# Jurnalul Oficial C 76/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.076.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 76 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5614 martie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.076.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 76

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5614 martie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic și Social European |
| | A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013 |
| 2013/C 076/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind eliberarea potențialului copiilor și tinerilor cu mare capacitate intelectuală din Uniunea Europeană (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2013/C 076/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind dimensiunea de gen în Strategia Europa 2020 (aviz din proprie inițiativă) | 8 |
| 2013/C 076/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pirateria maritimă: consolidarea capacității de reacție a UE (aviz din proprie inițiativă) | 15 |
| 2013/C 076/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind crearea unei etichete sociale europene (aviz exploratoriu) | 20 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013

2013/C 076/01

Avizul Comitetului Economic și Social European privind eliberarea potențialului copiilor și tinerilor cu mare capacitate intelectuală din Uniunea Europeană (aviz din proprie inițiativă)

1

2013/C 076/02

Avizul Comitetului Economic și Social European privind dimensiunea de gen în Strategia Europa 2020 (aviz din proprie inițiativă)

8

2013/C 076/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Pirateria maritimă: consolidarea capacității de reacție a UE (aviz din proprie inițiativă)

15

2013/C 076/04

Avizul Comitetului Economic și Social European privind crearea unei etichete sociale europene (aviz exploratoriu)

20

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013 |
| 2013/C 076/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere COM(2012) 573 final | 24 |
| 2013/C 076/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere COM(2012) 392 final | 31 |
| 2013/C 076/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Politica industrială în domeniul securității – Plan de acțiune pentru o industrie a securității inovatoare și competitivă COM(2012) 417 final | 37 |
| 2013/C 076/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale a UE în domeniul cercetării și al inovării: o abordare strategică COM(2012) 497 final | 43 |
| 2013/C 076/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un acces mai bun la informațiile științifice: sporirea beneficiilor rezultate din investițiile publice în cercetare COM(2012) 401 final | 48 |
| 2013/C 076/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 privind precursorii drogurilor COM(2012) 548 final – 2012/0261 (COD) | 54 |
| 2013/C 076/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Valorificarea cloud computingului în Europa COM(2012) 529 final | 59 |
| 2013/C 076/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific JOIN(2012) 6 final | 66 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013

2013/C 076/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere COM(2012) 573 final

COM(2012) 573 final

24

2013/C 076/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere COM(2012) 392 final

COM(2012) 392 final

31

2013/C 076/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Politica industrială în domeniul securității – Plan de acțiune pentru o industrie a securității inovatoare și competitivă COM(2012) 417 final

COM(2012) 417 final

37

2013/C 076/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale a UE în domeniul cercetării și al inovării: o abordare strategică COM(2012) 497 final

COM(2012) 497 final

43

2013/C 076/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un acces mai bun la informațiile științifice: sporirea beneficiilor rezultate din investițiile publice în cercetare COM(2012) 401 final

COM(2012) 401 final

48

2013/C 076/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 privind precursorii drogurilor COM(2012) 548 final – 2012/0261 (COD)

COM(2012) 548 final – 2012/0261 (COD)

54

2013/C 076/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Valorificarea cloud computingului în Europa COM(2012) 529 final

COM(2012) 529 final

59

2013/C 076/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific JOIN(2012) 6 final

JOIN(2012) 6 final

66

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic și Social European

A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind eliberarea potențialului copiilor și tinerilor cu mare capacitate intelectuală din Uniunea Europeană (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 76/01

Raportor: dl RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

La 19 ianuarie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Eliberarea potențialului copiilor și tinerilor cu mare capacitate intelectuală din Uniunea Europeană.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 20 decembrie 2012.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013, (ședința din 16 ianuarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 131 de voturi pentru, 0 voturi împotrivă și 13 abțineri.

1.   Recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European este conștient de faptul că problematica tinerilor și copiilor cu mare capacitate intelectuală este destul de bine analizată, datorită cercetărilor care se realizează de câteva decenii și existenței unui considerabil volum de literatură științifică specializată (1). Cu toate acestea, dată fiind importanța acestei chestiuni, CESE recomandă Comisiei Europene și statelor membre să sprijine realizarea de studii și cercetări suplimentare și să adopte măsuri adecvate prin care să se acorde o mai mare atenție diversității tuturor persoanelor în general; aceste măsuri trebuie să includă programe menite să mobilizeze potențialul copiilor și tinerilor cu mare capacitate, pentru ca acesta să poată fi exploatat în domenii cât mai diverse. Obiectivele acestor acțiuni ar fi, printre altele, facilitarea ocupării forței de muncă, sporirea capacității de inserție profesională în cadrul Uniunii Europene și, în contextul crizei economice, promovarea valorificării cunoștințelor specializate și evitarea exodului de persoane cu mari capacități către alte regiuni ale lumii. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European este conștient de faptul că problematica tinerilor și copiilor cu mare capacitate intelectuală este destul de bine analizată, datorită cercetărilor care se realizează de câteva decenii și existenței unui considerabil volum de literatură științifică specializată (1). Cu toate acestea, dată fiind importanța acestei chestiuni, CESE recomandă Comisiei Europene și statelor membre să sprijine realizarea de studii și cercetări suplimentare și să adopte măsuri adecvate prin care să se acorde o mai mare atenție diversității tuturor persoanelor în general; aceste măsuri trebuie să includă programe menite să mobilizeze potențialul copiilor și tinerilor cu mare capacitate, pentru ca acesta să poată fi exploatat în domenii cât mai diverse. Obiectivele acestor acțiuni ar fi, printre altele, facilitarea ocupării forței de muncă, sporirea capacității de inserție profesională în cadrul Uniunii Europene și, în contextul crizei economice, promovarea valorificării cunoștințelor specializate și evitarea exodului de persoane cu mari capacități către alte regiuni ale lumii.

| 1.2 | Comitetul propune să se încurajeze dezvoltarea și potențialul copiilor și tinerilor cu mari capacități, de-a lungul diverselor etape și forme ale educației lor, să se evite specializarea în faze prea timpurii, să se promoveze atenția acordată diversității în cadrul centrului de învățământ, valorificând posibilitățile oferite de învățământul cooperatist și educația nonformală. |
| --- | --- |

1.2

Comitetul propune să se încurajeze dezvoltarea și potențialul copiilor și tinerilor cu mari capacități, de-a lungul diverselor etape și forme ale educației lor, să se evite specializarea în faze prea timpurii, să se promoveze atenția acordată diversității în cadrul centrului de învățământ, valorificând posibilitățile oferite de învățământul cooperatist și educația nonformală.

| 1.3 | Comitetul recomandă promovarea educației și a învățării pe tot parcursul vieții, având în vedere că, în funcție de persoană, potențialul intelectual nu rămâne neschimbat și evoluează în mod diferit în diversele etape ale vieții. |
| --- | --- |

1.3

Comitetul recomandă promovarea educației și a învățării pe tot parcursul vieții, având în vedere că, în funcție de persoană, potențialul intelectual nu rămâne neschimbat și evoluează în mod diferit în diversele etape ale vieții.

| 1.4 | Comitetul recomandă ca, pe viitor, să se acorde o atenție sporită modelelor și experiențelor de lucru cu studenți cu mare capacitate intelectuală existente în fiecare stat membru, în special acelor modele care sunt avantajoase pentru întreaga societate, promovează coeziunea, reduc eșecul școlar și duc la îmbunătățirea învățământului, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

1.4

Comitetul recomandă ca, pe viitor, să se acorde o atenție sporită modelelor și experiențelor de lucru cu studenți cu mare capacitate intelectuală existente în fiecare stat membru, în special acelor modele care sunt avantajoase pentru întreaga societate, promovează coeziunea, reduc eșecul școlar și duc la îmbunătățirea învățământului, în conformitate cu obiectivele Strategiei Europa 2020.

| 1.5 | Comitetul reamintește necesitatea de a detecta, la locul lor de muncă, acei lucrători, în special tineri lucrători, care au capacitatea și manifestă interes pentru a-și dezvolta aptitudinile intelectuale, precum și de a contribui la inovare, pentru a le oferi posibilitatea de a-și continua educația în domeniul corespunzător aspirațiilor și intereselor lor. |
| --- | --- |

1.5

Comitetul reamintește necesitatea de a detecta, la locul lor de muncă, acei lucrători, în special tineri lucrători, care au capacitatea și manifestă interes pentru a-și dezvolta aptitudinile intelectuale, precum și de a contribui la inovare, pentru a le oferi posibilitatea de a-și continua educația în domeniul corespunzător aspirațiilor și intereselor lor.

| 1.6 | Comitetul propune să se îmbunătățească asistența educativă acordată copiilor și tinerilor cu mari capacități, în ce privește următoarele aspecte:






  — | Formarea inițială și permanentă a corpului didactic cu privire la profilul și caracteristicile elevilor cu mari capacități, detectarea acestora și asistența pedagogică de care au nevoie. |
| --- | --- | --- |

1.6

Comitetul propune să se îmbunătățească asistența educativă acordată copiilor și tinerilor cu mari capacități, în ce privește următoarele aspecte:

—

Formarea inițială și permanentă a corpului didactic cu privire la profilul și caracteristicile elevilor cu mari capacități, detectarea acestora și asistența pedagogică de care au nevoie.

| — | Punerea în comun a procedurilor care permit depistarea timpurie a existenței unor mari capacități intelectuale în rândul elevilor în general și, în special, în rândul celor care provin din sectoare și medii sociale defavorizate. |
| --- | --- |

—

Punerea în comun a procedurilor care permit depistarea timpurie a existenței unor mari capacități intelectuale în rândul elevilor în general și, în special, în rândul celor care provin din sectoare și medii sociale defavorizate.

| — | Elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor educative destinate elevilor cu mari capacități intelectuale. Aceste măsuri ar trebui să includă acțiuni care să aibă loc chiar în centrul școlar, dar și în afara acestuia. |
| --- | --- |

—

Elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor educative destinate elevilor cu mari capacități intelectuale. Aceste măsuri ar trebui să includă acțiuni care să aibă loc chiar în centrul școlar, dar și în afara acestuia.

| — | Integrarea în formarea corpului didactic a: valorilor umanismului; realității multiculturalismului; utilizării în scop pedagogic a tehnologiilor informației și comunicațiilor și, în sfârșit, a stimulării creativității, inovării și a capacității de inițiativă. |
| --- | --- |

—

Integrarea în formarea corpului didactic a: valorilor umanismului; realității multiculturalismului; utilizării în scop pedagogic a tehnologiilor informației și comunicațiilor și, în sfârșit, a stimulării creativității, inovării și a capacității de inițiativă.

| 1.7 | Îmbunătățirea asistenței educative acordate copiilor și tinerilor cu mari capacități trebuie să includă educația emoțională, în special în perioada adolescenței, dobândirea de abilități sociale și să fie orientată către facilitarea integrării și incluziunii în societate, a inserției profesionale și a promovării capacității lor de a lucra în echipă. |
| --- | --- |

1.7

Îmbunătățirea asistenței educative acordate copiilor și tinerilor cu mari capacități trebuie să includă educația emoțională, în special în perioada adolescenței, dobândirea de abilități sociale și să fie orientată către facilitarea integrării și incluziunii în societate, a inserției profesionale și a promovării capacității lor de a lucra în echipă.

| 1.8 | Este necesară valorificarea mecanismelor și a procedurilor de schimb reciproc și de deplasări temporare ale elevilor în alte țări, pentru ca la acestea să poată participa elevii considerați ca având mari capacități, în special cei care provin din medii defavorizate. |
| --- | --- |

1.8

Este necesară valorificarea mecanismelor și a procedurilor de schimb reciproc și de deplasări temporare ale elevilor în alte țări, pentru ca la acestea să poată participa elevii considerați ca având mari capacități, în special cei care provin din medii defavorizate.

| 1.9 | Trebuie valorificate posibilitățile de schimb de informații și de bune practici în ce privește detectarea și asistența acordată elevilor și studenților cu mari capacități între statele membre ale Uniunii Europene |
| --- | --- |

1.9

Trebuie valorificate posibilitățile de schimb de informații și de bune practici în ce privește detectarea și asistența acordată elevilor și studenților cu mari capacități între statele membre ale Uniunii Europene

| 1.10 | Trebuie stimulat spiritul întreprinzător în rândul copiilor și tinerilor cu mari capacități, printr-o abordare bazată pe responsabilitate și solidaritate, astfel încât să servească întregii societăți. |
| --- | --- |

1.10

Trebuie stimulat spiritul întreprinzător în rândul copiilor și tinerilor cu mari capacități, printr-o abordare bazată pe responsabilitate și solidaritate, astfel încât să servească întregii societăți.

2.   Context general

| 2.1 | Programul „Europa 2020: o strategie pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, adoptat de Comisia Europeană în 2010, include printre cele trei priorități elementare „promovarea unei creșteri inteligente prin dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare”. Din această perspectivă, educația tuturor cetățenilor devine o resursă majoră pentru garantarea viitorului Uniunii Europene și aceasta include, printre alte aspecte, o mai bună detectare și asistență educativă acordată persoanelor cu mari capacități. |
| --- | --- |

2.1

Programul „Europa 2020: o strategie pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, adoptat de Comisia Europeană în 2010, include printre cele trei priorități elementare „promovarea unei creșteri inteligente prin dezvoltarea unei economii bazate pe cunoaștere și inovare”. Din această perspectivă, educația tuturor cetățenilor devine o resursă majoră pentru garantarea viitorului Uniunii Europene și aceasta include, printre alte aspecte, o mai bună detectare și asistență educativă acordată persoanelor cu mari capacități.

| 2.2 | Actualele politici în materie de educație ale statelor membre ale Uniunii Europene atribuie o mare importanță atenției acordate diversității elevilor, aceasta fiind înțeleasă ca angajamentul de a înlesni fiecărui elev în parte asistența educativă de care are nevoie pentru a-și dezvolta la maximum potențialul. În cadrul efortului depus în favoarea tuturor elevilor care au nevoie de asistență educativă specifică, este necesară sporirea resurselor destinate în prezent celor care prezintă mari capacități intelectuale. |
| --- | --- |

2.2

Actualele politici în materie de educație ale statelor membre ale Uniunii Europene atribuie o mare importanță atenției acordate diversității elevilor, aceasta fiind înțeleasă ca angajamentul de a înlesni fiecărui elev în parte asistența educativă de care are nevoie pentru a-și dezvolta la maximum potențialul. În cadrul efortului depus în favoarea tuturor elevilor care au nevoie de asistență educativă specifică, este necesară sporirea resurselor destinate în prezent celor care prezintă mari capacități intelectuale.

| 2.3 | Analiza situației actuale în țările membre ale Uniunii Europene demonstrează existența unor mari diferențe în ce privește detectarea și asistența educativă acordată elevilor cu mari capacități intelectuale. De asemenea, se remarcă necesitatea de îmbunătățire a practicilor și a activităților educaționale destinate acestui tip de elevi, domeniu care este condiționat de formarea specifică a corpului didactic, foarte deficientă în acest sens. |
| --- | --- |

2.3

Analiza situației actuale în țările membre ale Uniunii Europene demonstrează existența unor mari diferențe în ce privește detectarea și asistența educativă acordată elevilor cu mari capacități intelectuale. De asemenea, se remarcă necesitatea de îmbunătățire a practicilor și a activităților educaționale destinate acestui tip de elevi, domeniu care este condiționat de formarea specifică a corpului didactic, foarte deficientă în acest sens.

3.   Marile capacități intelectuale

3.1   Concept

| 3.1.1 | Studiile și cercetările internaționale arată că persoanele care prezintă un profil de supradotat există și fac parte din toate categoriile sociale (2). Acest principiu se poate aplica și populației statelor membre ale Uniunii Europene. Din punct de vedere social, politic și educativ, detectarea și atenția acordată persoanelor cu mari capacități este o temă care a ieșit la lumină destul de recent și care, fără îndoială, va căpăta o importanță tot mai mare în următorii ani. Aceste studii afirmă că îmbunătățirile în ce privește detectarea și asistența educativă a elevilor cu mari capacități presupun implicarea întregii societăți: responsabili politici, corp didactic, oameni de știință și cercetători, familii și parteneri sociali. |
| --- | --- |

3.1.1

Studiile și cercetările internaționale arată că persoanele care prezintă un profil de supradotat există și fac parte din toate categoriile sociale (2). Acest principiu se poate aplica și populației statelor membre ale Uniunii Europene. Din punct de vedere social, politic și educativ, detectarea și atenția acordată persoanelor cu mari capacități este o temă care a ieșit la lumină destul de recent și care, fără îndoială, va căpăta o importanță tot mai mare în următorii ani. Aceste studii afirmă că îmbunătățirile în ce privește detectarea și asistența educativă a elevilor cu mari capacități presupun implicarea întregii societăți: responsabili politici, corp didactic, oameni de știință și cercetători, familii și parteneri sociali.

| 3.1.2 | Literatura științifică specializată pe tema marilor capacități include diverși termeni privitori la acestea, și anume: precocitate (rezultate superioare celor preconizate pentru o vârstă anume), talent (o abilitate specifică în domenii foarte concrete, cum ar fi matematica, muzica etc.) și, în sfârșit, supradotare sau mare capacitate. Acest din urmă concept, supradotarea sau marea capacitate, este definit în prezent prin intermediul următoarelor caracteristici:






  — | o capacitate intelectuală superioară mediei, în ce privește atât aptitudinile generale, cât și cele specifice. Deși în mod tradițional s-a luat ca referință prezența unui coeficient de inteligență de peste 130 (indicele mediu fiind 100), în ultimii ani, acest criteriu a fost extins și flexibilizat, incluzând acum analizarea altor indicatori, de egală importanță; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Literatura științifică specializată pe tema marilor capacități include diverși termeni privitori la acestea, și anume: precocitate (rezultate superioare celor preconizate pentru o vârstă anume), talent (o abilitate specifică în domenii foarte concrete, cum ar fi matematica, muzica etc.) și, în sfârșit, supradotare sau mare capacitate. Acest din urmă concept, supradotarea sau marea capacitate, este definit în prezent prin intermediul următoarelor caracteristici:

—

o capacitate intelectuală superioară mediei, în ce privește atât aptitudinile generale, cât și cele specifice. Deși în mod tradițional s-a luat ca referință prezența unui coeficient de inteligență de peste 130 (indicele mediu fiind 100), în ultimii ani, acest criteriu a fost extins și flexibilizat, incluzând acum analizarea altor indicatori, de egală importanță;

| — | un grad înalt de conștiinciozitate și angajament față de sarcini: perseverență, interes, rezistență, încredere în sine etc.; |
| --- | --- |

—

un grad înalt de conștiinciozitate și angajament față de sarcini: perseverență, interes, rezistență, încredere în sine etc.;

| — | niveluri înalte de creativitate, flexibilitate și originalitate pentru a cerceta, a întreba, a răspunde și a rezolva problemele și dificultățile care apar. |
| --- | --- |

—

niveluri înalte de creativitate, flexibilitate și originalitate pentru a cerceta, a întreba, a răspunde și a rezolva problemele și dificultățile care apar.

Cu toate că supradotarea în domeniul activității școlare și universitare este de obicei caracterizată de rezultate bune la învățătură, adesea se întâlnesc cazuri de eșec școlar printre elevii cu mari capacități. Profilul supradotatului nu trebuie înțeles ca o situație statică, ci ca un potențial care, pentru a fi valorificat, trebuie să fie detectat, recunoscut și sprijinit de societate întrucât, în caz contrar, acest potențial poate fi pierdut.

| 3.1.3 | De asemenea, majoritatea literaturii științifice afirmă că profilul persoanei cu mari capacități are un caracter multidimensional, adică vast și polivalent, care nu se poate limita la estimarea coeficientului de inteligență, ci trebuie să includă și luarea în seamă a unor aspecte cum ar fi originalitatea și creativitatea gândirii și care, adesea, depinde și este influențat de elemente familiale și socioculturale. Uneori, așa cum se întâmplă cu persoanele care suferă de autism sau vreun tip de handicap motor, profilul supradotatului poate să coincidă și cu prezența unui handicap. |
| --- | --- |

3.1.3

De asemenea, majoritatea literaturii științifice afirmă că profilul persoanei cu mari capacități are un caracter multidimensional, adică vast și polivalent, care nu se poate limita la estimarea coeficientului de inteligență, ci trebuie să includă și luarea în seamă a unor aspecte cum ar fi originalitatea și creativitatea gândirii și care, adesea, depinde și este influențat de elemente familiale și socioculturale. Uneori, așa cum se întâmplă cu persoanele care suferă de autism sau vreun tip de handicap motor, profilul supradotatului poate să coincidă și cu prezența unui handicap.

| 3.1.4 | Elevii și persoanele care au un profil de supradotat se găsesc în cadrul tuturor grupurilor și păturilor sociale, indiferent de sex sau condiție socială, deși, în practică, procesele de detectare au în general următoarele caracteristici, care trebuie avute în vedere pentru a fi compensate:






  — | Este mai frecventă detectarea elevilor cu mari capacități în straturile sociale de nivel mijlociu și înalt, dat fiind volumul mai mare de informații referitor la această temă de care dispun familiile, precum și influența mediilor familiale care acționează ca un stimulent în mediul educativ și școlar. Uneori, așteptările prea mici ale centrelor de învățământ în legătură cu capacitatea propriilor elevi pot, la rândul lor, să influențeze negativ detectarea elevilor cu mari capacități în mediile sociale defavorizate. |
| --- | --- | --- |

3.1.4

Elevii și persoanele care au un profil de supradotat se găsesc în cadrul tuturor grupurilor și păturilor sociale, indiferent de sex sau condiție socială, deși, în practică, procesele de detectare au în general următoarele caracteristici, care trebuie avute în vedere pentru a fi compensate:

—

Este mai frecventă detectarea elevilor cu mari capacități în straturile sociale de nivel mijlociu și înalt, dat fiind volumul mai mare de informații referitor la această temă de care dispun familiile, precum și influența mediilor familiale care acționează ca un stimulent în mediul educativ și școlar. Uneori, așteptările prea mici ale centrelor de învățământ în legătură cu capacitatea propriilor elevi pot, la rândul lor, să influențeze negativ detectarea elevilor cu mari capacități în mediile sociale defavorizate.

| — | Fără a aduce atingere tendinței generalizate către discreție și anonimat în rândul elevilor și al persoanelor supradotate, din punct de vedere statistic, este mai frecventă detectarea elevilor cu mari capacități în rândul bărbaților decât al femeilor, din motive culturale și psihoevolutive, care indică o tendință mai accentuată către anonimat a elevelor și femeilor cu eventuale mari capacități (3). |
| --- | --- |

—

Fără a aduce atingere tendinței generalizate către discreție și anonimat în rândul elevilor și al persoanelor supradotate, din punct de vedere statistic, este mai frecventă detectarea elevilor cu mari capacități în rândul bărbaților decât al femeilor, din motive culturale și psihoevolutive, care indică o tendință mai accentuată către anonimat a elevelor și femeilor cu eventuale mari capacități (3).

| 3.1.5 | În mod similar cu ceea ce se întâmplă cu restul populației școlare, când este vorba de elevi și tineri cu mari capacități, trebuie avut în vedere faptul că aceasta este o populație foarte eterogenă. |
| --- | --- |

3.1.5

În mod similar cu ceea ce se întâmplă cu restul populației școlare, când este vorba de elevi și tineri cu mari capacități, trebuie avut în vedere faptul că aceasta este o populație foarte eterogenă.

| 3.1.6 | Este posibil să întâlnim elevi care, având un profil de supradotat, se pot confrunta cu dificultăți în ce privește terminarea cu succes a studiilor și care pot face parte din grupul de elevi în situație de eșec școlar din motive cum ar fi o asistență educativă deficientă sau inexistentă sau probleme de adaptare. De asemenea, se întâlnesc adesea elevi cu profil de supradotat care prezintă probleme de marginalizare și respingere de către grup, ceea ce contribuie de asemenea la sporirea posibilităților de eșec școlar. Detectarea și asistența adecvată acordată elevilor cu mari capacități reprezintă un factor care poate și trebuie să contribuie la reducerea abandonului școlar și la majorarea procentului din populație cu studii superioare, care este unul dintre obiectivele educative de bază ale programului „Europa 2020: o strategie pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”. |
| --- | --- |

3.1.6

Este posibil să întâlnim elevi care, având un profil de supradotat, se pot confrunta cu dificultăți în ce privește terminarea cu succes a studiilor și care pot face parte din grupul de elevi în situație de eșec școlar din motive cum ar fi o asistență educativă deficientă sau inexistentă sau probleme de adaptare. De asemenea, se întâlnesc adesea elevi cu profil de supradotat care prezintă probleme de marginalizare și respingere de către grup, ceea ce contribuie de asemenea la sporirea posibilităților de eșec școlar. Detectarea și asistența adecvată acordată elevilor cu mari capacități reprezintă un factor care poate și trebuie să contribuie la reducerea abandonului școlar și la majorarea procentului din populație cu studii superioare, care este unul dintre obiectivele educative de bază ale programului „Europa 2020: o strategie pentru creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”.

3.2   Detectarea și monitorizarea educativă a elevilor cu mari capacități

| 3.2.1 | Îmbunătățirea asistenței acordate supradotaților integrează diverse elemente distincte: detectarea inițială, evaluarea psihopedagogică și socială amplă pentru a confirma sau a infirma prezența unor mari capacități și, în sfârșit, răspunsul sau asistența educativă în sine, care se poate realiza atât prin intermediul educației formale, cât și al celei nonformale. |
| --- | --- |

3.2.1

Îmbunătățirea asistenței acordate supradotaților integrează diverse elemente distincte: detectarea inițială, evaluarea psihopedagogică și socială amplă pentru a confirma sau a infirma prezența unor mari capacități și, în sfârșit, răspunsul sau asistența educativă în sine, care se poate realiza atât prin intermediul educației formale, cât și al celei nonformale.

| 3.2.2 | În general este acceptat faptul că un număr important de persoane cu mari capacități nu sunt detectate. Procesul de detectare se poate realiza începând de la finalizarea etapei ciclului de învățământ preșcolar sau la inițierea ciclului de învățământ primar. Ca în cazul oricărui alt elev care ar avea nevoie de sprijin educativ specific, detectarea timpurie a supradotaților facilitează un răspuns adecvat și asistența educativă și preîntâmpină posibilele cazuri de eșec și abandon școlar pe viitor. Cu toate că detectarea marii capacități este posibilă și în etapele educative sau de viață mai avansate, datorită acestui lucru capătă o importanță deosebită procesul de detectare inițială și de evaluare psihopedagogică a elevilor care ar putea fi supradotați. |
| --- | --- |

3.2.2

În general este acceptat faptul că un număr important de persoane cu mari capacități nu sunt detectate. Procesul de detectare se poate realiza începând de la finalizarea etapei ciclului de învățământ preșcolar sau la inițierea ciclului de învățământ primar. Ca în cazul oricărui alt elev care ar avea nevoie de sprijin educativ specific, detectarea timpurie a supradotaților facilitează un răspuns adecvat și asistența educativă și preîntâmpină posibilele cazuri de eșec și abandon școlar pe viitor. Cu toate că detectarea marii capacități este posibilă și în etapele educative sau de viață mai avansate, datorită acestui lucru capătă o importanță deosebită procesul de detectare inițială și de evaluare psihopedagogică a elevilor care ar putea fi supradotați.

| 3.2.3 | Detectarea inițială a elevilor supradotați are de obicei loc atunci când părinții și/sau profesorii observă că un copil se distinge printre ceilalți copii de vârsta sa sau, în unele ocazii, prezintă simptome de inadaptare. Această detectare inițială, care ulterior trebuie confirmată sau infirmată de specialiști, se poate baza pe următorii indicatori:






  — | utilizarea limbajului: vocabular amplu, precizie în utilizarea termenilor, complexitatea structurării frazelor; |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Detectarea inițială a elevilor supradotați are de obicei loc atunci când părinții și/sau profesorii observă că un copil se distinge printre ceilalți copii de vârsta sa sau, în unele ocazii, prezintă simptome de inadaptare. Această detectare inițială, care ulterior trebuie confirmată sau infirmată de specialiști, se poate baza pe următorii indicatori:

—

utilizarea limbajului: vocabular amplu, precizie în utilizarea termenilor, complexitatea structurării frazelor;

| — | înțelegere foarte bună a ideilor complexe și abstracte; poate dezvolta sau în același timp elabora idei la un nivel neobișnuit pentru vârsta sa; |
| --- | --- |

—

înțelegere foarte bună a ideilor complexe și abstracte; poate dezvolta sau în același timp elabora idei la un nivel neobișnuit pentru vârsta sa;

| — | calitatea întrebărilor pe care le pune; acestea pot fi neobișnuite, originale, complicate sau demonstrează maturitate și intenționalitate; |
| --- | --- |

—

calitatea întrebărilor pe care le pune; acestea pot fi neobișnuite, originale, complicate sau demonstrează maturitate și intenționalitate;

| — | aptitudini pentru conceperea de strategii sistematice și multiple pentru rezolvarea problemelor; |
| --- | --- |

—

aptitudini pentru conceperea de strategii sistematice și multiple pentru rezolvarea problemelor;

| — | posibilitatea de a învăța rapid și ușor atunci când este interesat; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a învăța rapid și ușor atunci când este interesat;

| — | comportament extrem de creativ în ce privește producția de idei, obiecte și soluții la anumite probleme. |
| --- | --- |

—

comportament extrem de creativ în ce privește producția de idei, obiecte și soluții la anumite probleme.

| 3.2.4 | La vârste fragede (până la 4-5 ani) este necesară o extremă prudență în momentul identificării elevului ca fiind supradotat, întrucât fenomenul de precocitate sau prezența unor medii familiale foarte stimulante pentru activitatea școlară poate da naștere unui diagnostic prematur, care poate să nu fie stabil și exact. În aceste cazuri, va fi oportun să se realizeze revizii în momentele în care se cristalizează capacitățile extraordinare sau să se confirme că, dimpotrivă, elevul se apropie de parametrii normali. |
| --- | --- |

3.2.4

La vârste fragede (până la 4-5 ani) este necesară o extremă prudență în momentul identificării elevului ca fiind supradotat, întrucât fenomenul de precocitate sau prezența unor medii familiale foarte stimulante pentru activitatea școlară poate da naștere unui diagnostic prematur, care poate să nu fie stabil și exact. În aceste cazuri, va fi oportun să se realizeze revizii în momentele în care se cristalizează capacitățile extraordinare sau să se confirme că, dimpotrivă, elevul se apropie de parametrii normali.

| 3.2.5 | În mediile sociale defavorizate, foarte adesea profilul supradotatului este ascuns de dificultățile și carențele socioeconomice sau chiar de așteptările prea mici ale centrelor de învățământ și se manifestă mai greu. Este important să se țină seama de acest lucru și să se acorde o atenție specială dezvoltării și evoluției copiilor și tinerilor care provin din medii defavorizate, pentru a li se putea oferi asistența educativă de care au nevoie, inclusiv detectarea celor care ar putea fi supradotați. |
| --- | --- |

3.2.5

În mediile sociale defavorizate, foarte adesea profilul supradotatului este ascuns de dificultățile și carențele socioeconomice sau chiar de așteptările prea mici ale centrelor de învățământ și se manifestă mai greu. Este important să se țină seama de acest lucru și să se acorde o atenție specială dezvoltării și evoluției copiilor și tinerilor care provin din medii defavorizate, pentru a li se putea oferi asistența educativă de care au nevoie, inclusiv detectarea celor care ar putea fi supradotați.

| 3.2.6 | Unele dintre locurile comune sau așteptările care trebuie evitate în legătură cu elevii și tinerii cu mari capacități sunt următoarele:






  — | să se presupună că copiii supradotați se vor distinge în toate domeniile dezvoltării lor, că vor fi maturi din punct de vedere emoțional, cu un autocontrol superior, independenți, responsabili și că vor încerca să fie pe placul profesorilor; |
| --- | --- | --- |

3.2.6

Unele dintre locurile comune sau așteptările care trebuie evitate în legătură cu elevii și tinerii cu mari capacități sunt următoarele:

—

să se presupună că copiii supradotați se vor distinge în toate domeniile dezvoltării lor, că vor fi maturi din punct de vedere emoțional, cu un autocontrol superior, independenți, responsabili și că vor încerca să fie pe placul profesorilor;

| — | să se considere că vor fi excepționali la toate materiile din programa de învățământ; profesorii se așteaptă de obicei ca elevii străluciți să realizeze lucrări excepționale în toate domeniile; |
| --- | --- |

—

să se considere că vor fi excepționali la toate materiile din programa de învățământ; profesorii se așteaptă de obicei ca elevii străluciți să realizeze lucrări excepționale în toate domeniile;

| — | să se aștepte ca copiii supradotați să fie foarte motivați pentru a se distinge la școală și să depună eforturi și să manifeste interes pentru orice sarcină care li se propune. |
| --- | --- |

—

să se aștepte ca copiii supradotați să fie foarte motivați pentru a se distinge la școală și să depună eforturi și să manifeste interes pentru orice sarcină care li se propune.

| 3.2.7 | În momentul în care părinții și profesorii cred că un copil sau un tânăr poate prezenta un profil de supradotat, detectarea inițială necesită utilizarea unor instrumente de evaluare specifice și trebuie să fie efectuată de experții în evaluare psihopedagogică, care pot colabora cu profesorii din centrul de învățământ. Această evaluare trebuie să fie cât mai variată și completă și să includă diverse domenii (școlar, social, familial), precum și instrumente diversificate de colectare a informațiilor, pentru ca acestea să poată fi aplicate oricărui elev, indiferent de originea sa socială și familială. Această evaluare amplă și variată permite elaborarea raportului psihopedagogic final, care confirmă sau infirmă prezența unor mari capacități. |
| --- | --- |

3.2.7

În momentul în care părinții și profesorii cred că un copil sau un tânăr poate prezenta un profil de supradotat, detectarea inițială necesită utilizarea unor instrumente de evaluare specifice și trebuie să fie efectuată de experții în evaluare psihopedagogică, care pot colabora cu profesorii din centrul de învățământ. Această evaluare trebuie să fie cât mai variată și completă și să includă diverse domenii (școlar, social, familial), precum și instrumente diversificate de colectare a informațiilor, pentru ca acestea să poată fi aplicate oricărui elev, indiferent de originea sa socială și familială. Această evaluare amplă și variată permite elaborarea raportului psihopedagogic final, care confirmă sau infirmă prezența unor mari capacități.

3.3   Asistența educativă acordată elevilor cu mari capacități

| 3.3.1 | Odată confirmată prezența marilor capacități, factorii și circumstanțele care pot facilita un răspuns educativ adecvat la necesitățile acestor copii și tineri sunt următorii:






  — | mediu stimulator care să le încurajeze potențialul; |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Odată confirmată prezența marilor capacități, factorii și circumstanțele care pot facilita un răspuns educativ adecvat la necesitățile acestor copii și tineri sunt următorii:

—

mediu stimulator care să le încurajeze potențialul;

| — | autonomie și autocontrol; |
| --- | --- |

—

autonomie și autocontrol;

| — | sentiment de apartenență la un grup de prieteni și de colegi; |
| --- | --- |

—

sentiment de apartenență la un grup de prieteni și de colegi;

| — | acceptare și încredere din partea anturajului; |
| --- | --- |

—

acceptare și încredere din partea anturajului;

| — | învățământ adaptat necesităților lor și ritm personal de învățare; |
| --- | --- |

—

învățământ adaptat necesităților lor și ritm personal de învățare;

| — | programă școlară flexibilă, care să le permite aprofundarea conținuturilor; |
| --- | --- |

—

programă școlară flexibilă, care să le permite aprofundarea conținuturilor;

| — | acces la resurse educative suplimentare, care să completeze oferta educativă ordinară; |
| --- | --- |

—

acces la resurse educative suplimentare, care să completeze oferta educativă ordinară;

| — | flexibilizarea învățământului personal, în ce privește orarul, activitățile, resursele, materialele sau grupările; |
| --- | --- |

—

flexibilizarea învățământului personal, în ce privește orarul, activitățile, resursele, materialele sau grupările;

| — | participarea elevului la planificarea propriului proces de învățare. |
| --- | --- |

—

participarea elevului la planificarea propriului proces de învățare.

| 3.3.2 | În cadrul diverselor modele pedagogice și sisteme educative există diferite abordări în legătură cu modalitatea de a răspunde necesităților educative ale elevilor cu mari capacități. Măsurile adoptate în acest sens pot fi clasificate în două tendințe distincte:






  a) | educația diferențiată: se constituie, în același centru de învățământ, grupuri omogene de elevi, în funcție de capacitatea acestora și de nivelul de învățare; |
| --- | --- | --- |

3.3.2

În cadrul diverselor modele pedagogice și sisteme educative există diferite abordări în legătură cu modalitatea de a răspunde necesităților educative ale elevilor cu mari capacități. Măsurile adoptate în acest sens pot fi clasificate în două tendințe distincte:

a)

educația diferențiată: se constituie, în același centru de învățământ, grupuri omogene de elevi, în funcție de capacitatea acestora și de nivelul de învățare;

| b) | educație incluzivă: grupurile de elevi sunt eterogene, iar centrul școlar oferă răspunsuri educative adaptate la diversitatea elevilor existenți în fiecare grup. |
| --- | --- |

b)

educație incluzivă: grupurile de elevi sunt eterogene, iar centrul școlar oferă răspunsuri educative adaptate la diversitatea elevilor existenți în fiecare grup.

| 3.3.3 | În prezent, educația incluzivă reprezintă modelul predominant în diversele sisteme educative ale Uniunii Europene. Acest lucru implică tendința de a oferi tuturor elevilor din primele etape ale educației un învățământ comun într-un mediu școlar favorabil diversității și evitându-se formarea prematură de grupuri omogene. Această abordare este compatibilă cu faptul că, ulterior, în etapele educative neobligatorii sau atunci când elevii se apropie de sfârșitul ciclului de învățământ secundar și de începutul parcursului lor universitar, în unele state membre ale Uniunii Europene se efectuează experimente care vizează dezvoltarea de talente concrete sau experimente de obținere a unor grupuri mai omogene, destinate elevilor cu mari capacități și/sau elevilor cu înalt randament școlar. Analizarea realității actuale indică o probabilă tendință pentru viitor: menținerea educației incluzive în primele etape ale educației și deschiderea căii către experimente concrete de creare a unor grupuri omogene în etapele mai avansate sau de după încheierea fazelor obligatorii ale educației. |
| --- | --- |

3.3.3

În prezent, educația incluzivă reprezintă modelul predominant în diversele sisteme educative ale Uniunii Europene. Acest lucru implică tendința de a oferi tuturor elevilor din primele etape ale educației un învățământ comun într-un mediu școlar favorabil diversității și evitându-se formarea prematură de grupuri omogene. Această abordare este compatibilă cu faptul că, ulterior, în etapele educative neobligatorii sau atunci când elevii se apropie de sfârșitul ciclului de învățământ secundar și de începutul parcursului lor universitar, în unele state membre ale Uniunii Europene se efectuează experimente care vizează dezvoltarea de talente concrete sau experimente de obținere a unor grupuri mai omogene, destinate elevilor cu mari capacități și/sau elevilor cu înalt randament școlar. Analizarea realității actuale indică o probabilă tendință pentru viitor: menținerea educației incluzive în primele etape ale educației și deschiderea căii către experimente concrete de creare a unor grupuri omogene în etapele mai avansate sau de după încheierea fazelor obligatorii ale educației.

| 3.3.4 | În ce privește elevii cu profil de supradotați, măsurile educative concrete care se pot adopta chiar în centrul școlar pot fi următoarele (unele dintre ele, cele cu caracter ordinar, sunt aplicabile tuturor elevilor în ansamblul lor):






  — | măsuri cu caracter ordinar; |
| --- | --- | --- |

3.3.4

În ce privește elevii cu profil de supradotați, măsurile educative concrete care se pot adopta chiar în centrul școlar pot fi următoarele (unele dintre ele, cele cu caracter ordinar, sunt aplicabile tuturor elevilor în ansamblul lor):

—

măsuri cu caracter ordinar;

| — | prezentarea de conținuturi cu diverse grade de dificultate, grupări flexibile, activități variate și extinderea programei școlare ordinare; |
| --- | --- |

—

prezentarea de conținuturi cu diverse grade de dificultate, grupări flexibile, activități variate și extinderea programei școlare ordinare;

| — | perfecționare educativă, centrată pe motivarea și interesul elevului pentru anumite teme și organizată chiar de acesta; |
| --- | --- |

—

perfecționare educativă, centrată pe motivarea și interesul elevului pentru anumite teme și organizată chiar de acesta;

| — | măsuri cu caracter mai puțin obișnuit implică adaptarea programei școlare prin extinderea și/sau perfecționarea acesteia pentru un elev anume: adaptări individuale ale programei; |
| --- | --- |

—

măsuri cu caracter mai puțin obișnuit implică adaptarea programei școlare prin extinderea și/sau perfecționarea acesteia pentru un elev anume: adaptări individuale ale programei;

| — | măsuri cu caracter excepțional: presupun flexibilizarea diverselor etape și materii, prin reducerea duratei acestora: un elev poate studia într-o clasă cu elevi mai mari. Se aplică în foarte puține cazuri (în jur de 3 % din elevii cu profil de supradotați). |
| --- | --- |

—

măsuri cu caracter excepțional: presupun flexibilizarea diverselor etape și materii, prin reducerea duratei acestora: un elev poate studia într-o clasă cu elevi mai mari. Se aplică în foarte puține cazuri (în jur de 3 % din elevii cu profil de supradotați).

| 3.3.5 | În afara școlilor, elevii cu mari capacități pot participa la activități programate, dar mai puțin normate decât activitățile școlare și care să permită contactul cu elevi cu mari capacități din alte centre școlare. Activitățile extrașcolare de acest tip sunt destul de răspândite, sunt foarte variate și ar putea fi sprijinite de state, administrațiile publice și Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.3.5

În afara școlilor, elevii cu mari capacități pot participa la activități programate, dar mai puțin normate decât activitățile școlare și care să permită contactul cu elevi cu mari capacități din alte centre școlare. Activitățile extrașcolare de acest tip sunt destul de răspândite, sunt foarte variate și ar putea fi sprijinite de state, administrațiile publice și Uniunea Europeană.

| 3.3.6 | Aceste două tipuri de asistență educativă, educația formală și educația nonformală, nu se exclud una pe cealaltă. Îmbunătățirea asistenței acordate elevilor cu mari capacități trebuie să includă două aspecte: asistența în cadrul centrului școlar și în orarul școlar, în mod similar celei de care au nevoie toți elevii cu necesități de sprijin specific, și o asistență complementară și extrașcolară, fie în centrul școlar, fie în afara acestuia. |
| --- | --- |

3.3.6

Aceste două tipuri de asistență educativă, educația formală și educația nonformală, nu se exclud una pe cealaltă. Îmbunătățirea asistenței acordate elevilor cu mari capacități trebuie să includă două aspecte: asistența în cadrul centrului școlar și în orarul școlar, în mod similar celei de care au nevoie toți elevii cu necesități de sprijin specific, și o asistență complementară și extrașcolară, fie în centrul școlar, fie în afara acestuia.

| 3.3.7 | În prezent, o mare lacună o reprezintă îmbunătățirea considerabilă a asistenței educative acordate elevilor cu mari capacități în cadrul centrului lor școlar, ceea ce necesită îmbunătățirea formării inițiale și permanente a corpului didactic în ce privește detectarea și asistența educativă acordată elevilor cu mari capacități în cadrul general de asistență în favoarea diversității elevilor. |
| --- | --- |

3.3.7

În prezent, o mare lacună o reprezintă îmbunătățirea considerabilă a asistenței educative acordate elevilor cu mari capacități în cadrul centrului lor școlar, ceea ce necesită îmbunătățirea formării inițiale și permanente a corpului didactic în ce privește detectarea și asistența educativă acordată elevilor cu mari capacități în cadrul general de asistență în favoarea diversității elevilor.

| 3.3.8 | Eliberarea potențialului tuturor tinerilor din Uniunea Europeană și, în special al tinerilor supradotați, nu este o chestiune care privește doar sectorul educativ. Este de asemenea important să se pună în practică o politică economică și socială care să permită să li se acorde acestor persoane, de la vârste tinere, locuri de muncă și oportunități de a-și valorifica potențialul. În acest caz, Europa are o misiune esențială: preîntâmpinarea și evitarea exodului persoanelor cu mari capacități, care pleacă în căutarea unor locuri în lume în care să-și poată utiliza capacitățile. |
| --- | --- |

3.3.8

Eliberarea potențialului tuturor tinerilor din Uniunea Europeană și, în special al tinerilor supradotați, nu este o chestiune care privește doar sectorul educativ. Este de asemenea important să se pună în practică o politică economică și socială care să permită să li se acorde acestor persoane, de la vârste tinere, locuri de muncă și oportunități de a-și valorifica potențialul. În acest caz, Europa are o misiune esențială: preîntâmpinarea și evitarea exodului persoanelor cu mari capacități, care pleacă în căutarea unor locuri în lume în care să-și poată utiliza capacitățile.

4.   Monitorizarea elevilor cu mari capacități în contextul european

4.1   Viziune de ansamblu

| 4.1.1 | În ultimii ani, diverse studii au încercat să contureze o panoramă a situației marilor capacități intelectuale în ansamblul Uniunii Europene (4). Conținutul lor oferă următoarele informații:






  — | Cu caracter general, studiile demonstrează și scot în evidență necesitatea de schimbare a practicilor centrelor educative, pentru a îmbunătăți asistența acordată diversității elevilor, care include elevii cu mari capacități. |
| --- | --- | --- |

4.1.1

În ultimii ani, diverse studii au încercat să contureze o panoramă a situației marilor capacități intelectuale în ansamblul Uniunii Europene (4). Conținutul lor oferă următoarele informații:

—

Cu caracter general, studiile demonstrează și scot în evidență necesitatea de schimbare a practicilor centrelor educative, pentru a îmbunătăți asistența acordată diversității elevilor, care include elevii cu mari capacități.

| — | Legislația în domeniul educației a diverselor țări ia în considerare existența elevilor supradotați, deși dacă acești elevi au nevoie sau nu de măsuri specifice de asistență educativă reprezintă o chestiune tratată foarte diferit. |
| --- | --- |

—

Legislația în domeniul educației a diverselor țări ia în considerare existența elevilor supradotați, deși dacă acești elevi au nevoie sau nu de măsuri specifice de asistență educativă reprezintă o chestiune tratată foarte diferit.

| — | Profilul pentru diagnosticarea supradotării se extinde treptat, depășind concepția legată în mod exclusiv de evaluarea creativității, și include de obicei atât teste specifice pentru evaluarea creativității și originalității, precum și rapoartele școlare, sociale și familiale prezentate de profesori și familii. |
| --- | --- |

—

Profilul pentru diagnosticarea supradotării se extinde treptat, depășind concepția legată în mod exclusiv de evaluarea creativității, și include de obicei atât teste specifice pentru evaluarea creativității și originalității, precum și rapoartele școlare, sociale și familiale prezentate de profesori și familii.

| — | Atenția acordată elevilor cu mari capacități este de obicei constituită din activități cu caracter extrașcolar, din cadrul educației nonformale, având legătură cu activitățile școlare sau realizate în cadrul centrului școlar ordinar în orarul școlar. Sunt mai frecvente concursurile și competițiile specifice legate de talente concrete (științifice, tehnologice, sportive, muzicale etc.), decât acțiunile menite să sprijine marile capacități în general. |
| --- | --- |

—

Atenția acordată elevilor cu mari capacități este de obicei constituită din activități cu caracter extrașcolar, din cadrul educației nonformale, având legătură cu activitățile școlare sau realizate în cadrul centrului școlar ordinar în orarul școlar. Sunt mai frecvente concursurile și competițiile specifice legate de talente concrete (științifice, tehnologice, sportive, muzicale etc.), decât acțiunile menite să sprijine marile capacități în general.

| — | Sunt încă multe de făcut pentru îmbunătățirea formării corpului didactic, atât cea inițială, cât și cea permanentă, în ce privește detectarea și asistența acordată marilor capacități. |
| --- | --- |

—

Sunt încă multe de făcut pentru îmbunătățirea formării corpului didactic, atât cea inițială, cât și cea permanentă, în ce privește detectarea și asistența acordată marilor capacități.

