --- | --- |

6.3

Sprendimo Gottardo byloje poveikis. Europos Sąjungos šalies A pilietis dirbo Europos Sąjungos šalyje B ir trečiojoje šalyje C. Šalys B ir C yra pasirašiusios dvišalį socialinės apsaugos susitarimą, kuris galioja tik jį pasirašiusių valstybių piliečiams. Tuo tarpu šalys A ir C dvišalio susitarimo nėra sudariusios. Darbuotojas tvirtina, dar išdirbo 8 metus šalyje B ir 10 metų šalyje C. Šalyje B norint įgyti teisę į senatvės pensiją įmokas reikia mokėti 15 metų. Vadovaudamasi sprendimu Gottardo byloje, Europos Sąjungos šalis B turėtų įskaičiuoti šalyje C darbuotojo sukauptus draudimo laikotarpius. Tam jai būtina bendradarbiauti su šalimi C, kuri jai oficialiai praneštų apie sukauptus laikotarpius. Turint omenyje tai, kad šaliai C sprendimas Gottardo byloje negalioja, ji gali atsisakyti tai padaryti. Kitaip tariant, šio sprendimo įgyvendinimas priklauso nuo šalies C geros valios. Norint šią problemą išspręsti, Europos Sąjungai būtinas trečiųjų šalių bendradarbiavimas įgyvendinant minėtą teismo sprendimą. Komisijai taip pat reikėtų patikėti vykdyti stebėsenos ir koordinavimo veiklą, kad dvišaliai susitarimai, dėl kurių sudarymo ar pakeitimo deramasi, galiotų visiems Europos Sąjungos piliečiams.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Skirtingose Sąjungos šalyse dirba daugiau nei 20 mln. trečiųjų šalių piliečių.

1

(2)  2004 m. balandžio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo (OL L 166, 2004 4 30, p. 1).

2

(3)  Konvencija dėl tarptautinės teisų į socialinę apsaugą išsaugojimo sistemos sukūrimo. Ženeva, 68-oji TDO Generalinės konferencijos sesija (1982 m. birželio 21 d.).

3

(4)  Rekomendacija dėl tarptautinės teisų į socialinę apsaugą išsaugojimo sistemos sukūrimo. Ženeva, 69-oji TDO Generalinės konferencijos sesija (1983 m. birželio 20 d.).

4

(5)  1971 m. birželio 14 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1408/71 dėl socialinės apsaugos sistemų taikymo pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims ir jų šeimos nariams, judantiems Bendrijoje (OL L 149, 1971 7 5, p. 2. Specialiojo leidimo 5 skyrius, 1 tomas, p. 98–146).

5

(6)  2007 m. lapkričio 10 d. daugiašalis Iberijos ir Amerikos šalių socialinės apsaugos susitarimas.

6

(7)  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1231/2010, kuriuo išplečiamas Reglamento (EB) Nr. 883/2004 ir Reglamento (EB) Nr. 987/2009 taikymas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems tie reglamentai dar netaikomi tik dėl jų pilietybės (OL L 344, 2010 12 29, p. 1).

7

(8)  Visų pirma 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/98/EB dėl vienos prašymų išduoti vieną leidimą trečiųjų šalių piliečiams gyventi ir dirbti valstybės narės teritorijoje pateikimo procedūros ir dėl valstybėje narėje teisėtai gyvenančių trečiųjų šalių darbuotojų bendrų teisių (OL L 343, 2011 12 23, p. 1).

8

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/77 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/77

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymų dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) ir reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė

(COM(2011) 838 final ir COM(2011) 839 final)

2013/C 11/16

Pagrindinis pranešėjas Ionuț SIBIAN

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. liepos 25 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymų dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) ir Reglamento, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė

COM(2011) 838 final ir COM(2011) 839 final.

2012 m. rugsėjo 17 d. Komiteto biuras pavedė Išorės santykių skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnis), savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Ionuț SIBIAN ir priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, 2 prieš ir 3 susilaikius.

1.   Reglamento projekto dėl PNPP II išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina naują požiūrį, taikomą Reglamento projekte dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), kuris, palyginti su ankstesne priemone, suteikia daugiau lankstumo ir užtikrina vienodas sąlygas pagalbą gaunančioms šalims, nes pagalba nėra skirstoma į pagalbą, skiriamą šalims kandidatėms, ir pagalbą, skiriamą potencialioms šalims kandidatėms. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina naują požiūrį, taikomą Reglamento projekte dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II), kuris, palyginti su ankstesne priemone, suteikia daugiau lankstumo ir užtikrina vienodas sąlygas pagalbą gaunančioms šalims, nes pagalba nėra skirstoma į pagalbą, skiriamą šalims kandidatėms, ir pagalbą, skiriamą potencialioms šalims kandidatėms.

| 1.2 | EESRK remia naują strategiją, siūlomą Reglamento projekte dėl PNPP II, kuri leis pagalbą pritaikyti kiekvienai pagalbą gaunančiai šaliai. Išsamūs daugiamečiai strategijos dokumentai bus priimami atskirai kiekvienai šaliai atsižvelgiant į konkrečius kiekvienos šalies poreikius ir jos darbotvarkę rengiantis stojimui į ES. |
| --- | --- |

1.2

EESRK remia naują strategiją, siūlomą Reglamento projekte dėl PNPP II, kuri leis pagalbą pritaikyti kiekvienai pagalbą gaunančiai šaliai. Išsamūs daugiamečiai strategijos dokumentai bus priimami atskirai kiekvienai šaliai atsižvelgiant į konkrečius kiekvienos šalies poreikius ir jos darbotvarkę rengiantis stojimui į ES.

| 1.3 | EESRK mano, kad strategijos dokumentus tikslinti laikotarpio viduryje gali būti per vėlu, todėl siūlo laikotarpio vidurį laikyti vėliausia galima patikslinimo data. Svarbu visą dėmesį sutelkti į tai, kad būtų pasiekti tikslai, todėl lankstumas yra būtinas. EESRK rekomenduoja prieš laikotarpio vidurio peržiūrą atlikti kasmetinius patikslinimus, kad pagalba būtų veiksmingesnė. Europos Komisijos metinės pažangos ataskaitos galėtų būti tvirtas pagrindas programoms tikslinti ir pritaikyti pagal konkrečios šalies poreikius. |
| --- | --- |

1.3

EESRK mano, kad strategijos dokumentus tikslinti laikotarpio viduryje gali būti per vėlu, todėl siūlo laikotarpio vidurį laikyti vėliausia galima patikslinimo data. Svarbu visą dėmesį sutelkti į tai, kad būtų pasiekti tikslai, todėl lankstumas yra būtinas. EESRK rekomenduoja prieš laikotarpio vidurio peržiūrą atlikti kasmetinius patikslinimus, kad pagalba būtų veiksmingesnė. Europos Komisijos metinės pažangos ataskaitos galėtų būti tvirtas pagrindas programoms tikslinti ir pritaikyti pagal konkrečios šalies poreikius.

| 1.4 | EESRK palankiai vertina reglamento projekto tikslą supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su finansinės pagalbos valdymu. Tačiau EESRK abejoja dėl sektorinio principo, taikomo skiriant pagalbą. Šis mechanizmas turėtų būti taikomas apgalvotai, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos pagalbą gaunančios šalies sąlygas ir nepamirštant, kad pasirengimo narystei pagalba skirta padėti šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms pasirengti ateityje tapti narėmis. PNPP sukurta tam, kad šalys iki stojimo patikrintų, kaip geba vykdyti narystės įsipareigojimus, įskaitant struktūrinių, sanglaudos, žemės ūkio ir kaimo plėtros fondų valdymą. Todėl bet koks sektorinis principas turėtų būti taikomas tik tada, jei yra parengtos reikiamos taisyklės ir procedūros (pavyzdžiui, susijusios su viešojo pirkimo taisyklėmis, interesų konfliktais ir pan.) ir jeigu valstybės biudžeto išlaidų programa yra pakankamai plati ir numatyta ne vieniems metams. Paprastai, sektorinis principas taikomas tokiems sektoriams kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir kt., o PNPP pagalba taip pat orientuota į tokias sritis kaip kova su korupcija ir viešojo administravimo stiprinimas, kurioms šis principas mažiau tinka, nes pagalbą gauna ne viena, o daug įstaigų. |
| --- | --- |