4.2   Legislația și răspunsul educativ

| 4.2.1 | În toate țările Uniunii Europene există asociații private, de profesioniști și de familii, care realizează activități extrașcolare, menite să valorifice aptitudinile elevilor cu mari capacități. În unele dintre state există, în plus, activități promovate exclusiv - sau în colaborare - de autoritățile educative respective. |
| --- | --- |

4.2.1

În toate țările Uniunii Europene există asociații private, de profesioniști și de familii, care realizează activități extrașcolare, menite să valorifice aptitudinile elevilor cu mari capacități. În unele dintre state există, în plus, activități promovate exclusiv - sau în colaborare - de autoritățile educative respective.

| 4.2.2 | Răspunsul educativ destinat elevilor cu mari capacități al țărilor care fac parte din Uniunea Europeană cuprinde următoarea panoramă:






  — | Practic toate țările membre ale Uniunii Europene includ în legislație vreun tip de măsuri educative referitoare la acești elevi. Unele țări au adoptat măsuri educative generale pentru toți elevii, fără a face diferența între elevii supradotați sau cu talent și ceilalți elevi; se încearcă atingerea excelenței în rândul tuturor elevilor. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Răspunsul educativ destinat elevilor cu mari capacități al țărilor care fac parte din Uniunea Europeană cuprinde următoarea panoramă:

—

Practic toate țările membre ale Uniunii Europene includ în legislație vreun tip de măsuri educative referitoare la acești elevi. Unele țări au adoptat măsuri educative generale pentru toți elevii, fără a face diferența între elevii supradotați sau cu talent și ceilalți elevi; se încearcă atingerea excelenței în rândul tuturor elevilor.

| — | Majoritatea țărilor înființează grupuri eterogene de elevi cu diverse capacități, încercând să permită acordarea unei asistențe elevilor din fiecare grup. Unele țări creează grupuri omogene de elevi, în funcție de capacitățile și de randamentul lor școlar, chiar dacă unele dintre ele utilizează această posibilitate doar pentru talente în domeniul sportului și artelor. |
| --- | --- |

—

Majoritatea țărilor înființează grupuri eterogene de elevi cu diverse capacități, încercând să permită acordarea unei asistențe elevilor din fiecare grup. Unele țări creează grupuri omogene de elevi, în funcție de capacitățile și de randamentul lor școlar, chiar dacă unele dintre ele utilizează această posibilitate doar pentru talente în domeniul sportului și artelor.

| — | În ce privește măsurile de flexibilizare sau de accelerare, și anume posibilitatea ca un elev să poată studia într-un nivel școlar pentru elevi mai mari ca vârstă, majoritatea țărilor includ în legislația lor această posibilitate, dar nu există un criteriu unitar pentru punerea ei în practică. În unele state membre există posibilitatea, pentru elevii cu mari capacități din ciclul de învățământ secundar, de a participa în mod anticipat la proiecte și cursuri individualizate în cadrul universităților. |
| --- | --- |

—

În ce privește măsurile de flexibilizare sau de accelerare, și anume posibilitatea ca un elev să poată studia într-un nivel școlar pentru elevi mai mari ca vârstă, majoritatea țărilor includ în legislația lor această posibilitate, dar nu există un criteriu unitar pentru punerea ei în practică. În unele state membre există posibilitatea, pentru elevii cu mari capacități din ciclul de învățământ secundar, de a participa în mod anticipat la proiecte și cursuri individualizate în cadrul universităților.

4.3   Formarea corpului didactic

| 4.3.1 | În ciuda circumstanțelor economice dificile din prezent, care afectează și sistemul educativ și în ciuda provocărilor cu care se confruntă corpul didactic în munca sa de zi cu zi, trebuie îmbunătățită formarea specializată a corpului didactic pe această temă, atât în domeniul formării inițiale, cât și în domeniul formării permanente. |
| --- | --- |

4.3.1

În ciuda circumstanțelor economice dificile din prezent, care afectează și sistemul educativ și în ciuda provocărilor cu care se confruntă corpul didactic în munca sa de zi cu zi, trebuie îmbunătățită formarea specializată a corpului didactic pe această temă, atât în domeniul formării inițiale, cât și în domeniul formării permanente.

| 4.3.2 | Marea majoritate a țărilor care fac parte din Uniunea Europeană includ în planurile de studiu oficiale pentru viitorii profesori o formare specifică în vederea tratării elevilor cu mari capacități, fie ca materie în sine, fie ca parte a materiei generale care abordează atenția acordată diversității elevilor. |
| --- | --- |

4.3.2

Marea majoritate a țărilor care fac parte din Uniunea Europeană includ în planurile de studiu oficiale pentru viitorii profesori o formare specifică în vederea tratării elevilor cu mari capacități, fie ca materie în sine, fie ca parte a materiei generale care abordează atenția acordată diversității elevilor.

| 4.3.3 | În ce privește formarea continuă pentru profesori gestionată de organismele publice, doar jumătate din țări o oferă în cadrul planurilor lor de formare continuă a corpului didactic. Această formare continuă oficială există în paralel cu cea oferită de unele entități private. |
| --- | --- |

4.3.3

În ce privește formarea continuă pentru profesori gestionată de organismele publice, doar jumătate din țări o oferă în cadrul planurilor lor de formare continuă a corpului didactic. Această formare continuă oficială există în paralel cu cea oferită de unele entități private.

| 4.3.4 | Pe scurt, analizarea situației acestei probleme în Uniunea Europeană ne oferă un scenariu în care se mai pot aduce îmbunătățiri considerabile în următoarele domenii:






  — | formarea inițială și permanentă a corpului didactic menită să îmbunătățească percepția acestuia față de elevii cu mari capacități, să faciliteze cunoașterea de către profesori a acestui profil de elev, precum și metodele care trebuie utilizate pentru detectarea și asistența educativă specifică; |
| --- | --- | --- |

4.3.4

Pe scurt, analizarea situației acestei probleme în Uniunea Europeană ne oferă un scenariu în care se mai pot aduce îmbunătățiri considerabile în următoarele domenii:

—

formarea inițială și permanentă a corpului didactic menită să îmbunătățească percepția acestuia față de elevii cu mari capacități, să faciliteze cunoașterea de către profesori a acestui profil de elev, precum și metodele care trebuie utilizate pentru detectarea și asistența educativă specifică;

| — | includerea în formarea corpului didactic a: valorilor umanismului; realității multiculturalismului; utilizării în scop pedagogic a tehnologiilor informației și comunicațiilor și, în sfârșit, a stimulării creativității, inovării și a capacității de inițiativă; |
| --- | --- |

—

includerea în formarea corpului didactic a: valorilor umanismului; realității multiculturalismului; utilizării în scop pedagogic a tehnologiilor informației și comunicațiilor și, în sfârșit, a stimulării creativității, inovării și a capacității de inițiativă;

| — | punerea în comun a procedurilor de evaluare psihopedagogică, precum și a factorilor sociali și familiali care intervin în detectarea elevilor cu mari capacități intelectuale. Această detectare trebuie realizată la vârste fragede, dar trebuie să se includă și posibilitatea de a fi efectuată în etape educative mai avansate, inclusiv la locul de muncă al persoanelor care se află deja în câmpul muncii; |
| --- | --- |

—

punerea în comun a procedurilor de evaluare psihopedagogică, precum și a factorilor sociali și familiali care intervin în detectarea elevilor cu mari capacități intelectuale. Această detectare trebuie realizată la vârste fragede, dar trebuie să se includă și posibilitatea de a fi efectuată în etape educative mai avansate, inclusiv la locul de muncă al persoanelor care se află deja în câmpul muncii;

| — | elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor privind asistența educativă destinate elevilor cu mari capacități intelectuale sau care prezintă alte caracteristici excepționale, atât în centrul școlar ordinar, cât și în afara acestuia; în cadrul educației nonformale: programe de perfecționare educativă; |
| --- | --- |

—

elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor privind asistența educativă destinate elevilor cu mari capacități intelectuale sau care prezintă alte caracteristici excepționale, atât în centrul școlar ordinar, cât și în afara acestuia; în cadrul educației nonformale: programe de perfecționare educativă;

| — | elaborarea și punerea în aplicare de mecanisme și proceduri de facilitare a învățării pe tot parcursul vieții pentru persoanele care prezintă mari capacități intelectuale și mai ales în momentul accesului la universitate și pe durata studenției. |
| --- | --- |

—

elaborarea și punerea în aplicare de mecanisme și proceduri de facilitare a învățării pe tot parcursul vieții pentru persoanele care prezintă mari capacități intelectuale și mai ales în momentul accesului la universitate și pe durata studenției.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Printre studiile privind marea capacitate și tratamentul educativ aferent, pot fi consultate următoarele lucrări:

1

| — | Martinez Torres, Mercé și Guirado, Angel (coordonatori.) – Marile capacități intelectuale: modele de acțiune, orientare, intervenție și evaluare în perioada școlară, Barcelona, Editura Graó, 2012. |
| --- | --- |

—

Martinez Torres, Mercé și Guirado, Angel (coordonatori.) – Marile capacități intelectuale: modele de acțiune, orientare, intervenție și evaluare în perioada școlară, Barcelona, Editura Graó, 2012.

| — | Torrego, Juan Carlos. (coord.) – Elevii cu mari capacități și învățământul cooperatist. Un model de tratament educativ, Madrid, Fundația SM, 2012. |
| --- | --- |

—

Torrego, Juan Carlos. (coord.) – Elevii cu mari capacități și învățământul cooperatist. Un model de tratament educativ, Madrid, Fundația SM, 2012.

| — | Pfeiffer, Stephen – Perspective actuale privind identificarea și evaluarea elevilor supradotați (Current perspectives on the identification and assessment of gifted students), în Journal of Psychoeducational assessment, 2011.Wallace, B. y Erikson, G. – Diversitatea în educațiasupradotaților. Perspective internaționale pe teme globale (Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues), New York, Routledge, 2006. |
| --- | --- |

—

Pfeiffer, Stephen – Perspective actuale privind identificarea și evaluarea elevilor supradotați (Current perspectives on the identification and assessment of gifted students), în Journal of Psychoeducational assessment, 2011.Wallace, B. y Erikson, G. – Diversitatea în educațiasupradotaților. Perspective internaționale pe teme globale (Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues), New York, Routledge, 2006.

Journal of Psychoeducational assessment

| — | Sternberg, R.J. și Davidson, J.E. – Conceptul de supradotare (Conceptions of giftedness), Cambridge University Press, 2005. |
| --- | --- |

—

Sternberg, R.J. și Davidson, J.E. – Conceptul de supradotare (Conceptions of giftedness), Cambridge University Press, 2005.

| — | Sternberg, R J. (ed.) – Definiții și concepte de supradotare (Definitions and conceptions of giftedness), Thousand Oaks, Corwin Press, 2004. |
| --- | --- |

—

Sternberg, R J. (ed.) – Definiții și concepte de supradotare (Definitions and conceptions of giftedness), Thousand Oaks, Corwin Press, 2004.

(2)  Luând ca punct de plecare grupul social cel mai bine studiat, populația de vârstă școlară, estimările în legătură cu procentul persoanelor care prezintă profil de supradotat variază între 2 % și 15 % din populație, în funcție de indicatorii utilizați pentru realizarea estimării respective. Criteriul mai tradițional, și anume calcularea coeficientului de inteligență, lua de obicei ca referință existența unui coeficient de inteligență egal sau mai mare de 130, ceea ce reprezintă în jur de 2 % din populație. În prezent se admite faptul că acest criteriu este foarte restrictiv și că estimarea capacității intelectuale este doar unul dintre factorii care trebuie luați în calcul pentru identificarea supradotării. Din acest motiv, conceptul de „mare capacitate” a fost extins pentru a include alți factori, cum ar fi creativitatea, originalitatea și capacitatea de asociere, deducție și extrapolare. Din această perspectivă mai actuală, se consideră că procentul de persoane cu mare capacitate poate ajunge la 10 %, ba chiar până la 15 % din populație în general, chiar dacă estimările acceptate în mod curent se situează între 5 % și 10 % din populație. Pentru mai multe informații pe această temă, a se vedea studiile deja clasice în acest sens, elaborate de Joseph Renzulli sau, mai recent, de Borland, J.H. Myth 2: „The gifted constitute 3 % to 5 % of the population”, în Gifted child quarterly, 53, 2009, Miraca, G.: „Exceptionally gifted children”, New York, Routledge, 2004 și Robson, D: „High IQ kids: collected insights, information and personal stories from the Experts”, Free spirit publishing, 2007.

2

Gifted child quarterly

(3)  De exemplu, între 1999 și 2012, Programul de sporire a calității educative pentru elevii cu mari capacități al Comunității autonome Madrid (Spania) a înregistrat, aproape fără variații, un procent de 70 % de elevi participanți, față de 30 % de eleve participante. Pe aceeași temă, a se vedea: Pérez, L. Domínguez P. și Alfaro, E. (coordonatori), Proces-verbal al seminarului: Situația actuală a femeii supradotate în societate, Madrid, Departamentul pentru educație, 2002

3

(4)  Pentru o viziune mai detaliată a panoramei actuale a asistenței educative acordate elevilor cu mari capacități în statele membre ale Uniunii Europene a se vedea:

4

| — | „Asistența acordată elevilor cu mare capacitate intelectuală în Uniunea Europeană” în „De todo un poco”, numărul 11, publicație anuală a Programului de perfecționare educativă pentru elevii cu mare capacitate intelectuală al Comunității Madrid, pp. 29, Madrid 2009 |
| --- | --- |

—

„Asistența acordată elevilor cu mare capacitate intelectuală în Uniunea Europeană” în „De todo un poco”, numărul 11, publicație anuală a Programului de perfecționare educativă pentru elevii cu mare capacitate intelectuală al Comunității Madrid, pp. 29, Madrid 2009

De todo un poco

| — | „Gifted Learners. A survey of educational policy and provision” („Elevii supradotați. Monitorizarea politicii în domeniul educației și a dispozițiilor acesteia”). Agenția europeană pentru dezvoltarea educației elevilor cu necesități educative speciale, 2009 |
| --- | --- |

—

„Gifted Learners. A survey of educational policy and provision” („Elevii supradotați. Monitorizarea politicii în domeniul educației și a dispozițiilor acesteia”). Agenția europeană pentru dezvoltarea educației elevilor cu necesități educative speciale, 2009

Gifted Learners

A survey of educational policy and provision

| — | Eurydice (2006), „Specific Educations Measures to promote all Forms of Giftedness at School in Europe” (Măsuri pedagogice pentru promovarea tuturor formelor de talent în Europa, document de lucru). Bruxelles: Unitatea Eurydice |
| --- | --- |

—

Eurydice (2006), „Specific Educations Measures to promote all Forms of Giftedness at School in Europe” (Măsuri pedagogice pentru promovarea tuturor formelor de talent în Europa, document de lucru). Bruxelles: Unitatea Eurydice

Specific Educations Measures to promote all Forms of Giftedness at School in Europe

| — | Monks, F.J., Pflüger, R: „Gifted Education in 21 European Countries: Inventory and Perspective” (Educația elevilor supradotați în 21 de țări europene: situația curentă și perspective), Universitatea din Nimega, 2005 |
| --- | --- |

—

Monks, F.J., Pflüger, R: „Gifted Education in 21 European Countries: Inventory and Perspective” (Educația elevilor supradotați în 21 de țări europene: situația curentă și perspective), Universitatea din Nimega, 2005

Gifted Education in 21 European Countries: Inventory and Perspective

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/8

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind dimensiunea de gen în Strategia Europa 2020 (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 76/02

Raportor: dna Joana AGUDO I BATALLER

Coraportor: dna Grace ATTARD

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă cu privire la

Dimensiunea de gen în Strategia Europa 2020.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 20 decembrie 2012.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013, (ședința din 17 ianuarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 200 de voturi pentru, 6 voturi împotrivă și 4 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

CESE

| 1.1 | Sprijină și împărtășește ideea că Strategia „Europa 2020 - O strategie europeană pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (1) și Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați (2) trebuie să se consolideze reciproc. Pentru aceasta, este indispensabilă integrarea dimensiunii de gen (gender mainstreaming) și a măsurilor specifice în obiectivele, executarea, monitorizarea și evaluarea politicilor puse în aplicare în cadrul SE2020. |
| --- | --- |

1.1

Sprijină și împărtășește ideea că Strategia „Europa 2020 - O strategie europeană pentru creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (1) și Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați (2) trebuie să se consolideze reciproc. Pentru aceasta, este indispensabilă integrarea dimensiunii de gen (gender mainstreaming) și a măsurilor specifice în obiectivele, executarea, monitorizarea și evaluarea politicilor puse în aplicare în cadrul SE2020.

| 1.2 | Consideră că este fundamental să se remedieze faptul că dimensiunea de gen nu a fost tratată în mod specific în niciuna dintre cele șapte inițiative emblematice ale SE2020. În acest sens, consideră ca fiind esențială integrarea dimensiunii de gen în mod sistematic în planurile naționale de reformă (PNR) și în agenda semestrului european, mai ales în condițiile în care, dată fiind situația economică europeană, este necesară o mai mare eficacitate a punerii în aplicare a politicilor și o utilizare mai eficientă a resurselor, precum și o recunoaștere a impactului negativ al inegalității de gen asupra creșterii economice. |
| --- | --- |

1.2

Consideră că este fundamental să se remedieze faptul că dimensiunea de gen nu a fost tratată în mod specific în niciuna dintre cele șapte inițiative emblematice ale SE2020. În acest sens, consideră ca fiind esențială integrarea dimensiunii de gen în mod sistematic în planurile naționale de reformă (PNR) și în agenda semestrului european, mai ales în condițiile în care, dată fiind situația economică europeană, este necesară o mai mare eficacitate a punerii în aplicare a politicilor și o utilizare mai eficientă a resurselor, precum și o recunoaștere a impactului negativ al inegalității de gen asupra creșterii economice.

| 1.3 | Sprijină recomandările specifice pentru fiecare țară, în care Comisia invită statele membre să-și ajusteze bugetele PNR, astfel încât măsurile politice să ia în considerare principiul egalității de gen. Este important ca reuniunile ministeriale de revizuire și monitorizare să garanteze aplicarea și continuitatea acestor recomandări și să confere vizibilitate progreselor înregistrate în politica egalității de gen. În acest scop fondurile europene trebuie utilizate în mod coerent, în special Fondul social european. |
| --- | --- |

1.3

Sprijină recomandările specifice pentru fiecare țară, în care Comisia invită statele membre să-și ajusteze bugetele PNR, astfel încât măsurile politice să ia în considerare principiul egalității de gen. Este important ca reuniunile ministeriale de revizuire și monitorizare să garanteze aplicarea și continuitatea acestor recomandări și să confere vizibilitate progreselor înregistrate în politica egalității de gen. În acest scop fondurile europene trebuie utilizate în mod coerent, în special Fondul social european.

| 1.4 | Recomandă ca viitorul cadru financiar multianual 2014-2020 să pună la dispoziție fonduri specifice pentru a consolida drepturile femeilor și egalitatea de gen. În opinia CESE, finanțarea trebuie să fie adecvată și vizibilă, ca garanție a aplicării și transparenței sale, în vederea sprijinirii politicilor în favoarea egalității, a activităților și proiectelor în toate domeniile de competență ale UE. |
| --- | --- |

1.4

Recomandă ca viitorul cadru financiar multianual 2014-2020 să pună la dispoziție fonduri specifice pentru a consolida drepturile femeilor și egalitatea de gen. În opinia CESE, finanțarea trebuie să fie adecvată și vizibilă, ca garanție a aplicării și transparenței sale, în vederea sprijinirii politicilor în favoarea egalității, a activităților și proiectelor în toate domeniile de competență ale UE.

| 1.5 | Consideră că, date fiind situațiile concrete diferite din țări, regiuni și sectoare, trebuie luate măsuri care să permită îmbunătățirea situației în mediul social, precum și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv sprijinirea creării de întreprinderi. Potențialul lor cantitativ și calitativ trebuie să fie sprijinit în diversele domenii care compun SE2020: inovarea, cercetarea, educația și formarea profesională, societatea digitală, schimbările climatice și economia ecologică, energia, mobilitatea, competitivitatea, ocuparea forței de muncă, calificările, excluziunea socială și sărăcia. |
| --- | --- |

1.5

Consideră că, date fiind situațiile concrete diferite din țări, regiuni și sectoare, trebuie luate măsuri care să permită îmbunătățirea situației în mediul social, precum și sporirea participării femeilor pe piața forței de muncă, inclusiv sprijinirea creării de întreprinderi. Potențialul lor cantitativ și calitativ trebuie să fie sprijinit în diversele domenii care compun SE2020: inovarea, cercetarea, educația și formarea profesională, societatea digitală, schimbările climatice și economia ecologică, energia, mobilitatea, competitivitatea, ocuparea forței de muncă, calificările, excluziunea socială și sărăcia.

| 1.6 | Scoate în evidență valoarea angajamentului și a participării partenerilor sociali la nivel european, național, regional și sectorial și în toate fazele punerii în aplicare a diverselor politici, pentru a garanta evoluția necesară a egalității de gen în toate țările Uniunii Europene. Dialogul social și acordurile de negociere colectivă reprezintă instrumente fundamentale pentru includerea dimensiunii de gen în planurile naționale de reformă. Cadrul de acțiune în domeniul egalității de gen al partenerilor sociali europeni constituie un exemplu important în acest sens și ar trebui să își găsească locul în SE2020. |
| --- | --- |

1.6

Scoate în evidență valoarea angajamentului și a participării partenerilor sociali la nivel european, național, regional și sectorial și în toate fazele punerii în aplicare a diverselor politici, pentru a garanta evoluția necesară a egalității de gen în toate țările Uniunii Europene. Dialogul social și acordurile de negociere colectivă reprezintă instrumente fundamentale pentru includerea dimensiunii de gen în planurile naționale de reformă. Cadrul de acțiune în domeniul egalității de gen al partenerilor sociali europeni constituie un exemplu important în acest sens și ar trebui să își găsească locul în SE2020.

| 1.7 | Subliniază importanța integrării dimensiunii de gen în punerea în aplicare a fiecăreia dintre cele șapte inițiative emblematice. În acest scop, va fi necesară cunoașterea situației specifice și distincte a bărbaților și a femeilor în ce privește piața forței de muncă și formarea pe parcursul întregii vieți, accesul la toate nivelurile de educație și ocuparea forței de muncă; sărăcia și riscul de excluziune, accesibilitatea și utilizarea noilor tehnologii din sectorul digital; participarea la toate nivelurile la formare, cercetare și producție, în special în noile sectoare emergente. CESE recomandă să se pună accentul pe educația în domeniul digital a femeilor, care sunt prea puțin prezente în meseriile ce țin de informatica productivă. De asemenea, consideră că este indispensabil ca statele membre și Comisia să utilizeze indicatorii de gen existenți și să stabilească noi indicatori pentru domeniile în care nu există. |
| --- | --- |

1.7

Subliniază importanța integrării dimensiunii de gen în punerea în aplicare a fiecăreia dintre cele șapte inițiative emblematice. În acest scop, va fi necesară cunoașterea situației specifice și distincte a bărbaților și a femeilor în ce privește piața forței de muncă și formarea pe parcursul întregii vieți, accesul la toate nivelurile de educație și ocuparea forței de muncă; sărăcia și riscul de excluziune, accesibilitatea și utilizarea noilor tehnologii din sectorul digital; participarea la toate nivelurile la formare, cercetare și producție, în special în noile sectoare emergente. CESE recomandă să se pună accentul pe educația în domeniul digital a femeilor, care sunt prea puțin prezente în meseriile ce țin de informatica productivă. De asemenea, consideră că este indispensabil ca statele membre și Comisia să utilizeze indicatorii de gen existenți și să stabilească noi indicatori pentru domeniile în care nu există.

| 1.8 | Consideră că, având în vedere situația gravă provocată de șomajul în rândul tinerilor și de abandonul școlar în majoritatea statelor membre, aceasta fiind diferită pentru bărbați, femei și tineri, este absolut necesară o mai strictă integrare a dimensiunii de gen în elaborarea politicilor destinate tinerilor. |
| --- | --- |

1.8

Consideră că, având în vedere situația gravă provocată de șomajul în rândul tinerilor și de abandonul școlar în majoritatea statelor membre, aceasta fiind diferită pentru bărbați, femei și tineri, este absolut necesară o mai strictă integrare a dimensiunii de gen în elaborarea politicilor destinate tinerilor.

| 1.9 | Invită statele membre să țină seama de recomandările specifice ale Comisiei și să ia măsuri pentru îmbunătățirea calității și cantității locurilor de muncă ocupate de femei în toate țările. Pentru aceasta sunt necesare un acces mai bun și o calitate sporită a serviciilor publice destinate copiilor și persoanelor în vârstă, care să fie rezonabile ca preț, precum și eliminarea decalajului salarial, aplicarea de măsuri în vederea concilierii vieții de familie și personale cu cea profesională (înlesnirea obținerii concediilor de paternitate și a concediilor plătite). |
| --- | --- |

1.9

Invită statele membre să țină seama de recomandările specifice ale Comisiei și să ia măsuri pentru îmbunătățirea calității și cantității locurilor de muncă ocupate de femei în toate țările. Pentru aceasta sunt necesare un acces mai bun și o calitate sporită a serviciilor publice destinate copiilor și persoanelor în vârstă, care să fie rezonabile ca preț, precum și eliminarea decalajului salarial, aplicarea de măsuri în vederea concilierii vieții de familie și personale cu cea profesională (înlesnirea obținerii concediilor de paternitate și a concediilor plătite).

| 1.10 | Reamintește că SE2020 trebuie să stimuleze și să sprijine, în colaborare cu partenerii sociali, acordurile și măsurile specifice și eficiente, care să garanteze, la locul de muncă, sănătatea și securitatea femeilor însărcinate și a celor care au născut recent. CESE și-a exprimat sprijinul față de propunerea Comisiei de a se lua măsuri în vederea stabilirii unei durate adecvate a concediului de maternitate, de cel puțin optsprezece săptămâni (3). |
| --- | --- |

1.10

Reamintește că SE2020 trebuie să stimuleze și să sprijine, în colaborare cu partenerii sociali, acordurile și măsurile specifice și eficiente, care să garanteze, la locul de muncă, sănătatea și securitatea femeilor însărcinate și a celor care au născut recent. CESE și-a exprimat sprijinul față de propunerea Comisiei de a se lua măsuri în vederea stabilirii unei durate adecvate a concediului de maternitate, de cel puțin optsprezece săptămâni (3).

| 1.11 | Criza a afectat - în mod diferit în funcție de țară, regiune și sector - viața persoanelor și a adâncit unele probleme de conviețuire și de sănătate. În acest sens, consideră că trebuie acordată o atenție specială aplicării de măsuri care să atenueze efectele negative (stres, violență, hărțuire la locul de muncă și în familie (4)). Pentru aceasta este esențială implicarea comună, pentru promovarea egalității de gen în sânul societății, pentru eliminarea inegalităților structurale și schimbarea rolurilor și stereotipurilor legate de gen. |
| --- | --- |

1.11

Criza a afectat - în mod diferit în funcție de țară, regiune și sector - viața persoanelor și a adâncit unele probleme de conviețuire și de sănătate. În acest sens, consideră că trebuie acordată o atenție specială aplicării de măsuri care să atenueze efectele negative (stres, violență, hărțuire la locul de muncă și în familie (4)). Pentru aceasta este esențială implicarea comună, pentru promovarea egalității de gen în sânul societății, pentru eliminarea inegalităților structurale și schimbarea rolurilor și stereotipurilor legate de gen.

| 1.12 | Consideră că trebuie să reprezinte o prioritate sporirea numărului de femei în posturile de decizie, în special în sectoarele și întreprinderile considerate strategice și de viitor în cadrul SE2020. CESE va adopta în curând un aviz privind propunerea Comisiei de a se adopta o serie de măsuri obligatorii la nivel european pentru sporirea acestui număr. |
| --- | --- |

1.12

Consideră că trebuie să reprezinte o prioritate sporirea numărului de femei în posturile de decizie, în special în sectoarele și întreprinderile considerate strategice și de viitor în cadrul SE2020. CESE va adopta în curând un aviz privind propunerea Comisiei de a se adopta o serie de măsuri obligatorii la nivel european pentru sporirea acestui număr.

| 1.13 | Observă cu îngrijorare reducerile efectuate în serviciile sociale și de protecție a categoriilor celor mai defavorizate, aflate în situație de risc de excluziune socială și sărăcie. În acest scop, măsurile care vor fi puse în aplicare în cadrul SE2020 ar trebui să combată în mod specific creșterea tot mai mare a sărăciei în rândul femeilor și să vizeze integrarea femeilor prin, pe termen scurt, ajutoare pentru inserția profesională, și, pe termen lung accesul la formarea elementară și la noi competențe, utilizarea noilor tehnologii și organizarea muncii, conciliind viața profesională cu cea de familie. CESE consideră că, după 60 de ani construcție europeană, este inacceptabil să se tolereze dumpingul salarial între femei și bărbați ca o variabilă de ajustare, precum și să se permită ca situația salariatelor să devină precară. Comitetul crede că statele membre ar trebui să includă urgent în planurilor lor naționale de reformă măsuri care să ofere femeilor un loc de muncă stabil, cu salarii și pensii decente. |
| --- | --- |

1.13

Observă cu îngrijorare reducerile efectuate în serviciile sociale și de protecție a categoriilor celor mai defavorizate, aflate în situație de risc de excluziune socială și sărăcie. În acest scop, măsurile care vor fi puse în aplicare în cadrul SE2020 ar trebui să combată în mod specific creșterea tot mai mare a sărăciei în rândul femeilor și să vizeze integrarea femeilor prin, pe termen scurt, ajutoare pentru inserția profesională, și, pe termen lung accesul la formarea elementară și la noi competențe, utilizarea noilor tehnologii și organizarea muncii, conciliind viața profesională cu cea de familie. CESE consideră că, după 60 de ani construcție europeană, este inacceptabil să se tolereze dumpingul salarial între femei și bărbați ca o variabilă de ajustare, precum și să se permită ca situația salariatelor să devină precară. Comitetul crede că statele membre ar trebui să includă urgent în planurilor lor naționale de reformă măsuri care să ofere femeilor un loc de muncă stabil, cu salarii și pensii decente.

| 1.14 | Pentru ca Strategia SE2020 și Strategia pentru egalitate să-și atingă obiectivele, consideră prioritar să se transmită societății europene un mesaj clar privind necesitatea de a se progresa pe calea egalității între bărbați și femei. Pentru aceasta este necesară, în primul rând, o coordonare și o cooperare mai bune și mai strânse în cadrul și între toate instituțiile europene: Parlamentul European, Comisia și Consiliul, Banca Centrală Europeană, precum și CESE și Comitetul Regiunilor și, în al doilea rând, trebuie să se integreze aceste aspecte ale egalității la toate nivelurile în componența (5) și în munca de zi cu zi a secțiunilor, grupurilor și comisiilor instituțiilor menționate. |
| --- | --- |

1.14

Pentru ca Strategia SE2020 și Strategia pentru egalitate să-și atingă obiectivele, consideră prioritar să se transmită societății europene un mesaj clar privind necesitatea de a se progresa pe calea egalității între bărbați și femei. Pentru aceasta este necesară, în primul rând, o coordonare și o cooperare mai bune și mai strânse în cadrul și între toate instituțiile europene: Parlamentul European, Comisia și Consiliul, Banca Centrală Europeană, precum și CESE și Comitetul Regiunilor și, în al doilea rând, trebuie să se integreze aceste aspecte ale egalității la toate nivelurile în componența (5) și în munca de zi cu zi a secțiunilor, grupurilor și comisiilor instituțiilor menționate.

2.   Introducere

| 2.1 | Adoptată în 2010, SE2020 a definit calea dezvoltării în Uniunea Europeană, într-un context economic complicat, care lăsa deja să se întrevadă dificultățile financiare și politice prin care trece în prezent Uniunea. SE2020 stabilește o serie de măsuri prin care, în mod eficient și unitar, statele membre să poată face față provocărilor ridicate de criză și, în același timp, să relanseze un model de creștere mai inteligent, durabil și favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

2.1

Adoptată în 2010, SE2020 a definit calea dezvoltării în Uniunea Europeană, într-un context economic complicat, care lăsa deja să se întrevadă dificultățile financiare și politice prin care trece în prezent Uniunea. SE2020 stabilește o serie de măsuri prin care, în mod eficient și unitar, statele membre să poată face față provocărilor ridicate de criză și, în același timp, să relanseze un model de creștere mai inteligent, durabil și favorabil incluziunii.

| 2.2 | De asemenea, a fost lansat un nou proces de guvernanță economică, numit „semestrul european”, cu dublu scop, și anume sincronizarea evaluării politicilor bugetare și structurale ale statelor membre și facilitarea controlului punerii în aplicare a strategiei. |
| --- | --- |

2.2

De asemenea, a fost lansat un nou proces de guvernanță economică, numit „semestrul european”, cu dublu scop, și anume sincronizarea evaluării politicilor bugetare și structurale ale statelor membre și facilitarea controlului punerii în aplicare a strategiei.

| 2.3 | În paralel, Strategia pentru egalitate stabilește programul de lucru al Comisiei în materie de egalitate de gen. Această propunere politică este pe linia Planului de acțiune pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (6) și reprezintă cea mai importantă încercare de până acum de a stabili un ansamblu de obiective strategice și indicatori în ce privește egalitatea de gen. |
| --- | --- |

2.3

În paralel, Strategia pentru egalitate stabilește programul de lucru al Comisiei în materie de egalitate de gen. Această propunere politică este pe linia Planului de acțiune pentru egalitatea între femei și bărbați (2006-2010) (6) și reprezintă cea mai importantă încercare de până acum de a stabili un ansamblu de obiective strategice și indicatori în ce privește egalitatea de gen.

| 2.4 | Încă din 1996, UE a introdus o dublă abordare a chestiunii egalității de gen: pe de o parte prin aplicarea de măsuri specifice pentru eliminarea discriminărilor existente împotriva femeilor și, pe de altă parte, prin integrarea dimensiunii de gen (gender mainstreaming) în deciziile politice (7). |
| --- | --- |

2.4

Încă din 1996, UE a introdus o dublă abordare a chestiunii egalității de gen: pe de o parte prin aplicarea de măsuri specifice pentru eliminarea discriminărilor existente împotriva femeilor și, pe de altă parte, prin integrarea dimensiunii de gen (gender mainstreaming) în deciziile politice (7).

| 2.5 | CESE susține principiul potrivit căruia punerea corectă în practică a SE2020 ar trebui realizată pe linia Strategiei pentru egalitate, pentru a răspunde în mod eficient provocărilor ridicate de criză, întrucât cele două strategii se consolidează reciproc; din acest motiv, CESE împărtășește opinia PE, care s-a pronunțat în acest sens. Pactul european pentru egalitate de gen (2011-2020), adoptat de Consiliu în martie 2011 (8), semnalează la rândul său legătura strânsă dintre ambele strategii și face un apel în favoarea unei aplicări combinate a instrumentelor care să permită ieșirea din criză. |
| --- | --- |

2.5

CESE susține principiul potrivit căruia punerea corectă în practică a SE2020 ar trebui realizată pe linia Strategiei pentru egalitate, pentru a răspunde în mod eficient provocărilor ridicate de criză, întrucât cele două strategii se consolidează reciproc; din acest motiv, CESE împărtășește opinia PE, care s-a pronunțat în acest sens. Pactul european pentru egalitate de gen (2011-2020), adoptat de Consiliu în martie 2011 (8), semnalează la rândul său legătura strânsă dintre ambele strategii și face un apel în favoarea unei aplicări combinate a instrumentelor care să permită ieșirea din criză.

3.   SE2020 - o analiză a dimensiunii de gen

| 3.1 | Egalitatea de gen nu este tratată în mod specific în strategie, în niciuna dintre inițiativele emblematice și nu este menționată în cele cinci obiective măsurabile, cu excepția ratei de ocupare a forței de muncă, capitol în care se face un apel în favoarea unei mai mari participări a femeilor pe piața forței de muncă. Acest lucru contravine puternic principiile expuse în prima parte a SE2020, în care se afirmă că respectarea egalității este unul dintre factorii esențiali pentru depășirea crizei economice, având aceeași importanță ca și solidaritatea economică, socială, teritorială și respectarea mediului și a diversității culturale. |
| --- | --- |

3.1

Egalitatea de gen nu este tratată în mod specific în strategie, în niciuna dintre inițiativele emblematice și nu este menționată în cele cinci obiective măsurabile, cu excepția ratei de ocupare a forței de muncă, capitol în care se face un apel în favoarea unei mai mari participări a femeilor pe piața forței de muncă. Acest lucru contravine puternic principiile expuse în prima parte a SE2020, în care se afirmă că respectarea egalității este unul dintre factorii esențiali pentru depășirea crizei economice, având aceeași importanță ca și solidaritatea economică, socială, teritorială și respectarea mediului și a diversității culturale.

| 3.2 | Diverse instituții europene, organizații reprezentative ale societății civile și parteneri sociali au insistat asupra necesității ca egalitatea de gen să devină o prioritate în noua strategie de acțiune și să fie considerată un element-cheie al competitivității și creșterii. Potrivit PE, textul strategiei trebuie să includă referința la deplina participare a femeilor pe piața forței de muncă și accesul lor la formarea profesională, precum și un program al cărui obiectiv să fie eliminarea diferenței salariale dintre bărbați și femei. |
| --- | --- |

3.2

Diverse instituții europene, organizații reprezentative ale societății civile și parteneri sociali au insistat asupra necesității ca egalitatea de gen să devină o prioritate în noua strategie de acțiune și să fie considerată un element-cheie al competitivității și creșterii. Potrivit PE, textul strategiei trebuie să includă referința la deplina participare a femeilor pe piața forței de muncă și accesul lor la formarea profesională, precum și un program al cărui obiectiv să fie eliminarea diferenței salariale dintre bărbați și femei.

| 3.3 | Formularea SE2020 nu s-a bucurat de un sprijin unanim și a fost criticată în repetate rânduri, fie pentru conținutul prea general, fie pentru structura prea complexă sau abordarea exclusiv economică din care lipsesc aspectele sociale. În ce privește egalitatea de gen, se constată un regres clar, în comparație cu strategiile de ocupare a forței de muncă precedente. Singurul aspect vizibil și explicit, și anume rata de ocupare a forței feminine de muncă, omite în mod clar aspectele calitative ale locului de muncă și diversele situații de plecare existente pe piața forței de muncă. În plus, au dispărut obiectivele măsurabile defalcate pe gen care existau în Strategia de la Lisabona. |
| --- | --- |

3.3

Formularea SE2020 nu s-a bucurat de un sprijin unanim și a fost criticată în repetate rânduri, fie pentru conținutul prea general, fie pentru structura prea complexă sau abordarea exclusiv economică din care lipsesc aspectele sociale. În ce privește egalitatea de gen, se constată un regres clar, în comparație cu strategiile de ocupare a forței de muncă precedente. Singurul aspect vizibil și explicit, și anume rata de ocupare a forței feminine de muncă, omite în mod clar aspectele calitative ale locului de muncă și diversele situații de plecare existente pe piața forței de muncă. În plus, au dispărut obiectivele măsurabile defalcate pe gen care existau în Strategia de la Lisabona.

| 3.4 | CESE consideră că nici SE2020, nici Strategia pentru egalitate nu-și vor atinge obiectivele dacă nu se vor adopta măsuri concrete pentru îmbunătățirea situației în mediul social și profesional al femeii. Sprijinirea potențialului calitativ și cantitativ al acestora reprezintă o condiție indispensabilă în diversele domenii ale SE2020. Fără măsuri concrete în cadrul celor șapte inițiative emblematice, va fi imposibil să se avanseze către atingerea priorităților SE2020; o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii sociale nu poate fi o realitate fără o politică în domeniul egalității de gen. |
| --- | --- |

3.4

CESE consideră că nici SE2020, nici Strategia pentru egalitate nu-și vor atinge obiectivele dacă nu se vor adopta măsuri concrete pentru îmbunătățirea situației în mediul social și profesional al femeii. Sprijinirea potențialului calitativ și cantitativ al acestora reprezintă o condiție indispensabilă în diversele domenii ale SE2020. Fără măsuri concrete în cadrul celor șapte inițiative emblematice, va fi imposibil să se avanseze către atingerea priorităților SE2020; o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii sociale nu poate fi o realitate fără o politică în domeniul egalității de gen.

| 3.5 | Planurile de reformă ale diverselor state membre trebuie să recunoască valoarea adăugată pentru economie a muncii femeilor, cum ar fi cea oferită de profesionalizarea serviciilor de îngrijiri pentru persoane (9), precum și deficiențele concrete cu care se confruntă acestea pe piața forței de muncă (acces la toate nivelurile și la toate vârstele, cariera profesională, continuitate etc.), dar și în societate, în ce privește toate acele aspecte sociale pe care Strategia pentru egalitate le semnalează ca fiind vitale. Pentru ieșirea din criză și confruntarea cu noile provocări, aplicarea SE2020 trebuie să cuprindă programe, planuri și măsuri specifice care să facă posibilă avansarea către egalitate. Acest lucru este imposibil de realizat dacă nu se cunoaște impactul măsurilor anti-criză, în funcție de diversele situații de plecare. |
| --- | --- |

3.5

Planurile de reformă ale diverselor state membre trebuie să recunoască valoarea adăugată pentru economie a muncii femeilor, cum ar fi cea oferită de profesionalizarea serviciilor de îngrijiri pentru persoane (9), precum și deficiențele concrete cu care se confruntă acestea pe piața forței de muncă (acces la toate nivelurile și la toate vârstele, cariera profesională, continuitate etc.), dar și în societate, în ce privește toate acele aspecte sociale pe care Strategia pentru egalitate le semnalează ca fiind vitale. Pentru ieșirea din criză și confruntarea cu noile provocări, aplicarea SE2020 trebuie să cuprindă programe, planuri și măsuri specifice care să facă posibilă avansarea către egalitate. Acest lucru este imposibil de realizat dacă nu se cunoaște impactul măsurilor anti-criză, în funcție de diversele situații de plecare.

| 3.6 | CESE își manifestă îngrijorarea față de lipsa de măsuri concrete și de indicatori de gen specifici. Toate acestea împiedică realizarea unei monitorizări și evaluări a progreselor, reale sau nu, ale SE2020, în aceste condiții semestrul european nedispunând de instrumentele necesare pentru combaterea inegalității, având în vedere diversele puncte de plecare în funcție de realitatea de gen diferită, între țări, sectoare și domenii. |
| --- | --- |

3.6

CESE își manifestă îngrijorarea față de lipsa de măsuri concrete și de indicatori de gen specifici. Toate acestea împiedică realizarea unei monitorizări și evaluări a progreselor, reale sau nu, ale SE2020, în aceste condiții semestrul european nedispunând de instrumentele necesare pentru combaterea inegalității, având în vedere diversele puncte de plecare în funcție de realitatea de gen diferită, între țări, sectoare și domenii.

| 3.7 | SE2020 ar trebui să pună la dispoziție instrumente eficiente pentru evaluarea rolului femeilor în creșterea Uniunii și valoarea adăugată pe care o reprezintă pe plan social, așa cum subliniază avizul CESE (10), care coincide cu concluziile unui studiu realizat pe durata Președinției suedeze (11). Acesta subliniază că, printre alte aspecte, egalitatea pe piața forței de muncă ar putea spori produsul intern brut (PIB) al statelor membre în medie cu 27 %. |
| --- | --- |

3.7

SE2020 ar trebui să pună la dispoziție instrumente eficiente pentru evaluarea rolului femeilor în creșterea Uniunii și valoarea adăugată pe care o reprezintă pe plan social, așa cum subliniază avizul CESE (10), care coincide cu concluziile unui studiu realizat pe durata Președinției suedeze (11). Acesta subliniază că, printre alte aspecte, egalitatea pe piața forței de muncă ar putea spori produsul intern brut (PIB) al statelor membre în medie cu 27 %.

4.   Prioritățile Strategiei pentru egalitatea dintre femei și bărbați (2010-2015)

| 4.1 | Adoptată în 2010, Strategia pentru egalitate manifestă o strânsă legătură cu SE2020, în toate aspectele și inițiativele emblematice, în special în ce privește elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor oportune la nivel național, prin asistență tehnică, fonduri structurale sau prin principalele instrumente de finanțare, cum ar fi al șaptelea Program-cadru de cercetare. În contextul liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă și evaluarea politicilor naționale, Comisia va efectua o monitorizare atentă, în vederea reducerii inegalităților și a favorizării incluziunii sociale a femeilor. |
| --- | --- |

4.1

Adoptată în 2010, Strategia pentru egalitate manifestă o strânsă legătură cu SE2020, în toate aspectele și inițiativele emblematice, în special în ce privește elaborarea și punerea în aplicare a măsurilor oportune la nivel național, prin asistență tehnică, fonduri structurale sau prin principalele instrumente de finanțare, cum ar fi al șaptelea Program-cadru de cercetare. În contextul liniilor directoare pentru ocuparea forței de muncă și evaluarea politicilor naționale, Comisia va efectua o monitorizare atentă, în vederea reducerii inegalităților și a favorizării incluziunii sociale a femeilor.

| 4.2 | Strategia face de asemenea referință la rolul bărbaților în promovarea egalității de gen și menționează ca fiind importantă implicarea acestora în efectuarea schimbărilor necesare în ce privește diversele roluri pe care femeile și bărbații și le asumă în societate, atât în mediul familial, cât și în cel profesional. |
| --- | --- |

4.2

Strategia face de asemenea referință la rolul bărbaților în promovarea egalității de gen și menționează ca fiind importantă implicarea acestora în efectuarea schimbărilor necesare în ce privește diversele roluri pe care femeile și bărbații și le asumă în societate, atât în mediul familial, cât și în cel profesional.

| 4.3 | Strategia pentru egalitate expune detaliat o serie de acțiuni în cele cinci domenii prioritare identificate în Carta Femeii, pe lângă un capitol de chestiuni transversale: a) independență economică pe baze egale; b) același salariu pentru aceeași muncă sau muncă cu valoare egală; c) egalitate în ce privește luarea de decizii; d) demnitate, integritate și eliminarea violenței împotriva femeilor; e) egalitate în cadrul acțiunii externe; f) chestiuni orizontale (roluri în funcție de sex, legislație, guvernanță și instrumente ale egalității. |
| --- | --- |

4.3

Strategia pentru egalitate expune detaliat o serie de acțiuni în cele cinci domenii prioritare identificate în Carta Femeii, pe lângă un capitol de chestiuni transversale: a) independență economică pe baze egale; b) același salariu pentru aceeași muncă sau muncă cu valoare egală; c) egalitate în ce privește luarea de decizii; d) demnitate, integritate și eliminarea violenței împotriva femeilor; e) egalitate în cadrul acțiunii externe; f) chestiuni orizontale (roluri în funcție de sex, legislație, guvernanță și instrumente ale egalității.

| 4.4 | CESE împărtășește ideea Comisiei potrivit căreia instrumentele UE, cum ar fi piața unică, ajutoarele financiare și instrumentele de politică externă trebuie mobilizate deplin pentru a face față problemelor și a îndeplini obiectivele SE 2020, dar consideră necesar să se efectueze o monitorizare a coerenței între punerea în aplicare a principiilor Strategiei pentru egalitate și principalele instrumente ale SE2020, în special cele șapte inițiative emblematice și liniile directoare, întrucât acestea se vor materializa atât în UE, cât și în statele membre. |
| --- | --- |

4.4

CESE împărtășește ideea Comisiei potrivit căreia instrumentele UE, cum ar fi piața unică, ajutoarele financiare și instrumentele de politică externă trebuie mobilizate deplin pentru a face față problemelor și a îndeplini obiectivele SE 2020, dar consideră necesar să se efectueze o monitorizare a coerenței între punerea în aplicare a principiilor Strategiei pentru egalitate și principalele instrumente ale SE2020, în special cele șapte inițiative emblematice și liniile directoare, întrucât acestea se vor materializa atât în UE, cât și în statele membre.

5.   Dimensiunea de gen în cele șapte inițiative emblematice
   (12)

5.1   „Agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă”

| 5.1.1 | În avizul său „Studiu prospectiv anual privind creșterea” (13), CESE a subliniat deja, printre alte aspecte, necesitatea de a se acorda o mai mare atenție aspectului calității noilor locuri de muncă. În prezent, și ca o consecință a crizei și a efectelor sale economice și sociale, instituțiile europene și statele membre trebuie să vegheze la asigurarea progresului continuu în această direcție. |
| --- | --- |

5.1.1

În avizul său „Studiu prospectiv anual privind creșterea” (13), CESE a subliniat deja, printre alte aspecte, necesitatea de a se acorda o mai mare atenție aspectului calității noilor locuri de muncă. În prezent, și ca o consecință a crizei și a efectelor sale economice și sociale, instituțiile europene și statele membre trebuie să vegheze la asigurarea progresului continuu în această direcție.

| 5.1.2 | CESE consideră că, pentru punerea în aplicare a acestei inițiative, este necesar să se țină seama de situația actuală a femeilor pe piața forței de muncă, întrucât, deși în prezent ele reprezintă 44 % din populația activă a Europei, situația lor continuă să fie diferită și vulnerabilă la diverse niveluri: rata de ocupare mai scăzută, diferențe salariale, concentrarea sau absența femeilor în funcție de sector, participarea slabă la crearea de noi întreprinderi, muncă cu fracțiune de normă (75 % din total), angajare temporară; lipsa structurilor de educație infantilă corespunzătoare, dificultăți în cariera profesională, slaba reprezentare a femeilor în posturile de înaltă responsabilitate, atât la nivel economic, cât și politic, acces neechilibrat la diversele specialități în domeniul educației, formării profesionale și universitare. |
| --- | --- |

5.1.2

CESE consideră că, pentru punerea în aplicare a acestei inițiative, este necesar să se țină seama de situația actuală a femeilor pe piața forței de muncă, întrucât, deși în prezent ele reprezintă 44 % din populația activă a Europei, situația lor continuă să fie diferită și vulnerabilă la diverse niveluri: rata de ocupare mai scăzută, diferențe salariale, concentrarea sau absența femeilor în funcție de sector, participarea slabă la crearea de noi întreprinderi, muncă cu fracțiune de normă (75 % din total), angajare temporară; lipsa structurilor de educație infantilă corespunzătoare, dificultăți în cariera profesională, slaba reprezentare a femeilor în posturile de înaltă responsabilitate, atât la nivel economic, cât și politic, acces neechilibrat la diversele specialități în domeniul educației, formării profesionale și universitare.

| 5.1.3 | Rata ocupării forței de muncă a crescut de la 51 % în 1997 la 62 % în 2011, cu o concentrare principală în sectoare cu o mare participare feminină și deosebit de afectate de măsurile de austeritate. Criza economică ce afectează Uniunea Europeană, deși are consecințe diferite în diversele țări, agravează situația femeilor și pune în pericol progresele fragile în materie de egalitate între bărbați și femei. CESE consideră că trebuie luate măsurile de sprijin necesare pentru ca, la ieșirea din criză, să nu fi sporit inegalitatea pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

5.1.3

Rata ocupării forței de muncă a crescut de la 51 % în 1997 la 62 % în 2011, cu o concentrare principală în sectoare cu o mare participare feminină și deosebit de afectate de măsurile de austeritate. Criza economică ce afectează Uniunea Europeană, deși are consecințe diferite în diversele țări, agravează situația femeilor și pune în pericol progresele fragile în materie de egalitate între bărbați și femei. CESE consideră că trebuie luate măsurile de sprijin necesare pentru ca, la ieșirea din criză, să nu fi sporit inegalitatea pe piața forței de muncă.

| 5.1.4 | În special prin Fondul Social European trebuie să se planifice monitorizarea și evaluarea tuturor activităților puse în practică de statele membre, veghindu-se la progresul Strategiei pentru egalitate. |
| --- | --- |

5.1.4

În special prin Fondul Social European trebuie să se planifice monitorizarea și evaluarea tuturor activităților puse în practică de statele membre, veghindu-se la progresul Strategiei pentru egalitate.

5.2   „Tineretul în mișcare”

| 5.2.1 | Această inițiativă privește în special două domenii: ocuparea forței de muncă și formarea. Prin urmare, conținutul acesteia este strâns legat de cel al inițiativei anterioare: consolidează o mai mare mobilitate în ce privește formarea, modernizarea învățământului superior, valorificarea și omologarea învățării formale și informale, precum și garantarea unor investiții eficiente și durabile în educație și formarea profesională. |
| --- | --- |

5.2.1

Această inițiativă privește în special două domenii: ocuparea forței de muncă și formarea. Prin urmare, conținutul acesteia este strâns legat de cel al inițiativei anterioare: consolidează o mai mare mobilitate în ce privește formarea, modernizarea învățământului superior, valorificarea și omologarea învățării formale și informale, precum și garantarea unor investiții eficiente și durabile în educație și formarea profesională.

| 5.2.2 | În opinia CESE, rata șomajului în rândul tinerilor reprezintă unul dintre principalele motive de îngrijorare în Europa. În prezent această rată se ridică la 20 %, iar rata femeilor tinere aflate în șomaj este și mai mare, în special în rândul celor necalificate. |
| --- | --- |

5.2.2

În opinia CESE, rata șomajului în rândul tinerilor reprezintă unul dintre principalele motive de îngrijorare în Europa. În prezent această rată se ridică la 20 %, iar rata femeilor tinere aflate în șomaj este și mai mare, în special în rândul celor necalificate.

| 5.2.3 | Impactul maternității sau paternității pe piața forței de muncă este foarte diferit. Dintre femeile cu copii sub 12 ani, lucrează doar 64,7 %, față de 89,7 % dintre bărbați. Aceste date și diferențe sporesc în cazul persoanelor cu mai mulți copii. Lipsa structurilor de educație preșcolară și dezechilibrul între repartizarea sarcinilor casnice reprezintă o problemă în calea concilierii vieții profesionale cu viața personală, reprezentând un obstacol considerabil în calea promovării profesionale a femeilor. |
| --- | --- |

5.2.3

Impactul maternității sau paternității pe piața forței de muncă este foarte diferit. Dintre femeile cu copii sub 12 ani, lucrează doar 64,7 %, față de 89,7 % dintre bărbați. Aceste date și diferențe sporesc în cazul persoanelor cu mai mulți copii. Lipsa structurilor de educație preșcolară și dezechilibrul între repartizarea sarcinilor casnice reprezintă o problemă în calea concilierii vieții profesionale cu viața personală, reprezentând un obstacol considerabil în calea promovării profesionale a femeilor.

| 5.2.4 | Obiectivele adoptate de Consiliul de la Barcelona din 2002 în materie de disponibilitate a structurilor de educație preșcolară au fost îndeplinite de puține state, iar situația actuală, în care se fac reduceri în aceste sectoare publice, riscă să se agraveze. |
| --- | --- |

5.2.4

Obiectivele adoptate de Consiliul de la Barcelona din 2002 în materie de disponibilitate a structurilor de educație preșcolară au fost îndeplinite de puține state, iar situația actuală, în care se fac reduceri în aceste sectoare publice, riscă să se agraveze.

| 5.2.5 | Alt indicator alarmant este rata femeilor tinere care nici nu studiază, nici nu lucrează sau nu urmează vreun fel de formare (așa-numitul fenomen „nini” = „nici-nici”). Potrivit Eurostat, în această situație se află 20 % dintre femei, față de 13 % dintre bărbați. Reducerea ratei de abandon școlar este unul dintre obiectivele declarate ale SE2020 și pe care îl preia inițiativa în cauză. |
| --- | --- |

5.2.5

Alt indicator alarmant este rata femeilor tinere care nici nu studiază, nici nu lucrează sau nu urmează vreun fel de formare (așa-numitul fenomen „nini” = „nici-nici”). Potrivit Eurostat, în această situație se află 20 % dintre femei, față de 13 % dintre bărbați. Reducerea ratei de abandon școlar este unul dintre obiectivele declarate ale SE2020 și pe care îl preia inițiativa în cauză.

| 5.2.6 | CESE consideră că, pentru a pune în practică această inițiativă emblematică, este necesar să se țină seama de situația actuală a femeilor tinere vulnerabile din diverse puncte de vedere, pe lângă cele menționate mai sus, și anume: slaba formare elementară, accesul redus la formarea profesională impusă de noua societate a cunoașterii, omologarea insuficientă a calificărilor și lipsa orientării profesionale, precum și problemele financiare specifice care le împiedică să-și înființeze o întreprindere sau o activitate proprie. Din toate aceste motive, sunt necesare măsuri destinate în special femeilor tinere. |
| --- | --- |

5.2.6

CESE consideră că, pentru a pune în practică această inițiativă emblematică, este necesar să se țină seama de situația actuală a femeilor tinere vulnerabile din diverse puncte de vedere, pe lângă cele menționate mai sus, și anume: slaba formare elementară, accesul redus la formarea profesională impusă de noua societate a cunoașterii, omologarea insuficientă a calificărilor și lipsa orientării profesionale, precum și problemele financiare specifice care le împiedică să-și înființeze o întreprindere sau o activitate proprie. Din toate aceste motive, sunt necesare măsuri destinate în special femeilor tinere.

5.3   „Platforma europeană de combatere a sărăciei”

| 5.3.1 | Inițiativa propune elaborarea și punerea în aplicare a unor programe de promovare a inovării sociale în favoarea categoriilor celor mai vulnerabile, în special prin facilitarea unei educații inovatoare, a formării și a unor oportunități de ocupare pentru comunitățile cele mai defavorizate; combaterea discriminării (de exemplu a persoanelor cu handicap) și dezvoltarea unei noi agende pentru integrarea imigranților, în vederea valorificării depline a potențialului acestora. De asemenea, inițiativa propune evaluarea oportunității și viabilității sistemelor de protecție socială și de pensii și analizarea mijloacelor prin care să se garanteze un acces mai bun la sistemele medicale. CESE are unele rezerve în ce privește noțiunea de inovare socială, unde experimentele sunt prin natura lor fragmentare și greu de transpus. În același timp, aceasta ține de principiul legislativ al subsidiarității și de un concept sociologic cum este cel de „echitate”. Un răspuns la nivel local la o nevoie exprimată de un grup mic poate fi util, dar nu ar putea înlocui egalitatea și justiția, conferite de marile sisteme de protecție socială colectivă (14). |
| --- | --- |

5.3.1

Inițiativa propune elaborarea și punerea în aplicare a unor programe de promovare a inovării sociale în favoarea categoriilor celor mai vulnerabile, în special prin facilitarea unei educații inovatoare, a formării și a unor oportunități de ocupare pentru comunitățile cele mai defavorizate; combaterea discriminării (de exemplu a persoanelor cu handicap) și dezvoltarea unei noi agende pentru integrarea imigranților, în vederea valorificării depline a potențialului acestora. De asemenea, inițiativa propune evaluarea oportunității și viabilității sistemelor de protecție socială și de pensii și analizarea mijloacelor prin care să se garanteze un acces mai bun la sistemele medicale. CESE are unele rezerve în ce privește noțiunea de inovare socială, unde experimentele sunt prin natura lor fragmentare și greu de transpus. În același timp, aceasta ține de principiul legislativ al subsidiarității și de un concept sociologic cum este cel de „echitate”. Un răspuns la nivel local la o nevoie exprimată de un grup mic poate fi util, dar nu ar putea înlocui egalitatea și justiția, conferite de marile sisteme de protecție socială colectivă (14).

| 5.3.2 | SE2020 afirmă că statele membre vor trebui să definească și să pună în aplicare măsuri adaptate la circumstanțele specifice ale grupurilor care se află în situație de risc deosebit și să pună în funcționare deplină sistemele naționale de securitate socială și de pensii, pentru a asigura o sprijinire adecvată a veniturilor și accesul la îngrijirile de sănătate, pentru a garanta coeziunea socială. Creșterea ratei șomajului și inactivității, precaritatea economică, salariile mici, măsurile de austeritate și reducerile în cadrul prestațiilor sociale și al alocațiilor familiale afectează în special femeile. În primul rând ca lucrătoare, întrucât reducerea locurilor de muncă în sectorul public și al serviciilor le afectează în mod direct, acestea fiind sectoare cu înalt grad de ocupare feminină; dar, de asemenea, le afectează dublu, atât ca cetățene, cât și ca utilizatoare, având în vedere că reducerea prestațiilor de servicii de interes general le afectează pe femei, ele fiind principalele utilizatoare ale acestor servicii. |
| --- | --- |

5.3.2

SE2020 afirmă că statele membre vor trebui să definească și să pună în aplicare măsuri adaptate la circumstanțele specifice ale grupurilor care se află în situație de risc deosebit și să pună în funcționare deplină sistemele naționale de securitate socială și de pensii, pentru a asigura o sprijinire adecvată a veniturilor și accesul la îngrijirile de sănătate, pentru a garanta coeziunea socială. Creșterea ratei șomajului și inactivității, precaritatea economică, salariile mici, măsurile de austeritate și reducerile în cadrul prestațiilor sociale și al alocațiilor familiale afectează în special femeile. În primul rând ca lucrătoare, întrucât reducerea locurilor de muncă în sectorul public și al serviciilor le afectează în mod direct, acestea fiind sectoare cu înalt grad de ocupare feminină; dar, de asemenea, le afectează dublu, atât ca cetățene, cât și ca utilizatoare, având în vedere că reducerea prestațiilor de servicii de interes general le afectează pe femei, ele fiind principalele utilizatoare ale acestor servicii.

| 5.3.3 | În Europa, peste 70 % dintre lucrătorii cu salarii mici sunt femei. În mare parte dintre statele membre, 17 % dintre femei suferă de sărăcie, față de 15 % dintre bărbați, un indice de asemenea îngrijorător. Sărăcia și marginalizarea socială merg mână-n mână cu excluziunea de pe piața forței de muncă. Din acest motiv, întreruperile din cariera profesională și locurile de muncă precare, fenomene atât de frecvente în rândul femeilor, în special în rândul celor cu un nivel redus de calificare, au un efect negativ imediat, dar și pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

5.3.3

În Europa, peste 70 % dintre lucrătorii cu salarii mici sunt femei. În mare parte dintre statele membre, 17 % dintre femei suferă de sărăcie, față de 15 % dintre bărbați, un indice de asemenea îngrijorător. Sărăcia și marginalizarea socială merg mână-n mână cu excluziunea de pe piața forței de muncă. Din acest motiv, întreruperile din cariera profesională și locurile de muncă precare, fenomene atât de frecvente în rândul femeilor, în special în rândul celor cu un nivel redus de calificare, au un efect negativ imediat, dar și pe termen mediu și lung.

| 5.3.4 | Familiile monoparentale, văduvele, femeile cu handicap, victimele violenței de gen, femeile în vârstă și femeile imigrante sunt deosebit de afectate de reducerile bugetare și de criză și sunt expuse unui risc crescut de excluziune socială, dată fiind lipsa de protecție și de ajutoare prin măsuri specifice. |
| --- | --- |

5.3.4

Familiile monoparentale, văduvele, femeile cu handicap, victimele violenței de gen, femeile în vârstă și femeile imigrante sunt deosebit de afectate de reducerile bugetare și de criză și sunt expuse unui risc crescut de excluziune socială, dată fiind lipsa de protecție și de ajutoare prin măsuri specifice.

5.4   „O agendă digitală pentru Europa”

| 5.4.1 | Obiectivul este de a promova accesul la tehnologiile informației și în special a internetului și utilizarea acestora de către toți cetățenii europeni, în special prin programe care să sporească alfabetizarea digitală și accesibilitatea. |
| --- | --- |

5.4.1

Obiectivul este de a promova accesul la tehnologiile informației și în special a internetului și utilizarea acestora de către toți cetățenii europeni, în special prin programe care să sporească alfabetizarea digitală și accesibilitatea.

| 5.4.2 | Pentru aceasta, statele membre vor trebui să elaboreze strategii pentru obținerea unui internet de înaltă viteză și să concentreze finanțarea publică, inclusiv cea din fondurile structurale, în domenii care nu sunt acoperite în totalitate de investiții private, și să promoveze punerea în funcțiune și utilizarea serviciilor online moderne (cum ar fi administrația electronică, servicii de sănătate online, locuința inteligentă, calificările digitale, securitatea) (15). |
| --- | --- |

5.4.2

Pentru aceasta, statele membre vor trebui să elaboreze strategii pentru obținerea unui internet de înaltă viteză și să concentreze finanțarea publică, inclusiv cea din fondurile structurale, în domenii care nu sunt acoperite în totalitate de investiții private, și să promoveze punerea în funcțiune și utilizarea serviciilor online moderne (cum ar fi administrația electronică, servicii de sănătate online, locuința inteligentă, calificările digitale, securitatea) (15).

| 5.4.3 | CESE își manifestă îngrijorarea față de lipsa unor statistici defalcate pe sexe, întrucât fără ele nu se poate cunoaște situația femeilor din sectoarele profesionale legate de noile tehnologii, și nici nivelurile de utilizare a acestora din urmă. Ar f important să se realizeze studii pertinente în vederea identificării situației femeilor, și în calitate de utilizatoare ale serviciilor, pentru a putea orienta într-un mod mai specific informația și formarea pe care le propune SE2020. |
| --- | --- |

5.4.3

CESE își manifestă îngrijorarea față de lipsa unor statistici defalcate pe sexe, întrucât fără ele nu se poate cunoaște situația femeilor din sectoarele profesionale legate de noile tehnologii, și nici nivelurile de utilizare a acestora din urmă. Ar f important să se realizeze studii pertinente în vederea identificării situației femeilor, și în calitate de utilizatoare ale serviciilor, pentru a putea orienta într-un mod mai specific informația și formarea pe care le propune SE2020.

5.5   „O Uniune a inovării”

| 5.5.1 | Printre alte acțiuni, această inițiativă are ca scop promovarea și consolidarea legăturilor dintre educație, întreprinderi, cercetare și inovare și va promova spiritul întreprinzător. Statele membre vor trebui să-și reformeze sistemele naționale și regionale de cercetare și dezvoltare pentru a-și stimula excelența și o specializare inteligentă, să acorde prioritate cheltuielilor pentru cunoaștere, să consolideze cooperarea dintre universități, cercetare și întreprinderi, să dispună de un număr suficient de absolvenți de științe matematice și inginerie și să-și concentreze eforturile asupra stimulării creativității, inovării și a spiritului întreprinzător. |
| --- | --- |

5.5.1

Printre alte acțiuni, această inițiativă are ca scop promovarea și consolidarea legăturilor dintre educație, întreprinderi, cercetare și inovare și va promova spiritul întreprinzător. Statele membre vor trebui să-și reformeze sistemele naționale și regionale de cercetare și dezvoltare pentru a-și stimula excelența și o specializare inteligentă, să acorde prioritate cheltuielilor pentru cunoaștere, să consolideze cooperarea dintre universități, cercetare și întreprinderi, să dispună de un număr suficient de absolvenți de științe matematice și inginerie și să-și concentreze eforturile asupra stimulării creativității, inovării și a spiritului întreprinzător.

| 5.5.2 | Femeile pot și trebuie să joace un rol esențial în acest proces. În 2010, în jur de 60 % dintre diplomele universitare au fost obținute de femei și, cu toate acestea, acest lucru nu se oglindește în numărul de posturi pe care ele le ocupă pe piața forței de muncă. Pe de altă parte, femeile înființează în prezent o întreprindere din trei, reprezintă 13,7 % în cadrul consiliilor de administrație ale marilor întreprinderi care sunt cotate la bursă, și doar 3 % ocupă un post de președinte. |
| --- | --- |

5.5.2

Femeile pot și trebuie să joace un rol esențial în acest proces. În 2010, în jur de 60 % dintre diplomele universitare au fost obținute de femei și, cu toate acestea, acest lucru nu se oglindește în numărul de posturi pe care ele le ocupă pe piața forței de muncă. Pe de altă parte, femeile înființează în prezent o întreprindere din trei, reprezintă 13,7 % în cadrul consiliilor de administrație ale marilor întreprinderi care sunt cotate la bursă, și doar 3 % ocupă un post de președinte.

| 5.5.3 | În majoritatea țărilor subzistă discriminarea orizontală de gen, după specializările de formare: știință, inginerie, matematică, tehnologie. Aceste studii reprezintă, în plus, un domeniu privilegiat pentru cooperarea dintre responsabilii mediului economic și ai cercetării, în special în cadrul masteratelor și al doctoratelor, la care femeile au un acces mai redus. Din acest motiv, CESE consideră că este indispensabil să se ia măsuri pentru eliminarea acestor obstacole. |
| --- | --- |

5.5.3

În majoritatea țărilor subzistă discriminarea orizontală de gen, după specializările de formare: știință, inginerie, matematică, tehnologie. Aceste studii reprezintă, în plus, un domeniu privilegiat pentru cooperarea dintre responsabilii mediului economic și ai cercetării, în special în cadrul masteratelor și al doctoratelor, la care femeile au un acces mai redus. Din acest motiv, CESE consideră că este indispensabil să se ia măsuri pentru eliminarea acestor obstacole.

| 5.5.4 | Femeile sunt încă subreprezentate în categoriile decizionale din lumea științei, ca și în domeniul afacerilor și în cel al serviciilor. În cele mai înalte posturi din universități se află doar 18 % femei. Posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și alocarea fondurilor pentru cercetare trebuie să asigure progresul femeilor în acest domeniu și să servească la sporirea potențialului de dezvoltare durabilă a societății europene. |
| --- | --- |

5.5.4

Femeile sunt încă subreprezentate în categoriile decizionale din lumea științei, ca și în domeniul afacerilor și în cel al serviciilor. În cele mai înalte posturi din universități se află doar 18 % femei. Posibilitățile de ocupare a unui loc de muncă și alocarea fondurilor pentru cercetare trebuie să asigure progresul femeilor în acest domeniu și să servească la sporirea potențialului de dezvoltare durabilă a societății europene.

5.6   „O Europă eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor”

| 5.6.1 | Această inițiativă vizează adoptarea și punerea în aplicare a unei versiuni revizuite a Planului de acțiune pentru eficiență energetică și promovarea unui program important de utilizare eficientă a resurselor (sprijinirea IMM-urilor și a familiilor), prin utilizarea fondurilor structurale și de alt tip, pentru valorificarea noii finanțări prin sisteme deja existente și modele de succes pentru investiții inovatoare, ceea ce va promova schimbarea modelelor de consum și de producție. |
| --- | --- |

5.6.1

Această inițiativă vizează adoptarea și punerea în aplicare a unei versiuni revizuite a Planului de acțiune pentru eficiență energetică și promovarea unui program important de utilizare eficientă a resurselor (sprijinirea IMM-urilor și a familiilor), prin utilizarea fondurilor structurale și de alt tip, pentru valorificarea noii finanțări prin sisteme deja existente și modele de succes pentru investiții inovatoare, ceea ce va promova schimbarea modelelor de consum și de producție.

| 5.6.2 | Energia și mediul nu sunt chestiuni neutre: utilizarea energiei, accesul la apă potabilă, reciclarea, sursele de căldură pentru încălzirea și alimentarea gospodăriilor, respectarea mediului și protecția acestuia sunt tot atâtea exemple, printre altele, care demonstrează că în aceste domenii femeile joacă un rol esențial. Nu pot avea loc schimbări în modelele de consum fără elaborarea unor măsuri specifice care să plece de la o cunoaștere concretă a realității și să fie destinate în mod diferențiat unor grupuri distincte, și, în mod principal, femeilor. |
| --- | --- |

5.6.2

Energia și mediul nu sunt chestiuni neutre: utilizarea energiei, accesul la apă potabilă, reciclarea, sursele de căldură pentru încălzirea și alimentarea gospodăriilor, respectarea mediului și protecția acestuia sunt tot atâtea exemple, printre altele, care demonstrează că în aceste domenii femeile joacă un rol esențial. Nu pot avea loc schimbări în modelele de consum fără elaborarea unor măsuri specifice care să plece de la o cunoaștere concretă a realității și să fie destinate în mod diferențiat unor grupuri distincte, și, în mod principal, femeilor.

| 5.6.3 | Acest lucru a fost recunoscut de Consiliul EPSCO, în concluziile sale din iunie 2012, care au scos în evidență rolul esențial jucat de femei în dezvoltarea durabilă. CESE împărtășește concluziile Consiliului atunci când afirmă că femeile pot avea o influență hotărâtoare în luarea de decizii care privesc mediul, în special în cadrul politicii din domeniul schimbărilor climatice. Acest lucru reprezintă o nouă oportunitate pentru femei, care pot juca un rol-cheie și își pot îmbunătăți situația personală și economică cu ajutorul noii și emergentei economii ecologice, acesta fiind un sector vital pentru dezvoltare și crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

5.6.3

Acest lucru a fost recunoscut de Consiliul EPSCO, în concluziile sale din iunie 2012, care au scos în evidență rolul esențial jucat de femei în dezvoltarea durabilă. CESE împărtășește concluziile Consiliului atunci când afirmă că femeile pot avea o influență hotărâtoare în luarea de decizii care privesc mediul, în special în cadrul politicii din domeniul schimbărilor climatice. Acest lucru reprezintă o nouă oportunitate pentru femei, care pot juca un rol-cheie și își pot îmbunătăți situația personală și economică cu ajutorul noii și emergentei economii ecologice, acesta fiind un sector vital pentru dezvoltare și crearea de locuri de muncă.

| 5.6.4 | La nivelul întreprinderilor, discriminarea verticală în acest sector rămâne considerabilă. Deși în jur de 33 % dintre posturile de conducere sunt ocupate în prezent de femei, față de 31 % în 2001, majoritatea sunt în sectorul serviciilor și al comerțului și în proporție mult mai mică în sectorul producției, construcțiilor sau energiei. |
| --- | --- |

5.6.4

La nivelul întreprinderilor, discriminarea verticală în acest sector rămâne considerabilă. Deși în jur de 33 % dintre posturile de conducere sunt ocupate în prezent de femei, față de 31 % în 2001, majoritatea sunt în sectorul serviciilor și al comerțului și în proporție mult mai mică în sectorul producției, construcțiilor sau energiei.

| 5.6.5 | Există puține studii și date care să permită cunoașterea realității de gen și identificarea măsurilor de sporire a proporției de femei în dezvoltarea durabilă. CESE consideră important să se investească, dar și să se orienteze publicul pentru depășirea prejudecăților, să se găsească soluții și să se promoveze acțiuni pozitive, dat fiind că este vorba de un sector în creștere și că, dacă situația de plecare este discriminatorie, există riscul de a adânci în sânul societății diferențele și decalajele sociale. |
| --- | --- |

5.6.5

Există puține studii și date care să permită cunoașterea realității de gen și identificarea măsurilor de sporire a proporției de femei în dezvoltarea durabilă. CESE consideră important să se investească, dar și să se orienteze publicul pentru depășirea prejudecăților, să se găsească soluții și să se promoveze acțiuni pozitive, dat fiind că este vorba de un sector în creștere și că, dacă situația de plecare este discriminatorie, există riscul de a adânci în sânul societății diferențele și decalajele sociale.

| 5.6.6 | Una dintre prioritățile Strategiei pentru egalitate este acțiunea în cadrul relațiilor externe ale UE, pe de o parte programele de cooperare cu regiunile vecine, din cadrul politicilor europene de vecinătate, în special în regiunea Euromed, și pe de altă parte intervenția UE în forumurile mondiale. Femeile imigrate din țări terțe, femeile migrante din Uniunea Europeană și cele provenind din țări învecinate au nevoie de o atenție deosebită. Este îngrijorător eșecul înregistrat la Rio+20 în materie de dezvoltare durabilă și de drepturi ale femeilor. În chestiuni critice, cum ar fi legătura dintre sănătate și drepturile sexuale și de reproducere, drepturile femeilor la proprietate și la moștenirea de terenuri, schimbările climatice și locurile de muncă ecologice nu s-a avansat deloc. |
| --- | --- |

5.6.6

Una dintre prioritățile Strategiei pentru egalitate este acțiunea în cadrul relațiilor externe ale UE, pe de o parte programele de cooperare cu regiunile vecine, din cadrul politicilor europene de vecinătate, în special în regiunea Euromed, și pe de altă parte intervenția UE în forumurile mondiale. Femeile imigrate din țări terțe, femeile migrante din Uniunea Europeană și cele provenind din țări învecinate au nevoie de o atenție deosebită. Este îngrijorător eșecul înregistrat la Rio+20 în materie de dezvoltare durabilă și de drepturi ale femeilor. În chestiuni critice, cum ar fi legătura dintre sănătate și drepturile sexuale și de reproducere, drepturile femeilor la proprietate și la moștenirea de terenuri, schimbările climatice și locurile de muncă ecologice nu s-a avansat deloc.

5.7   „O politică industrială în epoca mondializării”

| 5.7.1 | Această inițiativă emblematică are un rol fundamental în ce privește punerea în aplicare a aspectelor privind integrarea dimensiunea de gen în Strategia pentru egalitate: transparența retribuțiilor, inițiativele în favoarea egalității retribuțiilor, măsuri de încurajare a femeilor pentru a desfășura profesii netradiționale, sunt doar câteva dintre acțiunile-cheie pe care le propune strategia și care sunt în concordanță și în sinergie cu această inițiativă. |
| --- | --- |

5.7.1

Această inițiativă emblematică are un rol fundamental în ce privește punerea în aplicare a aspectelor privind integrarea dimensiunea de gen în Strategia pentru egalitate: transparența retribuțiilor, inițiativele în favoarea egalității retribuțiilor, măsuri de încurajare a femeilor pentru a desfășura profesii netradiționale, sunt doar câteva dintre acțiunile-cheie pe care le propune strategia și care sunt în concordanță și în sinergie cu această inițiativă.

| 5.7.2 | În Europa, diferența salarială între bărbați și femei se ridică la 17 %, cu o variație de între 5 % și 31 %, în funcție de stat. Există diverși factori interconectați care stau la originea acestei situații: valoare mai mică a muncii din sectoarele cu puternică prezență feminină, o discriminare profesională puternică, întreruperi ale carierei din diverse motive, printre altele. Această situație se agravează în condițiile crizei. |
| --- | --- |

5.7.2

În Europa, diferența salarială între bărbați și femei se ridică la 17 %, cu o variație de între 5 % și 31 %, în funcție de stat. Există diverși factori interconectați care stau la originea acestei situații: valoare mai mică a muncii din sectoarele cu puternică prezență feminină, o discriminare profesională puternică, întreruperi ale carierei din diverse motive, printre altele. Această situație se agravează în condițiile crizei.

| 5.7.3 | Decalajul dintre rata de ocupare și salarii s-a redus în unele cazuri, dar, din păcate, acest lucru n-a fost provocat de un progres în domeniul ocupării forței feminine și al salariilor acestora, ci de reducerea cererii în sectoarele dominate de bărbați (construcții, producție, financiar), ca efect direct al crizei. CESE reamintește că dispozițiile TFUE stabilesc printre obiectivele construcției europene cel de „îmbunătățire a condițiilor de trai și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres” (16), ceea ce este valabil pentru toți. |
| --- | --- |

5.7.3

Decalajul dintre rata de ocupare și salarii s-a redus în unele cazuri, dar, din păcate, acest lucru n-a fost provocat de un progres în domeniul ocupării forței feminine și al salariilor acestora, ci de reducerea cererii în sectoarele dominate de bărbați (construcții, producție, financiar), ca efect direct al crizei. CESE reamintește că dispozițiile TFUE stabilesc printre obiectivele construcției europene cel de „îmbunătățire a condițiilor de trai și de muncă, permițând armonizarea acestora în condiții de progres” (16), ceea ce este valabil pentru toți.

| 5.7.4 | CESE consideră că sunt necesare măsuri de relansare pentru creșterea acestor sectoare aflate în dificultate și, în mod paralel, măsuri de combatere a discriminării profesionale, în special pentru sporirea participării femeilor în domeniul științific, tehnologic, ingineresc și al matematicii. Iar, pe de altă parte, sunt necesare măsuri pentru îmbunătățirea recunoașterii sectoarelor cu mare participare feminină, cum ar fi munca casnică, serviciile de sănătate și îngrijirea persoanelor. |
| --- | --- |

5.7.4

CESE consideră că sunt necesare măsuri de relansare pentru creșterea acestor sectoare aflate în dificultate și, în mod paralel, măsuri de combatere a discriminării profesionale, în special pentru sporirea participării femeilor în domeniul științific, tehnologic, ingineresc și al matematicii. Iar, pe de altă parte, sunt necesare măsuri pentru îmbunătățirea recunoașterii sectoarelor cu mare participare feminină, cum ar fi munca casnică, serviciile de sănătate și îngrijirea persoanelor.

6.   Dimensiunea de gen în planurile naționale de reformă și în semestrul european

| 6.1 | Semestrul european de coordonare a politicii este noul instrument conceput de statele membre pentru monitorizarea punerii în aplicare a SE2020. Pactul european pentru egalitate de gen recomandă includerea unei perspective de gen și promovarea unor politici de egalitate de gen în dezvoltarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de reformă. De asemenea, invită Comisia și Consiliul să aplice dimensiunea de gen în Analiza anuală a creșterii, în concluziile și recomandările naționale pe țară (RNT). |
| --- | --- |

6.1

Semestrul european de coordonare a politicii este noul instrument conceput de statele membre pentru monitorizarea punerii în aplicare a SE2020. Pactul european pentru egalitate de gen recomandă includerea unei perspective de gen și promovarea unor politici de egalitate de gen în dezvoltarea și punerea în aplicare a planurilor naționale de reformă. De asemenea, invită Comisia și Consiliul să aplice dimensiunea de gen în Analiza anuală a creșterii, în concluziile și recomandările naționale pe țară (RNT).

| 6.2 | În aprilie 2012, douăsprezece state membre au primit recomandări naționale specifice incluzând dimensiunea de gen în planurile naționale de acțiune. Comisia a recomandat și CESE sprijină reformele concrete în următoarele domenii: consolidarea participării femeilor pe piața forței de muncă, îmbunătățirea disponibilității și a calității serviciilor de grădinițe și de școli deschise toată ziua, asistența acordată persoanelor în vârstă, inclusiv pentru îngrijirea și asistența acordată altor persoane dependente. |
| --- | --- |

6.2

În aprilie 2012, douăsprezece state membre au primit recomandări naționale specifice incluzând dimensiunea de gen în planurile naționale de acțiune. Comisia a recomandat și CESE sprijină reformele concrete în următoarele domenii: consolidarea participării femeilor pe piața forței de muncă, îmbunătățirea disponibilității și a calității serviciilor de grădinițe și de școli deschise toată ziua, asistența acordată persoanelor în vârstă, inclusiv pentru îngrijirea și asistența acordată altor persoane dependente.

| 6.3 | Majoritatea recomandărilor vizează creșterea ratei de ocupare a femeilor, dar nu țin seama de barierele din calea garantării unui loc de muncă de calitate în ce privește remunerarea, condițiile de muncă și a egalizării responsabilității familiale față de bărbați. O singură țară, Austria, a primit recomandarea de a reduce decalajul de salariu dintre bărbați și femei, în ciuda faptului că acesta există în toate statele membre. |
| --- | --- |

6.3

Majoritatea recomandărilor vizează creșterea ratei de ocupare a femeilor, dar nu țin seama de barierele din calea garantării unui loc de muncă de calitate în ce privește remunerarea, condițiile de muncă și a egalizării responsabilității familiale față de bărbați. O singură țară, Austria, a primit recomandarea de a reduce decalajul de salariu dintre bărbați și femei, în ciuda faptului că acesta există în toate statele membre.

| 6.4 | CESE consideră îngrijorătoare unele recomandări care ar putea avea un efect negativ asupra egalității de gen: cele care privesc reforma sistemelor de pensii, propunerile de revizuire a mecanismelor de ajustare a salariilor și a pensiilor, creșterea vârstei de pensionare, fără a se ține seama de anii de viață sănătoasă, propunerea de introducere a unor stimulente fiscale pentru al doilea venit al unui cuplu. |
| --- | --- |

6.4

CESE consideră îngrijorătoare unele recomandări care ar putea avea un efect negativ asupra egalității de gen: cele care privesc reforma sistemelor de pensii, propunerile de revizuire a mecanismelor de ajustare a salariilor și a pensiilor, creșterea vârstei de pensionare, fără a se ține seama de anii de viață sănătoasă, propunerea de introducere a unor stimulente fiscale pentru al doilea venit al unui cuplu.

Bruxelles, 17 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2010) 2020 final, în continuare „SE2020”.

1

(2)  COM(2010) 491 final, în continuare, „Strategia pentru egalitate”.

2

(3)  JO C 277, 17.11.2009, p. 102-108.

3

(4)  JO C 351, 15.11.2012, p. 21-26.

4

(5)  Componența CESE: 343 de membri, 81 (23,6 %) sunt femei. Pe grupuri:: Grupul I: 112 membri, din care 22 (22,1 %) sunt femei, Grupul II: 120 de membri, din care 32 (26,8 %) sunt femei, Grupul III: 111 membri, din care 27 (24,3 %) sunt femei.

5

(6)  COM (2006) 92 final și JO C 354, 28.12.2010, p. 1-7.

6

(7)  Gender mainstreaming:„Integrarea egalității între femei și bărbați în tendința dominantă, astfel încât bărbații și femeile să obțină beneficii egale. Aceasta necesită revizuirea fiecărei politici în parte, elaborarea, executarea, monitorizarea și evaluarea, în vederea promovării egalității între femei și bărbați”, Comisia Europeană, Ghidul EQUAL.

7

Gender mainstreaming:

(8)  JO C 155, 25.5.2011, p. 10-13.

8

(9)  JO C 21, 21.1.2011. p 39.

9

(10)  JO C 318, 23.12.2009, p. 15-21.

10

(11)  Gender equality, economic growth and employment, Åsa Löfström (http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3988& langId=en)

11

Gender equality, economic growth and employment

(12)  CESE a elaborat avize pentru fiecare dintre ele.

12

(13)  JO C 132/06, 3.5.2011, p. 26-28.

13

(14)  JO C 143, 22.5.2012, p. 88-93

14

(15)  JO C 318, 29.10.2011, p. 9-18

15

(16)  Articolul 151 din TFUE.

16

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/15

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Pirateria maritimă: consolidarea capacității de reacție a UE” (aviz din proprie inițiativă)

2013/C 76/03

Raportor: dr Anna BREDIMA

La 12 iulie 2012, în conformitate cu articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură, Comitetul Economic și Social European a hotărât să elaboreze un aviz din proprie inițiativă pe tema

„Pirateria maritimă: consolidarea capacității de reacție a UE”.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 26 noiembrie 2012.

În cea de a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 147 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 8 abțineri.

1.   Concluzii

| 1.1 | Gravitatea fenomenului pirateriei maritime nu a fost pe deplin înțeleasă de societatea civilă din Europa. CESE își propune să sporească sensibilitatea societății civile și a opiniei publice europene, astfel încât să se ajungă la o mobilizare a statelor membre și a instituțiilor UE în vederea întreprinderii de acțiuni concrete de eradicare a acestui fenomen. În 2011, Ziua maritimă mondială a marinei a fost dedicată combaterii pirateriei. Natura multidimensională a acesteia din urmă impune un demers holistic, nu unul ad-hoc și punctual. Pirateria nu reprezintă o realitate îndepărtată, localizată undeva în Oceanul Indian și care privește doar navele atacate și echipajele acestora. Ea îi afectează, sub multiple aspecte, și pe consumatorii și contribuabilii europeni, nefiind doar „un simptom cu care se poate trăi”.
  CESE se pronunță în favoarea adoptării unei poziții politice concrete din partea instituțiilor UE și a statelor membre, în scopul găsirii unei soluții definitive pentru problema pirateriei. |
| --- | --- |

1.1

Gravitatea fenomenului pirateriei maritime nu a fost pe deplin înțeleasă de societatea civilă din Europa. CESE își propune să sporească sensibilitatea societății civile și a opiniei publice europene, astfel încât să se ajungă la o mobilizare a statelor membre și a instituțiilor UE în vederea întreprinderii de acțiuni concrete de eradicare a acestui fenomen. În 2011, Ziua maritimă mondială a marinei a fost dedicată combaterii pirateriei. Natura multidimensională a acesteia din urmă impune un demers holistic, nu unul ad-hoc și punctual. Pirateria nu reprezintă o realitate îndepărtată, localizată undeva în Oceanul Indian și care privește doar navele atacate și echipajele acestora. Ea îi afectează, sub multiple aspecte, și pe consumatorii și contribuabilii europeni, nefiind doar „un simptom cu care se poate trăi”.