1.4

EESRK palankiai vertina reglamento projekto tikslą supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su finansinės pagalbos valdymu. Tačiau EESRK abejoja dėl sektorinio principo, taikomo skiriant pagalbą. Šis mechanizmas turėtų būti taikomas apgalvotai, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos pagalbą gaunančios šalies sąlygas ir nepamirštant, kad pasirengimo narystei pagalba skirta padėti šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms pasirengti ateityje tapti narėmis. PNPP sukurta tam, kad šalys iki stojimo patikrintų, kaip geba vykdyti narystės įsipareigojimus, įskaitant struktūrinių, sanglaudos, žemės ūkio ir kaimo plėtros fondų valdymą. Todėl bet koks sektorinis principas turėtų būti taikomas tik tada, jei yra parengtos reikiamos taisyklės ir procedūros (pavyzdžiui, susijusios su viešojo pirkimo taisyklėmis, interesų konfliktais ir pan.) ir jeigu valstybės biudžeto išlaidų programa yra pakankamai plati ir numatyta ne vieniems metams. Paprastai, sektorinis principas taikomas tokiems sektoriams kaip sveikatos priežiūra, švietimas ir kt., o PNPP pagalba taip pat orientuota į tokias sritis kaip kova su korupcija ir viešojo administravimo stiprinimas, kurioms šis principas mažiau tinka, nes pagalbą gauna ne viena, o daug įstaigų.

| 1.5 | EESRK palankiai vertina tai, kad naujojo reglamento projekte dėmesys sutelkiamas į aktyvesnį derinimą ir bendradarbiavimą strateginiu lygmeniu su kitais pagalbos teikėjais ir tarptautinėmis bei kitomis finansinėmis įstaigomis. |
| --- | --- |

1.5

EESRK palankiai vertina tai, kad naujojo reglamento projekte dėmesys sutelkiamas į aktyvesnį derinimą ir bendradarbiavimą strateginiu lygmeniu su kitais pagalbos teikėjais ir tarptautinėmis bei kitomis finansinėmis įstaigomis.

| 1.6 | EESRK taip pat palankiai vertina naujojoje priemonėje numatytą lankstumą, sudarant galimybę perkelti asignavimus tarp politikos sričių, taip pat galimybę perkelti lėšas iš vienų metų į kitus (1). |
| --- | --- |

1.6

EESRK taip pat palankiai vertina naujojoje priemonėje numatytą lankstumą, sudarant galimybę perkelti asignavimus tarp politikos sričių, taip pat galimybę perkelti lėšas iš vienų metų į kitus (1).

| 1.7 | EESRK pabrėžia būtinybę remti ir plėtoti vietos lygmens atsakomybę programuojant ir įgyvendinant PNPP II. Šiuo tikslu reikia sukurti tinkamus mechanizmus, skirtus įtraukti nacionalinės valdžios institucijas, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę ir stiprinti jų gebėjimus. Turėtų būti skatinamas jų dalyvavimas visais pagalbos etapais: planavimo ir pasirengimo ją teikti, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo. Pilietinei visuomenei skirtina pagalba taip pat turėtų būti nukreipiama per vietos tarpininkaujančias pagalbos organizacijas ir nacionalinius išteklių centrus. |
| --- | --- |

1.7

EESRK pabrėžia būtinybę remti ir plėtoti vietos lygmens atsakomybę programuojant ir įgyvendinant PNPP II. Šiuo tikslu reikia sukurti tinkamus mechanizmus, skirtus įtraukti nacionalinės valdžios institucijas, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę ir stiprinti jų gebėjimus. Turėtų būti skatinamas jų dalyvavimas visais pagalbos etapais: planavimo ir pasirengimo ją teikti, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo. Pilietinei visuomenei skirtina pagalba taip pat turėtų būti nukreipiama per vietos tarpininkaujančias pagalbos organizacijas ir nacionalinius išteklių centrus.

| 1.8 | Plėtros procesui būtina, kad Vakarų Balkanų darbo ir socialinė teisė būtų suderinta su ES socialinės srities teisynu. Todėl PNPP II suteiks postūmį skatinti socialinę įtrauktį, socialinę sanglaudą, deramas darbo sąlygas ir kokybišką užimtumą regione. |
| --- | --- |

1.8

Plėtros procesui būtina, kad Vakarų Balkanų darbo ir socialinė teisė būtų suderinta su ES socialinės srities teisynu. Todėl PNPP II suteiks postūmį skatinti socialinę įtrauktį, socialinę sanglaudą, deramas darbo sąlygas ir kokybišką užimtumą regione.

2.   Pagrindinės Reglamento projekto dėl PNPP II nuostatos

| 2.1 | Reglamento projektu dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) nustatoma naujosios finansinės priemonės (PNPP II) teisinė bazė, kuri pakeis 2013 m. gruodžio 31 d. nustosiančius galioti dabartinius teisės aktus. |
| --- | --- |

2.1

Reglamento projektu dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) nustatoma naujosios finansinės priemonės (PNPP II) teisinė bazė, kuri pakeis 2013 m. gruodžio 31 d. nustosiančius galioti dabartinius teisės aktus.

| 2.2 | Naujoji pasirengimo narystei pagalbos priemonė orientuota į plėtros politikos, padedančios skatinti stabilumą, saugumą ir gerovę Europoje, įgyvendinimą. Naujoji priemonė padeda šalims kandidatėms (2) ir potencialioms šalims kandidatėms (3) rengtis stojimui į ES. |
| --- | --- |

2.2

Naujoji pasirengimo narystei pagalbos priemonė orientuota į plėtros politikos, padedančios skatinti stabilumą, saugumą ir gerovę Europoje, įgyvendinimą. Naujoji priemonė padeda šalims kandidatėms (2) ir potencialioms šalims kandidatėms (3) rengtis stojimui į ES.

| 2.3 | Kadangi šių šalių (išskyrus Islandiją) socialinio ir ekonominio išsivystymo lygis yra žemas, bet to, jos turi būti pasirengusios įveikti pasaulines problemas ir prisidėti prie ES pastangų spręsti jas, akivaizdu, kad reikalingos didelės į rezultatus orientuotos investicijos, kad šios šalys priartėtų prie ES standartų. Reglamento projekte dėl PNPP II šioms valstybėms siūloma techninė ir finansinė pagalba, nes jos nepajėgios vienos įgyvendinti visas reikiamas priemones ir prisiimti išlaidas, susijusias su narystės ES sąlygų įvykdymu. |
| --- | --- |

2.3

Kadangi šių šalių (išskyrus Islandiją) socialinio ir ekonominio išsivystymo lygis yra žemas, bet to, jos turi būti pasirengusios įveikti pasaulines problemas ir prisidėti prie ES pastangų spręsti jas, akivaizdu, kad reikalingos didelės į rezultatus orientuotos investicijos, kad šios šalys priartėtų prie ES standartų. Reglamento projekte dėl PNPP II šioms valstybėms siūloma techninė ir finansinė pagalba, nes jos nepajėgios vienos įgyvendinti visas reikiamas priemones ir prisiimti išlaidas, susijusias su narystės ES sąlygų įvykdymu.

| 2.4 | Orientacinė finansavimo suma, numatyta šiame reglamento projekte dėl PNPP II 2014–2020 m. bus apie 14 mlrd. eurų. |
| --- | --- |

2.4

Orientacinė finansavimo suma, numatyta šiame reglamento projekte dėl PNPP II 2014–2020 m. bus apie 14 mlrd. eurų.

| 2.5 | Naujoji priemonė parengta siekiant užtikrinti didesnį lankstumą ir kartu supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su finansinės pagalbos valdymu. |
| --- | --- |

2.5

Naujoji priemonė parengta siekiant užtikrinti didesnį lankstumą ir kartu supaprastinti ir sumažinti administracinę naštą, susijusią su finansinės pagalbos valdymu.

| 2.6 | Supaprastinimas reiškia, kad reikės pertvarkyti dabartinę PNPP pagalbos komponentų sistemą, kad būtų galima supaprastinti teisinę bazę ir kiekvienai valstybei (nesvarbu ar tai būtų šalis kandidatė, ar potenciali šalis kandidatė) sudaryti nediferencijuotas galimybes gauti pagalbą pagal kiekvieną politikos sritį. Iš penkių ankstesnės PNPP komponentų, anksčiau tik du (Pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas ir Tarpvalstybinis bendradarbiavimas) buvo taikomi potencialioms šalims kandidatėms, o kiti trys – tik šalims kandidatėms (Regionų vystymasis, Žmogiškųjų išteklių vystymasis ir Kaimo plėtra). |
| --- | --- |

2.6

Supaprastinimas reiškia, kad reikės pertvarkyti dabartinę PNPP pagalbos komponentų sistemą, kad būtų galima supaprastinti teisinę bazę ir kiekvienai valstybei (nesvarbu ar tai būtų šalis kandidatė, ar potenciali šalis kandidatė) sudaryti nediferencijuotas galimybes gauti pagalbą pagal kiekvieną politikos sritį. Iš penkių ankstesnės PNPP komponentų, anksčiau tik du (Pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas ir Tarpvalstybinis bendradarbiavimas) buvo taikomi potencialioms šalims kandidatėms, o kiti trys – tik šalims kandidatėms (Regionų vystymasis, Žmogiškųjų išteklių vystymasis ir Kaimo plėtra).

3.   Konkrečios pastabos dėl Reglamento projekto dėl PNPP II

| 3.1 | Kartu su pagalba, skirta skatinti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves, užtikrinti didesnę pagarbą mažumų teisėms, propaguoti lyčių lygybę, nediskriminavimą, spaudos laisvę ir skatinti gerus kaimyninius santykius, EESRK primygtinai rekomenduoja į 2 straipsnio 1 dalies a) punkto ii) papunktį įtraukti pagalbą, skirtą skatinti socialines teises ir apsaugoti pažeidžiamas grupes taip pabrėžiant, kad pagalbą gaunančioms šalims turėtų būti svarbios šios teisės, ir kartu užtikrinant būtiną socialinės įtraukties ir demokratijos bei pilietinės visuomenės vystymosi pusiausvyrą. |
| --- | --- |

3.1

Kartu su pagalba, skirta skatinti ir ginti žmogaus teises ir pagrindines laisves, užtikrinti didesnę pagarbą mažumų teisėms, propaguoti lyčių lygybę, nediskriminavimą, spaudos laisvę ir skatinti gerus kaimyninius santykius, EESRK primygtinai rekomenduoja į 2 straipsnio 1 dalies a) punkto ii) papunktį įtraukti pagalbą, skirtą skatinti socialines teises ir apsaugoti pažeidžiamas grupes taip pabrėžiant, kad pagalbą gaunančioms šalims turėtų būti svarbios šios teisės, ir kartu užtikrinant būtiną socialinės įtraukties ir demokratijos bei pilietinės visuomenės vystymosi pusiausvyrą.

| 3.2 | Atitinkamai 2 straipsnio 2 dalyje siūlomus rodiklius reikėtų patikslinti atsižvelgiant į šiuos pakeitimus. Todėl vienas iš rodiklių turėtų būti pilietinės visuomenės išsivystymo lygmuo ir socialinių partnerių bei kitų pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimai. Kitas rodiklis, kurį derėtų įtraukti į reglamento projektą – pagarba pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teisėms. |
| --- | --- |

3.2

Atitinkamai 2 straipsnio 2 dalyje siūlomus rodiklius reikėtų patikslinti atsižvelgiant į šiuos pakeitimus. Todėl vienas iš rodiklių turėtų būti pilietinės visuomenės išsivystymo lygmuo ir socialinių partnerių bei kitų pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimai. Kitas rodiklis, kurį derėtų įtraukti į reglamento projektą – pagarba pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų teisėms.

| 3.3 | PNPP turėtų padėti kovoti su socialine atskirtimi ir didėjančiais skirtumais visuomenėje ir sudaryti galimybes socialiniu požiūriu atskirtoms grupėms ir regionams pasinaudoti šiomis lėšomis. Todėl EESRK mano, kad į 2 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos antrą įtrauką reikėtų įtraukti dar vieną rodiklį – socialinio ir ekonominio vystymosi strategijų socialinis teisingumas. |
| --- | --- |

3.3

PNPP turėtų padėti kovoti su socialine atskirtimi ir didėjančiais skirtumais visuomenėje ir sudaryti galimybes socialiniu požiūriu atskirtoms grupėms ir regionams pasinaudoti šiomis lėšomis. Todėl EESRK mano, kad į 2 straipsnio 2 dalies 1 pastraipos antrą įtrauką reikėtų įtraukti dar vieną rodiklį – socialinio ir ekonominio vystymosi strategijų socialinis teisingumas.

| 3.4 | EESRK nuomone, visi rodikliai turėtų būti orientuoti į rezultatus ir būti tiek kokybiniai, tiek kiekybiniai. |
| --- | --- |

3.4

EESRK nuomone, visi rodikliai turėtų būti orientuoti į rezultatus ir būti tiek kokybiniai, tiek kiekybiniai.

| 3.5 | EESRK taip pat mano, kad reglamento projekte daugiau dėmesio turėtų būti skiriama labai svarbiems tikslams – socialinio dialogo gerinimui ir socialinių partnerių gebėjimų ugdymo rėmimui. Komitetas mano, kad šiuo požiūriu nepakanka tik paminėti pilietinės visuomenės ir socialinio dialogo vystymosi, nes toks paminėjimas neįtikinamas. |
| --- | --- |

3.5

EESRK taip pat mano, kad reglamento projekte daugiau dėmesio turėtų būti skiriama labai svarbiems tikslams – socialinio dialogo gerinimui ir socialinių partnerių gebėjimų ugdymo rėmimui. Komitetas mano, kad šiuo požiūriu nepakanka tik paminėti pilietinės visuomenės ir socialinio dialogo vystymosi, nes toks paminėjimas neįtikinamas.

| 3.6 | Daugumoje pagalbą gaunančių šalių socialinių partnerių išsivystymo lygis yra nepakankamas arba jie susiduria su didžiulėmis problemos atlikdami savo vaidmenį, ypač tokios gilios ekonomikos krizės laikotarpiu. Remti reikėtų ir verslo asociacijas. Todėl EESRK ypač rekomenduotų jų vystymąsi remti strategiškesnėmis investicijomis. |
| --- | --- |

3.6

Daugumoje pagalbą gaunančių šalių socialinių partnerių išsivystymo lygis yra nepakankamas arba jie susiduria su didžiulėmis problemos atlikdami savo vaidmenį, ypač tokios gilios ekonomikos krizės laikotarpiu. Remti reikėtų ir verslo asociacijas. Todėl EESRK ypač rekomenduotų jų vystymąsi remti strategiškesnėmis investicijomis.

| 3.7 | EESRK atkreipia dėmesį, kad reglamento projekte daug dėmesio skiriama pagalbos teikėjų paramos koordinavimui, taip siekiant padidinti pagalbos teikimo veiksmingumą ir efektyvumą ir išvengti dvigubo finansavimo. Tačiau EESRK pageidautų konkretesnių priemonių, kurias būtų galima taip pritaikyti, kad būtų užtikrintas veiksmingas pagalbos koordinavimas tiek šalies, tiek ES lygmeniu. |
| --- | --- |

3.7

EESRK atkreipia dėmesį, kad reglamento projekte daug dėmesio skiriama pagalbos teikėjų paramos koordinavimui, taip siekiant padidinti pagalbos teikimo veiksmingumą ir efektyvumą ir išvengti dvigubo finansavimo. Tačiau EESRK pageidautų konkretesnių priemonių, kurias būtų galima taip pritaikyti, kad būtų užtikrintas veiksmingas pagalbos koordinavimas tiek šalies, tiek ES lygmeniu.

4.   Išvados ir rekomendacijos dėl reglamento projekto, kuriuo nustatoma Europos kaimynystės priemonė

| 4.1 | EESRK palankiai vertina reglamento projektą, ypač principą „daugiau už daugiau“, skatinantį šalis, kurioms ši priemonė taikoma (4), siekti tvarios pažangos užtikrinant demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei. |
| --- | --- |

4.1

EESRK palankiai vertina reglamento projektą, ypač principą „daugiau už daugiau“, skatinantį šalis, kurioms ši priemonė taikoma (4), siekti tvarios pažangos užtikrinant demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms ir tarptautinei teisei.

| 4.2 | EESRK pritaria pasiūlymui, kad lyčių lygybė ir nediskriminavimas turėtų būti kompleksinis visų veiksmų, kurių bus imamasi pagal siūlomą reglamentą, tikslas. |
| --- | --- |

4.2

EESRK pritaria pasiūlymui, kad lyčių lygybė ir nediskriminavimas turėtų būti kompleksinis visų veiksmų, kurių bus imamasi pagal siūlomą reglamentą, tikslas.

| 4.3 | EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija į reglamento projektą įtrauktų Pilietinės visuomenės priemonę šalims, kurios vykdo Europos kaimynystės politiką ir dalyvauja Demokratijos fondo veikloje. |
| --- | --- |

4.3

EESRK rekomenduoja, kad Europos Komisija į reglamento projektą įtrauktų Pilietinės visuomenės priemonę šalims, kurios vykdo Europos kaimynystės politiką ir dalyvauja Demokratijos fondo veikloje.

| 4.4 | EESRK mano, kad partnerystė su visuomenėmis, kurioms skirta ši priemonė, turėtų būti suprantama kaip pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius ir vietos bei regionų valdžios institucijas, dalyvavimas visais pagalbos teikimo proceso etapais. Arabų pavasaris parodė, kaip svarbu remti ES kaimynystėje vykstančius pilietinius judėjimus. |
| --- | --- |