CESE se pronunță în favoarea adoptării unei poziții politice concrete din partea instituțiilor UE și a statelor membre, în scopul găsirii unei soluții definitive pentru problema pirateriei.

| 1.2 | UE dispune de un set excepțional de instrumente, care merg de la ajutorul pentru comerț și dezvoltare la prezență militară, consolidarea instituțiilor statului și reconstrucție. |
| --- | --- |

1.2

UE dispune de un set excepțional de instrumente, care merg de la ajutorul pentru comerț și dezvoltare la prezență militară, consolidarea instituțiilor statului și reconstrucție.

| 1.3 | CESE salută decizia Consiliului de Securitate al ONU și a UE de a prelungi misiunea EU NAVFOR ATALANTA până în decembrie 2014, precum și de a extinde teatrul de operații la est și la sud, în Oceanul Indian și pe coasta Somaliei. Comitetul consideră că EU NAVFOR ar trebui să primească un mandat mai puternic, cu reguli mai bune privind angajarea armată. CESE îndeamnă la menținerea nestrămutată a angajamentelor privind numărul de nave desfășurate de statele membre pentru această operațiune. |
| --- | --- |

1.3

CESE salută decizia Consiliului de Securitate al ONU și a UE de a prelungi misiunea EU NAVFOR ATALANTA până în decembrie 2014, precum și de a extinde teatrul de operații la est și la sud, în Oceanul Indian și pe coasta Somaliei. Comitetul consideră că EU NAVFOR ar trebui să primească un mandat mai puternic, cu reguli mai bune privind angajarea armată. CESE îndeamnă la menținerea nestrămutată a angajamentelor privind numărul de nave desfășurate de statele membre pentru această operațiune.

| 1.4 | O importanță deosebită o prezintă punerea recentă în legătură a Acordului de cooperare regională privind combaterea pirateriei și a jafurilor armate asupra navelor în Asia (Regional Cooperation Agreement on Combating Piracy and Armed Robbery against Ships in Asia – ReCAAP) cu Codul de conduită de la Djibouti și cu acordurile bilaterale de urmărire în justiție a piraților, încheiate între UE și Kenya, Seychelles, Mauritius și alte țări. |
| --- | --- |

1.4

O importanță deosebită o prezintă punerea recentă în legătură a Acordului de cooperare regională privind combaterea pirateriei și a jafurilor armate asupra navelor în Asia (Regional Cooperation Agreement on Combating Piracy and Armed Robbery against Ships in Asia – ReCAAP) cu Codul de conduită de la Djibouti și cu acordurile bilaterale de urmărire în justiție a piraților, încheiate între UE și Kenya, Seychelles, Mauritius și alte țări.

| 1.5 | CESE susține lansarea, de către Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), a unei misiuni de consolidare a capacităților maritime regionale. Misiunea EUCAP NESTOR va ajuta țările din Cornul Africii să pună la punct un plan general de combatere a pirateriei, să elaboreze legislația corespunzătoare și să asigure dotarea pazei de coastă. |
| --- | --- |

1.5

CESE susține lansarea, de către Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), a unei misiuni de consolidare a capacităților maritime regionale. Misiunea EUCAP NESTOR va ajuta țările din Cornul Africii să pună la punct un plan general de combatere a pirateriei, să elaboreze legislația corespunzătoare și să asigure dotarea pazei de coastă.

| 1.6 | CESE solicită statelor membre ale UE și statelor aflate în proces de aderare sau care au încheiat acorduri de asociere cu UE să aplice legislația de combatere a pirateriei și să urmărească în justiție pirații care operează în largul mării, în conformitate cu articolul 105 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (United Nations Convention on the Law of the Sea - UNCLOS), adoptată la 10 decembrie 1982. |
| --- | --- |

1.6

CESE solicită statelor membre ale UE și statelor aflate în proces de aderare sau care au încheiat acorduri de asociere cu UE să aplice legislația de combatere a pirateriei și să urmărească în justiție pirații care operează în largul mării, în conformitate cu articolul 105 din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (United Nations Convention on the Law of the Sea - UNCLOS), adoptată la 10 decembrie 1982.

| 1.7 | CESE încurajează sectorul naval să pună în aplicare cele mai bune practici de gestionare revizuite (BMP 4), în ceea ce privește măsurile de autoprotecție la bordul navelor. CESE invită statele membre care preconizează să permită utilizarea de agenți înarmați privați, calificați, pentru protecția navelor vulnerabile, să se conformeze orientărilor relevante ale Organizației Maritime Internaționale (OMI) și să pună la punct un cadru juridic strict care să stabilească, printre altele, condițiile responsabilității comandantului navei, mai ales în situația deschiderii focului. Recursul la astfel de agenți nu constituie însă o soluție în sine și nu ar trebui să devină o regulă, el venind doar în completarea BMP. Statele membre sunt încurajate să organizeze convoaie cu escortă militară și să furnizeze forțe militare terestre, adică detașamente de protecție a navelor (Vessel Protection Detachments - VPDs), care să acționeze sub egida ONU, fiind prezente la bordul navelor în cursul traversării zonelor cu risc ridicat. |
| --- | --- |

1.7

CESE încurajează sectorul naval să pună în aplicare cele mai bune practici de gestionare revizuite (BMP 4), în ceea ce privește măsurile de autoprotecție la bordul navelor. CESE invită statele membre care preconizează să permită utilizarea de agenți înarmați privați, calificați, pentru protecția navelor vulnerabile, să se conformeze orientărilor relevante ale Organizației Maritime Internaționale (OMI) și să pună la punct un cadru juridic strict care să stabilească, printre altele, condițiile responsabilității comandantului navei, mai ales în situația deschiderii focului. Recursul la astfel de agenți nu constituie însă o soluție în sine și nu ar trebui să devină o regulă, el venind doar în completarea BMP. Statele membre sunt încurajate să organizeze convoaie cu escortă militară și să furnizeze forțe militare terestre, adică detașamente de protecție a navelor (Vessel Protection Detachments - VPDs), care să acționeze sub egida ONU, fiind prezente la bordul navelor în cursul traversării zonelor cu risc ridicat.

| 1.8 | CESE nu este de acord cu restricțiile referitoare la plata răscumpărărilor, considerând că acest lucru s-ar dovedi contraproductiv și ar pune ostatecii în și mai mare primejdie. Pentru moment, răscumpărările rămân un instrument care poate garanta revenirea în siguranță a navigatorilor, folosiți ca scuturi umane. CESE condamnă practicile piraterești care constau în uciderea sau torturarea marinarilor, folosite ca mijloc de presiune în vederea achitării răscumpărărilor. |
| --- | --- |

1.8

CESE nu este de acord cu restricțiile referitoare la plata răscumpărărilor, considerând că acest lucru s-ar dovedi contraproductiv și ar pune ostatecii în și mai mare primejdie. Pentru moment, răscumpărările rămân un instrument care poate garanta revenirea în siguranță a navigatorilor, folosiți ca scuturi umane. CESE condamnă practicile piraterești care constau în uciderea sau torturarea marinarilor, folosite ca mijloc de presiune în vederea achitării răscumpărărilor.

| 1.9 | CESE consideră că soluția la problema pirateriei rezidă în identificarea și interceptarea fluxurilor financiare aferente. El salută ideea orientării atenției asupra finanțatorilor și coordonarea bazelor de date, pentru a înțelege mai bine modelul „afacerii” pirateriei. UE ar trebui să elaboreze o „listă neagră” a instituțiilor financiare implicate în spălarea banilor proveniți din piraterie. Europol și Eurojust ar putea avea un rol foarte important de jucat în acest sens. |
| --- | --- |

1.9

CESE consideră că soluția la problema pirateriei rezidă în identificarea și interceptarea fluxurilor financiare aferente. El salută ideea orientării atenției asupra finanțatorilor și coordonarea bazelor de date, pentru a înțelege mai bine modelul „afacerii” pirateriei. UE ar trebui să elaboreze o „listă neagră” a instituțiilor financiare implicate în spălarea banilor proveniți din piraterie. Europol și Eurojust ar putea avea un rol foarte important de jucat în acest sens.

| 1.10 | CESE îndeamnă stăruitor instituțiile europene să abordeze problema creșterii numărului de jafuri armate comise pe mare (armed robbery at sea - ARAS) și a furturilor de petrol în regiunea Africii de Vest și în Golful Guineei. Având în vedere că modul de operare în cazurile de jaf armat pe mare diferă foarte mult de cel al piraților somalezi, în această regiune se impun măsuri specifice. Zilnic, trei milioane de barili de petrol și 50 % din comerțul mondial efectuat cu containere trec prin zonele din Oceanul Indian populate de pirați. |
| --- | --- |

1.10

CESE îndeamnă stăruitor instituțiile europene să abordeze problema creșterii numărului de jafuri armate comise pe mare (armed robbery at sea - ARAS) și a furturilor de petrol în regiunea Africii de Vest și în Golful Guineei. Având în vedere că modul de operare în cazurile de jaf armat pe mare diferă foarte mult de cel al piraților somalezi, în această regiune se impun măsuri specifice. Zilnic, trei milioane de barili de petrol și 50 % din comerțul mondial efectuat cu containere trec prin zonele din Oceanul Indian populate de pirați.

| 1.11 | CESE subliniază necesitatea eliberării urgente a celor 218 navigatori ținuți în prezent ostateci și încurajează formarea profesională anti-piraterie a marinarilor, destinată auto-apărării, precum și înființarea de centre medicale pentru cei care au fost ținuți în captivitate. Baza juridică este constituită din trei convenții internaționale (Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers – Standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart, 2010; International Ship and Port Facility Security Code – Codul internațional pentru securitatea navelor și a instalațiilor portuare, 2004 și Convenția privind munca din domeniul maritim din 2006 – Maritime Labour Convention) ce reglementează pregătirea pre-îmbarcare, antrenamentele și exercițiile de la bordul navelor, repatrierea, despăgubirile acordate, stabilirea contactelor cu familia și asistența acordată navigatorilor după eliberare. CESE îndeamnă UE să consolideze aceste convenții și să elaboreze noi orientări detaliate care să vizeze asigurarea de condiții bune marinarilor care au devenit sau ar putea deveni victime ale pirateriei, precum și familiilor acestora. UE ar trebui să își asume un rol de frunte în modificarea acestor convenții internaționale, în sensul includerii în acestea de măsuri în beneficiul navigatorilor luați ostateci. |
| --- | --- |

1.11

CESE subliniază necesitatea eliberării urgente a celor 218 navigatori ținuți în prezent ostateci și încurajează formarea profesională anti-piraterie a marinarilor, destinată auto-apărării, precum și înființarea de centre medicale pentru cei care au fost ținuți în captivitate. Baza juridică este constituită din trei convenții internaționale (Standards of Training, Certification and Watchkeeping for Seafarers – Standardele de pregătire a navigatorilor, brevetare/atestare și efectuare a serviciului de cart, 2010; International Ship and Port Facility Security Code – Codul internațional pentru securitatea navelor și a instalațiilor portuare, 2004 și Convenția privind munca din domeniul maritim din 2006 – Maritime Labour Convention) ce reglementează pregătirea pre-îmbarcare, antrenamentele și exercițiile de la bordul navelor, repatrierea, despăgubirile acordate, stabilirea contactelor cu familia și asistența acordată navigatorilor după eliberare. CESE îndeamnă UE să consolideze aceste convenții și să elaboreze noi orientări detaliate care să vizeze asigurarea de condiții bune marinarilor care au devenit sau ar putea deveni victime ale pirateriei, precum și familiilor acestora. UE ar trebui să își asume un rol de frunte în modificarea acestor convenții internaționale, în sensul includerii în acestea de măsuri în beneficiul navigatorilor luați ostateci.

| 1.12 | Alegerile din 20 august 2012 au constituit un eveniment crucial în istoria „statului eșuat” Somalia. CESE se angajează să se implice în viitoarele demersuri ale UE de sprijinire a procesului de constituire a societății civile, după modelul unor acțiuni similare întreprinse în alte state africane. |
| --- | --- |

1.12

Alegerile din 20 august 2012 au constituit un eveniment crucial în istoria „statului eșuat” Somalia. CESE se angajează să se implice în viitoarele demersuri ale UE de sprijinire a procesului de constituire a societății civile, după modelul unor acțiuni similare întreprinse în alte state africane.

| 1.13 | CESE solicită o acțiune coordonată a UE în vederea direcționării unei părți din ajutorul pentru dezvoltare sau a altor resurse către programele de pregătire a tinerilor pentru profesia de pescar și către promovarea agriculturii durabile și a spiritului antreprenorial. Asigurarea unor condiții de viață decente pentru tinerii somalezi ar putea diminua atractivitatea „carierei” de pirat. |
| --- | --- |

1.13

CESE solicită o acțiune coordonată a UE în vederea direcționării unei părți din ajutorul pentru dezvoltare sau a altor resurse către programele de pregătire a tinerilor pentru profesia de pescar și către promovarea agriculturii durabile și a spiritului antreprenorial. Asigurarea unor condiții de viață decente pentru tinerii somalezi ar putea diminua atractivitatea „carierei” de pirat.

2.   Natura multidimensională a problemei pirateriei

2.1   Complexitatea fenomenului

| 2.1.1 | Dup cinci ani în care atacurile piraților asupra navelor comerciale s-au înmulțit în Golful Aden, bazinul somalez, Marea Arabiei și Oceanul Indian, datele statistice recente ar putea crea confuzii, în sensul că s-ar putea crede că fenomenul pirateriei se află sub control. O asemenea concluzie ar fi greșită, deoarece nu ar ține seama de efectul de imitație și de accentuarea fenomenului în Africa de Vest. Problema pirateriei este din păcate una mondială, ea fiind întâlnită de asemenea în Indonezia, Strâmtoarea Malacca/Singapore, Marea Chinei de Sud și America de Sud. Conform datelor disponibile la 24 septembrie 2012, s-au înregistrat 50 de incidente în Somalia, 34 în Golful Guineei și 51 în Indonezia. |
| --- | --- |

2.1.1

Dup cinci ani în care atacurile piraților asupra navelor comerciale s-au înmulțit în Golful Aden, bazinul somalez, Marea Arabiei și Oceanul Indian, datele statistice recente ar putea crea confuzii, în sensul că s-ar putea crede că fenomenul pirateriei se află sub control. O asemenea concluzie ar fi greșită, deoarece nu ar ține seama de efectul de imitație și de accentuarea fenomenului în Africa de Vest. Problema pirateriei este din păcate una mondială, ea fiind întâlnită de asemenea în Indonezia, Strâmtoarea Malacca/Singapore, Marea Chinei de Sud și America de Sud. Conform datelor disponibile la 24 septembrie 2012, s-au înregistrat 50 de incidente în Somalia, 34 în Golful Guineei și 51 în Indonezia.

| 2.1.2 | Utilizarea navelor-mamă le-a permis piraților să acționeze mai eficient. Schimbarea permanentă a tacticilor, echipamentele care facilitează identificarea țintelor și instrumentele care permit spargerea camerelor de siguranță blindate de la bordul navelor i-a făcut pe pirați mai agresivi, mai pricepuți și mai violenți, lucru care a dus uneori la moartea unor navigatori. |
| --- | --- |

2.1.2

Utilizarea navelor-mamă le-a permis piraților să acționeze mai eficient. Schimbarea permanentă a tacticilor, echipamentele care facilitează identificarea țintelor și instrumentele care permit spargerea camerelor de siguranță blindate de la bordul navelor i-a făcut pe pirați mai agresivi, mai pricepuți și mai violenți, lucru care a dus uneori la moartea unor navigatori.

| 2.1.3 | Pirateria ia naștere ca o problemă maritimă, pentru a se transforma apoi într-o chestiune umanitară, comercială și de economie globală, care afectează consumatorii de pe întreg globul. Costurile acestui fenomen ar putea exploda în situația întreruperii lanțului de aprovizionare cu alimente și energie, dacă comunitatea internațională nu va combate eficient activitățile de piraterie sau dacă sindicatele marinarilor vor refuza navigația în zonele grav afectate de acest fenomen. Aceste zone sunt străbătute anual de optsprezece mii de nave. Pirateria în Golful Aden/Cornul Africii constituie o amenințare strategică pentru UE, ea afectând circulația pe principalul coridor Europa-Asia. Pentru a evita Canalul Suez, companiile folosesc din ce în ce mai des ruta care trece pe la Capul Bunei Speranțe. Pirateria a devenit o activitate criminală foarte profitabilă și o „carieră” atractivă pentru tinerii din zonă. Costurile pe care le implică sunt disproporționate în raport cu numărul existent al piraților (circa 1 500 în Somalia). Pirateria împiedică livrarea ajutorului alimentar din partea UE, în situația în care victimele secetei din Africa au nevoie disperată de acesta. Dimensiunea prezenței navale în Oceanul Indian a fost comparată cu „patrularea întregului teritoriu european cu 20 de mașini de poliție”. |
| --- | --- |

2.1.3

Pirateria ia naștere ca o problemă maritimă, pentru a se transforma apoi într-o chestiune umanitară, comercială și de economie globală, care afectează consumatorii de pe întreg globul. Costurile acestui fenomen ar putea exploda în situația întreruperii lanțului de aprovizionare cu alimente și energie, dacă comunitatea internațională nu va combate eficient activitățile de piraterie sau dacă sindicatele marinarilor vor refuza navigația în zonele grav afectate de acest fenomen. Aceste zone sunt străbătute anual de optsprezece mii de nave. Pirateria în Golful Aden/Cornul Africii constituie o amenințare strategică pentru UE, ea afectând circulația pe principalul coridor Europa-Asia. Pentru a evita Canalul Suez, companiile folosesc din ce în ce mai des ruta care trece pe la Capul Bunei Speranțe. Pirateria a devenit o activitate criminală foarte profitabilă și o „carieră” atractivă pentru tinerii din zonă. Costurile pe care le implică sunt disproporționate în raport cu numărul existent al piraților (circa 1 500 în Somalia). Pirateria împiedică livrarea ajutorului alimentar din partea UE, în situația în care victimele secetei din Africa au nevoie disperată de acesta. Dimensiunea prezenței navale în Oceanul Indian a fost comparată cu „patrularea întregului teritoriu european cu 20 de mașini de poliție”.

| 2.1.4 | Nu se poate tolera ca actele de piraterie să rămână nepedepsite și nici ca dreptul și ordinea internațională să fie subminate (Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării – CNUDM, 1982). Va trebui ca UE să facă dovada unei voințe politice puternice pentru a eradica acest fenomen. Grupul de contact al ONU pentru combaterea pirateriei în largul coastelor Somaliei a promovat elaborarea unei strategii globale, care cuprinde măsuri preventive și de descurajare, precum și orientări operaționale pentru o mai bună cooperare a forțelor navale, urmărirea în justiție a piraților și identificarea resurselor lor financiare. |
| --- | --- |

2.1.4

Nu se poate tolera ca actele de piraterie să rămână nepedepsite și nici ca dreptul și ordinea internațională să fie subminate (Convenția Națiunilor Unite privind dreptul mării – CNUDM, 1982). Va trebui ca UE să facă dovada unei voințe politice puternice pentru a eradica acest fenomen. Grupul de contact al ONU pentru combaterea pirateriei în largul coastelor Somaliei a promovat elaborarea unei strategii globale, care cuprinde măsuri preventive și de descurajare, precum și orientări operaționale pentru o mai bună cooperare a forțelor navale, urmărirea în justiție a piraților și identificarea resurselor lor financiare.

| 2.1.5 | UE, care controlează 40 % din navigația mondială, nu își poate permite o creștere necontrolată a pirateriei. După cum a declarat comisarul pentru transport, dl Kallas, „pirateria pe mare reprezintă o veritabilă amenințare la adresa politicii europene a transporturilor”. De asemenea, acest fenomen pune în primejdie comerțul exterior, aprovizionarea cu energie și securitatea energetică a UE, precum și condițiile de trai ale navigatorilor și livrarea ajutorului umanitar. |
| --- | --- |

2.1.5

UE, care controlează 40 % din navigația mondială, nu își poate permite o creștere necontrolată a pirateriei. După cum a declarat comisarul pentru transport, dl Kallas, „pirateria pe mare reprezintă o veritabilă amenințare la adresa politicii europene a transporturilor”. De asemenea, acest fenomen pune în primejdie comerțul exterior, aprovizionarea cu energie și securitatea energetică a UE, precum și condițiile de trai ale navigatorilor și livrarea ajutorului umanitar.

2.2   Costurile pirateriei sub aspect uman

| 2.2.1 | În 2011, peste șapte navigatori au fost uciși, iar 39 au fost răniți de pirați. În 2012 (date actualizate la 24 septembrie 2012), șase marinari au fost uciși și alți 448 au fost luați ostateci, înregistrându-se 225 de atacuri și 24 de deturnări. La 30 iunie 2012, pirații din Somalia au capturat 11 nave și au luat ostateci 218 marinari. Din 2007, peste 43 de navigatori au fost uciși, iar 2 653 au fost luați ostateci în cursul unor acte de piraterie care au avut loc în largul coastelor Somaliei. |
| --- | --- |

2.2.1

În 2011, peste șapte navigatori au fost uciși, iar 39 au fost răniți de pirați. În 2012 (date actualizate la 24 septembrie 2012), șase marinari au fost uciși și alți 448 au fost luați ostateci, înregistrându-se 225 de atacuri și 24 de deturnări. La 30 iunie 2012, pirații din Somalia au capturat 11 nave și au luat ostateci 218 marinari. Din 2007, peste 43 de navigatori au fost uciși, iar 2 653 au fost luați ostateci în cursul unor acte de piraterie care au avut loc în largul coastelor Somaliei.

| 2.2.2 | Asociațiile internaționale ale armatorilor și navigatorilor [ca de exemplu Camera Internațională de Transport Maritim (ICS), Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF), Forumul Armatorilor Asiatici (ASF) și Asociația SOS Save Our Seafarers (Salvați marinarii), care cuprinde 31 de organizații internaționale din domeniul maritim] și-au unit eforturile într-o încercare de sensibilizare – prin intermediul media și prin contactarea, la cel mai înalt nivel, a oamenilor politici și a responsabililor din sector – cu privire la costurile umane și economice ale pirateriei. Forumul Armatorilor Asiatici (24 mai 2012) a arătat că, în ultimii șapte ani, 62 de marinari au murit ca urmare a actelor de piraterie, în vreme ce 4 000 au fost ținuți ostateci la bordul a circa 200 de nave capturate de somalezi. Dacă frecvența atacurilor în Oceanul Indian s-a micșorat pentru prima dată în cinci ani (2007-2012), numărul marinarilor uciși s-a triplat în ultimii doi ani (Sultan Ahmed bin Sulayem, președinte al DP World, 30.6.2012). Prin urmare, lucrurile nu pot rămâne așa. |
| --- | --- |

2.2.2

Asociațiile internaționale ale armatorilor și navigatorilor [ca de exemplu Camera Internațională de Transport Maritim (ICS), Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA), Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF), Forumul Armatorilor Asiatici (ASF) și Asociația SOS Save Our Seafarers (Salvați marinarii), care cuprinde 31 de organizații internaționale din domeniul maritim] și-au unit eforturile într-o încercare de sensibilizare – prin intermediul media și prin contactarea, la cel mai înalt nivel, a oamenilor politici și a responsabililor din sector – cu privire la costurile umane și economice ale pirateriei. Forumul Armatorilor Asiatici (24 mai 2012) a arătat că, în ultimii șapte ani, 62 de marinari au murit ca urmare a actelor de piraterie, în vreme ce 4 000 au fost ținuți ostateci la bordul a circa 200 de nave capturate de somalezi. Dacă frecvența atacurilor în Oceanul Indian s-a micșorat pentru prima dată în cinci ani (2007-2012), numărul marinarilor uciși s-a triplat în ultimii doi ani (Sultan Ahmed bin Sulayem, președinte al DP World, 30.6.2012). Prin urmare, lucrurile nu pot rămâne așa.

| 2.2.3 | Stoparea pirateriei presupune mai întâi de toate acțiuni de prevenire și nu împiedicarea efectuării plăților care asigură eliberarea victimelor acestor acte. Navigatorii nu trebuie considerați „victime colaterale”, care pot fi tolerate în războiul împotriva pirateriei (Nautilus International). |
| --- | --- |

2.2.3

Stoparea pirateriei presupune mai întâi de toate acțiuni de prevenire și nu împiedicarea efectuării plăților care asigură eliberarea victimelor acestor acte. Navigatorii nu trebuie considerați „victime colaterale”, care pot fi tolerate în războiul împotriva pirateriei (Nautilus International).

2.3   Costurile pirateriei sub aspect economic

| 2.3.1 | Merită semnalate două rapoarte privind costurile economice ale pirateriei. |
| --- | --- |

2.3.1

Merită semnalate două rapoarte privind costurile economice ale pirateriei.

| 2.3.2 | The Economic Cost of Maritime Piracy (Costurile economice ale pirateriei maritime), din decembrie 2010, care analizează costurile directe: răscumpărările, primele de asigurare, devierea rutelor maritime pe la Capul Bunei Speranțe, măsuri de securitate vizând descurajarea, paznici înarmați, desfășurarea a trei misiuni navale, acțiuni în justiție, finanțarea organizațiilor anti-piraterie, costurile umanitare. Costurile anuale totale sunt estimate la 7-12 miliarde USD. De asemenea, One Earth Foundation a evaluat răscumpărările din perioada 2009-2010 la 830 de milioane USD, iar costul anual al echipamentelor de descurajare/gărzilor private înarmate la 360 de milioane - 2,5 miliarde USD. |
| --- | --- |

2.3.2

The Economic Cost of Maritime Piracy (Costurile economice ale pirateriei maritime), din decembrie 2010, care analizează costurile directe: răscumpărările, primele de asigurare, devierea rutelor maritime pe la Capul Bunei Speranțe, măsuri de securitate vizând descurajarea, paznici înarmați, desfășurarea a trei misiuni navale, acțiuni în justiție, finanțarea organizațiilor anti-piraterie, costurile umanitare. Costurile anuale totale sunt estimate la 7-12 miliarde USD. De asemenea, One Earth Foundation a evaluat răscumpărările din perioada 2009-2010 la 830 de milioane USD, iar costul anual al echipamentelor de descurajare/gărzilor private înarmate la 360 de milioane - 2,5 miliarde USD.

| 2.3.3 | The Economics of Piracy (Economia pirateriei), din mai 2011, care studiază „lanțul de valori” al pirateriei, care cuprinde pirați, finanțatori, contabili și furnizori de arme. Raportul demonstrează că pirateria se poate dovedi o alegere foarte profitabilă, dacă se ține seama de PIB-ul pe locuitor din Somalia (venitul unui pirat putând fi de 67-157 de ori mai mare decât venitul mediu din Somalia). Documentul pune accentul pe necesitatea de a se lua urma banilor transferați prin sistemul informal hawala, apreciind costurile anuale la 4,9-8,3 miliarde USD. |
| --- | --- |

2.3.3

The Economics of Piracy (Economia pirateriei), din mai 2011, care studiază „lanțul de valori” al pirateriei, care cuprinde pirați, finanțatori, contabili și furnizori de arme. Raportul demonstrează că pirateria se poate dovedi o alegere foarte profitabilă, dacă se ține seama de PIB-ul pe locuitor din Somalia (venitul unui pirat putând fi de 67-157 de ori mai mare decât venitul mediu din Somalia). Documentul pune accentul pe necesitatea de a se lua urma banilor transferați prin sistemul informal hawala, apreciind costurile anuale la 4,9-8,3 miliarde USD.

3.   Acțiunile UE

3.1   Instituțiile europene

| 3.1.1 | În Declarația comună privind un parteneriat pentru combaterea pirateriei maritime și a jafului armat în vestul Oceanului Indian (Londra, 15 mai 2012), Uniunea Europeană și Organizația Maritimă Internațională (OMI) și-au reafirmat hotărârea de a-și spori capacitatea de luptă împotriva pirateriei maritime și jafului armat și de a îmbunătăți guvernanța maritimă în zona menționată. Codul de conduită de la Djibouti a devenit un instrument esențial, care a permis unui număr de 18 țări din Africa de Est să formuleze un răspuns regional la problema în discuție. În plus, UE a sprijinit financiar timp de trei ani Biroul maritim internațional (BMI), în legătură cu activitățile Centrului de observare a piraterie al acestuia, care se ocupă de eliminarea actelor de piraterie și a jafurilor armate asupra navelor. |
| --- | --- |

3.1.1

În Declarația comună privind un parteneriat pentru combaterea pirateriei maritime și a jafului armat în vestul Oceanului Indian (Londra, 15 mai 2012), Uniunea Europeană și Organizația Maritimă Internațională (OMI) și-au reafirmat hotărârea de a-și spori capacitatea de luptă împotriva pirateriei maritime și jafului armat și de a îmbunătăți guvernanța maritimă în zona menționată. Codul de conduită de la Djibouti a devenit un instrument esențial, care a permis unui număr de 18 țări din Africa de Est să formuleze un răspuns regional la problema în discuție. În plus, UE a sprijinit financiar timp de trei ani Biroul maritim internațional (BMI), în legătură cu activitățile Centrului de observare a piraterie al acestuia, care se ocupă de eliminarea actelor de piraterie și a jafurilor armate asupra navelor.

| 3.1.2 | Grupul internațional de contact privind pirateria analizează modalități de interceptare a beneficiarilor, având în vedere că răscumpărări de 300-500 milioane EUR ajung la șefi de rețele din Somalia, care le depozitează chiar și în bănci din UE. CESE face un apel ferm la identificarea și confiscarea acestor răscumpărări, așa încât pirateria să nu mai reprezinte o asemenea atracție. |
| --- | --- |

3.1.2

Grupul internațional de contact privind pirateria analizează modalități de interceptare a beneficiarilor, având în vedere că răscumpărări de 300-500 milioane EUR ajung la șefi de rețele din Somalia, care le depozitează chiar și în bănci din UE. CESE face un apel ferm la identificarea și confiscarea acestor răscumpărări, așa încât pirateria să nu mai reprezinte o asemenea atracție.

| 3.1.3 | După adoptarea cadrului strategic pentru Cornul Africii, numirea unui reprezentant special care să coordoneze acțiunile UE din regiune constituie un pas în direcția cea bună. |
| --- | --- |

3.1.3

După adoptarea cadrului strategic pentru Cornul Africii, numirea unui reprezentant special care să coordoneze acțiunile UE din regiune constituie un pas în direcția cea bună.

| 3.1.4 | CESE salută rezoluția Parlamentului European referitoare la pirateria maritimă (10 mai 2012), care urmărește mai buna coordonare a instituțiilor UE sub aspectul intensificării eforturilor de combatere a pirateriei și de reclădire a Somaliei ca stat suveran. |
| --- | --- |

3.1.4

CESE salută rezoluția Parlamentului European referitoare la pirateria maritimă (10 mai 2012), care urmărește mai buna coordonare a instituțiilor UE sub aspectul intensificării eforturilor de combatere a pirateriei și de reclădire a Somaliei ca stat suveran.

| 3.1.5 | Într-o serie de avize elaborate începând cu 2008, CESE și-a exprimat preocuparea în legătură cu înmulțirea cazurilor de jaf armat și piraterie în Asia de Sud-Est și în Africa (1). Comitetul a îndemnat stăruitor Comisia să încurajeze stabilirea unor jurisdicții corespunzătoare, care să rezolve problema actuală a impunității piraților, și s-a opus categoric dotării cu arme a navigatorilor. CESE a solicitat Comisiei să analizeze, împreună cu statele membre, desfășurarea activităților de pregătire anti-piraterie a navigatorilor. |
| --- | --- |

3.1.5

Într-o serie de avize elaborate începând cu 2008, CESE și-a exprimat preocuparea în legătură cu înmulțirea cazurilor de jaf armat și piraterie în Asia de Sud-Est și în Africa (1). Comitetul a îndemnat stăruitor Comisia să încurajeze stabilirea unor jurisdicții corespunzătoare, care să rezolve problema actuală a impunității piraților, și s-a opus categoric dotării cu arme a navigatorilor. CESE a solicitat Comisiei să analizeze, împreună cu statele membre, desfășurarea activităților de pregătire anti-piraterie a navigatorilor.

| 3.1.6 | În conferința sa intitulată „Atractivitatea profesiilor maritime” (7 martie 2010), CESE a identificat pirateria drept una dintre cauzele care descurajează alegerea unei cariere de navigator și care subminează campanile publicitare în acest sens. |
| --- | --- |

3.1.6

În conferința sa intitulată „Atractivitatea profesiilor maritime” (7 martie 2010), CESE a identificat pirateria drept una dintre cauzele care descurajează alegerea unei cariere de navigator și care subminează campanile publicitare în acest sens.

3.2   Partenerii sociali europeni (ECSA/ETF)

| 3.2.1 | Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și-au exprimat, într-o declarație comună (31 iulie 2012), îngrijorarea în privința faptului că atacurile asupra navelor continuă, în ciuda eforturilor susținute la nivel european și internațional. Ele au rezervat eradicării pirateriei un loc de frunte pe agenda Comitetului pentru dialog social sectorial în domeniul transportului maritim (SSDC). |
| --- | --- |

3.2.1

Asociația Armatorilor din Comunitatea Europeană (ECSA) și Federația Europeană a Lucrătorilor din Transporturi (ETF) și-au exprimat, într-o declarație comună (31 iulie 2012), îngrijorarea în privința faptului că atacurile asupra navelor continuă, în ciuda eforturilor susținute la nivel european și internațional. Ele au rezervat eradicării pirateriei un loc de frunte pe agenda Comitetului pentru dialog social sectorial în domeniul transportului maritim (SSDC).

4.   O reacție mai coordonată a UE

| 4.1 | Pirateria, văzută ca o problemă complexă și multidimensională, poate fi rezolvată doar printr-o abordare holistică și coordonată, atât pe uscat, cât și pe mare. UE ocupă o poziție privilegiată în ceea ce privește conceperea unei asemenea abordări, fiind un actor respectat în regiunea vizată, sub aspect diplomatic, comercial, militar, umanitar și sub cel al transporturilor. |
| --- | --- |

4.1

Pirateria, văzută ca o problemă complexă și multidimensională, poate fi rezolvată doar printr-o abordare holistică și coordonată, atât pe uscat, cât și pe mare. UE ocupă o poziție privilegiată în ceea ce privește conceperea unei asemenea abordări, fiind un actor respectat în regiunea vizată, sub aspect diplomatic, comercial, militar, umanitar și sub cel al transporturilor.

| 4.2 | Navigatorii continuă să plătească un greu tribut. Toate eforturile trebuie să vizeze prevenirea periclitării integrității lor fizice, mentale și psihologice. Camera Internațională de Transport Maritim (ICS) a alcătuit o culegere de orientări în domeniul bunelor practici, menită să ajute companiile de navigație în sprijinirea marinarilor care au fost victime ale pirateriei și a familiilor acestora. |
| --- | --- |

4.2

Navigatorii continuă să plătească un greu tribut. Toate eforturile trebuie să vizeze prevenirea periclitării integrității lor fizice, mentale și psihologice. Camera Internațională de Transport Maritim (ICS) a alcătuit o culegere de orientări în domeniul bunelor practici, menită să ajute companiile de navigație în sprijinirea marinarilor care au fost victime ale pirateriei și a familiilor acestora.

| 4.3 | Deoarece cauzele profunde ale pirateriei pot fi eliminate doar printr-o soluție de perspectivă pe uscat, consolidarea capacităților în Somalia este crucială pentru abolirea impunității și reinstituirea statului de drept. Este nevoie de mai multă implicare din partea statelor membre de pavilion, pentru a asigura o mai bună coordonare a forțelor navale și pentru urmărirea în justiție a piraților. |
| --- | --- |

4.3

Deoarece cauzele profunde ale pirateriei pot fi eliminate doar printr-o soluție de perspectivă pe uscat, consolidarea capacităților în Somalia este crucială pentru abolirea impunității și reinstituirea statului de drept. Este nevoie de mai multă implicare din partea statelor membre de pavilion, pentru a asigura o mai bună coordonare a forțelor navale și pentru urmărirea în justiție a piraților.

| 4.4 | Ținând seama de recrudescența actelor de piraterie începând cu 2007, este nevoie în prezent de o voință politică care să plaseze această problemă în topul agendei politice a UE și să sporească resursele, în vederea alocării de mai multe nave și avioane militare. Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisia Europeană trebuie să colaboreze cu Consiliul European în vederea identificării domeniilor de competență în care se pot realiza acțiuni de combatere a pirateriei și de consolidare a capacităților în Somalia. Banca Mondială, Interpol și Europol pot sprijini demersurile de localizare a sumelor plătite ca răscumpărare. |
| --- | --- |

4.4

Ținând seama de recrudescența actelor de piraterie începând cu 2007, este nevoie în prezent de o voință politică care să plaseze această problemă în topul agendei politice a UE și să sporească resursele, în vederea alocării de mai multe nave și avioane militare. Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și Comisia Europeană trebuie să colaboreze cu Consiliul European în vederea identificării domeniilor de competență în care se pot realiza acțiuni de combatere a pirateriei și de consolidare a capacităților în Somalia. Banca Mondială, Interpol și Europol pot sprijini demersurile de localizare a sumelor plătite ca răscumpărare.

| 4.5 | Legislația anti-piraterie a statelor membre trebuie actualizată:






  — | deoarece în unele țări pirateria nu se mai regăsește printre infracțiuni, ar trebui elaborat un cadru juridic mai clar în ceea ce privește jurisdicțiile responsabile cu urmărirea în justiție a piraților; |
| --- | --- | --- |

4.5

Legislația anti-piraterie a statelor membre trebuie actualizată:

—

deoarece în unele țări pirateria nu se mai regăsește printre infracțiuni, ar trebui elaborat un cadru juridic mai clar în ceea ce privește jurisdicțiile responsabile cu urmărirea în justiție a piraților;

| — | în ceea ce privește propunerea de interzicere a plății răscumpărărilor, o asemenea măsură ar putea avea efecte nedorite și ar putea pune și mai mult în primejdie viețile marinarilor. Drept urmare, plata răscumpărărilor ar trebui permisă în UE; |
| --- | --- |

—

în ceea ce privește propunerea de interzicere a plății răscumpărărilor, o asemenea măsură ar putea avea efecte nedorite și ar putea pune și mai mult în primejdie viețile marinarilor. Drept urmare, plata răscumpărărilor ar trebui permisă în UE;

| — | în statele membre ar trebui să fie permisă angajarea de agenți înarmați privați care dispun de autorizație, în condițiile unei încadrări juridice stricte, care să plaseze, printre altele, formarea acestor agenți în responsabilitatea statului membru respectiv și să stabilească condițiile responsabilității comandantului navei, îndeosebi în cazul deschiderii focului; |
| --- | --- |

—

în statele membre ar trebui să fie permisă angajarea de agenți înarmați privați care dispun de autorizație, în condițiile unei încadrări juridice stricte, care să plaseze, printre altele, formarea acestor agenți în responsabilitatea statului membru respectiv și să stabilească condițiile responsabilității comandantului navei, îndeosebi în cazul deschiderii focului;

| — | UE ar trebui examineze împreună cu statele de coastă din regiune problemele create de tranzitul navelor care au agenți de securitate înarmați la bord. |
| --- | --- |

—

UE ar trebui examineze împreună cu statele de coastă din regiune problemele create de tranzitul navelor care au agenți de securitate înarmați la bord.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE pe tema „O politică maritimă integrată pentru Uniunea Europeană”, JO C 211, 19.8.2008, p. 31.

1

Avizul CESE pe tema „Obiective strategice și recomandări pentru politica UE în domeniul transportului maritim până în 2018”, JO C 255, 22.9.2010, p. 103.

Avizul CESE pe tema „Către integrarea supravegherii maritime: un mediu comun în vederea schimbului de informații pentru domeniul maritim al UE”, JO C 44, 11.2.2011, p. 173.

Avizul CESE pe tema „Parteneriat Uniunea Europeană-Africa. Crearea unei conexiuni între Africa și Europa: către consolidarea cooperării în domeniul transporturilor”, JO C 18, 19.1.2011, p. 69.

Avizul CESE privind nivelul minim de formare a navigatorilor, JO C 43, 15.2.2012, p. 69.

Avizul CESE pe tema „Convenția privind munca în domeniul maritim/responsabilitatea statului de pavilion/statului portului”, JO C 299, 4.10.2012, p. 153.

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/20 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/20

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind crearea unei etichete sociale europene (aviz exploratoriu)

2013/C 76/04

Raportor: dna Ariane RODERT

La 3 iulie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Parlamentul European a solicitat Comitetului Economic și Social European elaborarea unui aviz exploratoriu cu privire la

Crearea unei etichete sociale europene.

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 20 decembrie 2012.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie 2013), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 128 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 9 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | CESE salută posibilitatea ce i se oferă prin solicitarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale din Parlamentul European de a elabora un aviz pe marginea propunerii de proiect-pilot privind eticheta socială europeană în 2013. De la momentul solicitării avizului exploratoriu, situația a suferit modificări, în condițiile în care textul Comisiei pentru buget a Parlamentului European adoptat la 4 octombrie 2012 nu conține vreo referire la acest proiect-pilot. |
| --- | --- |

1.1

CESE salută posibilitatea ce i se oferă prin solicitarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale din Parlamentul European de a elabora un aviz pe marginea propunerii de proiect-pilot privind eticheta socială europeană în 2013. De la momentul solicitării avizului exploratoriu, situația a suferit modificări, în condițiile în care textul Comisiei pentru buget a Parlamentului European adoptat la 4 octombrie 2012 nu conține vreo referire la acest proiect-pilot.

| 1.2 | În principiu, CESE sprijină intenția de a consolida dimensiunea socială în Europa și consideră că responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) ar trebui recunoscută și încurajată. Comitetul insistă însă asupra faptului că RSI nu ar trebui în niciun caz să substituie drepturile sociale garantate prin instrumente juridice naționale sau internaționale, în cadrul cărora dialogul social joacă un rol central. |
| --- | --- |

1.2

În principiu, CESE sprijină intenția de a consolida dimensiunea socială în Europa și consideră că responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) ar trebui recunoscută și încurajată. Comitetul insistă însă asupra faptului că RSI nu ar trebui în niciun caz să substituie drepturile sociale garantate prin instrumente juridice naționale sau internaționale, în cadrul cărora dialogul social joacă un rol central.

| 1.3 | Prin urmare, este necesar ca într-o primă etapă să se precizeze mai în amănunt care este valoarea adăugată, calendarul și orientarea acestei propuneri în raport cu obiectivele politice urmărite. Aceste obiective sunt importante, dar în condițiile actuale, mijlocul principal și cel mai eficient de a le pune în aplicare constă într-o legislație socială mai strictă și mai bine pusă în aplicare. |
| --- | --- |

1.3

Prin urmare, este necesar ca într-o primă etapă să se precizeze mai în amănunt care este valoarea adăugată, calendarul și orientarea acestei propuneri în raport cu obiectivele politice urmărite. Aceste obiective sunt importante, dar în condițiile actuale, mijlocul principal și cel mai eficient de a le pune în aplicare constă într-o legislație socială mai strictă și mai bine pusă în aplicare.

| 1.4 | În același timp, CESE dorește să scoată în evidență, fără a nega importanța acestei inițiative, că propunerea s-ar putea să fie prea complexă într-un moment în care UE trece printr-o perioadă de criză, cu o rată ridicată a șomajului și un număr de falimente în creștere. O etichetă socială poate reflecta doar partea voluntară a activităților antreprenoriale sociale, însă această parte variază din cauza legislației diferite din fiecare stat membru, întrucât legislația europeană prevede doar standarde minime. Nu ar fi de dorit să fie introduse noi obligații pentru întreprinderi, care, în acest moment, riscă să adâncească discrepanța între întreprinderile de diferite mărimi și statele UE în loc să sporească coeziunea lor la nivel european. |
| --- | --- |

1.4

În același timp, CESE dorește să scoată în evidență, fără a nega importanța acestei inițiative, că propunerea s-ar putea să fie prea complexă într-un moment în care UE trece printr-o perioadă de criză, cu o rată ridicată a șomajului și un număr de falimente în creștere. O etichetă socială poate reflecta doar partea voluntară a activităților antreprenoriale sociale, însă această parte variază din cauza legislației diferite din fiecare stat membru, întrucât legislația europeană prevede doar standarde minime. Nu ar fi de dorit să fie introduse noi obligații pentru întreprinderi, care, în acest moment, riscă să adâncească discrepanța între întreprinderile de diferite mărimi și statele UE în loc să sporească coeziunea lor la nivel european.

| 1.5 | Trebuie să se țină seama și de inițiative paralele, cum ar fi eticheta socială din domeniul antreprenoriatului social (din cadrul Inițiativei pentru antreprenoriatul social), pentru a evita confuziile. În acest context, CESE recomandă să se aștepte rezultatele cartografierii cu privire la eticheta socială, pe care Comisia o va efectua în domeniul antreprenoriatului social, și să se tragă concluziile ce se impun în acest sens. Alte inițiative care se suprapun, cum ar fi noile premii pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor sau integrarea aspectelor sociale în domeniul achizițiilor ar trebui, de asemenea, luate în considerare în relație cu această propunere. |
| --- | --- |

1.5

Trebuie să se țină seama și de inițiative paralele, cum ar fi eticheta socială din domeniul antreprenoriatului social (din cadrul Inițiativei pentru antreprenoriatul social), pentru a evita confuziile. În acest context, CESE recomandă să se aștepte rezultatele cartografierii cu privire la eticheta socială, pe care Comisia o va efectua în domeniul antreprenoriatului social, și să se tragă concluziile ce se impun în acest sens. Alte inițiative care se suprapun, cum ar fi noile premii pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor sau integrarea aspectelor sociale în domeniul achizițiilor ar trebui, de asemenea, luate în considerare în relație cu această propunere.

| 1.6 | CESE consideră, de asemenea, că trebuie mai bine demonstrată credibilitatea, legitimitatea și fezabilitatea unei etichete sociale introduse pe bază voluntară. Încrederea într-un nou sistem de etichetare la nivel european și sensibilizarea cu privire la acesta presupun realizarea unui sistem cuprinzător de acreditare și monitorizare, ceea ce trebuie pus în balanță cu beneficiile pe care le oferă un sistem de etichetare suplimentar. În acest context, CESE recomandă ca, înainte de a lua în considerare introducerea unei noi etichete sociale europene, să aibă loc o cartografiere exhaustivă a sistemelor de etichetare existente în diferite state membre, cu identificarea exemplelor de bune practici și tragerea concluziilor ce se impun din inițiativele care nu au avut succes. Prin urmare, CESE recomandă mai degrabă îmbunătățirea și extinderea sistemelor de etichetare existente, adăugându-le o dimensiune de responsabilitate socială (acolo unde nu este deja cazul). |
| --- | --- |

1.6

CESE consideră, de asemenea, că trebuie mai bine demonstrată credibilitatea, legitimitatea și fezabilitatea unei etichete sociale introduse pe bază voluntară. Încrederea într-un nou sistem de etichetare la nivel european și sensibilizarea cu privire la acesta presupun realizarea unui sistem cuprinzător de acreditare și monitorizare, ceea ce trebuie pus în balanță cu beneficiile pe care le oferă un sistem de etichetare suplimentar. În acest context, CESE recomandă ca, înainte de a lua în considerare introducerea unei noi etichete sociale europene, să aibă loc o cartografiere exhaustivă a sistemelor de etichetare existente în diferite state membre, cu identificarea exemplelor de bune practici și tragerea concluziilor ce se impun din inițiativele care nu au avut succes. Prin urmare, CESE recomandă mai degrabă îmbunătățirea și extinderea sistemelor de etichetare existente, adăugându-le o dimensiune de responsabilitate socială (acolo unde nu este deja cazul).

| 1.7 | Sistemele existente, dar și întreprinderile care fac uz de acestea, ar trebui să beneficieze de mai multă atenție; alte întreprinderi ar trebui încurajate să apeleze la această etichetare, în loc de a crea un sistem suplimentar cu care consumatorii și întreprinderile ar trebui să se familiarizeze. Nu în ultimul rând ar trebui luată în considerare, cel puțin pe termen mediu, desfășurarea unei acțiuni în materie de comunicare la nivel european cu privire la etichetele europene, pentru a-i sensibiliza pe consumatori și cetățeni. |
| --- | --- |

1.7

Sistemele existente, dar și întreprinderile care fac uz de acestea, ar trebui să beneficieze de mai multă atenție; alte întreprinderi ar trebui încurajate să apeleze la această etichetare, în loc de a crea un sistem suplimentar cu care consumatorii și întreprinderile ar trebui să se familiarizeze. Nu în ultimul rând ar trebui luată în considerare, cel puțin pe termen mediu, desfășurarea unei acțiuni în materie de comunicare la nivel european cu privire la etichetele europene, pentru a-i sensibiliza pe consumatori și cetățeni.

| 1.8 | Pentru a evita confuziile, în cazul în care va fi introdus un nou sistem european de etichetare socială, se recomandă ca acesta să nu devieze prea mult de la standardele internaționale recunoscute în acest domeniu, conținând însă o componentă tipic europeană: respectul pentru drepturile sociale. |
| --- | --- |

1.8

Pentru a evita confuziile, în cazul în care va fi introdus un nou sistem european de etichetare socială, se recomandă ca acesta să nu devieze prea mult de la standardele internaționale recunoscute în acest domeniu, conținând însă o componentă tipic europeană: respectul pentru drepturile sociale.

2.   Introducere

| 2.1 | Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a Parlamentului European a propus, pentru anul 2013, un proiect-pilot privind instituirea unei etichete sociale europene, dar textul Comisiei pentru bugete a Parlamentului European privind proiectele-pilot pentru 2013 a fost adoptat în luna octombrie (1) a acestui an fără a face vreo referire la această propunere. Dată fiind noua situație, avizul de față urmărește în primul rând să ofere o contribuție în raport cu proiectul-pilot propus. |
| --- | --- |

2.1

Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale a Parlamentului European a propus, pentru anul 2013, un proiect-pilot privind instituirea unei etichete sociale europene, dar textul Comisiei pentru bugete a Parlamentului European privind proiectele-pilot pentru 2013 a fost adoptat în luna octombrie (1) a acestui an fără a face vreo referire la această propunere. Dată fiind noua situație, avizul de față urmărește în primul rând să ofere o contribuție în raport cu proiectul-pilot propus.

| 2.2 | Ideea subiacentă propunerii este de a contribui la crearea unei Europe mai sociale, în care standardele minime din domeniul social și din legislația muncii să fie mai bine aplicate. Obiectivul este de a încuraja crearea de locuri de muncă, de a sprijini locurile de muncă destinate tinerilor și de a combate sărăcia, prin introducerea unui sistem progresiv de certificare, sub forma unei etichete sociale europene. |
| --- | --- |

2.2

Ideea subiacentă propunerii este de a contribui la crearea unei Europe mai sociale, în care standardele minime din domeniul social și din legislația muncii să fie mai bine aplicate. Obiectivul este de a încuraja crearea de locuri de muncă, de a sprijini locurile de muncă destinate tinerilor și de a combate sărăcia, prin introducerea unui sistem progresiv de certificare, sub forma unei etichete sociale europene.

| 2.3 | Solicitarea adresată CESE de Parlamentul European se referă la (a) impactul și importanța etichetei în diversele domenii politice, (b) tipurile de întreprinderi care ar putea fi interesate să participe în mod voluntar, (c) opțiunile disponibile pentru instituirea unei etichete progresive, (d) criteriile care ar trebui respectate pentru a obține eticheta și (e) acțiunile care ar trebui întreprinse pentru popularizarea acesteia. |
| --- | --- |

2.3

Solicitarea adresată CESE de Parlamentul European se referă la (a) impactul și importanța etichetei în diversele domenii politice, (b) tipurile de întreprinderi care ar putea fi interesate să participe în mod voluntar, (c) opțiunile disponibile pentru instituirea unei etichete progresive, (d) criteriile care ar trebui respectate pentru a obține eticheta și (e) acțiunile care ar trebui întreprinse pentru popularizarea acesteia.

| 2.4 | Eticheta socială propusă de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale prevede un sistem voluntar și gratuit. Ea se adresează tuturor întreprinderilor din UE, dar se concentrează asupra IMM-urilor (2) și microîntreprinderilor (IFM) (3). Obiectivul este de a crea o Europă mai responsabilă din punct de vedere social, prin garantarea unor standarde sociale ridicate în toate întreprinderile din UE. De asemenea, propunerea urmărește armonizarea sistemelor de etichetare și utilizarea unei grile de evaluare, pentru identificarea posibilităților de ameliorare. Ideea este de a utiliza o listă de criterii sociale pentru a evalua responsabilitatea socială internă a fiecărei întreprinderi, atribuindu-i diverse niveluri ale etichetei sociale. |
| --- | --- |

2.4

Eticheta socială propusă de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale prevede un sistem voluntar și gratuit. Ea se adresează tuturor întreprinderilor din UE, dar se concentrează asupra IMM-urilor (2) și microîntreprinderilor (IFM) (3). Obiectivul este de a crea o Europă mai responsabilă din punct de vedere social, prin garantarea unor standarde sociale ridicate în toate întreprinderile din UE. De asemenea, propunerea urmărește armonizarea sistemelor de etichetare și utilizarea unei grile de evaluare, pentru identificarea posibilităților de ameliorare. Ideea este de a utiliza o listă de criterii sociale pentru a evalua responsabilitatea socială internă a fiecărei întreprinderi, atribuindu-i diverse niveluri ale etichetei sociale.

3.   Observații generale

| 3.1 | CESE consideră că eforturile de consolidare a dimensiunii și valorilor sociale din Europa sunt importante, însă trebuie reflectat la valoarea adăugată, la calendarul și la orientarea acestui proiect, ținând seama de inițiativele în desfășurare din domeniile conexe. Ca atare, CESE solicită argumente mai precise în legătură cu valoarea adăugată a unei astfel de inițiative și cu destinatarii ei, precum și contribuția acesteia la legislația europeană. |
| --- | --- |

3.1

CESE consideră că eforturile de consolidare a dimensiunii și valorilor sociale din Europa sunt importante, însă trebuie reflectat la valoarea adăugată, la calendarul și la orientarea acestui proiect, ținând seama de inițiativele în desfășurare din domeniile conexe. Ca atare, CESE solicită argumente mai precise în legătură cu valoarea adăugată a unei astfel de inițiative și cu destinatarii ei, precum și contribuția acesteia la legislația europeană.

| 3.2 | În avizul său privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) (4), CESE observa recent că RSI reprezintă o abordare ce ține de dezvoltarea durabilă. În același aviz, era subliniată și nevoia de a clarifica termeni precum responsabilitate socială (doar la locul de muncă) și de responsabilitate societală (activități în afara locului de muncă). |
| --- | --- |

3.2

În avizul său privind responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) (4), CESE observa recent că RSI reprezintă o abordare ce ține de dezvoltarea durabilă. În același aviz, era subliniată și nevoia de a clarifica termeni precum responsabilitate socială (doar la locul de muncă) și de responsabilitate societală (activități în afara locului de muncă).

| 3.3 | Pe baza acestor definiții, propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale privind eticheta socială pare să se refere la responsabilitatea socială. Dat fiind că se adresează tuturor întreprinderilor din UE, trebuie să se ia în considerare lucrările în curs ale Comisiei în legătură cu strategia UE pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (publicată în 2011) (5), care abordează deja aspecte similare. |
| --- | --- |

3.3

Pe baza acestor definiții, propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale privind eticheta socială pare să se refere la responsabilitatea socială. Dat fiind că se adresează tuturor întreprinderilor din UE, trebuie să se ia în considerare lucrările în curs ale Comisiei în legătură cu strategia UE pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor (publicată în 2011) (5), care abordează deja aspecte similare.

| 3.4 | Așa cum a menționat în trecut CESE, este important de subliniat că responsabilitatea socială a întreprinderilor nu trebuie utilizată în nici un caz ca substitut al drepturilor sociale garantate de instrumentele juridice sau de acordurile internaționale, care țin în primul rând de responsabilitatea statelor și a guvernelor. În plus, multe întreprinderi își iau angajamente și mai mari în sensul responsabilității sociale, fiind prin urmare important să se sublinieze că o responsabilitate socială care merge dincolo de ceea ce este prescris în documentele statutare trebuie recunoscută și încurajată. CESE este de părere că fiecare întreprindere trebuie să-și găsească propria abordare în materie de asumare a responsabilității sociale. Eticheta socială poartă riscul ca în prim plan să nu mai fie inovarea socială, ci dorința de a obține certificarea. |
| --- | --- |

3.4

Așa cum a menționat în trecut CESE, este important de subliniat că responsabilitatea socială a întreprinderilor nu trebuie utilizată în nici un caz ca substitut al drepturilor sociale garantate de instrumentele juridice sau de acordurile internaționale, care țin în primul rând de responsabilitatea statelor și a guvernelor. În plus, multe întreprinderi își iau angajamente și mai mari în sensul responsabilității sociale, fiind prin urmare important să se sublinieze că o responsabilitate socială care merge dincolo de ceea ce este prescris în documentele statutare trebuie recunoscută și încurajată. CESE este de părere că fiecare întreprindere trebuie să-și găsească propria abordare în materie de asumare a responsabilității sociale. Eticheta socială poartă riscul ca în prim plan să nu mai fie inovarea socială, ci dorința de a obține certificarea.

| 3.5 | Ideea unei etichete sociale fusese deja evocată anterior în legătură cu lucrările Comisiei în contextul antreprenoriatului social, la care CESE a contribuit în mod activ prin mai multe avize (6). Comunicarea Către un Act privind piața unică
   (7) se referă la eticheta socială în legătură cu antreprenoriatul social și cu întreprinderea socială. Această idee a fost reluată printr-o acțiune-cheie din Comunicarea Comisiei privind inițiativa pentru antreprenoriatul social
   (8), care urmărea să îmbunătățească oportunitățile întreprinderilor sociale de a-și desfășura activitățile, de a fi competitive și de a se dezvolta în aceleași condiții cu celelalte întreprinderi. Una dintre propunerile acestei inițiative era de a crea o bază de date publică, cu etichete și certificări, pentru a-i sensibiliza și mai mult pe cei interesați în legătură cu diversele forme de etichete acordate întreprinderilor sociale din UE și pentru a înlesni compararea acestor etichete. De asemenea, Comisia dorește să lanseze într-un viitor apropiat un studiu privind întreprinderea socială, în care să cartografieze întreprinderile sociale cărora le-a fost acordată eticheta socială, formele pe care le îmbracă acestea și alte trăsături, reguli și modele specifice acestui tip de întreprinderi. |
| --- | --- |

3.5

Ideea unei etichete sociale fusese deja evocată anterior în legătură cu lucrările Comisiei în contextul antreprenoriatului social, la care CESE a contribuit în mod activ prin mai multe avize (6). Comunicarea Către un Act privind piața unică
   (7) se referă la eticheta socială în legătură cu antreprenoriatul social și cu întreprinderea socială. Această idee a fost reluată printr-o acțiune-cheie din Comunicarea Comisiei privind inițiativa pentru antreprenoriatul social
   (8), care urmărea să îmbunătățească oportunitățile întreprinderilor sociale de a-și desfășura activitățile, de a fi competitive și de a se dezvolta în aceleași condiții cu celelalte întreprinderi. Una dintre propunerile acestei inițiative era de a crea o bază de date publică, cu etichete și certificări, pentru a-i sensibiliza și mai mult pe cei interesați în legătură cu diversele forme de etichete acordate întreprinderilor sociale din UE și pentru a înlesni compararea acestor etichete. De asemenea, Comisia dorește să lanseze într-un viitor apropiat un studiu privind întreprinderea socială, în care să cartografieze întreprinderile sociale cărora le-a fost acordată eticheta socială, formele pe care le îmbracă acestea și alte trăsături, reguli și modele specifice acestui tip de întreprinderi.

| 3.6 | Astfel, CESE consideră că viitoarea cartografiere a întreprinderilor sociale, așa cum a fost ea prevăzută în cadrul inițiativei pentru antreprenoriatul social, trebuie realizată înainte de lucrările de elaborare a unei definiții mai cuprinzătoare a etichetării sociale a întreprinderilor și separat de aceasta. Din punctul de vedere al CESE, acest exercițiu trebuie încheiat înainte de extinderea etichetării, dat fiind că această cartografiere a sistemelor de etichetare existente ar putea aduce o contribuție valoroasă la evaluarea posibilităților și utilității unui sistem de etichetare mai amplu. Se recomandă, de asemenea, ca inițiativelor similare, cum ar fi cea privind integrarea unor aspecte sociale în domeniul achizițiilor, noile premii pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor și platformele sectoriale din domeniul etichetării întreprinderilor sociale, să li se ofere timpul necesar consacrării înainte de lansarea unor noi activități. |
| --- | --- |

3.6

Astfel, CESE consideră că viitoarea cartografiere a întreprinderilor sociale, așa cum a fost ea prevăzută în cadrul inițiativei pentru antreprenoriatul social, trebuie realizată înainte de lucrările de elaborare a unei definiții mai cuprinzătoare a etichetării sociale a întreprinderilor și separat de aceasta. Din punctul de vedere al CESE, acest exercițiu trebuie încheiat înainte de extinderea etichetării, dat fiind că această cartografiere a sistemelor de etichetare existente ar putea aduce o contribuție valoroasă la evaluarea posibilităților și utilității unui sistem de etichetare mai amplu. Se recomandă, de asemenea, ca inițiativelor similare, cum ar fi cea privind integrarea unor aspecte sociale în domeniul achizițiilor, noile premii pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor și platformele sectoriale din domeniul etichetării întreprinderilor sociale, să li se ofere timpul necesar consacrării înainte de lansarea unor noi activități.

| 3.7 | CESE subliniază că trebuie făcută o distincție clară între propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor) și Inițiativa privind antreprenoriatul social: ele urmăresc obiective diferite și trebuie, prin urmare, tratate în mod diferit. CESE solicită Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale să ia în considerare utilizarea unui alt termen în textul propunerii, pentru a evita astfel confuziile de ordin terminologic. Solicitarea este cu atât mai pertinentă, cu cât există actori consacrați în domeniul antreprenoriatului social care utilizează conceptul de etichetare pentru întreprinderile sociale, cum ar fi, de exemplu, „Social Enterprise Mark” (9) |
| --- | --- |

3.7

CESE subliniază că trebuie făcută o distincție clară între propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (referitoare la responsabilitatea socială a întreprinderilor) și Inițiativa privind antreprenoriatul social: ele urmăresc obiective diferite și trebuie, prin urmare, tratate în mod diferit. CESE solicită Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale să ia în considerare utilizarea unui alt termen în textul propunerii, pentru a evita astfel confuziile de ordin terminologic. Solicitarea este cu atât mai pertinentă, cu cât există actori consacrați în domeniul antreprenoriatului social care utilizează conceptul de etichetare pentru întreprinderile sociale, cum ar fi, de exemplu, „Social Enterprise Mark” (9)

4.   Observații specifice privind propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă

| 4.1 | Obiectivul urmărit de prezenta propunere de proiect-pilot constă în încurajarea întreprinderilor de a-și depăși obligațiile statutare cu privire la responsabilitatea socială. Inițiativa este de o importanță vitală, dar CESE își pune întrebarea dacă, în actualul climat economic, introducerea unei etichete sociale europene nu este cumva prea complicată în raport cu valoarea adăugată pe care o prezintă. Din punct de vedere politic, propunerea urmărește favorizarea locurilor de muncă, ocuparea forței de muncă tinere și combaterea sărăciei. Toate acestea sunt de o importanță vitală pentru Europa, dar CESE se teme că legătura între ele și introducerea unei etichete sociale pe bază voluntară este prea slabă pentru a fi eficace, considerând, în schimb, că aceste obiective pot fi atinse mai eficient prin stabilirea unui cadru juridic mai strict și asigurarea respectării acestuia, precum și prin reformularea și consolidarea metodei deschise de coordonare în domeniul social. |
| --- | --- |

4.1

Obiectivul urmărit de prezenta propunere de proiect-pilot constă în încurajarea întreprinderilor de a-și depăși obligațiile statutare cu privire la responsabilitatea socială. Inițiativa este de o importanță vitală, dar CESE își pune întrebarea dacă, în actualul climat economic, introducerea unei etichete sociale europene nu este cumva prea complicată în raport cu valoarea adăugată pe care o prezintă. Din punct de vedere politic, propunerea urmărește favorizarea locurilor de muncă, ocuparea forței de muncă tinere și combaterea sărăciei. Toate acestea sunt de o importanță vitală pentru Europa, dar CESE se teme că legătura între ele și introducerea unei etichete sociale pe bază voluntară este prea slabă pentru a fi eficace, considerând, în schimb, că aceste obiective pot fi atinse mai eficient prin stabilirea unui cadru juridic mai strict și asigurarea respectării acestuia, precum și prin reformularea și consolidarea metodei deschise de coordonare în domeniul social.

| 4.2 | CESE consideră, de asemenea, că propunerile în acest domeniu trebuie să plece de la principiul că întreprinderile puternice și competitive sunt indispensabile pentru creșterea economică, ele fiind astfel responsabile pentru crearea condițiilor necesare pentru impunerea unor norme sociale mai bune. |
| --- | --- |

4.2

CESE consideră, de asemenea, că propunerile în acest domeniu trebuie să plece de la principiul că întreprinderile puternice și competitive sunt indispensabile pentru creșterea economică, ele fiind astfel responsabile pentru crearea condițiilor necesare pentru impunerea unor norme sociale mai bune.

| 4.3 | Propunerea prevede și introducerea unui „sistem de notare” gradual și progresiv, în funcție de gradul de punere în practică a unor criterii sociale, cum ar fi remunerația decentă, securitatea socială, asigurarea de sănătate, egalitatea de gen, îngrijirea copiilor, munca de la distanță etc. În condițiile actuale de criză economică, cu dificultățile considerabile cu care se confruntă anumite state, CESE se teme că în momentul de față, un astfel de sistem gradual de notare riscă să adâncească discrepanța între întreprinderile de diferite mărimi și statele membre ale UE. Un sistem gradual de notare nu poate fi adecvat dacă el nu este elaborat pentru a servi nu doar intereselor companiilor multinaționale, ci și intereselor IMM-urilor și ale microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

4.3

Propunerea prevede și introducerea unui „sistem de notare” gradual și progresiv, în funcție de gradul de punere în practică a unor criterii sociale, cum ar fi remunerația decentă, securitatea socială, asigurarea de sănătate, egalitatea de gen, îngrijirea copiilor, munca de la distanță etc. În condițiile actuale de criză economică, cu dificultățile considerabile cu care se confruntă anumite state, CESE se teme că în momentul de față, un astfel de sistem gradual de notare riscă să adâncească discrepanța între întreprinderile de diferite mărimi și statele membre ale UE. Un sistem gradual de notare nu poate fi adecvat dacă el nu este elaborat pentru a servi nu doar intereselor companiilor multinaționale, ci și intereselor IMM-urilor și ale microîntreprinderilor.

| 4.4 | Nu trebuie uitat că o etichetă este utilă doar atunci când este cunoscută și se bucură de recunoaștere. IMM-urile și microîntreprinderile ar trebui să beneficieze deci de campanii de comunicare care să scoată în evidență angajamentul lor. Ceea ce este considerat ca un progres social trebuie să fie discutat în detaliu, ținând seama de principiul subsidiarității în acest domeniu, dar și de diferitele tradiții și modele de sistemele de protecție socială naționale. Acest dialog trebuie să fie purtat cu partenerii sociali și alte părți interesate, cum ar fi asociațiile de consumatori, atât la nivelul UE, cât și la nivel național. |
| --- | --- |

4.4

Nu trebuie uitat că o etichetă este utilă doar atunci când este cunoscută și se bucură de recunoaștere. IMM-urile și microîntreprinderile ar trebui să beneficieze deci de campanii de comunicare care să scoată în evidență angajamentul lor. Ceea ce este considerat ca un progres social trebuie să fie discutat în detaliu, ținând seama de principiul subsidiarității în acest domeniu, dar și de diferitele tradiții și modele de sistemele de protecție socială naționale. Acest dialog trebuie să fie purtat cu partenerii sociali și alte părți interesate, cum ar fi asociațiile de consumatori, atât la nivelul UE, cât și la nivel național.

| 4.5 | În cadrul eforturilor depuse de UE în vederea facilitării creării de noi întreprinderi și a funcționării acestora au fost luate numeroase măsuri de simplificare și stimulare a creșterii, într-o încercare de a evita slăbirea responsabilității sociale a întreprinderilor, a drepturilor sociale ale lucrătorilor sau a potențialului de creștere și competitivitate a întreprinderilor. Cu toate că mai sunt multe de făcut în ceea ce privește drepturile, CESE se îndoiește că un sistem voluntar va îmbunătăți în mod real responsabilitatea socială. CESE atrage în același timp atenția că un astfel de sistem de etichetare, chiar dacă va fi gratuit, presupune disponibilizarea unor resurse care pot fi utilizate mai bine la nivelul întreprinderilor, afectate în prezent de criză. |
| --- | --- |

4.5

În cadrul eforturilor depuse de UE în vederea facilitării creării de noi întreprinderi și a funcționării acestora au fost luate numeroase măsuri de simplificare și stimulare a creșterii, într-o încercare de a evita slăbirea responsabilității sociale a întreprinderilor, a drepturilor sociale ale lucrătorilor sau a potențialului de creștere și competitivitate a întreprinderilor. Cu toate că mai sunt multe de făcut în ceea ce privește drepturile, CESE se îndoiește că un sistem voluntar va îmbunătăți în mod real responsabilitatea socială. CESE atrage în același timp atenția că un astfel de sistem de etichetare, chiar dacă va fi gratuit, presupune disponibilizarea unor resurse care pot fi utilizate mai bine la nivelul întreprinderilor, afectate în prezent de criză.

| 4.6 | Ca parte a eforturilor de îmbunătățire a responsabilității sociale ar trebui, de asemenea, evaluat până la ce nivel este întreprinderea responsabilă pentru respectarea drepturilor sociale, de exemplu în ceea ce privește furnizorii aflați în afara UE. Câtă vreme nu există claritate referitor la această responsabilitate, nu va exista încredere în eticheta socială. Ar trebui acordată atenție și potențialului impact asupra comerțului și importatorilor. |
| --- | --- |

4.6

Ca parte a eforturilor de îmbunătățire a responsabilității sociale ar trebui, de asemenea, evaluat până la ce nivel este întreprinderea responsabilă pentru respectarea drepturilor sociale, de exemplu în ceea ce privește furnizorii aflați în afara UE. Câtă vreme nu există claritate referitor la această responsabilitate, nu va exista încredere în eticheta socială. Ar trebui acordată atenție și potențialului impact asupra comerțului și importatorilor.

| 4.7 | Altă chestiune importantă este cea a legitimității unei etichete standardizate. Experiențele anterioare au demonstrat că abordarea descendentă, prin luarea unor inițiative mai degrabă prescriptive, au un efect destul de redus asupra asociațiilor de consumatori și altor părți interesate, situație contraproductivă dacă se dorește ca eticheta să aibă un impact. În acest context poate fi menționat Fairtrade (10) ca un bun exemplu, demn de urmat, în care consumatorul preia inițiativa de a introduce o etichetă. De asemenea, se recomandă o analiză mai în detaliu cu privire la acele sisteme de etichetare din trecut care nu au avut succes (11). |
| --- | --- |

4.7

Altă chestiune importantă este cea a legitimității unei etichete standardizate. Experiențele anterioare au demonstrat că abordarea descendentă, prin luarea unor inițiative mai degrabă prescriptive, au un efect destul de redus asupra asociațiilor de consumatori și altor părți interesate, situație contraproductivă dacă se dorește ca eticheta să aibă un impact. În acest context poate fi menționat Fairtrade (10) ca un bun exemplu, demn de urmat, în care consumatorul preia inițiativa de a introduce o etichetă. De asemenea, se recomandă o analiză mai în detaliu cu privire la acele sisteme de etichetare din trecut care nu au avut succes (11).

| 4.8 | Este important să se analizeze modul în care poate fi creată încrederea într-o etichetă. Din perspectiva consumatorilor, situația actuală creează deja confuzii: există o multitudine de sisteme de etichetare, multe dintre ele fiind greu de înțeles; a rămâne informat la zi cu privire la acestea se dovedește a fi imposibil. Adăugarea unui sistem nou, cu așteptarea ca consumatorii să facă alegeri bine informate, ar putea fi nerealist. Ca alternativă la introducerea unei noi etichete sociale se recomandă luarea în considerare a unei extinderi a sistemelor de etichetare existente, adăugându-le o dimensiune de responsabilitate socială (dacă nu este deja cazul). Același lucru se aplică și capacității etichetei de a genera încredere în rândul investitorilor. Prin luarea, de exemplu, a unor inițiative în domeniul investițiilor sociale, Comisia va putea defini orientări pentru îmbunătățirea raportărilor privind rezultatele sociale obținute prin aceste eforturi; CESE a salutat această abordare ca fiind esențială cu privire la investițiile în întreprinderile sociale (12) și consideră că ea ar trebui inclusă în această inițiativă. |
| --- | --- |

4.8

Este important să se analizeze modul în care poate fi creată încrederea într-o etichetă. Din perspectiva consumatorilor, situația actuală creează deja confuzii: există o multitudine de sisteme de etichetare, multe dintre ele fiind greu de înțeles; a rămâne informat la zi cu privire la acestea se dovedește a fi imposibil. Adăugarea unui sistem nou, cu așteptarea ca consumatorii să facă alegeri bine informate, ar putea fi nerealist. Ca alternativă la introducerea unei noi etichete sociale se recomandă luarea în considerare a unei extinderi a sistemelor de etichetare existente, adăugându-le o dimensiune de responsabilitate socială (dacă nu este deja cazul). Același lucru se aplică și capacității etichetei de a genera încredere în rândul investitorilor. Prin luarea, de exemplu, a unor inițiative în domeniul investițiilor sociale, Comisia va putea defini orientări pentru îmbunătățirea raportărilor privind rezultatele sociale obținute prin aceste eforturi; CESE a salutat această abordare ca fiind esențială cu privire la investițiile în întreprinderile sociale (12) și consideră că ea ar trebui inclusă în această inițiativă.

| 4.9 | Nu trebuie pierdute din vedere nici dificultățile inerente creării unui sistem complex la nivel european, în special din punct de vedere social, tehnic și practic. Există deja diferite sisteme de certificare pentru diferitele tipuri de etichete sociale; majoritatea dintre acestea au contribuit la îmbunătățirea vizibilității și importanței chestiunilor sociale la nivelul întreprinderilor (13). În legătură cu propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ar trebui acordată o atenție deosebită normei ISO 26000 (14), care acoperă majoritatea criteriilor cuprinse în propunere și la care a aderat deja un număr mare de întreprinderi. Există, de asemenea, diferite alte norme consacrate la nivel internațional (15). Proiectul-pilot ar trebui, prin urmare, să evalueze dacă crearea unui nou sistem de etichetare oferă suficientă valoare adăugată, sau dacă nu ar fi mai recomandabilă sensibilizarea și încurajarea întreprinderilor de a utiliza sistemele existente, precum și consolidarea acestora, de exemplu prin introducerea unor indicatori de progres. |
| --- | --- |

4.9

Nu trebuie pierdute din vedere nici dificultățile inerente creării unui sistem complex la nivel european, în special din punct de vedere social, tehnic și practic. Există deja diferite sisteme de certificare pentru diferitele tipuri de etichete sociale; majoritatea dintre acestea au contribuit la îmbunătățirea vizibilității și importanței chestiunilor sociale la nivelul întreprinderilor (13). În legătură cu propunerea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale ar trebui acordată o atenție deosebită normei ISO 26000 (14), care acoperă majoritatea criteriilor cuprinse în propunere și la care a aderat deja un număr mare de întreprinderi. Există, de asemenea, diferite alte norme consacrate la nivel internațional (15). Proiectul-pilot ar trebui, prin urmare, să evalueze dacă crearea unui nou sistem de etichetare oferă suficientă valoare adăugată, sau dacă nu ar fi mai recomandabilă sensibilizarea și încurajarea întreprinderilor de a utiliza sistemele existente, precum și consolidarea acestora, de exemplu prin introducerea unor indicatori de progres.

| 4.10 | Pentru a evita distorsiunile, orice etichetare socială la nivel european nu ar trebui să devieze prea mult de la standardele internaționale recunoscute în domeniu, dar ar trebui să includă și un element tipic european: respectul pentru drepturile sociale. |
| --- | --- |

4.10

Pentru a evita distorsiunile, orice etichetare socială la nivel european nu ar trebui să devieze prea mult de la standardele internaționale recunoscute în domeniu, dar ar trebui să includă și un element tipic european: respectul pentru drepturile sociale.

| 4.11 | Multe dintre criteriile propuse pentru eticheta socială sunt acoperite prin dialogul social, prin procese de negociere în cadrul cărora deciziile sunt luate de partenerii sociali sau prin legislațiile naționale în vigoare; o graduare a acestor criterii nu este adecvată. CESE subliniază că dialogul social a promovat exemple de bune practici și a dus la elaborarea unor orientări în acest sens, știut fiind că responsabilitatea socială a întreprinderilor contribuie la dialogul social și îl completează. |
| --- | --- |

4.11

Multe dintre criteriile propuse pentru eticheta socială sunt acoperite prin dialogul social, prin procese de negociere în cadrul cărora deciziile sunt luate de partenerii sociali sau prin legislațiile naționale în vigoare; o graduare a acestor criterii nu este adecvată. CESE subliniază că dialogul social a promovat exemple de bune practici și a dus la elaborarea unor orientări în acest sens, știut fiind că responsabilitatea socială a întreprinderilor contribuie la dialogul social și îl completează.

| 4.12 | Întocmirea unei liste de criterii sociale care să corespundă tuturor tipurilor de întreprinderi, tuturor situațiilor și condițiilor naționale reprezintă o sarcină complexă și o adevărată provocare. În paralel cu legislația UE există o mare varietate de sisteme și tradiții naționale privind drepturile sociale, de exemplu pentru îngrijirea copiilor sau concediul parental, asigurările de sănătate, salariile minime etc. Proiectul-pilot ar trebui să țină seama de principiul subsidiarității și de criteriile propuse pentru a putea evalua aplicabilitatea etichetei. |
| --- | --- |

4.12

Întocmirea unei liste de criterii sociale care să corespundă tuturor tipurilor de întreprinderi, tuturor situațiilor și condițiilor naționale reprezintă o sarcină complexă și o adevărată provocare. În paralel cu legislația UE există o mare varietate de sisteme și tradiții naționale privind drepturile sociale, de exemplu pentru îngrijirea copiilor sau concediul parental, asigurările de sănătate, salariile minime etc. Proiectul-pilot ar trebui să țină seama de principiul subsidiarității și de criteriile propuse pentru a putea evalua aplicabilitatea etichetei.

| 4.13 | Dezvoltarea încrederii în etichetă presupune nu numai sporirea sensibilității în rândul întreprinderilor, investitorilor și consumatorilor, ci și realizarea unui sistem de monitorizare eficient. O etichetă reprezintă o imagine instantanee a modului în care o întreprindere respectă criteriile în momentul depunerii cererii. Fără existența unui organism independent responsabil pentru certificarea, monitorizarea și calendarul etichetei nu se va putea genera încrederea sau progresul social scontat. În acest context trebuie să se țină seama de riscul abuzurilor și neregularităților, precum și de procedura de excludere a întreprinderilor respective. Elaborarea unei proceduri de monitorizare corespunzătoare necesită punerea la dispoziție a unor resurse și crearea unui plus de birocrație; trebuie, prin urmare, evaluată valoarea socială adăugată în raport cu plusul de birocrație și complexitate. |
| --- | --- |

4.13

Dezvoltarea încrederii în etichetă presupune nu numai sporirea sensibilității în rândul întreprinderilor, investitorilor și consumatorilor, ci și realizarea unui sistem de monitorizare eficient. O etichetă reprezintă o imagine instantanee a modului în care o întreprindere respectă criteriile în momentul depunerii cererii. Fără existența unui organism independent responsabil pentru certificarea, monitorizarea și calendarul etichetei nu se va putea genera încrederea sau progresul social scontat. În acest context trebuie să se țină seama de riscul abuzurilor și neregularităților, precum și de procedura de excludere a întreprinderilor respective. Elaborarea unei proceduri de monitorizare corespunzătoare necesită punerea la dispoziție a unor resurse și crearea unui plus de birocrație; trebuie, prin urmare, evaluată valoarea socială adăugată în raport cu plusul de birocrație și complexitate.

| 4.14 | CESE se întreabă dacă crearea unui sistem de etichetare care să cuprindă toate sectoarele și toate statele membre ale Europei este rezonabilă. Există diferențe semnificative între întreprinderi în ceea ce privește capacitatea lor de a atinge obiectivele propuse; înființarea unei instanțe de evaluare care să fie echitabilă pentru toate întreprinderile este imposibilă. Astfel, CESE propune dezvoltarea unui concept mai amplu privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, în cadrul căruia eticheta să reflecte mai degrabă anumite activități și procese decât întreprinderea în ansamblul ei. |
| --- | --- |

4.14

CESE se întreabă dacă crearea unui sistem de etichetare care să cuprindă toate sectoarele și toate statele membre ale Europei este rezonabilă. Există diferențe semnificative între întreprinderi în ceea ce privește capacitatea lor de a atinge obiectivele propuse; înființarea unei instanțe de evaluare care să fie echitabilă pentru toate întreprinderile este imposibilă. Astfel, CESE propune dezvoltarea unui concept mai amplu privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, în cadrul căruia eticheta să reflecte mai degrabă anumite activități și procese decât întreprinderea în ansamblul ei.

| 4.15 | Prin urmare, CESE subliniază că, în cazul în care se va desfășoară un proiect-pilot în acest domeniu, grupul-țintă pentru etichetă ar trebui implicat în elaborarea acestuia. Se recomandă întocmirea unui studiu care să clarifice elementele-cheie ale etichetei sociale, precum monitorizarea, perioada de valabilitate, retragerea etichetei, intervalele de evaluare, indicatorii de progres etc. Un posibil pilot-proiect ar trebui, de asemenea, să determine dacă o etichetă socială europeană este viabilă și utilă pentru realizarea obiectivului propus. |
| --- | --- |

4.15

Prin urmare, CESE subliniază că, în cazul în care se va desfășoară un proiect-pilot în acest domeniu, grupul-țintă pentru etichetă ar trebui implicat în elaborarea acestuia. Se recomandă întocmirea unui studiu care să clarifice elementele-cheie ale etichetei sociale, precum monitorizarea, perioada de valabilitate, retragerea etichetei, intervalele de evaluare, indicatorii de progres etc. Un posibil pilot-proiect ar trebui, de asemenea, să determine dacă o etichetă socială europeană este viabilă și utilă pentru realizarea obiectivului propus.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Comisia pentru bugete a Parlamentului European, 4 octombrie 2012.

1

(2)  Întreprinderi mici și mijlocii.

2

(3)  Întreprinderi foarte mici.

3

(4)  JO C 229, 31.7.2012, p. 77.

4

(5)  COM(2011) 681 final.

5

(6)  JO C 24, 28.1.2012, p. 1 și JO C 229, 31.7.2012, p. 44.

6

(7)  COM(2010) 608 final.

7

(8)  COM(2011) 682 final.

8

(9)  http://www.socialenterprisemark.org.uk

9

(10)  http://www.fairtrade.net

10

(11)  De exemplu eticheta socială introdusă în Belgia sau eticheta socială și de mediu din Franța.

11

(12)  JO C 229, 31.7.2012, p. 55.

12

(13)  De exemplu Global Compact, EMAS, Business Social Compliance Initiative, Global Reporting.

13

(14)  http://www.iso.org/iso/home/standards/iso26000.htm

14

(15)  Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, declarația tripartită OIM, UN Global Compact.

15

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

A 486-a sesiune plenară din 16 și 17 ianuarie 2013

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/24

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Actul privind piața unică II – Împreună pentru o nouă creștere

COM(2012) 573 final

2013/C 76/05

Raportor: dl Martin SIECKER

Coraportori: dna Benedicte FEDERSPIEL, dl Ivan VOLEŠ

La 19 decembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, către Consiliu, către Comitetul Economic și Social European și către Comitetul Regiunilor privind Actul privind piața unică II - Împreună pentru o nouă creștere

COM(2012) 573 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 162 de voturi pentru, 24 de voturi împotrivă și 18 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul reamintește (1) că piața unică este un element central al integrării europene, cu capacitatea de a asigura beneficii pe care părțile interesate europene le înregistrează direct și de a genera creștere durabilă pentru economiile europene. În actualul context de criză economică, o piață unică funcțională și orientată către viitor nu este numai dezirabilă, dar și esențială pentru viitorul politic și economic al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul reamintește (1) că piața unică este un element central al integrării europene, cu capacitatea de a asigura beneficii pe care părțile interesate europene le înregistrează direct și de a genera creștere durabilă pentru economiile europene. În actualul context de criză economică, o piață unică funcțională și orientată către viitor nu este numai dezirabilă, dar și esențială pentru viitorul politic și economic al Uniunii Europene.

| 1.2 | Pe fundalul crizei economice actuale și, printre altele, pe cel al impactului pe care l-a avut dereglementarea piețelor financiare asupra bugetelor naționale ale statelor membre, asupra economiei reale, a sărăciei și a ocupării forței de muncă în UE (2), tonul optimist al Comisiei în comunicarea sa cu privire la realizarea pieței unice este inoportun. CESE crede că Comisia a acordat prea puțină atenție efectelor secundare negative neprevăzute ale pieței unice. Anunțurile prea decisive și sigure pe ele referitoare la succes, dar premature, nu fac decât să-i irite pe cetățenii UE. O posibilă consecință ar putea fi mai degrabă subminarea pieței unice decât dinamizarea acesteia. Comisia ar trebui să dea dovadă de o abordare mai realistă, adoptând un ton mai echilibrat. |
| --- | --- |

1.2

Pe fundalul crizei economice actuale și, printre altele, pe cel al impactului pe care l-a avut dereglementarea piețelor financiare asupra bugetelor naționale ale statelor membre, asupra economiei reale, a sărăciei și a ocupării forței de muncă în UE (2), tonul optimist al Comisiei în comunicarea sa cu privire la realizarea pieței unice este inoportun. CESE crede că Comisia a acordat prea puțină atenție efectelor secundare negative neprevăzute ale pieței unice. Anunțurile prea decisive și sigure pe ele referitoare la succes, dar premature, nu fac decât să-i irite pe cetățenii UE. O posibilă consecință ar putea fi mai degrabă subminarea pieței unice decât dinamizarea acesteia. Comisia ar trebui să dea dovadă de o abordare mai realistă, adoptând un ton mai echilibrat.

| 1.3 | O mai bună funcționare a pieței unice pe baza orientărilor vechi și a celor noi este puternic amenințată de creșterea masivă a numărului de șomeri la 28 de milioane, în special în rândul tinerilor din UE. Sute de mii de IMM-uri au dat faliment, 120 de milioane de cetățeni – ceea ce reprezintă aproximativ 25% din populația UE – fiind amenințați de sărăcie și excluziune socială. Din aceste motive, cererea și consumul în UE sunt afectate în foarte mare măsură. Pe lângă acțiunile-cheie, UE și statele membre trebuie să-și consolideze eforturile de depășire a crizei financiare, economice și bugetare și să valorifice întregul potențial al pieței unice. |
| --- | --- |

1.3

O mai bună funcționare a pieței unice pe baza orientărilor vechi și a celor noi este puternic amenințată de creșterea masivă a numărului de șomeri la 28 de milioane, în special în rândul tinerilor din UE. Sute de mii de IMM-uri au dat faliment, 120 de milioane de cetățeni – ceea ce reprezintă aproximativ 25% din populația UE – fiind amenințați de sărăcie și excluziune socială. Din aceste motive, cererea și consumul în UE sunt afectate în foarte mare măsură. Pe lângă acțiunile-cheie, UE și statele membre trebuie să-și consolideze eforturile de depășire a crizei financiare, economice și bugetare și să valorifice întregul potențial al pieței unice.

| 1.4 | CESE solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să acționeze rapid, însă fără a afecta calitatea, astfel încât aceste propuneri legislative să fie adoptate înainte de sfârșitul mandatelor actuale ale Parlamentului și Comisiei, în primăvara anului 2014. CESE ar saluta cu satisfacție aplicarea rapidă a măsurilor propuse în Comunicarea privind guvernanța pieței unice, de îmbunătățire în ansamblu a punerii în aplicare a normelor UE. |
| --- | --- |

1.4

CESE solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să acționeze rapid, însă fără a afecta calitatea, astfel încât aceste propuneri legislative să fie adoptate înainte de sfârșitul mandatelor actuale ale Parlamentului și Comisiei, în primăvara anului 2014. CESE ar saluta cu satisfacție aplicarea rapidă a măsurilor propuse în Comunicarea privind guvernanța pieței unice, de îmbunătățire în ansamblu a punerii în aplicare a normelor UE.

2.   Observații generale privind „o economie socială de piață cu grad înalt de competitivitate”

| 2.1 | Comisia a definit cea de-a doua fază a Actului privind piața unică (denumit în continuare APU) pe baza a 12 acțiuni-cheie de îmbunătățire a funcționării pieței unice. CESE salută faptul că a fost consultat înainte de publicarea comunicării și că unele recomandări au fost preluate de Comisie în APU II. Cu toate acestea, regretă faptul că de data aceasta nu a avut loc o consultare publică oficială, consultarea informală neasigurând un echilibru între părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

2.1

Comisia a definit cea de-a doua fază a Actului privind piața unică (denumit în continuare APU) pe baza a 12 acțiuni-cheie de îmbunătățire a funcționării pieței unice. CESE salută faptul că a fost consultat înainte de publicarea comunicării și că unele recomandări au fost preluate de Comisie în APU II. Cu toate acestea, regretă faptul că de data aceasta nu a avut loc o consultare publică oficială, consultarea informală neasigurând un echilibru între părțile interesate relevante.

| 2.2 | În ciuda contribuției pozitive pe care piața unică a adus-o, de la înființare, la creșterea economică și la crearea de noi locuri de muncă, nu toate părțile interesate au profitat pe deplin de aceasta, fie că este vorba de întreprinderi, lucrători, consumatori, cetățeni sau alte categorii. Comisia menționează o creștere suplimentară de 2,77 milioane de locuri de muncă, dar nu face referire la calitatea precară a unora dintre acestea (3). Este știut faptul că, începând cu primăvara anului 2008, când consecințele crizei economice au început să se facă simțite în toată Europa, s-au pierdut aproximativ 10 milioane de locuri de muncă, în condițiile în care nu am ajuns, se pare, la capătul recesiunii economice (4). |
| --- | --- |

2.2

În ciuda contribuției pozitive pe care piața unică a adus-o, de la înființare, la creșterea economică și la crearea de noi locuri de muncă, nu toate părțile interesate au profitat pe deplin de aceasta, fie că este vorba de întreprinderi, lucrători, consumatori, cetățeni sau alte categorii. Comisia menționează o creștere suplimentară de 2,77 milioane de locuri de muncă, dar nu face referire la calitatea precară a unora dintre acestea (3). Este știut faptul că, începând cu primăvara anului 2008, când consecințele crizei economice au început să se facă simțite în toată Europa, s-au pierdut aproximativ 10 milioane de locuri de muncă, în condițiile în care nu am ajuns, se pare, la capătul recesiunii economice (4).

| 2.3 | Chiar dacă Comisia precizează care au fost principiile directoare de la baza acestor opțiuni (programul pentru o mai bună legiferare, costul non-Europei etc.), caracterul urgent al unor alegeri nu este întotdeauna evident în toate instituțiile europene. De exemplu, Comisia anunță o inițiativă în domeniul mobilității lucrătorilor, în relație cu portalul EURES, în timp ce alte activități fundamentale în acest domeniu sunt încă în așteptarea unei decizii la Consiliu. |
| --- | --- |

2.3

Chiar dacă Comisia precizează care au fost principiile directoare de la baza acestor opțiuni (programul pentru o mai bună legiferare, costul non-Europei etc.), caracterul urgent al unor alegeri nu este întotdeauna evident în toate instituțiile europene. De exemplu, Comisia anunță o inițiativă în domeniul mobilității lucrătorilor, în relație cu portalul EURES, în timp ce alte activități fundamentale în acest domeniu sunt încă în așteptarea unei decizii la Consiliu.

| 2.4 | CESE consideră că Comisia a acordat prea puțină atenție efectelor secundare negative neprevăzute ale pieței unice. Reglementarea a piețelor financiare în UE a fost prea slabă pentru a pune capăt supravegherii defectuoase și a preveni tipul de antreprenoriat orientat spre interesul pe termen scurt al unui grup privilegiat de acționari. Trebuie acordată mai multă atenție îmbunătățirii guvernanței corporatiste. Cea mai mare prioritate ar trebui s-o aibă sporirea transparenței și a responsabilității, pentru a garanta că piața unică contribuie la crearea unui cadru juridic care respectă interesele legitime ale tuturor părților interesate. |
| --- | --- |

2.4

CESE consideră că Comisia a acordat prea puțină atenție efectelor secundare negative neprevăzute ale pieței unice. Reglementarea a piețelor financiare în UE a fost prea slabă pentru a pune capăt supravegherii defectuoase și a preveni tipul de antreprenoriat orientat spre interesul pe termen scurt al unui grup privilegiat de acționari. Trebuie acordată mai multă atenție îmbunătățirii guvernanței corporatiste. Cea mai mare prioritate ar trebui s-o aibă sporirea transparenței și a responsabilității, pentru a garanta că piața unică contribuie la crearea unui cadru juridic care respectă interesele legitime ale tuturor părților interesate.

| 2.5 | De remarcat este fermitatea afirmației Comisiei privind faptul că cele 12 noi pârghii vor contribui la creștere, la crearea de mai multe locuri de muncă și la întărirea încrederii în piața unică. CESE consideră că istoria introducerii pieței unice a arătat că unele măsuri luate în trecut au efecte considerabile pe termen scurt. Anunțurile prea decisive și sigure pe ele referitoare la succes, nu fac decât să-i irite pe cetățenii UE, mai ales dacă evaluările de impact nu oferă dovezi solide ale succesului. O posibilă consecință ar putea fi mai degrabă subminarea pieței unice decât dinamizarea acesteia (5). Comisia ar trebui să dea dovadă de o abordare mai realistă, adoptând un ton mai echilibrat. |
| --- | --- |

2.5

De remarcat este fermitatea afirmației Comisiei privind faptul că cele 12 noi pârghii vor contribui la creștere, la crearea de mai multe locuri de muncă și la întărirea încrederii în piața unică. CESE consideră că istoria introducerii pieței unice a arătat că unele măsuri luate în trecut au efecte considerabile pe termen scurt. Anunțurile prea decisive și sigure pe ele referitoare la succes, nu fac decât să-i irite pe cetățenii UE, mai ales dacă evaluările de impact nu oferă dovezi solide ale succesului. O posibilă consecință ar putea fi mai degrabă subminarea pieței unice decât dinamizarea acesteia (5). Comisia ar trebui să dea dovadă de o abordare mai realistă, adoptând un ton mai echilibrat.

| 2.6 | Din păcate, APU I și II nu subliniază importanța asigurării încrederii în respectarea drepturilor. CESE este nerăbdător să vadă în sfârșit un instrument eficient de recurs colectiv pus la dispoziția consumatorilor europeni. Deși liberalizarea piețelor și sporirea concurenței sunt obiective-cheie ale politicii în domeniul pieței unice și joacă un rol important în a permite consumatorilor să aleagă liber, aceștia au nevoie și de un cadru robust de protecție a drepturilor lor cu privire la achiziționarea de bunuri și servicii, precum și de o punere reală în aplicare a acestor drepturi. Câteva studii au concluzionat că implementarea diferitelor instrumente ale UE este lentă, iar nivelul de punere în aplicare este încă relativ scăzut, în special în situațiile transfrontaliere; prin urmare, Comisia ar trebui să propună în regim de urgență măsuri obligatorii cu privire la noile instrumente de punere în aplicare. |
| --- | --- |

2.6

Din păcate, APU I și II nu subliniază importanța asigurării încrederii în respectarea drepturilor. CESE este nerăbdător să vadă în sfârșit un instrument eficient de recurs colectiv pus la dispoziția consumatorilor europeni. Deși liberalizarea piețelor și sporirea concurenței sunt obiective-cheie ale politicii în domeniul pieței unice și joacă un rol important în a permite consumatorilor să aleagă liber, aceștia au nevoie și de un cadru robust de protecție a drepturilor lor cu privire la achiziționarea de bunuri și servicii, precum și de o punere reală în aplicare a acestor drepturi. Câteva studii au concluzionat că implementarea diferitelor instrumente ale UE este lentă, iar nivelul de punere în aplicare este încă relativ scăzut, în special în situațiile transfrontaliere; prin urmare, Comisia ar trebui să propună în regim de urgență măsuri obligatorii cu privire la noile instrumente de punere în aplicare.

| 2.7 | Din nefericire, doar una din cele 12 inițiative intră în categoria măsurilor în beneficiul consumatorilor, în ciuda faptului că există mai multe pârghii care au un impact important asupra vieții zilnice a consumatorilor europeni (6). Sperăm că această situație nu reflectă opinia generală a Comisiei privind politica de protecție a consumatorilor. Este important să existe o viziune largă, iar consumatorii să nu fie considerați doar o anexă a politicii în domeniul întreprinderilor, ci actori independenți, în vederea creării unei piețe unice în beneficiul tuturor, conform rapoartelor Monti și Grech. CESE este de acord cu Comisia în privința faptului că piața unică ascunde încă un potențial neexploatat, chiar și după conceperea celor 50 de propuneri și primelor 12 pârghii. Cu toate acestea, din punctul de vedere al consumatorilor, Comisia ar fi putut și ar fi trebuit să pună accentul pe inițiative favorabile consumatorilor, așa cum s-a subliniat anterior într-un aviz al CESE (7). |
| --- | --- |

2.7

Din nefericire, doar una din cele 12 inițiative intră în categoria măsurilor în beneficiul consumatorilor, în ciuda faptului că există mai multe pârghii care au un impact important asupra vieții zilnice a consumatorilor europeni (6). Sperăm că această situație nu reflectă opinia generală a Comisiei privind politica de protecție a consumatorilor. Este important să existe o viziune largă, iar consumatorii să nu fie considerați doar o anexă a politicii în domeniul întreprinderilor, ci actori independenți, în vederea creării unei piețe unice în beneficiul tuturor, conform rapoartelor Monti și Grech. CESE este de acord cu Comisia în privința faptului că piața unică ascunde încă un potențial neexploatat, chiar și după conceperea celor 50 de propuneri și primelor 12 pârghii. Cu toate acestea, din punctul de vedere al consumatorilor, Comisia ar fi putut și ar fi trebuit să pună accentul pe inițiative favorabile consumatorilor, așa cum s-a subliniat anterior într-un aviz al CESE (7).

| 2.8 | De asemenea, CESE este surprins de faptul că, în comunicarea vizată, parteneriatului social nu i se acordă atenția cuvenită. Încrederea nu poate fi recâștigată dacă implicarea partenerilor sociali în elaborarea politicilor UE se limitează la domeniul de politică al DG Ocuparea Forței de Muncă. Consultarea partenerilor sociali este necesară și în cazul diferitelor activități din cadrul DG Piața Internă. |
| --- | --- |

2.8

De asemenea, CESE este surprins de faptul că, în comunicarea vizată, parteneriatului social nu i se acordă atenția cuvenită. Încrederea nu poate fi recâștigată dacă implicarea partenerilor sociali în elaborarea politicilor UE se limitează la domeniul de politică al DG Ocuparea Forței de Muncă. Consultarea partenerilor sociali este necesară și în cazul diferitelor activități din cadrul DG Piața Internă.

| 2.9 | După cum CESE a subliniat în avizele sale anterioare, orice propunere privind tranzacțiile transfrontaliere efectuate de consumatori ar trebui realizată treptat, începând cu contractele transnaționale de vânzare de bunuri (business to business - B2B), văzute ca acțiuni-pilot. Până la adoptarea unei propuneri privind tranzacțiile dintre întreprinderi și consumatori (business to consumer - B2C) nu ar trebui să se ia inițiative de natură opțională cu privire la contractele transnaționale de vânzare de bunuri. |
| --- | --- |

2.9

După cum CESE a subliniat în avizele sale anterioare, orice propunere privind tranzacțiile transfrontaliere efectuate de consumatori ar trebui realizată treptat, începând cu contractele transnaționale de vânzare de bunuri (business to business - B2B), văzute ca acțiuni-pilot. Până la adoptarea unei propuneri privind tranzacțiile dintre întreprinderi și consumatori (business to consumer - B2C) nu ar trebui să se ia inițiative de natură opțională cu privire la contractele transnaționale de vânzare de bunuri.