4.4

EESRK mano, kad partnerystė su visuomenėmis, kurioms skirta ši priemonė, turėtų būti suprantama kaip pilietinės visuomenės organizacijų, įskaitant socialinius partnerius ir vietos bei regionų valdžios institucijas, dalyvavimas visais pagalbos teikimo proceso etapais. Arabų pavasaris parodė, kaip svarbu remti ES kaimynystėje vykstančius pilietinius judėjimus.

| 4.5 | Europos kaimynystės priemonė turėtų tapti lanksčia priemone, skirta stiprinti pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus, suteikti joms galimybių atidžiai stebėti viešąją politiką ir atlikti labai svarbų vaidmenį demokratizacijos procese. |
| --- | --- |

4.5

Europos kaimynystės priemonė turėtų tapti lanksčia priemone, skirta stiprinti pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus, suteikti joms galimybių atidžiai stebėti viešąją politiką ir atlikti labai svarbų vaidmenį demokratizacijos procese.

| 4.6 | EESRK rekomenduoja, kad ES kaimyninėse šalyse būtų sukurtos pilietinės visuomenės ir valdžios dialogo platformos, ir nori padėti Europos Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai siekti šio tikslo. |
| --- | --- |

4.6

EESRK rekomenduoja, kad ES kaimyninėse šalyse būtų sukurtos pilietinės visuomenės ir valdžios dialogo platformos, ir nori padėti Europos Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai siekti šio tikslo.

| 4.7 | EESRK siūlo ES delegacijoms parengti smulkų regione esančių pilietinės visuomenės organizacijų žemėlapį, padėsiantį visoms ES institucijoms sutvirtinti santykius su besiformuojančia pilietine visuomene. |
| --- | --- |

4.7

EESRK siūlo ES delegacijoms parengti smulkų regione esančių pilietinės visuomenės organizacijų žemėlapį, padėsiantį visoms ES institucijoms sutvirtinti santykius su besiformuojančia pilietine visuomene.

| 4.8 | EESRK rekomenduoja, kad Europos kaimynystės priemonės reglamente taip pat daug dėmesio būtų skiriama šalių partnerių institucijų, atsakingų už pagalbos teikimą, gebėjimų stiprinimui siekiant užtikrinti gerą lėšų įsisavinimo ir aukštą skaidrumo lygį naudojant lėšas. |
| --- | --- |

4.8

EESRK rekomenduoja, kad Europos kaimynystės priemonės reglamente taip pat daug dėmesio būtų skiriama šalių partnerių institucijų, atsakingų už pagalbos teikimą, gebėjimų stiprinimui siekiant užtikrinti gerą lėšų įsisavinimo ir aukštą skaidrumo lygį naudojant lėšas.

| 4.9 | EESRK mano, kad Europos kaimynystės priemonė turėtų paskatinti bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje, visų pirma organizuojant Europos Sąjungos ir jos kaimyninių šalių jaunimo ir studentų mainus. Ši priemonė turėtų suteikti galimybių ES kaimyninėse šalyse kurti tinklus nevyriausybinių organizacijų gebėjimams jaunimo srityje stiprinti. |
| --- | --- |

4.9

EESRK mano, kad Europos kaimynystės priemonė turėtų paskatinti bendradarbiavimą aukštojo mokslo srityje, visų pirma organizuojant Europos Sąjungos ir jos kaimyninių šalių jaunimo ir studentų mainus. Ši priemonė turėtų suteikti galimybių ES kaimyninėse šalyse kurti tinklus nevyriausybinių organizacijų gebėjimams jaunimo srityje stiprinti.

| 4.10 | EESRK rekomenduoja, kad Komisija, taikydama šią priemonę, taip pat skatintų tvarios pramonės politiką, socialinę įmonių atsakomybę, aplinką tausojantį verslą ir politiką, pagal kurią būtų remiamos MVĮ ir kuri padėtų išspręsti darbo rinkos problemas ir patobulinti socialinės politikos priemones. |
| --- | --- |

4.10

EESRK rekomenduoja, kad Komisija, taikydama šią priemonę, taip pat skatintų tvarios pramonės politiką, socialinę įmonių atsakomybę, aplinką tausojantį verslą ir politiką, pagal kurią būtų remiamos MVĮ ir kuri padėtų išspręsti darbo rinkos problemas ir patobulinti socialinės politikos priemones.

5.   Pagrindinės Reglamento projekto dėl Europos kaimynystės priemonės nuostatos

| 5.1 | Europos kaimynystės politika siekiama prie ES sienų sukurti gerovės ir geros kaimynystės erdvę. |
| --- | --- |

5.1

Europos kaimynystės politika siekiama prie ES sienų sukurti gerovės ir geros kaimynystės erdvę.

| 5.2 | 2014–2020 m. ES toliau rems Europos kaimynystės politikos tikslus taikydama specialią finansinę priemonę – Europos kaimynystės priemonę, kuria bus pakeista 2006 m. nustatyta Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė. |
| --- | --- |

5.2

2014–2020 m. ES toliau rems Europos kaimynystės politikos tikslus taikydama specialią finansinę priemonę – Europos kaimynystės priemonę, kuria bus pakeista 2006 m. nustatyta Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė.

| 5.3 | Pagal Europos kaimynystės priemonę bus remiamos šalys partnerės, įsipareigojusios kurti demokratinę visuomenę ir vykdyti reformas laikydamosi principo „daugiau už daugiau“ ir tarpusavio atskaitomybės principo. |
| --- | --- |

5.3

Pagal Europos kaimynystės priemonę bus remiamos šalys partnerės, įsipareigojusios kurti demokratinę visuomenę ir vykdyti reformas laikydamosi principo „daugiau už daugiau“ ir tarpusavio atskaitomybės principo.

| 5.4 | Reglamento projekte dėl Europos kaimynystės priemonės numatyta supaprastinti įvairius šios priemonės aspektus, kad būtų užtikrintas ir lankstumas, ir dėmesys politikos tikslams bei pagrindinėms bendradarbiavimo sritims. |
| --- | --- |

5.4

Reglamento projekte dėl Europos kaimynystės priemonės numatyta supaprastinti įvairius šios priemonės aspektus, kad būtų užtikrintas ir lankstumas, ir dėmesys politikos tikslams bei pagrindinėms bendradarbiavimo sritims.

| 5.5 | Reglamento projektu dėl Europos kaimynystės priemonės skatinamas prioritetinių politikos sričių papildomumas, darna ir integravimas pagal strategiją „Europa 2020“, kartu neatitraukiant dėmesio nuo pagrindinių Europos kaimynystės politikos tikslų. |
| --- | --- |

5.5

Reglamento projektu dėl Europos kaimynystės priemonės skatinamas prioritetinių politikos sričių papildomumas, darna ir integravimas pagal strategiją „Europa 2020“, kartu neatitraukiant dėmesio nuo pagrindinių Europos kaimynystės politikos tikslų.

| 5.6 | Orientacinė finansavimo suma Reglamentui dėl Europos kaimynystės priemonės įgyvendinti 2014–2020 m. yra apie 18 mlrd. eurų. |
| --- | --- |

5.6

Orientacinė finansavimo suma Reglamentui dėl Europos kaimynystės priemonės įgyvendinti 2014–2020 m. yra apie 18 mlrd. eurų.

6.   Konkrečios pastabos dėl Reglamento projekto dėl Europos kaimynystės priemonės

| 6.1 | ES išorės veikla pagal šią priemonę siekiama paskatinti realias permainas šalyse partnerėse. Šis poveikis, kai galima, bus stebimas taikant atitinkamą mechanizmą ir vertinamas pagal iš anksto kiekvienai šaliai nustatytus aiškius, skaidrius ir išmatuojamus rodiklius: konkrečius, išmatuojamus ir realiai įgyvendinamus kriterijus, pagal kuriuos galima įvertinti, ar tam tikra šalis puoselėja demokratines vertybes, kurias ES nori skatinti pagal Europos kaimynystės priemonę. |
| --- | --- |

6.1

ES išorės veikla pagal šią priemonę siekiama paskatinti realias permainas šalyse partnerėse. Šis poveikis, kai galima, bus stebimas taikant atitinkamą mechanizmą ir vertinamas pagal iš anksto kiekvienai šaliai nustatytus aiškius, skaidrius ir išmatuojamus rodiklius: konkrečius, išmatuojamus ir realiai įgyvendinamus kriterijus, pagal kuriuos galima įvertinti, ar tam tikra šalis puoselėja demokratines vertybes, kurias ES nori skatinti pagal Europos kaimynystės priemonę.