3.   Primele 12 pârghii și elementele lipsă – situația actuală

| 3.1 | Comisia a prezentat deja 11 din cele 12 propuneri legislative privind acțiunile-cheie, iar Comitetul a adoptat avize privind aceste propuneri (8). CESE solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să acționeze rapid, însă fără a afecta calitatea, astfel încât aceste propuneri legislative să fie adoptate înainte de sfârșitul mandatelor actuale ale Parlamentului și Comisiei, în primăvara anului 2014. Statele membre ar trebui să aplice în mod corect legislația adoptată și să asigure respectarea acesteia, pentru a garanta condiții de concurență echitabile, iar obstacolele bazate pe motive nejustificate și discriminatorii trebuie înlăturate, pentru ca piața unică să poată funcționa în mod corespunzător. |
| --- | --- |

3.1

Comisia a prezentat deja 11 din cele 12 propuneri legislative privind acțiunile-cheie, iar Comitetul a adoptat avize privind aceste propuneri (8). CESE solicită Parlamentului, Comisiei și Consiliului să acționeze rapid, însă fără a afecta calitatea, astfel încât aceste propuneri legislative să fie adoptate înainte de sfârșitul mandatelor actuale ale Parlamentului și Comisiei, în primăvara anului 2014. Statele membre ar trebui să aplice în mod corect legislația adoptată și să asigure respectarea acesteia, pentru a garanta condiții de concurență echitabile, iar obstacolele bazate pe motive nejustificate și discriminatorii trebuie înlăturate, pentru ca piața unică să poată funcționa în mod corespunzător.

| 3.2 | Retragerea Regulamentului Monti II nu este o soluție pentru problemele create prin hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CEJ) privind detașarea lucrătorilor. Trebuie găsită o soluție pentru situația actuală, întrucât lucrătorii nu-și pot exercita pe deplin drepturile. Comisia ar trebui să garanteze că drepturile sociale fundamentale nu pot fi îngrădite de libertățile economice. Comisia ar trebui să aibă în vedere o propunere privind un protocol privind progresul social, care să fie anexat la tratatele europene. Un astfel de protocol ar trebui să clarifice relația dintre drepturile sociale fundamentale și libertățile economice, confirmând faptul că piața unică nu este un scop în sine, ci că a fost instituită cu scopul de a oferi avantaje sociale pentru toți cetățenii UE [ca urmare a punerii în aplicare a articolului 3 alineatul (3) din versiunea consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană]. De asemenea, ar trebui să se clarifice faptul că libertățile economice și normele în materie de concurență nu pot avea prioritate față de drepturile sociale fundamentale și de progresul social, și că nu pot fi interpretate în niciun caz ca un drept al întreprinderilor de a se sustrage sau de a ocoli legile sau practicile naționale în domeniul social și al ocupării forței de muncă, ori în scopul practicării unei concurențe neloiale sub aspectul salariilor și condițiilor de muncă. |
| --- | --- |

3.2

Retragerea Regulamentului Monti II nu este o soluție pentru problemele create prin hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CEJ) privind detașarea lucrătorilor. Trebuie găsită o soluție pentru situația actuală, întrucât lucrătorii nu-și pot exercita pe deplin drepturile. Comisia ar trebui să garanteze că drepturile sociale fundamentale nu pot fi îngrădite de libertățile economice. Comisia ar trebui să aibă în vedere o propunere privind un protocol privind progresul social, care să fie anexat la tratatele europene. Un astfel de protocol ar trebui să clarifice relația dintre drepturile sociale fundamentale și libertățile economice, confirmând faptul că piața unică nu este un scop în sine, ci că a fost instituită cu scopul de a oferi avantaje sociale pentru toți cetățenii UE [ca urmare a punerii în aplicare a articolului 3 alineatul (3) din versiunea consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană]. De asemenea, ar trebui să se clarifice faptul că libertățile economice și normele în materie de concurență nu pot avea prioritate față de drepturile sociale fundamentale și de progresul social, și că nu pot fi interpretate în niciun caz ca un drept al întreprinderilor de a se sustrage sau de a ocoli legile sau practicile naționale în domeniul social și al ocupării forței de muncă, ori în scopul practicării unei concurențe neloiale sub aspectul salariilor și condițiilor de muncă.

| 3.3 | CESE a identificat o serie de măsuri care lipseau din APU I, considerând că acestea ar contribui la sporirea încrederii cetățenilor. Măsurile care lipsesc includ revizuirea Directivei privind dreptul de autor, taxele pentru drepturile de autor, neutralitatea rețelei, protocolul privind progresul social, microîntreprinderile și întreprinderile familiale, măsurile destinate susținerii lansării de noi întreprinderi și extinderii celor existente, îndatorarea excesivă și transferurile interbancare, precum și măsurile de consolidare a funcționării zonei unice de plăți în euro (SEPA). |
| --- | --- |

3.3

CESE a identificat o serie de măsuri care lipseau din APU I, considerând că acestea ar contribui la sporirea încrederii cetățenilor. Măsurile care lipsesc includ revizuirea Directivei privind dreptul de autor, taxele pentru drepturile de autor, neutralitatea rețelei, protocolul privind progresul social, microîntreprinderile și întreprinderile familiale, măsurile destinate susținerii lansării de noi întreprinderi și extinderii celor existente, îndatorarea excesivă și transferurile interbancare, precum și măsurile de consolidare a funcționării zonei unice de plăți în euro (SEPA).

4.   Cele 12 noi pârghii

4.1   Transportul

CESE salută măsurile de îmbunătățire a interconectării pieței unice în domeniul transportului feroviar, maritim și aerian, însă consideră că lipsește abordarea holistică, deoarece propunerea Comisiei nu are în vedere acțiuni privind serviciile de transport feroviar al bunurilor, transportul rutier, care reprezintă cel mai mare segment de transport de bunuri și persoane, și transportul multimodal ca mijloc de optimizare a eficienței transportului.

4.1.1   Transportul feroviar

Modalitatea de definire și de protejare a privatizării transportului feroviar nu reflectă faptul că, în regiuni importante din Europa, trebuie luate în considerare și alte rațiuni decât cele pur economice, în vederea menținerii transportului public pe linia de plutire. Dacă se ia în considerare doar rentabilitatea, se poate ajunge la erodarea funcției publice pe care o au sistemele de transport feroviar. Pentru a ști dacă o privatizare este încununată sau nu de succes, nu este suficient să se facă o evaluare doar din perspectiva economiilor realizate. Cele mai importante considerente ar trebui să fie calitatea și securitatea personalului și a publicului.

4.1.2   Transportul maritim

O reală piață unică în domeniul transportului maritim poate fi realizată doar asigurând condiții de concurență echitabile cu celelalte moduri de transport. Acest lucru înseamnă că este necesară o orientare decisivă spre simplificarea administrativă – de exemplu în materie de reglementare vamală - în domeniul transportului maritim exclusiv intern în UE. Bunurile din UE ar trebui tratate în mod diferit față de cele din țări terțe (utilizând în special documente electronice) pentru a reduce birocrația și a responsabiliza transportatorii. În esență, bunurile inspectate la intrarea în UE nu trebuie inspectate din nou într-un alt port de destinație din interiorul UE.

Pe de o parte, acest lucru ar contribui la dezvoltarea unui transport maritim fără obstacole în UE, iar pe de altă parte, la crearea autostrăzilor maritime atât de necesare – rute maritime-cheie între porturile din UE, în combinație cu alte moduri de transport. În prezent, CESE pregătește un aviz privind „creșterea albastră” și va prezenta propuneri practice la începutul anului 2013.

4.1.3   Transportul aerian

Deși recunoaște importanța măsurilor luate împotriva fragmentării actuale a spațiului aerian european, CESE regretă că nu a fost încă prezentată o propunere de revizuire a Regulamentului privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu avionul, care tratează subiecte precum compensațiile și asistența acordată pasagerilor în eventualitatea refuzului îmbarcării, anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor. Legislația UE din domeniu trebuie clarificată și actualizată în ceea ce privește domeniul de aplicare și interpretarea anumitor dispoziții generale. CESE solicită de asemenea Comisiei să prezinte o propunere legislativă care să solicite companiilor aeriene să garanteze protecția tuturor pasagerilor în cazul insolvabilității companiilor aeriene și să acționeze împotriva proliferării clauzelor contractuale incorecte, a lipsei transparenței în ce privește prețul biletelor și a dificultăților întâmpinate de pasageri în obținerea de despăgubiri, obligând companiile aeriene să adopte sistemele SAL și să respecte deciziile luate de autoritățile naționale de transport aerian.

4.2   Energie

În numeroase state membre nu există încă posibilitatea de a alege între diverși furnizori de energie, din cauza lipsei concurenței. Accesul la servicii, calitatea tratării plângerilor, comparabilitatea ofertelor și prețurilor, trecerea cu ușurință de la un furnizor la altul și transparența tarifelor și a clauzelor contractuale sunt aspecte care rămân încă de rezolvat în Europa. CESE solicită Comisiei și Consiliului să supravegheze îndeaproape piețele naționale de energie cu amănuntul și, dacă este cazul, să acționeze cu promptitudine, pentru a asigura implementarea eficientă a celui de-al treilea pachet privind energia, în beneficiul cetățenilor. Este important ca statele membre să transpună prevederile relevante din cel de-al treilea pachet în așa fel încât să-i ajute pe cetățenii vulnerabili și să prevină penuria energetică. Participarea consumatorilor este o condiție prealabilă necesară pentru succesul extinderii contorizării inteligente, care poate avea un potențial privind eficiența energetică. Cu toate acestea, sunt multe chestiuni nesoluționate încă, cum ar fi întrebarea dacă potențialele beneficii nu depășesc costurile pentru consumatori, precum și chestiuni legate de protecția datelor cu caracter personal. Acestea ar trebui soluționate cât mai curând posibil în interesul tuturor utilizatorilor.

4.3   Mobilitatea cetățenilor

Comisia este un susținător puternic al mobilității. Cu toate acestea, mobilitatea nu constituie un obiectiv în sine. Părăsirea țării de origine de către o persoană nu este o decizie ușor de luat, comparațiile cu SUA nefiind întotdeauna relevante. Angajații și lucrătorii independenți care merg în alte țări se confruntă deseori cu lipsa recunoașterii calificărilor lor, programe lungi de lucru, condiții de muncă precare, discriminare, tratament inegal și obstacole de ordin lingvistic. Îmbunătățirea condițiilor de muncă și promovarea tratamentului egal ar trebui să facă parte dintr-o politică europeană activă privind piața forței de muncă. Comitetul regretă îndeosebi faptul că, după mai mult de 20 de ani, nu s-au înregistrat progrese privind aspecte importante, cum ar fi recunoașterea calificărilor profesionale (9). În Europa ar trebui promovată mobilitatea stagiarilor, a ucenicilor și a tinerilor antreprenori.

4.4   Accesul la finanțare

Măsurile propuse în privința facilitării accesului la fondurile de investiții pe termen lung reprezintă un demers pozitiv. Totuși, acestea nu vor soluționa problemele cu care se confruntă IMM-urile din cauza lipsei capitalului operațional. IMM-urile, în calitate de coloană vertebrală a economiei UE, nu ar trebui să fie discriminate în ce privește accesul la finanțare ca urmare a regulilor stricte privind rezervele bancare (10). Comitetul trimite la avizele sale anterioare privind accesul IMM-urilor la finanțare (11). Recomandăm crearea unor instrumente de tip revolving care să ofere credite, permițând IMM-urilor să aibă acces cu ușurință la finanțare, fără garanții reale excesive (12). Aceste credite ar trebui garantate prin resurse naționale sau europene. Statele membre ar trebui să ia în considerare și alte posibilități, cum ar fi scutirile de impozite pentru investitorii privați și din familie, care investesc în IMM-uri aflate la început de drum, prelungirea acestor scutiri timp de câțiva ani, precum și alte stimulente. Aceste măsuri ar trebui să completeze propunerea. care figurează în APU I, privind libera circulație transfrontalieră a capitalului de risc european, destinat companiilor inovatoare, însă acest lucru nu soluționează problema lipsei de finanțare în cazul altor IMM-uri.

4.5   Mediul de afaceri

Propunerea de modernizare a legislației în materie de insolvabilitate este un prim pas în direcția cea bună în ce privește îmbunătățirea mediului de afaceri, în special atunci când este vorba de o a doua șansă pentru antreprenori. IMM-urile și în special microîntreprinderile nu pot face față birocrației încă excesive. Solicităm Comisiei să depună în continuare eforturi pentru reducerea sarcinii administrative și identificarea de obiective cantitative și calitative. În acest sens, evaluarea impactului trebuie îmbunătățită în mod constant. Până în prezent, evaluarea sarcinii administrative s-a concentrat prea îndeaproape pe regulamentele în sine, ceea ce a făcut, cel puțin în parte, ca din această cauză acestea să fie prea „tehnocratice”. Reglementarea dintr-un stat membru poate fi justificată foarte bine prin dorința de a menține calitatea serviciului furnizat, fiind astfel în interesul bunăstării publicului, neputând fi deci considerată inutilă (13).

4.6   Servicii

CESE salută faptul că APU II include revizuirea Directivei privind serviciile de plată și subliniază că dezvoltarea unei piețe europene de plăți competitive și funcționale în beneficiul tuturor consumatorilor și întreprinderilor ar trebui să fie obiectivul primordial al acestei revizuiri. Este deosebit de important ca serviciile de plată să fie accesibile consumatorilor, dar și să se garanteze faptul că aceste servicii sunt sigure, eficiente și ieftine. Revizuirea ar trebui să interzică impunerea de suprataxe consumatorilor pentru utilizarea mijloacelor de plată în UE. Utilizatorii debitării directe ar trebui să beneficieze de drepturi de rambursare necondiționată pentru tranzacțiile autorizate și neautorizate. Consumatorii ar trebui să beneficieze de o protecție solidă, indiferent de metoda de plată folosită, ținându-se seama de normele solide de protecție a consumatorilor, în vigoare în unele state membre. În acest context, trebuie avute în vedere multiplele beneficii pentru toate părțile interesate implicate, precum și necesitatea ca IMM-urile care oferă astfel de metode de plată clienților lor să aibă costuri rezonabile. CESE își exprimă satisfacția față de intenția Comisiei de a prezenta o propunere legislativă privind comisioanele interbancare multilaterale pentru plățile cu cardul.

4.7   O piață unică digitală

CESE salută intenția Comisiei Europene de a reduce costurile și de a crește eficiența dezvoltării infrastructurii de comunicații de mare viteză, prin adoptarea de norme comune. CESE sprijină propunerea de îmbunătățire a conexiunii la internet în bandă largă de mare viteză, ca o condiție tehnică pentru extinderea comerțului electronic. Este important să se adopte un model coerent pentru metodele de calcul al costurilor utilizate de autoritățile naționale de reglementare din UE, pentru a garanta un nivel echitabil al costurilor, precum și că acestea sunt calculate conform acelorași standarde. Piețele de telecomunicații reglementate în mod corespunzător trebuie să asigure consumatorilor posibilitatea de a alege. Dacă nu se oferă noilor operatori un acces în condiții echitabile la rețelele de generație următoare, calitatea opțiunilor în materie de servicii cu amănuntul ale consumatorilor se va deteriora sau va fi limitată. Toții concurenții ar trebui să aibă acces la infrastructură în condiții egale, iar accesul la rețele al celor intrați de curând pe piață și al noilor operatorilor ar trebui să se poată realiza la un preț rezonabil (adică bazat pe costuri).

4.8   Facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice

Întreprinderile solicită de mult timp ca facturarea electronică să fie utilizată într-o măsură mai răspândită, inclusiv în activitățile transfrontaliere. De aceea sprijinim cu tărie propunerea ca aceasta să fie regula generală pentru contractele de achiziții publice. Totuși, formularul electronic ar trebui să fie utilizat și în cadrul prezentării ofertelor, întrucât neutilizarea acestuia este unul din motivele pentru care numărul IMM-urilor participante la achiziții publice din alte state membre este redus (a se vedea și programul de lucru al Comisiei pe 2013).

4.9   Consumatorii

| 4.9.1 | Pe piața UE se găsesc încă produse nesigure sub aspectul consumului, inclusiv produse care poartă marca CE, care prezintă riscuri pentru sănătate și siguranță ce ar putea fi evitate. De aceea, CESE își exprimă satisfacția față de propunerea legislativă a Comisiei Europene referitoare la „pachetul de măsuri privind siguranța produselor”, care constă într-un instrument de supraveghere pe piața unică a tuturor produselor nealimentare, propunerea pentru o nouă directivă privind siguranța generală a produselor și planul-cadru multianual de supraveghere a pieței. Revizuirea ar trebui să asigure mai multă claritate privind interacțiunea dintre diferitele dispoziții ale UE legate de siguranța produselor. În special, trebuie consolidată și clarificată responsabilitatea producătorilor. Trebuie ca în întreaga UE să se asigure același grad de aplicare a prevederilor, precum și eficiența activităților de supraveghere a pieței. |
| --- | --- |

4.9.1

Pe piața UE se găsesc încă produse nesigure sub aspectul consumului, inclusiv produse care poartă marca CE, care prezintă riscuri pentru sănătate și siguranță ce ar putea fi evitate. De aceea, CESE își exprimă satisfacția față de propunerea legislativă a Comisiei Europene referitoare la „pachetul de măsuri privind siguranța produselor”, care constă într-un instrument de supraveghere pe piața unică a tuturor produselor nealimentare, propunerea pentru o nouă directivă privind siguranța generală a produselor și planul-cadru multianual de supraveghere a pieței. Revizuirea ar trebui să asigure mai multă claritate privind interacțiunea dintre diferitele dispoziții ale UE legate de siguranța produselor. În special, trebuie consolidată și clarificată responsabilitatea producătorilor. Trebuie ca în întreaga UE să se asigure același grad de aplicare a prevederilor, precum și eficiența activităților de supraveghere a pieței.

| 4.9.2 | Trebuie abordată în mod explicit chestiunea produselor atractive pentru copii și trebuie menținută interdicția pentru produsele care imită alimentele. Politica UE trebuie să înregistreze evoluții importante în materie de siguranță și sănătate. Ar trebui să se acorde atenție concurenței neloiale cu care se pot confrunta întreprinderile din Uniune, obligate să respecte normele UE. Revizuirea Directivei privind siguranța generală a produselor ar trebui să împiedice în mod eficient introducerea pe piață a produselor periculoase, acest lucru impunând un sistem european de supraveghere a pieței, inclusiv controale eficiente la granițele externe ale UE. |
| --- | --- |

4.9.2

Trebuie abordată în mod explicit chestiunea produselor atractive pentru copii și trebuie menținută interdicția pentru produsele care imită alimentele. Politica UE trebuie să înregistreze evoluții importante în materie de siguranță și sănătate. Ar trebui să se acorde atenție concurenței neloiale cu care se pot confrunta întreprinderile din Uniune, obligate să respecte normele UE. Revizuirea Directivei privind siguranța generală a produselor ar trebui să împiedice în mod eficient introducerea pe piață a produselor periculoase, acest lucru impunând un sistem european de supraveghere a pieței, inclusiv controale eficiente la granițele externe ale UE.

4.10   Coeziunea socială și antreprenoriatul social

| 4.10.1 | Propunerile prezentate la acest subpunct sunt încadrate aici oarecum forțat. CESE recunoaște că, într-o perioadă de criză, este important să se pună accentul asupra combaterii exacerbării excluziunii sociale și a sărăciei. În acest sens, întreprinderea socială a fost evidențiată ca fiind un factor-cheie al strategiei de depășire a crizei. Este dezamăgitor faptul că nu există o acțiune-cheie destinată dezvoltării și creșterii economiei sociale și întreprinderii sociale. Cea de-a 12-a acțiune-cheie nu abordează excluziunea socială și sărăcia, tot mai extinse în Europa. Prin urmare, CESE recomandă definirea unei acțiuni-cheie clare și orientate spre întreprinderea socială, plecând de la recomandările proactive ale CESE, despre care acesta crede că abordează într-un mod mai adecvat necesitatea de a aprofunda coeziunea socială (14). |
| --- | --- |

4.10.1

Propunerile prezentate la acest subpunct sunt încadrate aici oarecum forțat. CESE recunoaște că, într-o perioadă de criză, este important să se pună accentul asupra combaterii exacerbării excluziunii sociale și a sărăciei. În acest sens, întreprinderea socială a fost evidențiată ca fiind un factor-cheie al strategiei de depășire a crizei. Este dezamăgitor faptul că nu există o acțiune-cheie destinată dezvoltării și creșterii economiei sociale și întreprinderii sociale. Cea de-a 12-a acțiune-cheie nu abordează excluziunea socială și sărăcia, tot mai extinse în Europa. Prin urmare, CESE recomandă definirea unei acțiuni-cheie clare și orientate spre întreprinderea socială, plecând de la recomandările proactive ale CESE, despre care acesta crede că abordează într-un mod mai adecvat necesitatea de a aprofunda coeziunea socială (14).

| 4.10.2 | CESE salută propunerea ca toți cetățenii UE să aibă acces la un cont de plăți de bază, ca taxele pentru conturile de plăți să fie transparente și comparabile și ca schimbarea contului de plăți să se facă mai ușor. CESE speră ca de data aceasta Comisia să propună o legislație obligatorie și nu doar o recomandare, ca în iulie anul trecut, care a fost foarte criticată din cauza caracterului său voluntar. CESE observă că transparența și comparabilitatea taxelor pentru conturile de plăți în cazul consumatorilor prezintă deficiențe semnificative sau sunt de-a dreptul inexistente. Legislația UE propusă ar trebui să asigure faptul că fiecare consumator are drept de acces la un cont de plăți de bază și să înlăture orice obstacol în calea schimbării acestui cont. |
| --- | --- |

4.10.2

CESE salută propunerea ca toți cetățenii UE să aibă acces la un cont de plăți de bază, ca taxele pentru conturile de plăți să fie transparente și comparabile și ca schimbarea contului de plăți să se facă mai ușor. CESE speră ca de data aceasta Comisia să propună o legislație obligatorie și nu doar o recomandare, ca în iulie anul trecut, care a fost foarte criticată din cauza caracterului său voluntar. CESE observă că transparența și comparabilitatea taxelor pentru conturile de plăți în cazul consumatorilor prezintă deficiențe semnificative sau sunt de-a dreptul inexistente. Legislația UE propusă ar trebui să asigure faptul că fiecare consumator are drept de acces la un cont de plăți de bază și să înlăture orice obstacol în calea schimbării acestui cont.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 24, 28.1.2012, p. 99.

1

(2)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/3-03122012-AP/EN/3-03122012-AP-EN.PDF

2

(3)  FLASH-IT, Policy Research Alert 5 – Ocuparea forței de muncă, octombrie 2012.

3

FLASH-IT, Policy Research Alert 5

(4)  Comunicat de presă al Eurostat, 31 octombrie 2012.

4

(5)  Monti, 2010: „Acest lucru ar eroda baza integrării și creșterii economice, precum și a ocupării forței de muncă în întreaga UE, într-o perioadă în care emergența unor noi puteri globale și provocările grave în materie de mediu reclamă mai mult decât oricând o UE coezivă, în interesul cetățenilor europeni, precum și al unei guvernanțe globale eficiente.”

5

(6)  Rezoluția Parlamentului European din 14 iunie 2012 privind Actul privind piața unică II - Împreună pentru o nouă creștere.

6

(7)  JO C 299, 4.10.2012, p. 165.

7

(8)  JO C 24, 28.1.2012, p. 99.

8

(9)  JO C 191, 29.6.2012, p. 103.

9

(10)  A se vedea CRD IV.

10

(11)  JO C 351, 15.11.2012, p. 45.

11

(12)  A se vedea „cardul Seczenyi” din Ungaria: http://www.google.com/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&ved=0CC8QFjAA&url=http%3A%2F%2Fwww.iapmei.pt%2Fconferencia%2F1_Laslo_Krisan.ppt&ei=DM29UKvHJNGRhQehsoGwDA&usg=AFQjCNHWIFTTA7fbjHyT1ShycR1qL7tKRQ

12

(13)  A se vedea Avizul CESE, JO C 318, 29.10.2011, p. 109, punctul 3.2.

13

(14)  Acest aspect a fost abordat și în Avizul CESE din JO C 299, 4.10.2012, p. 165.

14

---

ANEXĂ

la Avizul Comitetului Economic și Social European

Următorul amendament, care a obținut mai mult de o pătrime din voturile exprimate, a fost respins în cursul dezbaterilor [conform articolului 39 alineatul (2) din Regulamentul de procedură]:

a.   Punctul 3.2 (amendamentul 5)

Retragerea Regulamentului Monti II nu este o soluție pentru problemele create prin hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene (CEJ) privind detașarea lucrătorilor. Trebuie găsită o soluție pentru situația actuală, întrucât lucrătorii nu-și pot exercita pe deplin drepturile. Comisia ar trebui să garanteze că drepturile sociale fundamentale nu pot fi îngrădite de libertățile economice. Comisia ar trebui să aibă în vedere o propunere privind un protocol privind progresul social, care să fie anexat la tratatele europene. Un astfel de protocol ar trebui să clarifice relația dintre drepturile sociale fundamentale și libertățile economice, confirmând faptul că piața unică nu este un scop în sine, ci că a fost instituită cu scopul de a oferi avantaje sociale pentru toți cetățenii UE [ca urmare a punerii în aplicare a articolului 3 alineatul (3) din versiunea consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană]. De asemenea, ar trebui să se clarifice faptul că libertățile economice și normele în materie de concurență nu pot avea prioritate față de drepturile sociale fundamentale și de progresul social, și că nu pot fi interpretate în niciun caz ca un drept al întreprinderilor de a se sustrage sau de a ocoli legile sau practicile naționale în domeniul social și al ocupării forței de muncă, ori în scopul practicării unei concurențe neloiale sub aspectul salariilor și condițiilor de muncă
  .
  Comisia a prezentat două propuneri legislative care urmăresc îmbunătățirea și consolidarea transpunerii, aplicării și respectării Directivei privind detașarea lucrătorilor. Prima propunere privind respectarea Directivei 96/71/CE urmărește consolidarea protecției lucrătorilor detașați temporar în străinătate, prin îmbunătățirea procesului de informare, cooperării administrative și a controalelor; aceasta este în curs de dezbatere. Cea de-a doua propunere privind exercitarea dreptului de a desfășura acțiuni colective în contextul libertății de stabilire și a libertății de a presta servicii (Monti II) a fost retrasă.

În ceea ce privește principiul valorii egale a drepturilor sociale fundamentale și a libertăților economice, CESE este de părere că această abordare trebuie garantată îndeosebi de legislația primară. CESE observă că cel de-al treilea considerent din preambul și, în special, articolul 151 din TFUE urmăresc promovarea îmbunătățirii condițiilor de trai și de muncă, „permițând armonizarea acestora în condiții de progres”, și solicită în mod expres includerea în Tratate a unui protocol privind progresul social, pentru a consfinți principiul valorii egale a drepturilor fundamentale și a libertăților economice, pentru a clarifica astfel faptul că nici libertățile economice, nici regulile concurenței nu pot avea prioritate față de drepturile sociale fundamentale și pentru a defini clar impactul obiectivului Uniunii ce constă în realizarea progresului social

   (1).

Expunere de motive

Va fi prezentată oral.

Rezultatul votului privind amendamentul:

| Voturi pentru | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Voturi împotrivă | : | 114 |
| Abțineri | : | 11 |

Voturi pentru

:

77

Voturi împotrivă

:

114

Abțineri

:

11

---

(1)  JO C 376, 22.12.2011, p. 74.

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/31 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/31

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere

COM(2012) 392 final

2013/C 76/06

Raportor: dna Daniela RONDINELLI

La 17 iulie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Un parteneriat consolidat al Spațiului european de cercetare pentru excelență și creștere

COM(2012) 392 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 120 voturi pentru și 2 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | În opinia Comitetului Economic și Social European (CESE), realizarea Spațiului european de cercetare (SEC) reprezintă un obiectiv prioritar în vederea promovării creșterii și a dezvoltării economice, sociale și culturale a UE, precum și a excelenței științifice și a coeziunii dintre statele membre, regiuni și societăți. Politica de finanțare prevăzută în programul Orizont 2020 trebuie să prevadă fondurile necesare, pentru a permite îndeplinirea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

1.1

În opinia Comitetului Economic și Social European (CESE), realizarea Spațiului european de cercetare (SEC) reprezintă un obiectiv prioritar în vederea promovării creșterii și a dezvoltării economice, sociale și culturale a UE, precum și a excelenței științifice și a coeziunii dintre statele membre, regiuni și societăți. Politica de finanțare prevăzută în programul Orizont 2020 trebuie să prevadă fondurile necesare, pentru a permite îndeplinirea acestui obiectiv.

| 1.2 | În numeroasele sale avize (1) CESE și-a exprimat viziunea cu privire la SEC, inițiind, împreună cu Comisia, Parlamentul European și Consiliul, o dezbatere și o confruntare aprofundată pe această temă. Prin urmare, Comitetul salută Comunicarea Comisiei. |
| --- | --- |

1.2

În numeroasele sale avize (1) CESE și-a exprimat viziunea cu privire la SEC, inițiind, împreună cu Comisia, Parlamentul European și Consiliul, o dezbatere și o confruntare aprofundată pe această temă. Prin urmare, Comitetul salută Comunicarea Comisiei.

| 1.3 | CESE este de acord cu Comisia, atunci când aceasta consideră creșterea economică drept unul dintre obiectivele prioritare ale SEC. În cursul gravei crize economice și sociale actuale, această precizare are o importanță fundamentală pentru societatea civilă organizată europeană. |
| --- | --- |

1.3

CESE este de acord cu Comisia, atunci când aceasta consideră creșterea economică drept unul dintre obiectivele prioritare ale SEC. În cursul gravei crize economice și sociale actuale, această precizare are o importanță fundamentală pentru societatea civilă organizată europeană.

| 1.4 | CESE este de părere că libera circulație a cercetătorilor, a cunoștințelor științifice și a tehnologiei trebuie să devină „cea de a cincea libertate” a pieței interne. |
| --- | --- |

1.4

CESE este de părere că libera circulație a cercetătorilor, a cunoștințelor științifice și a tehnologiei trebuie să devină „cea de a cincea libertate” a pieței interne.

| 1.5 | CESE consideră că realizarea zonei unice de cercetare este un proces în evoluție permanentă și că stabilirea termenului pentru 2014 este prea ambițioasă, având în vedere și că în multe țări europene se pun în aplicare măsuri de austeritate care reduc investițiile publice naționale în cercetare și inovare. |
| --- | --- |

1.5

CESE consideră că realizarea zonei unice de cercetare este un proces în evoluție permanentă și că stabilirea termenului pentru 2014 este prea ambițioasă, având în vedere și că în multe țări europene se pun în aplicare măsuri de austeritate care reduc investițiile publice naționale în cercetare și inovare.

| 1.6 | CESE susține propunerea de a crea SEC mai curând prin intermediul unui parteneriat consolidat bazat pe bune practici decât prin regulamente, exprimându-și însă preocuparea cu privire la faptul că memorandumurile de înțelegere încheiate cu organizațiile au un caracter voluntar, neobligatoriu din punct de vedere juridic și informal. |
| --- | --- |

1.6

CESE susține propunerea de a crea SEC mai curând prin intermediul unui parteneriat consolidat bazat pe bune practici decât prin regulamente, exprimându-și însă preocuparea cu privire la faptul că memorandumurile de înțelegere încheiate cu organizațiile au un caracter voluntar, neobligatoriu din punct de vedere juridic și informal.

| 1.7 | CESE încurajează o voință politică puternică, care să poată veni în ajutorul unor sisteme naționale de cercetare eficiente și competitive. Acestea vor putea fi mai bine puse în practică printr-o evaluare inter pares, care va trebui să fructifice calitatea echipei de cercetare, structurile implicate și rezultatele obținute. |
| --- | --- |

1.7

CESE încurajează o voință politică puternică, care să poată veni în ajutorul unor sisteme naționale de cercetare eficiente și competitive. Acestea vor putea fi mai bine puse în practică printr-o evaluare inter pares, care va trebui să fructifice calitatea echipei de cercetare, structurile implicate și rezultatele obținute.

| 1.8 | Comitetul consideră că activitățile de cercetare finanțate din fonduri publice trebuie să acorde prioritate domeniilor care au o importanță deosebită pentru bunăstarea cetățenilor europeni și că din fondurile publice trebuie finanțate în continuare proiecte în cadrul unei cooperări europene puternice și partajate. |
| --- | --- |

1.8

Comitetul consideră că activitățile de cercetare finanțate din fonduri publice trebuie să acorde prioritate domeniilor care au o importanță deosebită pentru bunăstarea cetățenilor europeni și că din fondurile publice trebuie finanțate în continuare proiecte în cadrul unei cooperări europene puternice și partajate.

| 1.9 | CESE îndeamnă Comisia și statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a elimina obstacolele care stau în calea realizării SEC și care sunt legate de lipsa unei piețe europene a forței de muncă pentru cercetători, de condițiile lor de muncă, de mobilitatea lor și de sistemul de securitate socială. |
| --- | --- |

1.9

CESE îndeamnă Comisia și statele membre să adopte toate măsurile necesare pentru a elimina obstacolele care stau în calea realizării SEC și care sunt legate de lipsa unei piețe europene a forței de muncă pentru cercetători, de condițiile lor de muncă, de mobilitatea lor și de sistemul de securitate socială.

| 1.10 | Comitetul reamintește că se impune modificarea urgentă a situației pensiilor și fondurilor de pensii pentru cercetătorii care participă la proiecte transnaționale și că trebuie creat un fond european de pensii suplimentare, pentru a acoperi/compensa pierderile rezultate din tranziția de la o țară la alta sau de la un sistem de securitate socială la altul. |
| --- | --- |

1.10

Comitetul reamintește că se impune modificarea urgentă a situației pensiilor și fondurilor de pensii pentru cercetătorii care participă la proiecte transnaționale și că trebuie creat un fond european de pensii suplimentare, pentru a acoperi/compensa pierderile rezultate din tranziția de la o țară la alta sau de la un sistem de securitate socială la altul.

| 1.11 | Comitetul atrage atenția cu privire la faptul că noile inițiative propuse de Comisie nu trebuie să compromită sau să anuleze eforturile de reducere a constrângerilor administrative pentru cercetători în cadrul SEC. |
| --- | --- |

1.11

Comitetul atrage atenția cu privire la faptul că noile inițiative propuse de Comisie nu trebuie să compromită sau să anuleze eforturile de reducere a constrângerilor administrative pentru cercetători în cadrul SEC.

| 1.12 | CESE reamintește CE și statelor membre faptul că trebuie să adopte toate inițiativele necesare în vederea eliminării efective a discriminărilor, inegalităților și diferențelor de gen care există încă în mediul academic, științific și de cercetare. Comitetul salută, în special, decizia de a asigura o prezență a femeilor de cel puțin 40 % în toate comitetele implicate în recrutarea de personal și în elaborarea și/sau revizuirea criteriilor pentru evaluarea proiectelor, precum și în cele care stabilesc politicile privind munca în institutele academice, de cercetare și științifice. |
| --- | --- |

1.12

CESE reamintește CE și statelor membre faptul că trebuie să adopte toate inițiativele necesare în vederea eliminării efective a discriminărilor, inegalităților și diferențelor de gen care există încă în mediul academic, științific și de cercetare. Comitetul salută, în special, decizia de a asigura o prezență a femeilor de cel puțin 40 % în toate comitetele implicate în recrutarea de personal și în elaborarea și/sau revizuirea criteriilor pentru evaluarea proiectelor, precum și în cele care stabilesc politicile privind munca în institutele academice, de cercetare și științifice.

| 1.13 | CESE salută propunerea CE de elaborare a unei foi de parcurs pentru dezvoltarea infrastructurilor electronice de sprijinire a e-Științei. Comitetul face trimitere la avizul său (2) privind Comunicarea (3) Comisiei referitoare la accesibilitatea, precum și conservarea și difuzarea rezultatelor cercetării și a cunoștințelor științifice. |
| --- | --- |

1.13

CESE salută propunerea CE de elaborare a unei foi de parcurs pentru dezvoltarea infrastructurilor electronice de sprijinire a e-Științei. Comitetul face trimitere la avizul său (2) privind Comunicarea (3) Comisiei referitoare la accesibilitatea, precum și conservarea și difuzarea rezultatelor cercetării și a cunoștințelor științifice.

| 1.14 | CESE sprijină apelul adresat de sectorul cercetării și de comunitatea științifică europeană (4) șefilor de stat și de guvern și președinților instituțiilor UE, conform căruia Europa nu își poate permite să piardă cele mai mari talente și cei mai buni cercetători și profesori, în special tineri; apelul subliniază că fondurile europene sunt esențiale pentru a le face mai eficiente și eficace pe cele naționale și pentru a îmbunătăți competitivitatea paneuropeană și internațională; prin urmare, Comitetul solicită să nu fie reduse cheltuielile aferente din bugetul european 2014-2020. |
| --- | --- |

1.14

CESE sprijină apelul adresat de sectorul cercetării și de comunitatea științifică europeană (4) șefilor de stat și de guvern și președinților instituțiilor UE, conform căruia Europa nu își poate permite să piardă cele mai mari talente și cei mai buni cercetători și profesori, în special tineri; apelul subliniază că fondurile europene sunt esențiale pentru a le face mai eficiente și eficace pe cele naționale și pentru a îmbunătăți competitivitatea paneuropeană și internațională; prin urmare, Comitetul solicită să nu fie reduse cheltuielile aferente din bugetul european 2014-2020.

| 1.15 | CESE consideră că harta activităților care vor trebui desfășurate în domeniile prioritare, forumul pentru difuzarea și transferul rezultatelor proiectelor științifice și de cercetare, precum și evaluarea finală a efectelor comunicării ar trebui să prevadă participarea deplină și efectivă a societății civile implicate în SEC. |
| --- | --- |

1.15

CESE consideră că harta activităților care vor trebui desfășurate în domeniile prioritare, forumul pentru difuzarea și transferul rezultatelor proiectelor științifice și de cercetare, precum și evaluarea finală a efectelor comunicării ar trebui să prevadă participarea deplină și efectivă a societății civile implicate în SEC.

| 1.16 | În lumina motivelor de mai sus, CESE ar dori înființarea în cadrul său a unui grup special, la care instituțiile europene să se raporteze în cursul viitoarelor etape de evaluare, monitorizare și decizionale legate de realizarea SEC. |
| --- | --- |

1.16

În lumina motivelor de mai sus, CESE ar dori înființarea în cadrul său a unui grup special, la care instituțiile europene să se raporteze în cursul viitoarelor etape de evaluare, monitorizare și decizionale legate de realizarea SEC.

2.   Introducere

| 2.1 | În numeroase avize, CESE și-a expus viziunea cu privire la SEC, care rămâne valabilă și relevantă, salutând comunicarea, care vizează un parteneriat consolidat și care dovedește cât de urgent este ca UE și statele membre (SM) să își mențină și să își extindă angajamentele asumate. În statele membre, progresele nu au fost omogene și, în anumite cazuri, continuă să fie lente. Aspectul inovator al comunicării constă în faptul că extinde colaborarea dintre Comisie și statele membre la organizațiile care au legătură cu SEC (5). CESE consideră necesară o cooperare consolidată mai amplă și mai eficientă. |
| --- | --- |

2.1

În numeroase avize, CESE și-a expus viziunea cu privire la SEC, care rămâne valabilă și relevantă, salutând comunicarea, care vizează un parteneriat consolidat și care dovedește cât de urgent este ca UE și statele membre (SM) să își mențină și să își extindă angajamentele asumate. În statele membre, progresele nu au fost omogene și, în anumite cazuri, continuă să fie lente. Aspectul inovator al comunicării constă în faptul că extinde colaborarea dintre Comisie și statele membre la organizațiile care au legătură cu SEC (5). CESE consideră necesară o cooperare consolidată mai amplă și mai eficientă.

| 2.2 | CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia realizarea SEC trebuie să sprijine creșterea economică, excelența științifică și coeziunea dintre regiuni, țări și societăți. În același timp, trebuie să se ia în considerare și să se dezvolte interacțiunea necesară dintre știință și piață, dintre inovare și întreprindere, dintre noile forme de organizare a muncii și un mediu de cercetare din ce în ce mai interconectat. |
| --- | --- |

2.2

CESE împărtășește punctul de vedere al Comisiei, conform căruia realizarea SEC trebuie să sprijine creșterea economică, excelența științifică și coeziunea dintre regiuni, țări și societăți. În același timp, trebuie să se ia în considerare și să se dezvolte interacțiunea necesară dintre știință și piață, dintre inovare și întreprindere, dintre noile forme de organizare a muncii și un mediu de cercetare din ce în ce mai interconectat.

| 2.3 | CESE este de părere că, în contextul actual al crizei globale, sunt necesare măsuri mai precise și mai energice, atât pentru a depăși efectele negative ale fragmentării naționale în elaborarea și implementarea politicilor de cercetare, cât și pentru a optimiza activitățile care tind să sporească eficacitatea acestor politici. De asemenea, măsurile trebuie să aibă drept obiectiv sporirea concurenței sănătoase și loiale și a sinergiilor transfrontaliere între sistemele naționale de cercetare, facilitarea carierei de cercetător, mobilitatea și libera circulație a cunoștințelor (6). |
| --- | --- |

2.3

CESE este de părere că, în contextul actual al crizei globale, sunt necesare măsuri mai precise și mai energice, atât pentru a depăși efectele negative ale fragmentării naționale în elaborarea și implementarea politicilor de cercetare, cât și pentru a optimiza activitățile care tind să sporească eficacitatea acestor politici. De asemenea, măsurile trebuie să aibă drept obiectiv sporirea concurenței sănătoase și loiale și a sinergiilor transfrontaliere între sistemele naționale de cercetare, facilitarea carierei de cercetător, mobilitatea și libera circulație a cunoștințelor (6).

| 2.4 | În urma consultării publice realizate în vederea elaborării comunicării, a reieșit că:






  — | pentru cercetători, principalele preocupări sunt atractivitatea scăzută a carierelor, libertatea de mișcare limitată și lipsa de oportunități pentru schimbul de idei; |
| --- | --- | --- |

2.4

În urma consultării publice realizate în vederea elaborării comunicării, a reieșit că:

—

pentru cercetători, principalele preocupări sunt atractivitatea scăzută a carierelor, libertatea de mișcare limitată și lipsa de oportunități pentru schimbul de idei;

| — | pentru organizațiile care finanțează și/sau desfășoară activități de cercetare, trebuie să se depună eforturi și să se asigure o coordonare mai strânsă și mai eficientă în vederea atingerii excelenței și pentru a aborda actualele provocări din Europa și din lume. Cooperarea transfrontalieră și paneuropeană, precum și infrastructurile adecvate de acces la bazele de date, la rezultate și la publicații, reprezintă elemente esențiale. Societatea civilă din domeniul cercetării trebuie să participe mai mult la procesul decizional privind SEC; |
| --- | --- |

—

pentru organizațiile care finanțează și/sau desfășoară activități de cercetare, trebuie să se depună eforturi și să se asigure o coordonare mai strânsă și mai eficientă în vederea atingerii excelenței și pentru a aborda actualele provocări din Europa și din lume. Cooperarea transfrontalieră și paneuropeană, precum și infrastructurile adecvate de acces la bazele de date, la rezultate și la publicații, reprezintă elemente esențiale. Societatea civilă din domeniul cercetării trebuie să participe mai mult la procesul decizional privind SEC;

| — | în sectorul privat, există o preocupare generală determinată de lipsa de cercetători cu nivel înalt de calificare și formare. Inclusiv industria solicită o mai mare colaborare între domeniul învățământului, cel al științei și cel antreprenorial; întreprinderile consideră că mediul academic, sectorul privat și cel antreprenorial nu colaborează suficient; |
| --- | --- |

—

în sectorul privat, există o preocupare generală determinată de lipsa de cercetători cu nivel înalt de calificare și formare. Inclusiv industria solicită o mai mare colaborare între domeniul învățământului, cel al științei și cel antreprenorial; întreprinderile consideră că mediul academic, sectorul privat și cel antreprenorial nu colaborează suficient;

| — | statele membre și țările partenere sunt de acord cu privire la faptul că sunt necesare acțiuni mai concrete care să urmărească finalizarea SEC, preferând o metodă bazată pe bunele practici și nu o eventuală abordare legislativă. |
| --- | --- |

—

statele membre și țările partenere sunt de acord cu privire la faptul că sunt necesare acțiuni mai concrete care să urmărească finalizarea SEC, preferând o metodă bazată pe bunele practici și nu o eventuală abordare legislativă.