| 6.2 | Siekiant pagerinti principo „daugiau už daugiau“ taikymą, atitinkamą pagal šią priemonę numatyto bendro biudžeto asignavimų dalį būtų galima atidėti ir naudoti kaip paskatą – šalims partnerėms, darančioms pažangą kuriant ar stiprinant gilią ir tvarią demokratiją, teikti didesnę pagalbą. Be to, šio principo turėtų būti laikomasi taip, kad būtų atsižvelgiama į šiose šalyse esančias pažeidžiamas grupes, o atskiroms šalims skiriama parama vystymuisi būtų ne mažinama, o perskirstoma, kad ją gautų ne valdžios institucijos, o pilietinė visuomenė. |
| --- | --- |

6.2

Siekiant pagerinti principo „daugiau už daugiau“ taikymą, atitinkamą pagal šią priemonę numatyto bendro biudžeto asignavimų dalį būtų galima atidėti ir naudoti kaip paskatą – šalims partnerėms, darančioms pažangą kuriant ar stiprinant gilią ir tvarią demokratiją, teikti didesnę pagalbą. Be to, šio principo turėtų būti laikomasi taip, kad būtų atsižvelgiama į šiose šalyse esančias pažeidžiamas grupes, o atskiroms šalims skiriama parama vystymuisi būtų ne mažinama, o perskirstoma, kad ją gautų ne valdžios institucijos, o pilietinė visuomenė.

| 6.3 | ES delegacijoms taip pat turėtų būti suteiktas svarbesnis vaidmuo bendradarbiaujant su kitais tarptautiniais pagalbos teikėjais. Į 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus dokumentus turėtų būti įtrauktos lentelės su išsamia ir nauja informacija apie pagalbos teikėjus ir aprašyta, kokių veiksmų reikia imtis pagalbos teikėjų, ypač ES ir valstybių narių, veiklai koordinuoti. |
| --- | --- |

6.3

ES delegacijoms taip pat turėtų būti suteiktas svarbesnis vaidmuo bendradarbiaujant su kitais tarptautiniais pagalbos teikėjais. Į 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus dokumentus turėtų būti įtrauktos lentelės su išsamia ir nauja informacija apie pagalbos teikėjus ir aprašyta, kokių veiksmų reikia imtis pagalbos teikėjų, ypač ES ir valstybių narių, veiklai koordinuoti.

| 6.4 | Reglamento projekte nurodyta, kad Europos Sąjunga yra įsipareigojusi palaikydama santykius su visame pasaulyje veikiančiais savo partneriais remti deramas darbo sąlygas, skatinti ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti tarptautiniu mastu pripažintus darbo standartus. Taip pat reikėtų pabrėžti vaikų darbo panaikinimą ir daugiašalių aplinkos susitarimų svarbą. |
| --- | --- |

6.4

Reglamento projekte nurodyta, kad Europos Sąjunga yra įsipareigojusi palaikydama santykius su visame pasaulyje veikiančiais savo partneriais remti deramas darbo sąlygas, skatinti ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti tarptautiniu mastu pripažintus darbo standartus. Taip pat reikėtų pabrėžti vaikų darbo panaikinimą ir daugiašalių aplinkos susitarimų svarbą.

| 6.5 | Reglamento projekte turėtų būti išsamiau aptartas šalies atskaitomybės stiprinimas ir institucijų konsultavimosi bei stebėsenos mechanizmo kūrimas kartu su pilietinės visuomenės organizacijomis, aplinkos apsaugos ir socialiniais partneriais ir kitais nevalstybiniais veikėjais. |
| --- | --- |

6.5

Reglamento projekte turėtų būti išsamiau aptartas šalies atskaitomybės stiprinimas ir institucijų konsultavimosi bei stebėsenos mechanizmo kūrimas kartu su pilietinės visuomenės organizacijomis, aplinkos apsaugos ir socialiniais partneriais ir kitais nevalstybiniais veikėjais.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Jei tai leidžiama pagal naująjį Finansinį reglamentą.

1

(2)  Kroatija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Islandija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija.

2

(3)  Albanija, Bosnija ir Hercegovina ir Kosovas.

3

(4)  EUROMED regionas ir rytinės kaimyninės šalys.

4

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/81 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė

(COM(2011) 844 final – 2011/0412 (COD))

2013/C 11/17

Pagrindinis pranešėjas Giuseppe Antonio Maria IULIANO

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2012 m. liepos 25 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė

COM(2011) 844 – 2011/0412 (COD).

Komiteto biuras 2012 m. rugsėjo 17 d. pavedė Išorės santykių skyriui atlikti Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad darbas skubus (Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnis), savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 15 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Giuseppe Antonio Maria Iuliano ir priėmė šią nuomonę 152 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 3 susilaikius.

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1 | EESRK palankiai vertina platų teisių spektrą apimančius Europos Parlamento pakeitimus, kuriuose ypač pabrėžiami lyčių klausimai, migrantų teisės, būtinybė užtikrinti žmonių su negalia įtrauktį ir mažumų teisės. |
| --- | --- |

1.1

EESRK palankiai vertina platų teisių spektrą apimančius Europos Parlamento pakeitimus, kuriuose ypač pabrėžiami lyčių klausimai, migrantų teisės, būtinybė užtikrinti žmonių su negalia įtrauktį ir mažumų teisės.

| 1.2 | EESRK pritaria nuomonei, kad spręsdama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei jų nedalomumo klausimus Europos Sąjunga turėtų laikytis holistinio požiūrio (1). Todėl EESRK ragina daugiau dėmesio skirti ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms; šiandien, siekiant demokratinio vystymosi, kaip niekada svarbi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose įtvirtinta darbo standartų apsauga. |
| --- | --- |

1.2

EESRK pritaria nuomonei, kad spręsdama žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių bei jų nedalomumo klausimus Europos Sąjunga turėtų laikytis holistinio požiūrio (1). Todėl EESRK ragina daugiau dėmesio skirti ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms; šiandien, siekiant demokratinio vystymosi, kaip niekada svarbi Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijose įtvirtinta darbo standartų apsauga.

| 1.3 | EESRK pritaria tam, kad į reglamento taikymo sritį reikia įtraukti ir teisę į darbą ir į teisingas ir tinkamas darbo sąlygas, taip pat teisę steigti profesines sąjungas ir į jas burtis, ir mano, kad taip remiami pagrindiniai darbo standartai ir įmonių socialinė atsakomybė (2). Kalbant apie pastarąjį teiginį, reikėtų aiškios nuorodos į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (3). EESRK taip pat pritaria, kad reikia remti teisę į nevaržomą verslą. |
| --- | --- |

1.3

EESRK pritaria tam, kad į reglamento taikymo sritį reikia įtraukti ir teisę į darbą ir į teisingas ir tinkamas darbo sąlygas, taip pat teisę steigti profesines sąjungas ir į jas burtis, ir mano, kad taip remiami pagrindiniai darbo standartai ir įmonių socialinė atsakomybė (2). Kalbant apie pastarąjį teiginį, reikėtų aiškios nuorodos į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (3). EESRK taip pat pritaria, kad reikia remti teisę į nevaržomą verslą.

| 1.4 | Šiuo pagrindu ir pasisakydamas už tarptautinių darbo standartų įgyvendinimą, Komitetas siūlo reglamente aiškiai paminėti asociacijų laisvę ir teisę vesti kolektyvines derybas, taip pat paremti socialiniame dialoge dalyvaujančius socialinius partnerius. |
| --- | --- |

1.4

Šiuo pagrindu ir pasisakydamas už tarptautinių darbo standartų įgyvendinimą, Komitetas siūlo reglamente aiškiai paminėti asociacijų laisvę ir teisę vesti kolektyvines derybas, taip pat paremti socialiniame dialoge dalyvaujančius socialinius partnerius.

| 1.5 | EESRK palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama nepriklausomos pilietinės visuomenės formavimuisi, ir mano, kad tai prisidės prie demokratizavimo ir gero valdymo procesų, taip pat padės pagerinti atskaitomybę šalies viduje (4). Todėl šiame reglamente pirmenybę ir paramą (nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu lygmeniu) reikėtų teikti pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) ir, be kita ko, numatyti tiesioginį jų dalyvavimą programavimo proceso metu vykstančiame politiniame dialoge (5). |
| --- | --- |

1.5

EESRK palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama nepriklausomos pilietinės visuomenės formavimuisi, ir mano, kad tai prisidės prie demokratizavimo ir gero valdymo procesų, taip pat padės pagerinti atskaitomybę šalies viduje (4). Todėl šiame reglamente pirmenybę ir paramą (nacionaliniu, regionų ir tarptautiniu lygmeniu) reikėtų teikti pilietinės visuomenės organizacijoms (PVO) ir, be kita ko, numatyti tiesioginį jų dalyvavimą programavimo proceso metu vykstančiame politiniame dialoge (5).

| 1.6 | EESRK pritaria, kad reikia stiprinti ES delegacijų šalyse partnerėse gebėjimus, nes šioms delegacijoms vis dažniau reikia atitinkamų profesinių žinių žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo srityse, taip pat išmanyti pilietinės visuomenės raidos procesus (6). Be to, delegacijoms teks labai svarbus vaidmuo užtikrinti šios priemonės ir kitų ES išorės santykių priemonių (vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės, Europos plėtros fondo ir kitų) nuoseklumą nacionaliniu lygmeniu pilietinei visuomenei teikiamos paramos atžvilgiu. |
| --- | --- |

1.6

EESRK pritaria, kad reikia stiprinti ES delegacijų šalyse partnerėse gebėjimus, nes šioms delegacijoms vis dažniau reikia atitinkamų profesinių žinių žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo srityse, taip pat išmanyti pilietinės visuomenės raidos procesus (6). Be to, delegacijoms teks labai svarbus vaidmuo užtikrinti šios priemonės ir kitų ES išorės santykių priemonių (vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės, Europos plėtros fondo ir kitų) nuoseklumą nacionaliniu lygmeniu pilietinei visuomenei teikiamos paramos atžvilgiu.

| 1.7 | EESRK pritaria, kad reikia lankstesnių procedūrų, kurios turėtų būti pakankamai prieinamos paramos gavėjams ir padėtų sumažinti administracinę naštą (ypač nepaprastosios padėties atvejais) (7). |
| --- | --- |

1.7

EESRK pritaria, kad reikia lankstesnių procedūrų, kurios turėtų būti pakankamai prieinamos paramos gavėjams ir padėtų sumažinti administracinę naštą (ypač nepaprastosios padėties atvejais) (7).

| 1.8 | Galiausiai, EESRK dar kartą prašo sudaryti jam galimybę dalyvauti ir šios priemonės programavimo procese, ypač metinės ir daugiametės strategijos programavimo ir laikotarpio vidurio peržiūros ir vertinimų procesuose. |
| --- | --- |

1.8

Galiausiai, EESRK dar kartą prašo sudaryti jam galimybę dalyvauti ir šios priemonės programavimo procese, ypač metinės ir daugiametės strategijos programavimo ir laikotarpio vidurio peržiūros ir vertinimų procesuose.

2.   Padėties apžvalga

| 2.1 | Gavęs Tarybos prašymą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) parengė šią nuomonę dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė
   (8). |
| --- | --- |

2.1

Gavęs Tarybos prašymą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) parengė šią nuomonę dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl Reglamento, kuriuo sukuriama demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė
   (8).

| 2.2 | Pasiūlymas pagal bendro sprendimo procedūrą šiuo metu svarstomas (pirmasis svarstymas) Europos Parlamente (9). |
| --- | --- |

2.2

Pasiūlymas pagal bendro sprendimo procedūrą šiuo metu svarstomas (pirmasis svarstymas) Europos Parlamente (9).

| 2.3 | EP jau yra pasiūlęs įvairių su šiuo dokumentu susijusių pakeitimų, dėl kurių EP ir Taryba dar turės derėtis. Siūlomą reglamentą numatoma priimti 2013 m., o įsigalioti jis turi nuo 2014 m. |
| --- | --- |

2.3

EP jau yra pasiūlęs įvairių su šiuo dokumentu susijusių pakeitimų, dėl kurių EP ir Taryba dar turės derėtis. Siūlomą reglamentą numatoma priimti 2013 m., o įsigalioti jis turi nuo 2014 m.

| 2.4 | Šiuo reglamentu norima pakeisti dabartinę teisinę bazę, reglamentuojančią Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (10) – specialią ES finansavimo priemonę, kuria remiama žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo veikla trečiosiose šalyse. |
| --- | --- |

2.4

Šiuo reglamentu norima pakeisti dabartinę teisinę bazę, reglamentuojančią Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (10) – specialią ES finansavimo priemonę, kuria remiama žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo veikla trečiosiose šalyse.

| 2.5 | EESRK šį klausimą yra neseniai svarstęs, o 2009 m. savo iniciatyva priėmė nuomonę dėl Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (11), kurioje apžvelgė, kaip priemonė taikoma, ir pateikė konkrečių rekomendacijų. |
| --- | --- |

2.5

EESRK šį klausimą yra neseniai svarstęs, o 2009 m. savo iniciatyva priėmė nuomonę dėl Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės (11), kurioje apžvelgė, kaip priemonė taikoma, ir pateikė konkrečių rekomendacijų.

| 2.6 | Šioje nuomonėje, remdamasis savo ankstesnėmis rekomendacijomis ir neseniai Europos Parlamento pateiktais pakeitimais, EESRK pateikia naujų pasiūlymų dėl siūlomo reglamento. |
| --- | --- |

2.6

Šioje nuomonėje, remdamasis savo ankstesnėmis rekomendacijomis ir neseniai Europos Parlamento pateiktais pakeitimais, EESRK pateikia naujų pasiūlymų dėl siūlomo reglamento.

3.   Papildomos pastabos

| 3.1 | Kaip ir ankstesnėje, taip ir šioje nuomonėje (12), EESRK pabrėžia, kad Europos Sąjungos politikoje – apskritai ir naudojant turimas specialios paskirties priemones (tokias kaip ši naujoji priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms remti) – reikėtų daugiau dėmesio skirti ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms. Būtent ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės dažnai gali tapti išeities tašku, galinčiu vėliau padėti remti pilietines ir politines teises. Europos Komisijos teigimu (13), globalizacija ir neseni Arabų pavasario įvykiai rodo, kad norint visapusiškai remti žmogaus teises, reikia įveikti nelygybę, diskriminaciją ir išnaudojimą. Todėl kaip niekada didelę reikšmę šiuo atveju įgyja TDO konvencijose įtvirtinta darbo teisių ir visų kitų susijusių teisių apsauga. Šiuo pagrindu ir pasisakydamas už tarptautinių darbo standartų įgyvendinimą (14), Komitetas siūlo šiame reglamente aiškiai paminėti asociacijų laisvę ir teisę vesti kolektyvines derybas, taip pat remti socialiniame dialoge (15) dalyvaujančius socialinius partnerius. Tuo pat metu EESRK pabrėžia, kad labai svarbu remti teisę į nevaržomą verslą, nes tai yra vienas pagrindinių ekonominių ir socialinių teisių principų. |
| --- | --- |

3.1

Kaip ir ankstesnėje, taip ir šioje nuomonėje (12), EESRK pabrėžia, kad Europos Sąjungos politikoje – apskritai ir naudojant turimas specialios paskirties priemones (tokias kaip ši naujoji priemonė demokratijai ir žmogaus teisėms remti) – reikėtų daugiau dėmesio skirti ekonominėms, socialinėms ir kultūrinėms teisėms. Būtent ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės dažnai gali tapti išeities tašku, galinčiu vėliau padėti remti pilietines ir politines teises. Europos Komisijos teigimu (13), globalizacija ir neseni Arabų pavasario įvykiai rodo, kad norint visapusiškai remti žmogaus teises, reikia įveikti nelygybę, diskriminaciją ir išnaudojimą. Todėl kaip niekada didelę reikšmę šiuo atveju įgyja TDO konvencijose įtvirtinta darbo teisių ir visų kitų susijusių teisių apsauga. Šiuo pagrindu ir pasisakydamas už tarptautinių darbo standartų įgyvendinimą (14), Komitetas siūlo šiame reglamente aiškiai paminėti asociacijų laisvę ir teisę vesti kolektyvines derybas, taip pat remti socialiniame dialoge (15) dalyvaujančius socialinius partnerius. Tuo pat metu EESRK pabrėžia, kad labai svarbu remti teisę į nevaržomą verslą, nes tai yra vienas pagrindinių ekonominių ir socialinių teisių principų.