3.   Consolidarea sistemelor naționale de cercetare, pentru ca acestea să fie mai eficiente, mai deschise și mai competitive

| 3.1 | CESE împărtășește ideea Comisiei, de consolidare a sistemelor naționale de cercetare prin intermediul bunelor practici, fiind de acord că alocarea resurselor trebuie realizată prin intermediul cererilor publice și deschise de propuneri, care să fie evaluate de grupuri de experți (evaluare inter pares

   (7)) din statul membru în cauză, din alte state membre sau din țări terțe. Evaluarea calității echipelor care desfășoară activități de cercetare, a instituțiilor participante și a rezultatelor obținute trebuie să servească drept bază pentru deciziile adoptate în materie de finanțare publică instituțională. În multe cazuri, cercetătorii, echipa, propunerile și programele de cercetare nu sunt încă evaluate conform unor standarde comparabile, chiar dacă este vorba despre proiecte și activități de cercetare realizate și finanțate în mod similar. În opinia CESE, acest lucru reprezintă o pierdere inacceptabilă de valoare, într-un moment în care în diverse state membre sunt reduse semnificativ fondurile din buget destinate activităților de cercetare. |
| --- | --- |

3.1

CESE împărtășește ideea Comisiei, de consolidare a sistemelor naționale de cercetare prin intermediul bunelor practici, fiind de acord că alocarea resurselor trebuie realizată prin intermediul cererilor publice și deschise de propuneri, care să fie evaluate de grupuri de experți (evaluare inter pares

   (7)) din statul membru în cauză, din alte state membre sau din țări terțe. Evaluarea calității echipelor care desfășoară activități de cercetare, a instituțiilor participante și a rezultatelor obținute trebuie să servească drept bază pentru deciziile adoptate în materie de finanțare publică instituțională. În multe cazuri, cercetătorii, echipa, propunerile și programele de cercetare nu sunt încă evaluate conform unor standarde comparabile, chiar dacă este vorba despre proiecte și activități de cercetare realizate și finanțate în mod similar. În opinia CESE, acest lucru reprezintă o pierdere inacceptabilă de valoare, într-un moment în care în diverse state membre sunt reduse semnificativ fondurile din buget destinate activităților de cercetare.

| 3.2 | CESE este conștient de faptul că cercetarea europeană este una dintre cele mai bune din lume. În universități și instituții științifice, cercetarea a permis întreprinderilor europene să fie lideri și să se poziționeze în avangarda dezvoltării tehnologiilor și să ocupe locuri de prim rang. Din acest motiv, CESE își exprimă preocuparea cu privire la concluzia la care ajunge Comisia în cadrul evaluării de impact, în care afirmă că decalajul dintre Europa, Statele Unite, Japonia și alte economii dezvoltate devine din ce în ce mai evident (8). Acest lucru pare să arate că Europa pierde teren în ceea ce privește producția de cunoaștere și că țările-lider în domeniul inovării la nivel mondial depășesc UE-27 sub aspectul anumitor indicatori. În contextul crizei globale și al schimbării în consecință a raporturilor de putere, CESE consideră că SEC trebuie să consolideze supremația științei europene, ale cărei calitate și nivel de excelență trebuie să servească drept avantaj concurențial la momentul intrării în competiție cu alți actori internaționali. |
| --- | --- |

3.2

CESE este conștient de faptul că cercetarea europeană este una dintre cele mai bune din lume. În universități și instituții științifice, cercetarea a permis întreprinderilor europene să fie lideri și să se poziționeze în avangarda dezvoltării tehnologiilor și să ocupe locuri de prim rang. Din acest motiv, CESE își exprimă preocuparea cu privire la concluzia la care ajunge Comisia în cadrul evaluării de impact, în care afirmă că decalajul dintre Europa, Statele Unite, Japonia și alte economii dezvoltate devine din ce în ce mai evident (8). Acest lucru pare să arate că Europa pierde teren în ceea ce privește producția de cunoaștere și că țările-lider în domeniul inovării la nivel mondial depășesc UE-27 sub aspectul anumitor indicatori. În contextul crizei globale și al schimbării în consecință a raporturilor de putere, CESE consideră că SEC trebuie să consolideze supremația științei europene, ale cărei calitate și nivel de excelență trebuie să servească drept avantaj concurențial la momentul intrării în competiție cu alți actori internaționali.

| 3.3 | În 2002, UE a decis că investițiile tuturor statelor membre în cercetare și dezvoltare trebuiau să atingă 3 % din PIB-ul european (9). Eșecurile repetate în atingerea acestui obiectiv și amânarea lui până în 2020 determină CESE să se întrebe dacă acest obiectiv va mai fi îndeplinit. Comitetul este de acord că una dintre prioritățile SEC trebuie să fie creșterea, mai ales în perioada actualei crize economice și sociale grave, și își manifestă via preocupare față de reducerile considerabile ale fondurilor pentru cercetare, cauzate de politicile de austeritate. |
| --- | --- |

3.3

În 2002, UE a decis că investițiile tuturor statelor membre în cercetare și dezvoltare trebuiau să atingă 3 % din PIB-ul european (9). Eșecurile repetate în atingerea acestui obiectiv și amânarea lui până în 2020 determină CESE să se întrebe dacă acest obiectiv va mai fi îndeplinit. Comitetul este de acord că una dintre prioritățile SEC trebuie să fie creșterea, mai ales în perioada actualei crize economice și sociale grave, și își manifestă via preocupare față de reducerile considerabile ale fondurilor pentru cercetare, cauzate de politicile de austeritate.

| 3.4 | Unul dintre pilonii Spațiului european al învățământului superior, strâns legat de realizarea SEC, constă în promovarea mobilității în vederea îmbunătățirii formării studenților, a profesorilor și a cercetătorilor în mod efectiv. Reducerile vor afecta mulți cercetători sub aspectul exploatării SEC și sub cel al participării pe deplin la acest spațiu. CESE își manifestă propria preocupare cu privire la deciziile adoptate (10). |
| --- | --- |

3.4

Unul dintre pilonii Spațiului european al învățământului superior, strâns legat de realizarea SEC, constă în promovarea mobilității în vederea îmbunătățirii formării studenților, a profesorilor și a cercetătorilor în mod efectiv. Reducerile vor afecta mulți cercetători sub aspectul exploatării SEC și sub cel al participării pe deplin la acest spațiu. CESE își manifestă propria preocupare cu privire la deciziile adoptate (10).

| 3.5 | CESE își reafirmă convingerea că sistemele naționale de cercetare eficiente și competitive necesită o puternică voință politică și îndeamnă UE și statele membre să realizeze progrese într-un mod mai hotărât și rapid cu privire la respectarea angajamentelor asumate. |
| --- | --- |

3.5

CESE își reafirmă convingerea că sistemele naționale de cercetare eficiente și competitive necesită o puternică voință politică și îndeamnă UE și statele membre să realizeze progrese într-un mod mai hotărât și rapid cu privire la respectarea angajamentelor asumate.

| 3.6 | În ultimii ani, activitățile de cercetare finanțate din fonduri publice par să fi abandonat domeniile de importanță strategică pentru bunăstarea cetățenilor europeni, deși ar trebui să reprezinte domenii de cercetare inovatoare pentru SEC, în cadrul unei cooperări europene partajate. |
| --- | --- |

3.6

În ultimii ani, activitățile de cercetare finanțate din fonduri publice par să fi abandonat domeniile de importanță strategică pentru bunăstarea cetățenilor europeni, deși ar trebui să reprezinte domenii de cercetare inovatoare pentru SEC, în cadrul unei cooperări europene partajate.

| 3.7 | În plus, CESE amintește că, în vederea optimizării și/sau al redefinirii sprijinului economic acordat sistemelor naționale de cercetare, trebuie eliminată falsa dihotomie între știința aplicată și știința de bază, de care par să fie seduse anumite state membre, care se străduiesc să-și reducă bugetul. Acest lucru reprezintă un obstacol serios în calea accesului la resurse și fonduri. |
| --- | --- |

3.7

În plus, CESE amintește că, în vederea optimizării și/sau al redefinirii sprijinului economic acordat sistemelor naționale de cercetare, trebuie eliminată falsa dihotomie între știința aplicată și știința de bază, de care par să fie seduse anumite state membre, care se străduiesc să-și reducă bugetul. Acest lucru reprezintă un obstacol serios în calea accesului la resurse și fonduri.

4.   Cooperarea la nivel transnațional

| 4.1 | În UE, cooperarea paneuropeană în domeniul cercetării s-a concentrat pe anumite inițiative importante (11). Totuși, doar 0,8 % dintre creditele publice (12) pentru cercetare și dezvoltare sunt utilizate pentru programele comune ale statelor membre, inclusiv cele sprijinite sau cofinanțate de Comisie, deși există probe care demonstrează că prin intermediul cooperării transnaționale este posibil să se îmbunătățească nivelul activităților de cercetare și dezvoltare, să fie incluse noi domenii și să se obțină ajutoare publice și private pentru proiecte comune. Acest lucru confirmă necesitatea unui țesut solid de rețele de cunoștințe care să acopere întreaga Europă. |
| --- | --- |

4.1

În UE, cooperarea paneuropeană în domeniul cercetării s-a concentrat pe anumite inițiative importante (11). Totuși, doar 0,8 % dintre creditele publice (12) pentru cercetare și dezvoltare sunt utilizate pentru programele comune ale statelor membre, inclusiv cele sprijinite sau cofinanțate de Comisie, deși există probe care demonstrează că prin intermediul cooperării transnaționale este posibil să se îmbunătățească nivelul activităților de cercetare și dezvoltare, să fie incluse noi domenii și să se obțină ajutoare publice și private pentru proiecte comune. Acest lucru confirmă necesitatea unui țesut solid de rețele de cunoștințe care să acopere întreaga Europă.

| 4.2 | Introducerea unor noi programe de finanțare a cercetării – precum subvenția pentru sinergie CEC, lansată în 2012 și care vine în sprijinul micilor grupuri transfrontaliere (și, în general, interdisciplinare) de cercetători – poate contribui la ilustrarea valorii adăugate și a complementarității muncii în comun, cu condiția ca aceste grupuri să fie creative în gestionare și să împărtășească în mod novator cunoștințe complementare, capacități și resurse. |
| --- | --- |

4.2

Introducerea unor noi programe de finanțare a cercetării – precum subvenția pentru sinergie CEC, lansată în 2012 și care vine în sprijinul micilor grupuri transfrontaliere (și, în general, interdisciplinare) de cercetători – poate contribui la ilustrarea valorii adăugate și a complementarității muncii în comun, cu condiția ca aceste grupuri să fie creative în gestionare și să împărtășească în mod novator cunoștințe complementare, capacități și resurse.

| 4.3 | În plus, există în continuare obstacole și bariere în calea accesului străinilor în institutele de cercetare națională de interes european și a accesului la infrastructurile de cercetare paneuropeană al oamenilor de știință care își desfășoară activitatea în statele membre neparticipante. În ambele cazuri, accesul este acordat pe baza preferinței naționale. CESE consideră că aceste probleme împiedică realizarea deplină a SEC. |
| --- | --- |

4.3

În plus, există în continuare obstacole și bariere în calea accesului străinilor în institutele de cercetare națională de interes european și a accesului la infrastructurile de cercetare paneuropeană al oamenilor de știință care își desfășoară activitatea în statele membre neparticipante. În ambele cazuri, accesul este acordat pe baza preferinței naționale. CESE consideră că aceste probleme împiedică realizarea deplină a SEC.

| 4.4 | CESE consideră că anunțata trecere în revistă a activităților – care ar urma să evidențieze punctele tari, punctele slabe și lacunele cooperării științifice transnaționale – ar trebui nu numai să se bazeze pe informațiile furnizate de statele membre, ci și să garanteze o participare reală și efectivă a societății civile care are legătură cu SEC și/sau este interesată de acesta. |
| --- | --- |

4.4

CESE consideră că anunțata trecere în revistă a activităților – care ar urma să evidențieze punctele tari, punctele slabe și lacunele cooperării științifice transnaționale – ar trebui nu numai să se bazeze pe informațiile furnizate de statele membre, ci și să garanteze o participare reală și efectivă a societății civile care are legătură cu SEC și/sau este interesată de acesta.

5.   O piață a forței de muncă deschisă pentru cercetători

5.1   Recrutarea

În ciuda eforturilor depuse, există în continuare bariere în calea unei proceduri de recrutare deschise, transparente și bazate în primul rând pe merit. Nu întotdeauna criteriile de selecție sunt anunțate în mod corespunzător și nici nu se cunosc regulile cu privire la alegerea membrilor comisiei de evaluare, care deseori nu pot fi comparate între statele membre (de exemplu portalul Euraxess). Comisia semnalează că anumite locuri de muncă din domeniul cercetării nu au fost atribuite în funcție de merit, deși nu se cunoaște numărul lor exact (13). Recomandarea privind Carta europene a cercetătorilor, Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor și Parteneriatul european pentru cercetători (14) au generat anumite efecte pozitive la nivel național și instituțional. Cu toate acestea, implementarea principiilor cartei și a codului rămâne totuși un proces prea lent. CESE are temeri legate de posibilitatea ca lipsa unei piețe a muncii mai integrate pentru cercetători, care să ofere mai multe garanții, să constituie un obstacol dificil de depășit, în perspectiva finalizării SEC până în 2014.

5.2   Condiții de muncă

Condițiile de muncă ale cercetătorilor diferă semnificativ de la un stat membru la altul, iar în anumite cazuri nu sunt suficient de interesante încât să prezinte interes pentru tineri, să păstreze specialiștii experți și să îi atragă pe cercetătorii străini. Criteriile de promovare, perspectivele profesionale și sistemele de remunerare diferă încă semnificativ de la o țară la alta. Instituțiile nu recunosc întotdeauna mobilitatea ca fiind un indicator al performanței din mediul academic. În țările cele mai afectate de criză se observă deja o creștere semnificativă a numărului de cercetători tineri și/sau experți care caută alternative, inclusiv în afara Europei. Comisia nu poate ignora această pierdere de resurse umane în domeniul științific și al cercetării, iar CESE o îndeamnă să adopte, în colaborare cu statele membre, măsuri urgente și concrete pentru a stopa acest fenomen.

5.3   Mobilitatea

Condițiile de transferabilitate și de acces la subvenții și finanțări constituie, de asemenea, un obstacol în calea mobilității cercetătorilor, care nu pot păstra întotdeauna propriile subvenții naționale (este cazul a 13 state membre). În același timp, echipele de cercetare nu pot include întotdeauna parteneri străini în proiectele lor naționale de cercetare, întrucât în diverse țări (11 state membre), beneficiarii trebuie să fie instituții naționale. În 4 state membre, bursele de studiu nu sunt accesibile cetățenilor străini.

5.4   Securitatea socială

CESE reamintește cele menționate în avizul său privind programul Orizont 2020 (15), și anume necesitatea urgentă de a schimba în bine situația pensiilor și a fondurilor de pensii pentru cercetătorii care participă la proiecte transnaționale, precum și nevoia de a crea un fond european de pensii suplimentare, pentru a acoperi/compensa pierderile cauzate de trecerea de la o țară la alta sau de la un sistem de securitate socială la altul. Sistemele de securitate socială, care de multe ori consideră de la sine înțeles că lucrătorii muncesc pentru aceeași organizație pe perioada întregii vieți profesionale, au tendința de a ignora sau pur și simplu de a scoate din calcul anii în care aceștia au desfășurat activități de cercetare într-o altă țară. Eforturile depuse până acum sunt în mod clar insuficiente și nu au reușit să depășească acest obstacol, care îi prejudiciază mai ales pe tinerii cercetători.

6.   Deplina realizare a egalității dintre femei și bărbați. Integrarea perspectivei de gen în proiectele de cercetare

| 6.1 | În ultimii ani s-a înregistrat, practic în toate domeniile, o creștere importantă a numărului de femei care se ocupă cu cercetarea, dar numărul celor active care ocupă poziții academice înalte, precum cele de cercetător principal în instituții științifice și în universități, rămâne încă foarte redus (16). Aceasta în ciuda faptului dovedit că grupurile de cercetare mixte au rezultate mai bune și beneficiază de experiențe mai ample, de cunoștințe partajate, de puncte de vedere diferite și de un nivel mai înalt de inteligență socială. |
| --- | --- |

6.1

În ultimii ani s-a înregistrat, practic în toate domeniile, o creștere importantă a numărului de femei care se ocupă cu cercetarea, dar numărul celor active care ocupă poziții academice înalte, precum cele de cercetător principal în instituții științifice și în universități, rămâne încă foarte redus (16). Aceasta în ciuda faptului dovedit că grupurile de cercetare mixte au rezultate mai bune și beneficiază de experiențe mai ample, de cunoștințe partajate, de puncte de vedere diferite și de un nivel mai înalt de inteligență socială.

| 6.2 | Cariera academică a femeilor este caracterizată în continuare de o puternică segregare pe verticală, iar „plafonul de sticlă” rămâne o realitate, la fel ca și segregarea pieței muncii (17). |
| --- | --- |

6.2

Cariera academică a femeilor este caracterizată în continuare de o puternică segregare pe verticală, iar „plafonul de sticlă” rămâne o realitate, la fel ca și segregarea pieței muncii (17).

| 6.3 | Diferența de remunerare dintre femei și bărbați reprezintă în continuare o realitate în mediul academic și în institutele de cercetare, precum și în alte sectoare economice. La acest fenomen contribuie, printre alți factori, tipurile de fișă a postului, teoretic „neutre”, dar care ignoră disparitățile de gen, reaua împărțire a responsabilităților familiale și menținerea discriminării directe și indirecte. (18) Cu alte cuvinte, potențialul științific feminin este subevaluat și nu este utilizat la potențial maxim, femeile sunt subreprezentate și lipsește echilibrul de gen sub aspect decizional în materie de cercetare și de inovare. |
| --- | --- |

6.3

Diferența de remunerare dintre femei și bărbați reprezintă în continuare o realitate în mediul academic și în institutele de cercetare, precum și în alte sectoare economice. La acest fenomen contribuie, printre alți factori, tipurile de fișă a postului, teoretic „neutre”, dar care ignoră disparitățile de gen, reaua împărțire a responsabilităților familiale și menținerea discriminării directe și indirecte. (18) Cu alte cuvinte, potențialul științific feminin este subevaluat și nu este utilizat la potențial maxim, femeile sunt subreprezentate și lipsește echilibrul de gen sub aspect decizional în materie de cercetare și de inovare.

| 6.4 | Nu toate statele membre dețin politici naționale pentru promovarea integrării dimensiunii de gen în cercetare, lucru care subminează calitatea și relevanța acesteia. O pondere mai mare a femeilor ar determina o creștere a diversității rezervei de talente, forței de muncă și procesului decizional și ar spori calitatea cercetării. Aceasta ar permite evitarea costurilor economice ridicate și chiar a erorilor cauzate de absența perspectivei de gen în domeniul cercetării. Absența îmbunătățirilor privind integrarea dimensiunii de gen în cercetare va avea consecințe negative asupra obiectivelor pe care și le propune SEC sub aspectul atingerii unor niveluri înalte de excelență. O mai mare implicare a femeilor va contribui la creșterea socioeconomică europeană și la îmbunătățirea excelenței, a performanței și a rezultatelor cercetării. |
| --- | --- |

6.4

Nu toate statele membre dețin politici naționale pentru promovarea integrării dimensiunii de gen în cercetare, lucru care subminează calitatea și relevanța acesteia. O pondere mai mare a femeilor ar determina o creștere a diversității rezervei de talente, forței de muncă și procesului decizional și ar spori calitatea cercetării. Aceasta ar permite evitarea costurilor economice ridicate și chiar a erorilor cauzate de absența perspectivei de gen în domeniul cercetării. Absența îmbunătățirilor privind integrarea dimensiunii de gen în cercetare va avea consecințe negative asupra obiectivelor pe care și le propune SEC sub aspectul atingerii unor niveluri înalte de excelență. O mai mare implicare a femeilor va contribui la creșterea socioeconomică europeană și la îmbunătățirea excelenței, a performanței și a rezultatelor cercetării.

| 6.5 | CESE îndeamnă Comisia și statele membre să își dubleze eforturile și să adopte inițiative mai eficiente în vederea eliminării efective a disparităților de gen care există în mediul academic, în domeniul cercetării și al științei. În special, trebuie îndeplinită promisiunea de a garanta o prezență feminină de cel puțin 40 % în toate comitetele care se ocupă de atribuirea contractelor, de elaborarea și/sau revizuirea criteriilor de evaluare a proiectelor sau care stabilesc politicile de ocupare a forței de muncă în centrele universitare, științifice și de cercetare. Elaborarea, punerea în practică și evaluarea planurilor de acțiune pentru egalitatea de gen în cadrul universităților și a centrelor de cercetare este o altă măsură pe care CESE o salută, cu condiția ca femeile să participe activ și pe deplin la întregul proces. |
| --- | --- |

6.5

CESE îndeamnă Comisia și statele membre să își dubleze eforturile și să adopte inițiative mai eficiente în vederea eliminării efective a disparităților de gen care există în mediul academic, în domeniul cercetării și al științei. În special, trebuie îndeplinită promisiunea de a garanta o prezență feminină de cel puțin 40 % în toate comitetele care se ocupă de atribuirea contractelor, de elaborarea și/sau revizuirea criteriilor de evaluare a proiectelor sau care stabilesc politicile de ocupare a forței de muncă în centrele universitare, științifice și de cercetare. Elaborarea, punerea în practică și evaluarea planurilor de acțiune pentru egalitatea de gen în cadrul universităților și a centrelor de cercetare este o altă măsură pe care CESE o salută, cu condiția ca femeile să participe activ și pe deplin la întregul proces.

| 6.6 | De asemenea, Comitetul îndeamnă Comisia Europeană să garanteze participarea societății civile organizate la elaborarea recomandării care va conține orientările pentru modificările instituționale ce vizează promovarea egalității efective între femei și bărbați în universități și în centrele de cercetare. |
| --- | --- |

6.6

De asemenea, Comitetul îndeamnă Comisia Europeană să garanteze participarea societății civile organizate la elaborarea recomandării care va conține orientările pentru modificările instituționale ce vizează promovarea egalității efective între femei și bărbați în universități și în centrele de cercetare.

7.   Optimizarea difuzării, a accesibilității și a transferului de cunoștințe științifice, inclusiv prin intermediul instrumentelor digitale

| 7.1 | În aprilie 2008, Comisia a publicat o recomandare (19) privind gestionarea proprietății intelectuale în transferul de cunoștințe, care cuprindea un cod al bunelor practici destinat universităților și altor organisme publice de cercetare (20). Cu toate acestea, codul nu este suficient pentru a realiza obiectivele recomandării. |
| --- | --- |

7.1

În aprilie 2008, Comisia a publicat o recomandare (19) privind gestionarea proprietății intelectuale în transferul de cunoștințe, care cuprindea un cod al bunelor practici destinat universităților și altor organisme publice de cercetare (20). Cu toate acestea, codul nu este suficient pentru a realiza obiectivele recomandării.

| 7.2 | Accesul la informațiile științifice este o condiție prealabilă esențială pentru cercetarea de succes și promovarea inovării, respectiv pentru competitivitatea Europei. Acest lucru include transferul de cunoștințe între cercetători, între parteneriate de cercetare - în special între cercetare și întreprinderi -, precum și între cercetători și cetățeni, inclusiv accesul liber la publicații. CESE salută Comunicarea Comisiei pe această temă (21) și face trimitere la avizul său în acest domeniu (22). |
| --- | --- |

7.2

Accesul la informațiile științifice este o condiție prealabilă esențială pentru cercetarea de succes și promovarea inovării, respectiv pentru competitivitatea Europei. Acest lucru include transferul de cunoștințe între cercetători, între parteneriate de cercetare - în special între cercetare și întreprinderi -, precum și între cercetători și cetățeni, inclusiv accesul liber la publicații. CESE salută Comunicarea Comisiei pe această temă (21) și face trimitere la avizul său în acest domeniu (22).

| 7.3 | În plus, CESE aprobă intenția de a se elabora o foaie de parcurs pentru dezvoltarea infrastructurii electronice de susținere a e-Științei, prin accesul la instrumente și resurse pentru cercetare. |
| --- | --- |

7.3

În plus, CESE aprobă intenția de a se elabora o foaie de parcurs pentru dezvoltarea infrastructurii electronice de susținere a e-Științei, prin accesul la instrumente și resurse pentru cercetare.

| 7.4 | CESE invită Comisia Europeană să solicite și să fructifice pe deplin participarea organizațiilor societății civile europene în domeniul cercetării și al științei, la schimburile periodice prevăzute în contextul instituirii unui forum al statelor membre, care să servească drept punct de referință pentru difuzarea și transmiterea rezultatelor programelor și proiectelor științifice. |
| --- | --- |

7.4

CESE invită Comisia Europeană să solicite și să fructifice pe deplin participarea organizațiilor societății civile europene în domeniul cercetării și al științei, la schimburile periodice prevăzute în contextul instituirii unui forum al statelor membre, care să servească drept punct de referință pentru difuzarea și transmiterea rezultatelor programelor și proiectelor științifice.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 95, 23.4.2003, p. 48; JO C 218, 11.9.2009, p. 8; JO C 306, 16.12.2009, p. 13; JO C 132, 3.5.2011, p. 39; JO C 318, 29.10.2011, p. 121; JO C 181, 21.6.2012, p. 111; JO C 299, 4.10.2012, p. 72; JO C 229, 31.7.2012, p. 60; JO C 44, 15.2.2013, Avizul CESE „Tehnologii generice esențiale”, Avizul CESE „Cooperarea internațională în materie de cercetare și inovare” și Avizul CESE „Accesul la informațiile științifice – investiții publice”. (A se vedea pagina 43, 48 din prezentul Jurnal Oficial).

1

(2)  Avizul CESE „Accesul la informațiile științifice – investiții publice”.

2

(3)  COM(2012) 401 final.

3

(4)  Scrisoare deschisă din partea a 42 de laureați ai Premiului Nobel și a 5 medaliați Fields, 23.10.2012, http://erc.europa.eu/

4

(5)  La 17 iulie 2012, Comisia a încheiat memorandumuri de înțelegere cu: Asociația Europeană a Organizațiilor de Cercetare și Tehnologie (European Association of research and technology organisations - EARTO), Nordforsk, Liga Universităților de Cercetare din Europa (The league of European Research Universities - LERU), Asociația Universităților Europene (The European University Association - EUA) și Science Europe.

5

European Association of research and technology organisations

Nordforsk

The league of European Research Universities

The European University Association

Science Europe

(6)  COM(2010) 546 final.

6

(7)  Principiile fundamentale sunt stabilite în „orientările voluntare privind condițiile-cadru pentru programarea în comun a cercetării”, CSEC - GPC, 2010.

7

(8)  Raportul intitulat „Tablou de bord privind inovarea 2011” al UE arată că Statele Unite, Japonia și Coreea de Sud au un randament mai mare decât cel al Europei celor 27. Spațiul ocupat de economiile emergente precum Brazilia, China și India este în creștere, iar ponderea lor din punctul de vedere al cercetării și dezvoltării sporește.

8

(9)  În 2008, investițiile reprezentau 1,92 % din PIB-ul european, în timp ce în statele membre ele erau de 2,79 % (EUROSTAT, 2008).

9

(10)  Patrizio Fiorilli, purtătorul de cuvânt al Comisiei cu privire la buget, a declarat, în octombrie 2012, că vor fi reduse creditele alocate din bugetul UE și din bugetele statelor membre pentru bursele Erasmus.

10

(11)  De exemplu programele-cadru, Agenția Spațială Europeană, Laboratorul European de Biologie Moleculară, Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară.

11

(12)  CCBSCD este criteriul care măsoară creditele bugetare, investițiile publice și măsurile de sprijin pe care guvernele naționale le prevăd pentru cercetare și dezvoltare.

12

(13)  Există aproximativ 40 000 de posturi de cercetători vacante, dintre care 9 600 sunt destinate titularilor de catedre universitare (Technopolis, 2010).

13

(14)  În vederea sprijinirii implementării concrete a cartei și a codului, CE a lansat, în 2008, „Strategia în domeniul resurselor umane pentru cercetători, cu includerea cartei și a codului” și a instituit, în 2009, un „Grup de strategie instituțională pentru resursele umane”, în vederea constituirii unei platforme de schimb al celor mai bune practici între actorii interesați, la nivelul întregii Europe.

14

(15)  JO C 181, 21.6.2012, p. 111.

15

(16)  Femeile reprezintă 45 % dintre doctoranzi, însă numai 30 % dintre cercetătorii activi, cifră care coboară la 19 % în cazul funcțiilor de conducere din mediul academic. În medie, numai 13 % dintre institutele științifice sau de cercetare la nivel înalt sunt conduse de femei și numai 9 % dintre universități (She Figures Preliminary data 2012, Gender in Research and Innovation: statistics and indicators, al Grupului din Helsinki Femeile și Știința – Comisia Europeană: http://ec.europa.eu).

16

She Figures Preliminary data 2012, Gender in Research and Innovation: statistics and indicators

(17)  Procentul studentelor din universități (55 %) și al absolventelor (59 %) este mai mare decât cel al bărbaților, însă aceștia din urmă sunt mai numeroși la nivelurile superioare. Femeile reprezintă numai 44 % din personalul academic de grad inferior, 36 % dintre asociați și 18 % dintre profesorii obișnuiți.

17

(18)  Rezoluția Parlamentului European din martie 2012 subliniază că diferențele de remunerare rămân ridicate. În medie, femeile din UE câștigă cu 17,5 % mai puțin decât bărbații, deși reprezintă 60 % dintre noii absolvenți.

18

(19)  C(2008) 1329.

19

(20)  Scopul acestui document era de a furniza statelor membre și părților interesate un ansamblu de practici și de politici în vederea stimulării transferului de cunoștințe, care continuă să fie insuficient. De altfel, numărul angajaților cu experiență în sectorul industrial (de exemplu, în departamentele universitare care se ocupă cu difuzarea și transferul de cunoștințe) este cu mult mai scăzut în Europa decât în alte țări din lume, numai 5-6 % dintre cercetătorii din UE trecând de la sectorul public la cel privat și invers.

20

(21)  COM(2012) 401 final.

21

(22)  Avizul CESE „Accesul la informațiile științifice – investiții publice”.

22

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/37 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/37

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – Politica industrială în domeniul securității – Plan de acțiune pentru o industrie a securității inovatoare și competitivă

COM(2012) 417 final

2013/C 76/07

Raportor: dl Antonello PEZZINI

La 26 iulie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European: Politica industrială în domeniul securității – Plan de acțiune pentru o industrie a securității inovatoare și competitivă

COM(2012) 417 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 128 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul consideră că este de o importanță fundamentală o politică europeană integrată pentru sectorul industrial al securității, bazată pe o abordare coordonată cu provocările acestui sector, pe o strategie comună și pe o viziune împărtășită a dezvoltării sale competitive, pe o piață europeană unificată. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul consideră că este de o importanță fundamentală o politică europeană integrată pentru sectorul industrial al securității, bazată pe o abordare coordonată cu provocările acestui sector, pe o strategie comună și pe o viziune împărtășită a dezvoltării sale competitive, pe o piață europeană unificată.

| 1.2 | Pentru asigurarea unor condiții de relansare competitivă a industriei din acest sector (care include industria securității tradiționale, industria apărării orientate pe securitate, precum și noii actori, în special societățile care extind tehnologiile civile de care dispun la aplicații de securitate și furnizorii de servicii de securitate), cu multiple și promițătoare posibilități de ocupare a forței de muncă și de utilizare, CESE consideră că este indispensabilă dezvoltarea:






  — | unei dimensiuni interne de deplină interoperabilitate a pieței unice: susținând, printr-un cadru de reglementare, tehnic, normativ și procedural, un nivel corespunzător de resurse cu destinație precisă, o strategie unitară de dezvoltare și investiții consistente în cercetare și inovare; |
| --- | --- | --- |

1.2

Pentru asigurarea unor condiții de relansare competitivă a industriei din acest sector (care include industria securității tradiționale, industria apărării orientate pe securitate, precum și noii actori, în special societățile care extind tehnologiile civile de care dispun la aplicații de securitate și furnizorii de servicii de securitate), cu multiple și promițătoare posibilități de ocupare a forței de muncă și de utilizare, CESE consideră că este indispensabilă dezvoltarea:

—

unei dimensiuni interne de deplină interoperabilitate a pieței unice: susținând, printr-un cadru de reglementare, tehnic, normativ și procedural, un nivel corespunzător de resurse cu destinație precisă, o strategie unitară de dezvoltare și investiții consistente în cercetare și inovare;

| — | acțiunilor prioritare pe tipuri de produse și servicii, în funcție de capacitatea lor de răspuns la reglementări și proceduri armonizate; |
| --- | --- |

—

acțiunilor prioritare pe tipuri de produse și servicii, în funcție de capacitatea lor de răspuns la reglementări și proceduri armonizate;

| — | dimensiunii de acces real la piețele internaționale, cu o protecție îmbunătățită a drepturilor de proprietate industrială (DPI) la nivel internațional, liberalizarea piețelor, atât comerciale cât și de achiziții publice, și o strategie integrată de politică industrială; |
| --- | --- |

—

dimensiunii de acces real la piețele internaționale, cu o protecție îmbunătățită a drepturilor de proprietate industrială (DPI) la nivel internațional, liberalizarea piețelor, atât comerciale cât și de achiziții publice, și o strategie integrată de politică industrială;

| — | accesului egal al tuturor fabricanților europeni la rutele maritime pentru a-și exporta produsele pe piețele internaționale; |
| --- | --- |

—

accesului egal al tuturor fabricanților europeni la rutele maritime pentru a-și exporta produsele pe piețele internaționale;

| — | acțiunilor integrate și comune în diverse sectoare ale securității și protecției civile; |
| --- | --- |

—

acțiunilor integrate și comune în diverse sectoare ale securității și protecției civile;

| — | dimensiunii sociale și etice a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă de la conceperea lor, pentru garantarea acceptării lor de către societate, asigurând protecția deplină a confidențialității; |
| --- | --- |

—

dimensiunii sociale și etice a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă de la conceperea lor, pentru garantarea acceptării lor de către societate, asigurând protecția deplină a confidențialității;

| — | dimensiunii formative și profesionale a resurselor umane care se ocupă de proiectarea, instalarea, întreținerea și funcționarea efectivă a tehnologiilor de securitate și care trebuie să se axeze pe respectarea demnității și libertăților ființei umane și pe dreptul la protecția demnității acesteia. |
| --- | --- |

—

dimensiunii formative și profesionale a resurselor umane care se ocupă de proiectarea, instalarea, întreținerea și funcționarea efectivă a tehnologiilor de securitate și care trebuie să se axeze pe respectarea demnității și libertăților ființei umane și pe dreptul la protecția demnității acesteia.

| 1.3 | CESE este de acord cu inițiativele din planul de acțiune, dar într-un cadru de cooperare și coordonare mai solid, axat și pe tipologia produselor, pe baza unor statistici adecvate și detaliate, care să reflecte, printre altele, aspecte referitoare la producția, ocuparea forței de muncă și dimensiunile întreprinderilor din sector. |
| --- | --- |

1.3

CESE este de acord cu inițiativele din planul de acțiune, dar într-un cadru de cooperare și coordonare mai solid, axat și pe tipologia produselor, pe baza unor statistici adecvate și detaliate, care să reflecte, printre altele, aspecte referitoare la producția, ocuparea forței de muncă și dimensiunile întreprinderilor din sector.

| 1.4 | CESE recomandă coordonarea, convergența sistemelor de gestionare a informației și garanții de interoperabilitate. |
| --- | --- |

1.4

CESE recomandă coordonarea, convergența sistemelor de gestionare a informației și garanții de interoperabilitate.

| 1.5 | CESE sprijină ferm consolidarea posibilităților de a gestiona și de a prevedea noi scenarii privind concurența și perspective de acces la resurse financiare instituționale, inclusiv prin exerciții prospective participative, la nivel european. |
| --- | --- |

1.5

CESE sprijină ferm consolidarea posibilităților de a gestiona și de a prevedea noi scenarii privind concurența și perspective de acces la resurse financiare instituționale, inclusiv prin exerciții prospective participative, la nivel european.

| 1.6 | Interconectarea dimensiunilor socială și etică trebuie să fie transparentă și garantată în toate etapele, de la concepere la standardizare și la aplicarea tehnologiilor pe teren. Tehnologiile și legislațiile noi trebuie să cuprindă, de la bun început, protecția drepturilor fundamentale ale cetățenilor, în special a celor legate de confidențialitate și de protecția datelor personale. |
| --- | --- |

1.6

Interconectarea dimensiunilor socială și etică trebuie să fie transparentă și garantată în toate etapele, de la concepere la standardizare și la aplicarea tehnologiilor pe teren. Tehnologiile și legislațiile noi trebuie să cuprindă, de la bun început, protecția drepturilor fundamentale ale cetățenilor, în special a celor legate de confidențialitate și de protecția datelor personale.

| 1.7 | Se resimte nevoia unui efort comunitar și de coordonare a eforturilor depuse la nivel național pentru asigurarea unei formări și încadrări a resurselor umane în măsură să asigure prestarea unor servicii profesionale de calitate, să dovedească respect față de ființa umană și să țină pasul cu aplicațiile tehnologiilor de vârf într-un sistem de interoperabilitate deplină. |
| --- | --- |

1.7

Se resimte nevoia unui efort comunitar și de coordonare a eforturilor depuse la nivel național pentru asigurarea unei formări și încadrări a resurselor umane în măsură să asigure prestarea unor servicii profesionale de calitate, să dovedească respect față de ființa umană și să țină pasul cu aplicațiile tehnologiilor de vârf într-un sistem de interoperabilitate deplină.

2.   Introducere

| 2.1 | Industria securității constituie un sector strategic, cu aplicații civile și militare învecinate și corelate, și reprezintă punctul ideal de conjuncție a cercetării științifice, inovației tehnologice și aplicațiilor avansate. |
| --- | --- |

2.1

Industria securității constituie un sector strategic, cu aplicații civile și militare învecinate și corelate, și reprezintă punctul ideal de conjuncție a cercetării științifice, inovației tehnologice și aplicațiilor avansate.

| 2.2 | Prin însăși natura sa, această industrie se întemeiază pe tehnologie, presupunând un flux constant de noi tehnologii. Produsele și serviciile acestui sector sunt diversificate, prezintă un nivel ridicat de obsolescență și necesită înalte performanțe tehnico-științifice. |
| --- | --- |

2.2

Prin însăși natura sa, această industrie se întemeiază pe tehnologie, presupunând un flux constant de noi tehnologii. Produsele și serviciile acestui sector sunt diversificate, prezintă un nivel ridicat de obsolescență și necesită înalte performanțe tehnico-științifice.

| 2.3 | Potrivit estimărilor, valoarea pieței industriei securității din UE este de până la 36,5 miliarde EUR, numărul locurilor de muncă fiind de cca 180 000 în UE, în timp ce, la nivel mondial, în ultimul deceniu, sectorul a trecut de la 10 la 100 de miliarde EUR în 2011. Piața cuprinde sectoarele securității aeronautice, maritime, a transporturilor în general, a frontierelor, protecția infrastructurii critice, culegere de informații antiteroriste (inclusiv securitatea cibernetică și comunicarea), securitatea fizică, gestionarea situațiilor de criză și îmbrăcămintea de protecție. |
| --- | --- |

2.3

Potrivit estimărilor, valoarea pieței industriei securității din UE este de până la 36,5 miliarde EUR, numărul locurilor de muncă fiind de cca 180 000 în UE, în timp ce, la nivel mondial, în ultimul deceniu, sectorul a trecut de la 10 la 100 de miliarde EUR în 2011. Piața cuprinde sectoarele securității aeronautice, maritime, a transporturilor în general, a frontierelor, protecția infrastructurii critice, culegere de informații antiteroriste (inclusiv securitatea cibernetică și comunicarea), securitatea fizică, gestionarea situațiilor de criză și îmbrăcămintea de protecție.

| 2.4 | Acestor sectoare li se adaugă industria spațială a securității, cu multiplele sale aplicații. |
| --- | --- |

2.4

Acestor sectoare li se adaugă industria spațială a securității, cu multiplele sale aplicații.

| 2.5 | În Europa, piața produselor spațiale pentru securitate se întemeiază pe mari grupuri multinaționale, care operează la nivel european, și pe diferitele state membre, cererea fiind de natură comercială (40 %) și instituțională (60 %). |
| --- | --- |

2.5

În Europa, piața produselor spațiale pentru securitate se întemeiază pe mari grupuri multinaționale, care operează la nivel european, și pe diferitele state membre, cererea fiind de natură comercială (40 %) și instituțională (60 %).

| 2.6 | Cu toate că tendințele pieței sunt în permanentă creștere, nefiind influențate de încetinirea economică provocată de criza internațională, industria securității din UE se confruntă cu o piață internă foarte fragmentată și cu o bază industrială slăbită din cauza diferențelor considerabile dintre cadrele legislative și standardele tehnico-legislative naționale, în vreme ce eforturile depuse în materie de cercetare și achizițiile publice – în pofida intervențiilor europene în acest domeniu, ca, de pildă, PC7 –sunt încă limitate, în mare parte, la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

2.6

Cu toate că tendințele pieței sunt în permanentă creștere, nefiind influențate de încetinirea economică provocată de criza internațională, industria securității din UE se confruntă cu o piață internă foarte fragmentată și cu o bază industrială slăbită din cauza diferențelor considerabile dintre cadrele legislative și standardele tehnico-legislative naționale, în vreme ce eforturile depuse în materie de cercetare și achizițiile publice – în pofida intervențiilor europene în acest domeniu, ca, de pildă, PC7 –sunt încă limitate, în mare parte, la nivelul statelor membre.

| 2.7 | UE are obligația de a garanta securitatea cetățenilor, a întreprinderilor și a societății în ansamblu, în numeroase domenii, de la protecția civilă împotriva catastrofelor naturale la protecția lanțului alimentar, de la prevenirea și combaterea terorismului la protecția împotriva riscurilor de natură chimică, biologică, radiologică, nucleară și privind explozibilii. |
| --- | --- |

2.7

UE are obligația de a garanta securitatea cetățenilor, a întreprinderilor și a societății în ansamblu, în numeroase domenii, de la protecția civilă împotriva catastrofelor naturale la protecția lanțului alimentar, de la prevenirea și combaterea terorismului la protecția împotriva riscurilor de natură chimică, biologică, radiologică, nucleară și privind explozibilii.

| 2.8 | Sectorul industriei securității este crucial pentru viitor și deosebit de reprezentativ pentru provocările și oportunitățile cu care Europa are de-a face: datorită nivelului lor tehnologic, multe întreprinderi europene ocupă poziții fruntașe pe diferite segmente ale acestui sector, dar riscă să piardă cote de piață comparativ cu principalii lor parteneri comerciali. |
| --- | --- |

2.8

Sectorul industriei securității este crucial pentru viitor și deosebit de reprezentativ pentru provocările și oportunitățile cu care Europa are de-a face: datorită nivelului lor tehnologic, multe întreprinderi europene ocupă poziții fruntașe pe diferite segmente ale acestui sector, dar riscă să piardă cote de piață comparativ cu principalii lor parteneri comerciali.

| 2.8.1 | Sunt necesare baze de date statistice adecvate, detaliate și fiabile, care să reflecte, printre altele, aspecte referitoare la producția, ocuparea forței de muncă și dimensiunile întreprinderilor din acest sector. |
| --- | --- |

2.8.1

Sunt necesare baze de date statistice adecvate, detaliate și fiabile, care să reflecte, printre altele, aspecte referitoare la producția, ocuparea forței de muncă și dimensiunile întreprinderilor din acest sector.

| 2.9 | Gestiunea întreprinderilor din sectorul securității se caracterizează printr-un grad de complexitate ridicat, care decurge dintr-o serie de variabile:






  — | omogenitatea, transparența și accesibilitatea piețelor; |
| --- | --- | --- |

2.9

Gestiunea întreprinderilor din sectorul securității se caracterizează printr-un grad de complexitate ridicat, care decurge dintr-o serie de variabile:

—

omogenitatea, transparența și accesibilitatea piețelor;

| — | strategii și viziuni, acces la resurse financiare; |
| --- | --- |

—

strategii și viziuni, acces la resurse financiare;

| — | cadre legislative, standarde tehnice, proceduri armonizate și protecția drepturilor de proprietate industrială (DPI); |
| --- | --- |

—

cadre legislative, standarde tehnice, proceduri armonizate și protecția drepturilor de proprietate industrială (DPI);

| — | performanțe tehnologice și operaționale; |
| --- | --- |

—

performanțe tehnologice și operaționale;

| — | posibilitatea de a gestiona și anticipa noi scenarii concurențiale. |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a gestiona și anticipa noi scenarii concurențiale.

| 2.10 | Pentru asigurarea unor condiții de relansare competitivă a industriei din acest sector, CESE consideră că este absolut necesar ca piața internă europeană să asigure:






  — | o dimensiune internă de interoperabilitate deplină a pieței unice, prin reducerea fragmentării, atât a piețelor naționale, cât și a investițiilor în cercetare și inovare; |
| --- | --- | --- |

2.10

Pentru asigurarea unor condiții de relansare competitivă a industriei din acest sector, CESE consideră că este absolut necesar ca piața internă europeană să asigure:

—

o dimensiune internă de interoperabilitate deplină a pieței unice, prin reducerea fragmentării, atât a piețelor naționale, cât și a investițiilor în cercetare și inovare;

| — | o dimensiune externă de acces la piețele internaționale, care să ofere soluții în privința insuficientei protecții la nivel internațional a drepturilor de proprietate industrială, a restricțiilor de acces la piețe, fie ele comerciale sau de achiziții publice, și să adopte și în acest sector măsuri în ceea ce privește dimensiunea externă a unei mai agresive „strategii integrate de politică industrială, pentru ca Uniunea să poată juca un rol de forță motrice în schimburile comerciale și să asigure o direcție unică în acordurile comerciale multilaterale și bilaterale” (1); |
| --- | --- |

—

o dimensiune externă de acces la piețele internaționale, care să ofere soluții în privința insuficientei protecții la nivel internațional a drepturilor de proprietate industrială, a restricțiilor de acces la piețe, fie ele comerciale sau de achiziții publice, și să adopte și în acest sector măsuri în ceea ce privește dimensiunea externă a unei mai agresive „strategii integrate de politică industrială, pentru ca Uniunea să poată juca un rol de forță motrice în schimburile comerciale și să asigure o direcție unică în acordurile comerciale multilaterale și bilaterale” (1);

| — | drepturi egale pentru producătorii europeni în ceea ce privește exportul de echipamente militare către țări terțe. Nu ar trebui să existe discriminări în cadrul pieței unice împotriva producătorilor din statele membre care nu au ieșire la mare, sub forma cerințelor de a obține „licențe de tranzit” pentru transportul produselor lor până la un port maritim dintr-un alt stat membru; |
| --- | --- |

—

drepturi egale pentru producătorii europeni în ceea ce privește exportul de echipamente militare către țări terțe. Nu ar trebui să existe discriminări în cadrul pieței unice împotriva producătorilor din statele membre care nu au ieșire la mare, sub forma cerințelor de a obține „licențe de tranzit” pentru transportul produselor lor până la un port maritim dintr-un alt stat membru;

| — | o dimensiune socială și etică a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă de la conceperea lor, pentru garantarea acceptării lor de către societate, asigurând protecția deplină a confidențialității și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor, precum și protecția datelor personale; |
| --- | --- |

—

o dimensiune socială și etică a aplicațiilor tehnologice de securitate, încă de la conceperea lor, pentru garantarea acceptării lor de către societate, asigurând protecția deplină a confidențialității și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor, precum și protecția datelor personale;

| — | o dimensiune a producției și serviciilor care să nu permită intruziuni în viața privată și care să ofere posibilitatea unor parcursuri de succes, atât pe planul dezvoltării resurselor umane, cât și în proiecțiile internaționale, încurajând marile întreprinderi, întreprinderile nou înființate și întreprinderile mici și mijlocii, inclusiv prin intermediul formării de consorții și valorificării clusterelor industriale, pentru a obține mase critice concurențiale adecvate. |
| --- | --- |

—

o dimensiune a producției și serviciilor care să nu permită intruziuni în viața privată și care să ofere posibilitatea unor parcursuri de succes, atât pe planul dezvoltării resurselor umane, cât și în proiecțiile internaționale, încurajând marile întreprinderi, întreprinderile nou înființate și întreprinderile mici și mijlocii, inclusiv prin intermediul formării de consorții și valorificării clusterelor industriale, pentru a obține mase critice concurențiale adecvate.

| 2.11 | La nivel mondial, Statele Unite ale Americii sunt de departe concurentul cel mai important, beneficiind de un cadru juridic armonizat, de standarde comune și de o cerere publică federală puternică (2) și dispunând totodată de o piață internă consolidată ce reprezintă peste 42 % din cifra de afaceri la nivel mondial și de întreprinderi aflate în avangardă în materie de echipamente tehnice de securitate. Japonia și Israelul dispun de întreprinderi de înalt nivel în materie de echipamente specifice avansate, în special în domeniul informaticii și telecomunicațiilor, în vreme ce Rusia și China sunt foarte avansate în ramurile tradiționale privind protecția securității fizice. |
| --- | --- |

2.11

La nivel mondial, Statele Unite ale Americii sunt de departe concurentul cel mai important, beneficiind de un cadru juridic armonizat, de standarde comune și de o cerere publică federală puternică (2) și dispunând totodată de o piață internă consolidată ce reprezintă peste 42 % din cifra de afaceri la nivel mondial și de întreprinderi aflate în avangardă în materie de echipamente tehnice de securitate. Japonia și Israelul dispun de întreprinderi de înalt nivel în materie de echipamente specifice avansate, în special în domeniul informaticii și telecomunicațiilor, în vreme ce Rusia și China sunt foarte avansate în ramurile tradiționale privind protecția securității fizice.

| 2.12 | În acest context mondial, CESE subliniază necesitatea unei politici industriale europene proactive pentru sectorul securității, care să reflecte mai bine echilibrul dintre capacitățile sectorului, un cadru tehnic legislativ și DPI, în special tipuri de produse, servicii și sisteme care să corespundă unor standarde comune, reglementări și proceduri armonizate, precum:






  — | sisteme de control al accesului; |
| --- | --- | --- |

2.12

În acest context mondial, CESE subliniază necesitatea unei politici industriale europene proactive pentru sectorul securității, care să reflecte mai bine echilibrul dintre capacitățile sectorului, un cadru tehnic legislativ și DPI, în special tipuri de produse, servicii și sisteme care să corespundă unor standarde comune, reglementări și proceduri armonizate, precum:

—

sisteme de control al accesului;

| — | hardware și software pentru scanare; |
| --- | --- |

—

hardware și software pentru scanare;

| — | sisteme și instrumente de protecție; |
| --- | --- |

—

sisteme și instrumente de protecție;

| — | sisteme și instrumente de identificare și de interpretare a realității; |
| --- | --- |

—

sisteme și instrumente de identificare și de interpretare a realității;

| — | sisteme și instrumente de supraveghere și trasabilitate; |
| --- | --- |

—

sisteme și instrumente de supraveghere și trasabilitate;

| — | sisteme de alarmă. |
| --- | --- |

—

sisteme de alarmă.