| 3.2 | EESRK labai vertina šią specialios paskirties priemonę, nes ji yra nepriklausoma ir todėl labai svarbi norint išsaugoti pilietinės visuomenės organizacijų autonomiją ir iniciatyvos teisę sprendžiant žmogaus teisių pažeidimus ir remiant bei saugant tikrąją demokratiją. Europos Komisija savo neseniai paskelbtame komunikate „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (16) teisingai pastebi: „Turinti teisių pilietinė visuomenė yra labai svarbi bet kokios demokratinės sistemos dalis ir pati savaime yra vertybė.“ Ji yra pliuralizmo išraiška ir jį skatina, ji gali padėti formuoti veiksmingesnę politiką, skatinti teisingą ir tvarų vystymąsi ir integracinį augimą. Pilietinei visuomenei tenka svarbus taikos skatinimo ir konfliktų sprendimo vaidmuo. Keldamos piliečiams aktualius klausimus, pilietinės visuomenės organizacijos aktyviai dalyvauja visuomeninėje sferoje ir įgyvendina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dalyvaujamąją demokratiją. Todėl EESRK ragina šiame reglamente pirmenybę teikti pilietinės visuomenės organizacijų rėmimui ir, pavyzdžiui, numatyti, kad vykstant šios priemonės programavimo procesams pilietinės visuomenės organizacijas reikėtų įtraukti į politinio dialogo struktūras šalies, regiono ir pasauliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

3.2

EESRK labai vertina šią specialios paskirties priemonę, nes ji yra nepriklausoma ir todėl labai svarbi norint išsaugoti pilietinės visuomenės organizacijų autonomiją ir iniciatyvos teisę sprendžiant žmogaus teisių pažeidimus ir remiant bei saugant tikrąją demokratiją. Europos Komisija savo neseniai paskelbtame komunikate „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“ (16) teisingai pastebi: „Turinti teisių pilietinė visuomenė yra labai svarbi bet kokios demokratinės sistemos dalis ir pati savaime yra vertybė.“ Ji yra pliuralizmo išraiška ir jį skatina, ji gali padėti formuoti veiksmingesnę politiką, skatinti teisingą ir tvarų vystymąsi ir integracinį augimą. Pilietinei visuomenei tenka svarbus taikos skatinimo ir konfliktų sprendimo vaidmuo. Keldamos piliečiams aktualius klausimus, pilietinės visuomenės organizacijos aktyviai dalyvauja visuomeninėje sferoje ir įgyvendina iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti dalyvaujamąją demokratiją. Todėl EESRK ragina šiame reglamente pirmenybę teikti pilietinės visuomenės organizacijų rėmimui ir, pavyzdžiui, numatyti, kad vykstant šios priemonės programavimo procesams pilietinės visuomenės organizacijas reikėtų įtraukti į politinio dialogo struktūras šalies, regiono ir pasauliniu lygmeniu.

| 3.3 | EESRK nurodo, kad reikėtų nuoseklesnės pilietinės visuomenės organizacijų paramos programų sistemos, sujungiančios įvairias ES išorės veiksmų finansavimo priemones, tokias kaip šioje nuomonėje aptariama priemonė, vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (geografinės ir specialios paskirties programos) ir Europos plėtros fondas. Todėl raginame atitinkamas institucijas (tokias kaip, Europos išorės veiksmų tarnyba, Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas ir valstybės narės) programavimo etapuose sustiprinti tarpusavio koordinavimo mechanizmus. Tai ypač aktualu šalies lygmeniu, kur labai svarbus vaidmuo užtikrinant įvairių PVO rėmimo programų nuoseklumą ir papildomumą turi tekti ES delegacijoms. Todėl EESRK pritaria iniciatyvai šalių lygmeniu parengti ES gaires dėl bendradarbiavimo su PVO
   (17) ir mano, kad jas parengus būtų aktyviau palaikomas struktūruotas dialogas ir strateginis bendradarbiavimas ir kartu didinamas ES veiksmų nuoseklumas ir poveikis. |
| --- | --- |

3.3

EESRK nurodo, kad reikėtų nuoseklesnės pilietinės visuomenės organizacijų paramos programų sistemos, sujungiančios įvairias ES išorės veiksmų finansavimo priemones, tokias kaip šioje nuomonėje aptariama priemonė, vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė (geografinės ir specialios paskirties programos) ir Europos plėtros fondas. Todėl raginame atitinkamas institucijas (tokias kaip, Europos išorės veiksmų tarnyba, Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas ir valstybės narės) programavimo etapuose sustiprinti tarpusavio koordinavimo mechanizmus. Tai ypač aktualu šalies lygmeniu, kur labai svarbus vaidmuo užtikrinant įvairių PVO rėmimo programų nuoseklumą ir papildomumą turi tekti ES delegacijoms. Todėl EESRK pritaria iniciatyvai šalių lygmeniu parengti ES gaires dėl bendradarbiavimo su PVO
   (17) ir mano, kad jas parengus būtų aktyviau palaikomas struktūruotas dialogas ir strateginis bendradarbiavimas ir kartu didinamas ES veiksmų nuoseklumas ir poveikis.

| 3.4 | Turint tai omenyje, labai svarbu, kad delegacijos turėtų atitinkamus gebėjimus visavertiškai bendrauti su pilietinės visuomenės organizacijomis, suprasti, kad dalyvių yra labai skirtingų, suvokti konkrečias šių organizacijų funkcijas ir tokiu būdu užtikrinti, kad jų dalyvavimas būtų strategiškesnis. Europos Komisijos komunikate „rekomenduojama reguliari ir dalyvavimu pagrįsta analizė, kuri apimtų įvairius veikėjus ir nacionalinio ir (arba) sektoriaus lygmens tinklus ir forumus“ (18). EESRK šiam požiūriui visiškai pritaria ir kartoja, kad šalyse reikia remti įtraukias ir skaidrias dialogo struktūras, kuriose dalyvautų nepriklausomos ir reprezentatyvios pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

3.4

Turint tai omenyje, labai svarbu, kad delegacijos turėtų atitinkamus gebėjimus visavertiškai bendrauti su pilietinės visuomenės organizacijomis, suprasti, kad dalyvių yra labai skirtingų, suvokti konkrečias šių organizacijų funkcijas ir tokiu būdu užtikrinti, kad jų dalyvavimas būtų strategiškesnis. Europos Komisijos komunikate „rekomenduojama reguliari ir dalyvavimu pagrįsta analizė, kuri apimtų įvairius veikėjus ir nacionalinio ir (arba) sektoriaus lygmens tinklus ir forumus“ (18). EESRK šiam požiūriui visiškai pritaria ir kartoja, kad šalyse reikia remti įtraukias ir skaidrias dialogo struktūras, kuriose dalyvautų nepriklausomos ir reprezentatyvios pilietinės visuomenės organizacijos.

| 3.5 | Galiausiai, EESRK dar kartą prašo sudaryti ir jam galimybę dalyvauti šios priemonės programavimo etape, ypač metinės ir daugiametės strategijos programavimo ir laikotarpio vidurio peržiūros ir vertinimų procesuose. Tokiu būdu Komitetas galėtų pasidalyti savo bendro darbo su trečiųjų šalių pilietinės visuomenės partneriais (ES ir Indijos apskritasis stalas, Europos ir Viduržemio jūros regionas, AKR šalys, Lotynų Amerika ir kt.), su kuriais jį sieja ypatingi santykiai, rezultatais. Komitetas taip pat norėtų, kad su juo būtų konsultuojamasi, kai bus atliekama šios priemonės laikotarpio vidurio peržiūra ir vertinimai. |
| --- | --- |

3.5

Galiausiai, EESRK dar kartą prašo sudaryti ir jam galimybę dalyvauti šios priemonės programavimo etape, ypač metinės ir daugiametės strategijos programavimo ir laikotarpio vidurio peržiūros ir vertinimų procesuose. Tokiu būdu Komitetas galėtų pasidalyti savo bendro darbo su trečiųjų šalių pilietinės visuomenės partneriais (ES ir Indijos apskritasis stalas, Europos ir Viduržemio jūros regionas, AKR šalys, Lotynų Amerika ir kt.), su kuriais jį sieja ypatingi santykiai, rezultatais. Komitetas taip pat norėtų, kad su juo būtų konsultuojamasi, kai bus atliekama šios priemonės laikotarpio vidurio peržiūra ir vertinimai.

| 3.6 | EESRK šiame procese norėtų atlikti aktyvų vaidmenį, nes turi sukaupęs tam reikiamos patirties ir turi savo patariamuosius „tinklus“ (palaiko ryšius su daugelio pasaulio šalių aktyviais ir reprezentatyviais ekonominiais ir socialiniais partneriais bei ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis). |
| --- | --- |

3.6

EESRK šiame procese norėtų atlikti aktyvų vaidmenį, nes turi sukaupęs tam reikiamos patirties ir turi savo patariamuosius „tinklus“ (palaiko ryšius su daugelio pasaulio šalių aktyviais ir reprezentatyviais ekonominiais ir socialiniais partneriais bei ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis).

| 3.7 | Be to, EESRK pilietinei visuomenei gali būti naudingas ir dalyvaudamas padėties po rinkimų stebėsenoje ir tokiu būdu padėti įtvirtinti demokratines sistemas. |
| --- | --- |

3.7

Be to, EESRK pilietinei visuomenei gali būti naudingas ir dalyvaudamas padėties po rinkimų stebėsenoje ir tokiu būdu padėti įtvirtinti demokratines sistemas.

| 3.8 | Prieš trejus metus EESRK įsteigė Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės stebėsenos komitetą, kuriam pavesta: 1) tenkinti skubių konsultacijų dėl naujų procedūrų, susijusių su naujomis finansinėmis priemonėmis, poreikį ir 2) užtikrinti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės programavimo ir įgyvendinimo stebėseną. Be to, stebėsenos komitetui taip pat buvo pavesta analizuoti ir kitas trečiosioms šalims skirtas ES priemones, taip pat jis veiksmingai bendradarbiavo su Komisija ir Parlamentu. Dabartinis komitetas ateityje galėtų tapti geriau struktūruotu EESRK pakomitečiu ir galėtų bendradarbiauti su įvairiomis trečiųjų šalių PVO rėmimo pagal įvairias ES finansavimo priemones programomis. |
| --- | --- |

3.8

Prieš trejus metus EESRK įsteigė Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės stebėsenos komitetą, kuriam pavesta: 1) tenkinti skubių konsultacijų dėl naujų procedūrų, susijusių su naujomis finansinėmis priemonėmis, poreikį ir 2) užtikrinti Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės programavimo ir įgyvendinimo stebėseną. Be to, stebėsenos komitetui taip pat buvo pavesta analizuoti ir kitas trečiosioms šalims skirtas ES priemones, taip pat jis veiksmingai bendradarbiavo su Komisija ir Parlamentu. Dabartinis komitetas ateityje galėtų tapti geriau struktūruotu EESRK pakomitečiu ir galėtų bendradarbiauti su įvairiomis trečiųjų šalių PVO rėmimo pagal įvairias ES finansavimo priemones programomis.

2012 m. lapkričio 15 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  Žr. Europos Parlamento derybinę pozicijos dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuos sukuriama demokratijos ir –žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonė (pranešėjas Alexander Graf Lambsdorff) 6 dalį.

1

(2)  Žr. EP derybinės pozicijos 2 straipsnio b dalies ix punktą.

2

(3)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf.

3

(4)  Žr.EP derybinės pozicijos 9 dalį.

4

(5)  Žr. EP derybinės pozicijos 11 dalies a punktą.

5

(6)  Žr. EP derybinės pozicijos 15 dalies a punktą.

6

(7)  Žr. EP derybinės pozicijos 16 dalies d punktą.

7

(8)  COM(2011) 844.

8

(9)  Žr. Europos Pralamento derybinę.

9

(10)  2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1889/2006, įsteigiantis demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę. OL L 386/1, 2006 12 29.

10

(11)  Žr. EESRK nuomonę dėl Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonių, OL C 182, 2009 8 4, p. 13.

11

(12)  Žr. EESRK nuomonę, OL C 182, 2009 8 4, p. 13.

12

(13)  Bendras komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Žmogaus teisės ir demokratija – svarbiausias ES išorės veiksmų elementas. Veiksmingesnio požiūrio formavimas“, COM(2011) 886.

13

(14)  Šiuo atveju norėtume pasakyti, kad socialinis dialogas jau buvo įtrauktas į Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės 2011–2013 m. strateginį dokumentą, o „teisė į taikius susibūrimus ir asociacijas, įskaitant teisę steigti profesines organizacijas ir į jas burtis, taip pat teisė vesti kolektyvines derybas“ buvo įtrauktos į Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės 2011 m. metinį veiksmų planą.

14

(15)  Kaip EESRK jau yra pareiškęs, „socialinis dialogas turėtų būti aiškiai nurodytas kaip vienas iš prioritetų, kadangi tai yra atskira dalyvavimo, atstovavimo ir interesus (šiuo atveju būtent socialinių partnerių, t. y. darbdavių ir darbuotojų) suderinti leidžianti priemonė. Socialinis dialogas tai būdas išsakyti šalių interesus, kuriais remiantis jos pačios gali pasiekti tarpusavio sutarimą. Atstovavimas vienodomis teisėmis ir pagrindinių demokratijos principų įtvirtinimas neatsiejami nuo socialinio dialogo. Socialinis dialogas tai konkretus įrodymas, kad puoselėjamos saviraiškos ir asociacijų laisvės, kurios, kaip nurodoma reglamente dėl Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, yra „būtina politinio pliuralizmo ir demokratijos proceso sąlyga“ “. EESRK nuomonė 53/2009 5.2 dalis.

15

(16)  COM(2012) 492 final.

16

(17)  Komisijos komunikatas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. ES bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“, COM(2012) 492 final, p. 9.

17

(18)  COM(2012) 492 final, p. 9.

18

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/84

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB

(COM(2012) 465 final – 2011/0341/b (COD))

2013/C 11/18

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Europos Taryba, 2012 m. spalio 18 d., vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pakeisto pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos Sąjungos mokesčių srities veiksmų programa („Fiscalis 2020“) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1482/2007/EB

COM(2012) 465 final – 2011/0341 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad savo nuostatą dėl pasiūlymo jis jau išdėstė nuomonėje, priimtoje 2012 m. vasario 22 d. (1) 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), 147 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 12 susilaikius, nusprendė naujos nuomonės šiuo klausimu nerengti ir laikytis pozicijos, kurią jis išsakė pirmiau minėtame dokumente.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

(1)  EESRK nuomonė dėl programos 2014–2020 (FISCUS), OL C 143, 2012 5 22, p. 48.

1

(FISCUS)

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/85

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2004, nustatantis priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/89

(COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD))

2013/C 11/19

Europos Parlamentas, 2012 m. rugpjūčio 8 d., ir Taryba, 2012 m. rugsėjo 10 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 812/2004, nustatantis priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 88/89

COM(2012) 447 final – 2012/216 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 140 narių balsavus už ir 10 susilakius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/85 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/85

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (nauja redakcija)

(COM(2012) 403 final – 2012/0196 (COD))

2013/C 11/20

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Taryba, 2012 m. rugsėjo 12 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą

(nauja redakcija)

COM(2012) 403 final – 2012/196 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14 ir 15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), 151 nariui balsavus už ir 5 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/86

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti

(COM(2012) 432 final – 2012/0208 (COD))

2013/C 11/21

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Taryba, 2012 m. rugsėjo 17 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti

COM(2012) 432 final – 2012/0208 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 143 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 7 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/86 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/86

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2007, nustatantis priemones europinių ungurių ištekliams atkurti

(COM(2012) 413 final – 2012/0201 (COD))

2013/C 11/22

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Taryba, 2010 m. rugsėjo 3 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1100/2007, nustatantis priemones europinių ungurių ištekliams atkurti

COM(2012) 413 final – 2012/0201 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 150 narių balsavus už, 1 – prieš ir 6 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/87

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų

(COM(2012) 416 final – 2012/0202 (COD))

2013/C 11/23

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Taryba, 2012 m. rugsėjo 11 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalimi, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų

COM(2012) 416 final – 2012/0202 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14 ir 15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 61 nariui balsavus už, 9 prieš ir 2 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/87

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų techninių ir kontrolės priemonių Skagerako sąsiauryje, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 ir Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008

(COM(2012) 471 final – 2012/0232(COD))

2013/C 11/24

Europos Parlamentas, 2012 m. rugsėjo 11 d., ir Taryba, 2010 m. rugsėjo 12 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų techninių ir kontrolės priemonių Skagerako sąsiauryje, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 850/98 ir Reglamentas (EB) Nr. 1342/2008

COM(2012) 471 final – 2012/0232 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14 ir 15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 157 nariams balsavus už, 2 – prieš ir 9 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/88 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus

(COM(2012) 530 final – 2012/0260 (COD))

2013/C 11/25

Europos Parlamentas, 2012 m. spalio 22 d., ir Taryba, 2012 m. spalio 4 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 2001/110/EB dėl medaus

COM(2012) 530 final – 2012/0260 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra visiškai priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (lapkričio 14 d. posėdis), 150 narių balsavus už, nė vienam – prieš ir 8 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---

| 15.1.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 11/88 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 11/88

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos pasiūlymo (COM(2011) 628 final/2) dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos pakeitimų

(COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD))

2013/C 11/26

Europos Parlamentas, 2012 m. spalio 5 d., ir Taryba, 2012 m. spalio 10 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos pasiūlymo COM(2011) 628 final/2 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos pakeitimų

COM(2012) 551 final – 2012/0260 (COD).

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymas yra priimtinas, savo 484-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. lapkričio 14–15 d. (2012 m. lapkričio 14 d. posėdis), 149 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 9 susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

2012 m. lapkričio 14 d., Briuselis

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Staffan NILSSON

---