În ceea ce privește produsele „sensibile” însă, condițiile de reglementare și de acces fac obiectul unor evaluări și acorduri, de la caz la caz, pentru menținerea nivelurilor de calitate și de securitate.

| 2.13 | CESE a subliniat în repetate rânduri nevoia de a elabora politici în materie de securitate a rețelelor și a informației, elemente esențiale în contextul Agendei digitale pentru Europa. |
| --- | --- |

2.13

CESE a subliniat în repetate rânduri nevoia de a elabora politici în materie de securitate a rețelelor și a informației, elemente esențiale în contextul Agendei digitale pentru Europa.

| 2.14 | CESE s-a pronunțat deja cu privire la aspectele esențiale privind securitatea aeronautică (3), maritimă (4) și a transportului rutier (5), precum și cu privire la gestionarea cooperării operative la frontierele externe (6), subliniind rolul Agenției Frontex și nevoia unei abordări globale în materie de securitate la frontiere și de combatere a imigrației clandestine. |
| --- | --- |

2.14

CESE s-a pronunțat deja cu privire la aspectele esențiale privind securitatea aeronautică (3), maritimă (4) și a transportului rutier (5), precum și cu privire la gestionarea cooperării operative la frontierele externe (6), subliniind rolul Agenției Frontex și nevoia unei abordări globale în materie de securitate la frontiere și de combatere a imigrației clandestine.

| 2.15 | Cât despre monitorizarea din spațiu pentru mediu și securitate, Comitetul a subliniat importanța sateliților Sentinel și a programului GMES, precum și a sistemului de navigație prin satelit Galileo (7). |
| --- | --- |

2.15

Cât despre monitorizarea din spațiu pentru mediu și securitate, Comitetul a subliniat importanța sateliților Sentinel și a programului GMES, precum și a sistemului de navigație prin satelit Galileo (7).

| 2.16 | Diverse studii au subliniat importanța proiectelor demonstrative privind tehnologiile de securitate în sectorul riscurilor de natură chimică, biologică, radiologică, nucleară și privind explozibilii (CBRNE). |
| --- | --- |

2.16

Diverse studii au subliniat importanța proiectelor demonstrative privind tehnologiile de securitate în sectorul riscurilor de natură chimică, biologică, radiologică, nucleară și privind explozibilii (CBRNE).

| 2.17 | Al șaptelea Program cadru (PC7) a prevăzut, pentru prima dată, un program de cercetare specific în materie de securitate, cu un buget de 1,4 miliarde EUR, axat doar pe proiecte de aplicații civile și de dezvoltare a unor tehnologii și cunoștințe menite să asigure protecția cetățenilor UE (8), cu respectarea confidențialității și a drepturilor lor fundamentale. |
| --- | --- |

2.17

Al șaptelea Program cadru (PC7) a prevăzut, pentru prima dată, un program de cercetare specific în materie de securitate, cu un buget de 1,4 miliarde EUR, axat doar pe proiecte de aplicații civile și de dezvoltare a unor tehnologii și cunoștințe menite să asigure protecția cetățenilor UE (8), cu respectarea confidențialității și a drepturilor lor fundamentale.

| 2.18 | În opinia CESE, utilizarea unor tehnologii hibride, civile și militare, ar trebui să fie facilitată prin elaborarea unor standarde adecvate în cooperare cu Agenția Europeană de Apărare, iar tematica privind „securitatea” ar trebui să fie susținută cu forțe și resurse sporite, inclusiv în rândul tehnologiilor generice din cadrul noului PC de cercetare și inovare (9), prin promovarea unor proiecte-pilot demonstrative și de creare de prototipuri. |
| --- | --- |

2.18

În opinia CESE, utilizarea unor tehnologii hibride, civile și militare, ar trebui să fie facilitată prin elaborarea unor standarde adecvate în cooperare cu Agenția Europeană de Apărare, iar tematica privind „securitatea” ar trebui să fie susținută cu forțe și resurse sporite, inclusiv în rândul tehnologiilor generice din cadrul noului PC de cercetare și inovare (9), prin promovarea unor proiecte-pilot demonstrative și de creare de prototipuri.

| 2.19 | Comisia a inclus industria securității printre elementele esențiale ale inițiativei emblematice „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” din cadrul Strategiei Europa 2020, asupra căreia Comitetul a avut deja ocazia să se pronunțe (10). |
| --- | --- |

2.19

Comisia a inclus industria securității printre elementele esențiale ale inițiativei emblematice „O politică industrială integrată adaptată erei globalizării” din cadrul Strategiei Europa 2020, asupra căreia Comitetul a avut deja ocazia să se pronunțe (10).

| 2.20 | CESE consideră esențială lansarea unei strategii europene unitare privind abordarea integrată a sectorului industriei securității, deoarece securitatea se numără printre preocupările principale în societatea actuală, reprezintă un element fundamental pentru creștere și ocuparea forței de muncă și necesită eforturi comune și viziuni împărtășite de toate statele membre în vederea consolidării competitivității. |
| --- | --- |

2.20

CESE consideră esențială lansarea unei strategii europene unitare privind abordarea integrată a sectorului industriei securității, deoarece securitatea se numără printre preocupările principale în societatea actuală, reprezintă un element fundamental pentru creștere și ocuparea forței de muncă și necesită eforturi comune și viziuni împărtășite de toate statele membre în vederea consolidării competitivității.

3.   Sinteza documentului Comisiei

| 3.1 | Comunicarea ilustrează importanța strategică a industriei securității și stabilește acțiunile principale cu care Comisia își propune să însoțească procesul prin care industria europeană a securității va deveni mai inovatoare și mai competitivă. |
| --- | --- |

3.1

Comunicarea ilustrează importanța strategică a industriei securității și stabilește acțiunile principale cu care Comisia își propune să însoțească procesul prin care industria europeană a securității va deveni mai inovatoare și mai competitivă.

| 3.2 | Planul de acțiune propus identifică următoarele linii directoare:






  — | depășirea fragmentării pieței interne a UE, prin proceduri de certificare și standarde tehnice armonizate pentru tehnologiile de securitate, și recunoaștere reciprocă a sistemelor de certificare; |
| --- | --- | --- |

3.2

Planul de acțiune propus identifică următoarele linii directoare:

—

depășirea fragmentării pieței interne a UE, prin proceduri de certificare și standarde tehnice armonizate pentru tehnologiile de securitate, și recunoaștere reciprocă a sistemelor de certificare;

| — | activitate de cercetare și inovare mai eficientă și mai apropiată de întreprinderi, prin intermediul unor mandate tehnice și de standardizare conforme normelor Agenției Europene de Apărare (AEA) privind „standardele hibride”, valabile atât pentru C&D în domeniul securității, cât și pentru C&D în domeniul apărării, și utilizarea noilor norme privind proprietatea intelectuală și achizițiile înainte de comercializare, prevăzute de Orizont 2020, precum și de finanțările în cadrul viitorului Fond pentru securitate internă pentru testele de validare rapidă a tehnologiilor de securitate; |
| --- | --- |

—

activitate de cercetare și inovare mai eficientă și mai apropiată de întreprinderi, prin intermediul unor mandate tehnice și de standardizare conforme normelor Agenției Europene de Apărare (AEA) privind „standardele hibride”, valabile atât pentru C&D în domeniul securității, cât și pentru C&D în domeniul apărării, și utilizarea noilor norme privind proprietatea intelectuală și achizițiile înainte de comercializare, prevăzute de Orizont 2020, precum și de finanțările în cadrul viitorului Fond pentru securitate internă pentru testele de validare rapidă a tehnologiilor de securitate;

| — | integrarea dimensiunii sociale și a confidențialității; |
| --- | --- |

—

integrarea dimensiunii sociale și a confidențialității;

| — | acces la piețe: standarde pentru export în vederea deschiderii piețelor de achiziții publice din țările terțe și a eliminării barierelor tehnice și luarea în considerare a introducerii unei mărci de securitate europene pentru produse; examinarea limitării răspunderii părților terțe, conform prevederilor US Safety Act (punere în aplicare 2012/2013). |
| --- | --- |

—

acces la piețe: standarde pentru export în vederea deschiderii piețelor de achiziții publice din țările terțe și a eliminării barierelor tehnice și luarea în considerare a introducerii unei mărci de securitate europene pentru produse; examinarea limitării răspunderii părților terțe, conform prevederilor US Safety Act (punere în aplicare 2012/2013).

| 3.3 | Comisia își propune să creeze un grup de monitorizare pentru a verifica stadiul de punere în aplicare a măsurilor propuse, cu termene precise. |
| --- | --- |

3.3

Comisia își propune să creeze un grup de monitorizare pentru a verifica stadiul de punere în aplicare a măsurilor propuse, cu termene precise.

4.   Observații generale

| 4.1 | Comitetul consideră că, pentru cetățenii europeni, pentru întreprinderile și pentru lucrătorii din Uniune, pentru societatea europeană în ansamblu și pentru dezvoltarea unei economii competitive și durabile, este esențială definirea la nivelul UE a unei abordări integrale și coordonate cu privire la provocările din domeniul securității și la cele cu care se confruntă dezvoltarea sectorului industrial european aferent, prin elaborarea unei strategii de ansamblu a UE în materie de sisteme de securitate care să aducă în prim-plan individul și demnitatea sa, pentru a răspunde nevoilor fundamentale de libertate și securitate ale acestuia. |
| --- | --- |

4.1

Comitetul consideră că, pentru cetățenii europeni, pentru întreprinderile și pentru lucrătorii din Uniune, pentru societatea europeană în ansamblu și pentru dezvoltarea unei economii competitive și durabile, este esențială definirea la nivelul UE a unei abordări integrale și coordonate cu privire la provocările din domeniul securității și la cele cu care se confruntă dezvoltarea sectorului industrial european aferent, prin elaborarea unei strategii de ansamblu a UE în materie de sisteme de securitate care să aducă în prim-plan individul și demnitatea sa, pentru a răspunde nevoilor fundamentale de libertate și securitate ale acestuia.

| 4.2 | În opinia CESE, trebuie să se țină seama în mai mare măsură de valoarea adăugată a agențiilor deja instituite, precum AEA (apărare), Frontex (frontiere externe), EUROPOL (securitate publică), ENISA (securitate informatică), AESA (siguranța aviației), EMSA (siguranță maritimă), EFSA (siguranță alimentară), și a sistemelor de alertă, precum RAPEX (Sistemul de alertă rapidă pentru produsele nealimentare) și ECHA de la Helsinki (Agenția Europeană pentru Produse Chimice/REACH). |
| --- | --- |

4.2

În opinia CESE, trebuie să se țină seama în mai mare măsură de valoarea adăugată a agențiilor deja instituite, precum AEA (apărare), Frontex (frontiere externe), EUROPOL (securitate publică), ENISA (securitate informatică), AESA (siguranța aviației), EMSA (siguranță maritimă), EFSA (siguranță alimentară), și a sistemelor de alertă, precum RAPEX (Sistemul de alertă rapidă pentru produsele nealimentare) și ECHA de la Helsinki (Agenția Europeană pentru Produse Chimice/REACH).

| 4.3 | CESE împărtășește analiza Comisiei cu privire la necesitatea fructificării la maximum a pozițiilor fruntașe deținute de mai multe întreprinderi europene din acest sector, pentru a asigura în mod proactiv o piață internă europeană pe deplin unificată și practicabilă, fără piedici cauzate de fragmentare, și pentru a promova un sector care constituie un bazin de producție și de servicii amplu și promițător din punctul de vedere al ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

4.3

CESE împărtășește analiza Comisiei cu privire la necesitatea fructificării la maximum a pozițiilor fruntașe deținute de mai multe întreprinderi europene din acest sector, pentru a asigura în mod proactiv o piață internă europeană pe deplin unificată și practicabilă, fără piedici cauzate de fragmentare, și pentru a promova un sector care constituie un bazin de producție și de servicii amplu și promițător din punctul de vedere al ocupării forței de muncă.

| 4.4 | CESE consideră însă că ar fi de dorit să se facă progrese în in ceea ce privește instituirea unui plan de acțiune european pentru lansarea unei strategii comune europene autentice în sectorul industrial al securității, cu o viziune comună, o platformă europeană care să regrupeze diversele aspecte ale securității și o guvernanță în măsură să asigure o coordonare unitară reală. |
| --- | --- |

4.4

CESE consideră însă că ar fi de dorit să se facă progrese în in ceea ce privește instituirea unui plan de acțiune european pentru lansarea unei strategii comune europene autentice în sectorul industrial al securității, cu o viziune comună, o platformă europeană care să regrupeze diversele aspecte ale securității și o guvernanță în măsură să asigure o coordonare unitară reală.

| 4.5 | O astfel de strategie a abordării integrate s-ar putea materializa într-o platformă virtuală, care să înglobeze temele etice și privind guvernanța, aspectele intersectoriale și interoperabilitatea. |
| --- | --- |

4.5

O astfel de strategie a abordării integrate s-ar putea materializa într-o platformă virtuală, care să înglobeze temele etice și privind guvernanța, aspectele intersectoriale și interoperabilitatea.

| 4.6 | În opinia CESE, este necesară eliminarea problemelor de înțelegere dintre decidenții politici și industrie, inclusiv prin consolidarea unor inițiative precum European Security Congress și a unei platforme de dialog permanent precum Security Policy Forum. |
| --- | --- |

4.6

În opinia CESE, este necesară eliminarea problemelor de înțelegere dintre decidenții politici și industrie, inclusiv prin consolidarea unor inițiative precum European Security Congress și a unei platforme de dialog permanent precum Security Policy Forum.

| 4.7 | Pentru depășirea fragmentării pieței interne europene, ar trebui să se treacă la:






  — | o cooperare și o coordonare orizontale în domeniul securității, în interiorul instituțiilor UE și între acestea și agențiile Uniunii, pentru asigurarea deplinei interoperabilități a produselor și procedurilor, însoțite de o coordonare verticală a nivelurilor de intervenție; |
| --- | --- | --- |

4.7

Pentru depășirea fragmentării pieței interne europene, ar trebui să se treacă la:

—

o cooperare și o coordonare orizontale în domeniul securității, în interiorul instituțiilor UE și între acestea și agențiile Uniunii, pentru asigurarea deplinei interoperabilități a produselor și procedurilor, însoțite de o coordonare verticală a nivelurilor de intervenție;

| — | un exercițiu prospectiv comun, pentru conturarea unei viziuni împărtășite; |
| --- | --- |

—

un exercițiu prospectiv comun, pentru conturarea unei viziuni împărtășite;

| — | un sistem de guvernanță care să presupună asocierea sectoarelor public și privat. |
| --- | --- |

—

un sistem de guvernanță care să presupună asocierea sectoarelor public și privat.

| 4.8 | În opinia Comitetului, pe lângă introducerea dimensiunii sociale încă de la proiectarea produselor, serviciilor și sistemelor, este necesară instituirea unor mecanisme care să determine participarea partenerilor sociali și a societății civile organizate la monitorizarea respectării dimensiunii sociale și etice a dezvoltării securității și a aplicațiilor sale tehnologice și de producție. |
| --- | --- |

4.8

În opinia Comitetului, pe lângă introducerea dimensiunii sociale încă de la proiectarea produselor, serviciilor și sistemelor, este necesară instituirea unor mecanisme care să determine participarea partenerilor sociali și a societății civile organizate la monitorizarea respectării dimensiunii sociale și etice a dezvoltării securității și a aplicațiilor sale tehnologice și de producție.

| 4.8.1 | Potrivit AEA, încredințarea mandatelor tehnice și de standardizare ar trebui să aibă loc conform principiilor noii politici privind standardizarea, implicând publicarea și transparența programului anual de lucru, participarea plenară a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile organizate, elaborarea unor caiete de sarcini care să fie utilizate pentru achiziții întemeiate pe principiile deschiderii, consensului, transparenței, relevanței, neutralității și calității (11). |
| --- | --- |

4.8.1

Potrivit AEA, încredințarea mandatelor tehnice și de standardizare ar trebui să aibă loc conform principiilor noii politici privind standardizarea, implicând publicarea și transparența programului anual de lucru, participarea plenară a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile organizate, elaborarea unor caiete de sarcini care să fie utilizate pentru achiziții întemeiate pe principiile deschiderii, consensului, transparenței, relevanței, neutralității și calității (11).

| 4.8.2 | CESE este de acord cu abordarea propusă pe tema recunoașterii reciproce a sistemelor de certificare, în măsura în care se poate ajunge la niveluri comune de competență a organismelor de certificare acreditate, criterii de selecție mai riguroase și proceduri de selecție armonizate pentru evaluările în materie de conformitate (12). |
| --- | --- |

4.8.2

CESE este de acord cu abordarea propusă pe tema recunoașterii reciproce a sistemelor de certificare, în măsura în care se poate ajunge la niveluri comune de competență a organismelor de certificare acreditate, criterii de selecție mai riguroase și proceduri de selecție armonizate pentru evaluările în materie de conformitate (12).

| 4.9 | Comitetul consideră importantă recunoașterea sub aspect legislativ a tehnologiilor cu dublă utilizare pentru promovarea tehnologiilor hibride utilizate în comun în domeniile civil și militar, dar sprijină în și mai mare măsură consolidarea, atât sub aspect financiar, cât și din punctul de vedere al conținuturilor, a priorității Tehnologiilor generice, prevăzută în programul Orizont 2020, alături de intervențiile viitorului
  Fond pentru securitate internă. |
| --- | --- |

4.9

Comitetul consideră importantă recunoașterea sub aspect legislativ a tehnologiilor cu dublă utilizare pentru promovarea tehnologiilor hibride utilizate în comun în domeniile civil și militar, dar sprijină în și mai mare măsură consolidarea, atât sub aspect financiar, cât și din punctul de vedere al conținuturilor, a priorității Tehnologiilor generice, prevăzută în programul Orizont 2020, alături de intervențiile viitorului
  Fond pentru securitate internă.

| 4.9.1 | În ceea ce privește proprietatea industrială și intelectuală, sunt importante, de bună seamă, abordările inovatoare prevăzute pentru Orizont 2020, dar trebuie consolidată protecția DPI în cadrul OMC și în contextul acordurilor europene de asociere bilaterale și multilaterale, cu o atenție specială pentru clauzele de limitare a răspunderii și de acces la piețele publice externe. |
| --- | --- |

4.9.1

În ceea ce privește proprietatea industrială și intelectuală, sunt importante, de bună seamă, abordările inovatoare prevăzute pentru Orizont 2020, dar trebuie consolidată protecția DPI în cadrul OMC și în contextul acordurilor europene de asociere bilaterale și multilaterale, cu o atenție specială pentru clauzele de limitare a răspunderii și de acces la piețele publice externe.

| 4.9.2 | CESE este de acord cu necesitatea exploatării pe deplin a noilor posibilități oferite de instrumentul achizițiilor înainte de comercializare, prevăzut de Orizont 2020. |
| --- | --- |

4.9.2

CESE este de acord cu necesitatea exploatării pe deplin a noilor posibilități oferite de instrumentul achizițiilor înainte de comercializare, prevăzut de Orizont 2020.

| 4.10 | CESE împărtășește întru totul consolidarea dimensiunii sociale și etice a normelor care guvernează sectorul industrial al tehnologiilor de securitate. |
| --- | --- |

4.10

CESE împărtășește întru totul consolidarea dimensiunii sociale și etice a normelor care guvernează sectorul industrial al tehnologiilor de securitate.

5.   Observații specifice

| 5.1 | Depășirea fragmentării pieței în funcție de tipuri de produse. CESE recomandă stabilirea unor priorități de acțiune, nu în funcție de sectoare, ci de tipuri de produse, pentru a se putea răspunde mai ușor exigențelor pieței unice prin reglementări și proceduri armonizate, datorită potențialului lor de piață semnificativ și impactului lor asupra unei categorii ample de cetățeni și lucrători, acordând o atenție specială încurajării dezvoltării IMM-urilor, în ceea ce privește atât resursele financiare și de cercetare, cât și organizarea lor. |
| --- | --- |

5.1

Depășirea fragmentării pieței în funcție de tipuri de produse. CESE recomandă stabilirea unor priorități de acțiune, nu în funcție de sectoare, ci de tipuri de produse, pentru a se putea răspunde mai ușor exigențelor pieței unice prin reglementări și proceduri armonizate, datorită potențialului lor de piață semnificativ și impactului lor asupra unei categorii ample de cetățeni și lucrători, acordând o atenție specială încurajării dezvoltării IMM-urilor, în ceea ce privește atât resursele financiare și de cercetare, cât și organizarea lor.

| 5.2 | Cercetare și inovare, DPI și achiziții. CESE solicită consolidarea fondurilor europene destinate tehnologiilor de securitate în cadrul programului Orizont 2020, însoțită de o prezență constantă a acestora în tematicile privind Tehnologiile generice; consolidarea proiectelor comune în materie de interoperabilitate dedicate securității în cadrul programului ISA (13); aplicarea unor derogări în favoarea acestui sector în contextul ajutoarelor de stat pentru inovare; verificarea punerii efective în aplicare a Directivelor CE/2004/18-CE/2009/81și a instrumentelor de achiziții înainte de comercializare în industria securității; cooperare public-privat și civil-militar mai strânsă și facilitarea strategiilor de fuzionare și de grupare transnațională a întreprinderilor; armonizarea normelor privind protecția răspunderii limitate a părților terțe (Third party limited liability protection-TPLL); norme interne îmbunătățite în materie de DPI. |
| --- | --- |

5.2

Cercetare și inovare, DPI și achiziții. CESE solicită consolidarea fondurilor europene destinate tehnologiilor de securitate în cadrul programului Orizont 2020, însoțită de o prezență constantă a acestora în tematicile privind Tehnologiile generice; consolidarea proiectelor comune în materie de interoperabilitate dedicate securității în cadrul programului ISA (13); aplicarea unor derogări în favoarea acestui sector în contextul ajutoarelor de stat pentru inovare; verificarea punerii efective în aplicare a Directivelor CE/2004/18-CE/2009/81și a instrumentelor de achiziții înainte de comercializare în industria securității; cooperare public-privat și civil-militar mai strânsă și facilitarea strategiilor de fuzionare și de grupare transnațională a întreprinderilor; armonizarea normelor privind protecția răspunderii limitate a părților terțe (Third party limited liability protection-TPLL); norme interne îmbunătățite în materie de DPI.

| 5.3 | Accesul la piețele externe. CESE consideră că trebuie consolidate acțiunile de politică externă integrate și comune în sectoarele industriale ale securității, consolidând protecția DPI în cadrul OMC și acordurile europene de asociere bilaterale și multilaterale, garantând accesul egal la piețele externe și la achizițiile publice pe bază de reciprocitate, sporind ponderea acțiunii europene în domeniul standardizării internaționale și lansând marca de calitate Euro Security Label. |
| --- | --- |

5.3

Accesul la piețele externe. CESE consideră că trebuie consolidate acțiunile de politică externă integrate și comune în sectoarele industriale ale securității, consolidând protecția DPI în cadrul OMC și acordurile europene de asociere bilaterale și multilaterale, garantând accesul egal la piețele externe și la achizițiile publice pe bază de reciprocitate, sporind ponderea acțiunii europene în domeniul standardizării internaționale și lansând marca de calitate Euro Security Label.

| 5.4 | Dimensiunea socială și etică. Toate sistemele, produsele și serviciile de securitate trebuie să respecte libertatea și drepturile fundamentale ale cetățenilor, în special dreptul la confidențialitate, și să contribuie la progresul economic și social, la un comerț sigur și la bunăstarea și securitatea persoanelor. Evoluția tehnologică trebuie să contribuie de la bun început la o protecție sporită a datelor cu caracter personal și a confidențialității, furnizând – cu sprijinul dialogului public-privat – instrumente de punere în aplicare a legii în mod transparent și responsabil, centrate pe protecția omului. |
| --- | --- |

5.4

Dimensiunea socială și etică. Toate sistemele, produsele și serviciile de securitate trebuie să respecte libertatea și drepturile fundamentale ale cetățenilor, în special dreptul la confidențialitate, și să contribuie la progresul economic și social, la un comerț sigur și la bunăstarea și securitatea persoanelor. Evoluția tehnologică trebuie să contribuie de la bun început la o protecție sporită a datelor cu caracter personal și a confidențialității, furnizând – cu sprijinul dialogului public-privat – instrumente de punere în aplicare a legii în mod transparent și responsabil, centrate pe protecția omului.

| 5.5 | Dimensiunea de formare, de încadrare și de integrare a resurselor umane calificate, care să răspundă cerințelor privind securitatea și implementarea unor tehnologii de vârf în domeniul securității, în măsură să presteze servicii profesionale de calitate, într-un sistem de deplină interoperabilitate și care să respecte ființa umană și protecția demnității acesteia. |
| --- | --- |

5.5

Dimensiunea de formare, de încadrare și de integrare a resurselor umane calificate, care să răspundă cerințelor privind securitatea și implementarea unor tehnologii de vârf în domeniul securității, în măsură să presteze servicii profesionale de calitate, într-un sistem de deplină interoperabilitate și care să respecte ființa umană și protecția demnității acesteia.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Cf. JO C 218, 23.7.2011, p. 25.

1

(2)  Cf. Homeland Security Act din 2002 și US Safety Act din 2002.

2

Homeland Security Act

US Safety Act

(3)  Cf. JO C 100, 30.4.2009, p. 39 și JO C 128, 18.5.2010, p. 142.

3

(4)  Cf. JO C 44, 11.2.2011, p. 173.

4

(5)  Cf. JO C 65, 17.3.2006, p. 30.

5

(6)  Cf. JO C 44, 11.2.2011, p. 162 și JO C 191, 29.6.2012, p. 134.

6

(7)  Cf. JO C 256, 27.10.2007, p. 47, JO C 256, 27.10.2007, p. 73 și JO C 181, 12.6.2012, p. 175.

7

(8)  La jumătatea parcursului său, PC7 finanțase deja peste 130 de proiecte de cercetare în materie de securitate. Comisia Europeană a publicat un catalog cu proiecte de succes finanțate prin PC7.

8

(9)  Cf. INT/651 Tehnologiile generice esențiale.

9

(10)  JO C 218, 23.7.2011, p. 38.

10

(11)  Cf. JO C 68, 6.3.2012, p. 35.

11

(12)  Cf. JO C 120, 16.5.2008, p. 1.

12

(13)  ISA – Interoperability Solutions for European Public Administrations (Soluții de interoperabilitate pentru administrațiile publice europene) 2010-2015.

13

Interoperability Solutions for European Public Administrations

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/43 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/43

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale a UE în domeniul cercetării și al inovării: o abordare strategică

COM(2012) 497 final

2013/C 76/08

Raportor: dl Gerd WOLF

La 14 septembrie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor - Consolidarea și concentrarea cooperării internaționale a UE în domeniul cercetării și al inovării: o abordare strategică

COM(2012) 497 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 133 voturi pentru, 1 vot împotrivă și 2 abțineri.

1.   Rezumat

| 1.1 | Succesul cercetării și inovării este decisiv pentru competitivitatea Europei pe scena globală, deci pentru asigurarea bazei locurilor de muncă, serviciilor sociale și bunăstării. Programul Orizont 2020 include măsurile de sprijin din partea UE prevăzute în acest sens și imperios necesare. Cooperarea internațională cu partenerii din state terțe este un element component al acestor măsuri. |
| --- | --- |

1.1

Succesul cercetării și inovării este decisiv pentru competitivitatea Europei pe scena globală, deci pentru asigurarea bazei locurilor de muncă, serviciilor sociale și bunăstării. Programul Orizont 2020 include măsurile de sprijin din partea UE prevăzute în acest sens și imperios necesare. Cooperarea internațională cu partenerii din state terțe este un element component al acestor măsuri.

| 1.2 | Ea are numeroase efecte pozitive asupra progreselor înregistrate în domeniul cercetării și inovării de către partenerii implicați și asupra înțelegerii între popoare. |
| --- | --- |

1.2

Ea are numeroase efecte pozitive asupra progreselor înregistrate în domeniul cercetării și inovării de către partenerii implicați și asupra înțelegerii între popoare.

| 1.3 | Utilitatea sa pentru Europa depinde însă în mod decisiv de atractivitatea spațiului european de cercetare, precum și de prestigiul și performanța diferitelor universități, institute de cercetare și întreprinderi europene, inclusiv IMM-uri. Realizarea condițiilor prealabile necesare de către partea europeană ține de obiectivele centrale ale STRATEGIEI EUROPA 2020. |
| --- | --- |

1.3

Utilitatea sa pentru Europa depinde însă în mod decisiv de atractivitatea spațiului european de cercetare, precum și de prestigiul și performanța diferitelor universități, institute de cercetare și întreprinderi europene, inclusiv IMM-uri. Realizarea condițiilor prealabile necesare de către partea europeană ține de obiectivele centrale ale STRATEGIEI EUROPA 2020.

| 1.4 | Prin urmare, având în vedere criza financiară și economică actuală, este cu atât mai imperios necesar să se impună o politică de sprijin anticiclică europeană și să se consolideze Spațiul european de cercetare, bazele acestuia și dimensiunea sa internațională prin toate măsurile financiare și structurale, astfel încât să devină atractiv și să nu fie afectat de reduceri. Bugetul pentru ORIZONT 2020 nu poate fi utilizat ca monedă de schimb pentru soluționarea unor conflicte de interese din alte domenii. |
| --- | --- |

1.4

Prin urmare, având în vedere criza financiară și economică actuală, este cu atât mai imperios necesar să se impună o politică de sprijin anticiclică europeană și să se consolideze Spațiul european de cercetare, bazele acestuia și dimensiunea sa internațională prin toate măsurile financiare și structurale, astfel încât să devină atractiv și să nu fie afectat de reduceri. Bugetul pentru ORIZONT 2020 nu poate fi utilizat ca monedă de schimb pentru soluționarea unor conflicte de interese din alte domenii.

| 1.5 | Obiectivul principal al acordurilor-cadru cu statele partenere trebuie să fie asigurarea unor „condiții egale” (level playing field), bazate pe drepturi și obligații reciproce. De altfel, nu trebuie restrânsă libertatea partenerilor participanți la cooperare prin reglementări europene mai mult decât este absolut necesar pentru impunerea intereselor europene. Creativitatea necesită spațiu de acțiune! |
| --- | --- |

1.5

Obiectivul principal al acordurilor-cadru cu statele partenere trebuie să fie asigurarea unor „condiții egale” (level playing field), bazate pe drepturi și obligații reciproce. De altfel, nu trebuie restrânsă libertatea partenerilor participanți la cooperare prin reglementări europene mai mult decât este absolut necesar pentru impunerea intereselor europene. Creativitatea necesită spațiu de acțiune!

| 1.6 | Conform principiului subsidiarității, acordurile de cooperare privind proiecte trebuie adoptate de părțile interesate care participă ele însele la proiectul de cooperare respectiv sau care sunt răspunzătoare de acesta în calitate de organizații. |
| --- | --- |

1.6

Conform principiului subsidiarității, acordurile de cooperare privind proiecte trebuie adoptate de părțile interesate care participă ele însele la proiectul de cooperare respectiv sau care sunt răspunzătoare de acesta în calitate de organizații.

| 1.7 | Marile infrastructuri de cercetare și proiecte demonstrative pot depăși capacitatea de producție, precum și potențialul de utilizare al unui singur stat membru - și poate chiar și ale UE în ansamblul său – făcând necesară, după caz, participarea directă a Comisiei. |
| --- | --- |

1.7

Marile infrastructuri de cercetare și proiecte demonstrative pot depăși capacitatea de producție, precum și potențialul de utilizare al unui singur stat membru - și poate chiar și ale UE în ansamblul său – făcând necesară, după caz, participarea directă a Comisiei.

| 1.8 | Premisele succesului proiectelor de cooperare internațională sunt fiabilitatea, continuitatea și gestionarea rezervelor pentru situații neprevăzute în cursul întregii perioade de derulare. În acest scop sunt necesare măsuri de precauție speciale. În plus, trebuie garantată și promovată mobilitatea suficientă a specialiștilor implicați. |
| --- | --- |

1.8

Premisele succesului proiectelor de cooperare internațională sunt fiabilitatea, continuitatea și gestionarea rezervelor pentru situații neprevăzute în cursul întregii perioade de derulare. În acest scop sunt necesare măsuri de precauție speciale. În plus, trebuie garantată și promovată mobilitatea suficientă a specialiștilor implicați.

| 1.9 | Cooperarea internațională nu este un scop în sine: ea aduce laolaltă forța de muncă și trebuie să se justifice prin valoarea adăugată scontată. Această cooperare nu trebuie să devină un instrument politic al politicii externe a Comisiei. |
| --- | --- |

1.9

Cooperarea internațională nu este un scop în sine: ea aduce laolaltă forța de muncă și trebuie să se justifice prin valoarea adăugată scontată. Această cooperare nu trebuie să devină un instrument politic al politicii externe a Comisiei.

| 1.10 | Laitmotivul trebuie să fie interesul propriu al UE, precum și consolidarea Spațiului european de cercetare și a forței de inovare europene. De aceea cooperările finanțate din fonduri europene cu parteneri din state aflate încă în curs de dezvoltare ar trebui finanțate de preferință din bugetele prevăzute pentru asistența pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

1.10

Laitmotivul trebuie să fie interesul propriu al UE, precum și consolidarea Spațiului european de cercetare și a forței de inovare europene. De aceea cooperările finanțate din fonduri europene cu parteneri din state aflate încă în curs de dezvoltare ar trebui finanțate de preferință din bugetele prevăzute pentru asistența pentru dezvoltare.

| 1.11 | Pentru partenerii de cooperare europeni, faptul că nu există încă un brevet comun al UE pentru garantarea proprietății intelectuale reprezintă un dezavantaj economic decisiv. Comitetul face apel la Parlamentul European, Comisie și Consiliu să sprijine pe deplin inițiativa planificată privind adoptarea unui brevet european cu aplicare uniformă și să pună capăt în sfârșit blocadei. În acest context, trebuie să se introducă și la nivel european o perioadă de grație. |
| --- | --- |

1.11

Pentru partenerii de cooperare europeni, faptul că nu există încă un brevet comun al UE pentru garantarea proprietății intelectuale reprezintă un dezavantaj economic decisiv. Comitetul face apel la Parlamentul European, Comisie și Consiliu să sprijine pe deplin inițiativa planificată privind adoptarea unui brevet european cu aplicare uniformă și să pună capăt în sfârșit blocadei. În acest context, trebuie să se introducă și la nivel european o perioadă de grație.

| 1.12 | Informațiile privind punerea în aplicare a abordării strategice trebuie obținute fără a introduce noi instrumente, de exemplu din datele colectate pentru semestrul european. |
| --- | --- |

1.12

Informațiile privind punerea în aplicare a abordării strategice trebuie obținute fără a introduce noi instrumente, de exemplu din datele colectate pentru semestrul european.

2.   Rezumatul Comunicării Comisiei

| 2.1 | În comunicare sunt prezentate temeiurile, obiectivele strategice și unele proceduri ale cooperării internaționale în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării. Prin aceasta se înțelege cooperarea cu partenerii din afara UE. |
| --- | --- |

2.1

În comunicare sunt prezentate temeiurile, obiectivele strategice și unele proceduri ale cooperării internaționale în domeniul cercetării, dezvoltării și inovării. Prin aceasta se înțelege cooperarea cu partenerii din afara UE.

| 2.2 | Obiectivele numite sunt:






  a) | Consolidarea excelenței și atractivității Uniunii în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale – prin accesul la surse externe de cunoștințe, prin atragerea de talente și de investiții în Uniune, prin facilitarea accesului la piețe noi și emergente și convenind asupra unor practici comune pentru desfășurarea activităților de cercetare și exploatarea rezultatelor; |
| --- | --- | --- |

2.2

Obiectivele numite sunt:

a)

Consolidarea excelenței și atractivității Uniunii în domeniul cercetării și inovării, precum și a competitivității sale economice și industriale – prin accesul la surse externe de cunoștințe, prin atragerea de talente și de investiții în Uniune, prin facilitarea accesului la piețe noi și emergente și convenind asupra unor practici comune pentru desfășurarea activităților de cercetare și exploatarea rezultatelor;

| b) | Abordarea provocărilor societale globale – prin dezvoltarea și implementarea mai rapidă a unor soluții eficiente și prin optimizarea utilizării infrastructurilor de cercetare; |
| --- | --- |

b)

Abordarea provocărilor societale globale – prin dezvoltarea și implementarea mai rapidă a unor soluții eficiente și prin optimizarea utilizării infrastructurilor de cercetare;

| c) | Susținerea politicilor externe ale Uniunii – prin realizarea unei coordonări strânse între politicile de extindere, de vecinătate și de comerț, politica externă și de securitate comună (PESC), politica privind ajutorul umanitar și politica de dezvoltare și prin integrarea cercetării și inovării într-o formulă cuprinzătoare de acțiune externă. |
| --- | --- |

c)

Susținerea politicilor externe ale Uniunii – prin realizarea unei coordonări strânse între politicile de extindere, de vecinătate și de comerț, politica externă și de securitate comună (PESC), politica privind ajutorul umanitar și politica de dezvoltare și prin integrarea cercetării și inovării într-o formulă cuprinzătoare de acțiune externă.

| 2.3 | Noua abordare strategică pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării trebuie să fie determinată de următorii factori:






  — | deschiderea completă a programului „Orizont 2020” pentru participanți din țări terțe, astfel încât cercetătorii europeni să poată coopera cu cei mai buni oameni de știință de la nivel mondial; |
| --- | --- | --- |

2.3

Noua abordare strategică pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării trebuie să fie determinată de următorii factori:

—

deschiderea completă a programului „Orizont 2020” pentru participanți din țări terțe, astfel încât cercetătorii europeni să poată coopera cu cei mai buni oameni de știință de la nivel mondial;

| — | cooperarea internațională la nivelul de amploare și profunzime necesare pentru optimizarea impactului; |
| --- | --- |

—

cooperarea internațională la nivelul de amploare și profunzime necesare pentru optimizarea impactului;

| — | elaborarea unor foi de parcurs multianuale pentru cooperarea cu țările și regiunile partenere importante; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor foi de parcurs multianuale pentru cooperarea cu țările și regiunile partenere importante;

| — | consolidarea parteneriatului între Comisie, statele membre și actorii relevanți; |
| --- | --- |

—

consolidarea parteneriatului între Comisie, statele membre și actorii relevanți;

| — | promovarea în practică a unor principii comune pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării; |
| --- | --- |

—

promovarea în practică a unor principii comune pentru cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării;

| — | consolidarea rolului Uniunii în organizațiile internaționale și în forumurile multilaterale; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului Uniunii în organizațiile internaționale și în forumurile multilaterale;

| — | îmbunătățirea implementării, guvernanței, monitorizării și evaluării. |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea implementării, guvernanței, monitorizării și evaluării.

3.   Observațiile generale ale Comitetului

| 3.1 | Succesul cercetării și inovării este decisiv pentru competitivitatea Europei pe scena globală, deci pentru asigurarea bazei locurilor de muncă, serviciilor sociale și bunăstării. Programul Orizont 2020 include măsurile de sprijin din partea Comisiei Europene prevăzute în acest sens și imperios necesare. Cooperarea internațională este un element component al Programului ORIZONT 2020. |
| --- | --- |

3.1

Succesul cercetării și inovării este decisiv pentru competitivitatea Europei pe scena globală, deci pentru asigurarea bazei locurilor de muncă, serviciilor sociale și bunăstării. Programul Orizont 2020 include măsurile de sprijin din partea Comisiei Europene prevăzute în acest sens și imperios necesare. Cooperarea internațională este un element component al Programului ORIZONT 2020.

| 3.2 | Cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării are numeroase efecte pozitive asupra progreselor înregistrate în acest domeniu de către partenerii implicați și asupra înțelegerii între popoare. Acest lucru nu este valabil doar în interiorul Spațiului european de cercetare, ci și la nivel global și astfel pentru tematica examinată aici. Comitetul reiterează recomandările sale anterioare cu privire la această temă (1). |
| --- | --- |

3.2

Cooperarea internațională în domeniul cercetării și inovării are numeroase efecte pozitive asupra progreselor înregistrate în acest domeniu de către partenerii implicați și asupra înțelegerii între popoare. Acest lucru nu este valabil doar în interiorul Spațiului european de cercetare, ci și la nivel global și astfel pentru tematica examinată aici. Comitetul reiterează recomandările sale anterioare cu privire la această temă (1).

| 3.3 | Conform acestora, Comitetul salută noua comunicare a Comisiei și sprijină în esență obiectivele și argumentele sale. |
| --- | --- |

3.3

Conform acestora, Comitetul salută noua comunicare a Comisiei și sprijină în esență obiectivele și argumentele sale.

| 3.4 | Pozițiile de negociere adoptate de UE la lansarea unor parteneriate, precum și utilitatea cooperării internaționale pentru UE depind în mod decisiv de atractivitatea Spațiului european de cercetare, precum și de prestigiul și performanța diferitelor universități și institute de cercetare europene, precum și de forța de inovare a întreprinderilor, a inclusiv IMM-urilor. |
| --- | --- |

3.4

Pozițiile de negociere adoptate de UE la lansarea unor parteneriate, precum și utilitatea cooperării internaționale pentru UE depind în mod decisiv de atractivitatea Spațiului european de cercetare, precum și de prestigiul și performanța diferitelor universități și institute de cercetare europene, precum și de forța de inovare a întreprinderilor, a inclusiv IMM-urilor.

| 3.5 | Realizarea condițiilor prealabile necesare de către partea europeană ține de obiectivele centrale ale STRATEGIEI EUROPA 2020. Prin urmare, având în vedere criza financiară și economică actuală, este cu atât mai imperios necesar să se impună o politică de sprijin anticiclică europeană, adică să nu se efectueze reduceri în acest domeniu, ci să se consolideze Spațiul european de cercetare, bazele acestuia și dimensiunea sa internațională prin toate măsurile financiare și structurale, încât să devină atractiv. Tocmai de aceea, bugetul pentru ORIZONT 2020 trebuie să fie dotat cu fonduri cel puțin la nivelul propus de Comisie. Prin urmare, Comitetul își repetă solicitarea adresată de mai multe ori Parlamentului European și Consiliului de a nu permite niciun fel de limitări în acest sens și de a nu utiliza acest buget ca monedă de schimb pentru soluționarea conflictelor de interese din alte domenii. |
| --- | --- |

3.5

Realizarea condițiilor prealabile necesare de către partea europeană ține de obiectivele centrale ale STRATEGIEI EUROPA 2020. Prin urmare, având în vedere criza financiară și economică actuală, este cu atât mai imperios necesar să se impună o politică de sprijin anticiclică europeană, adică să nu se efectueze reduceri în acest domeniu, ci să se consolideze Spațiul european de cercetare, bazele acestuia și dimensiunea sa internațională prin toate măsurile financiare și structurale, încât să devină atractiv. Tocmai de aceea, bugetul pentru ORIZONT 2020 trebuie să fie dotat cu fonduri cel puțin la nivelul propus de Comisie. Prin urmare, Comitetul își repetă solicitarea adresată de mai multe ori Parlamentului European și Consiliului de a nu permite niciun fel de limitări în acest sens și de a nu utiliza acest buget ca monedă de schimb pentru soluționarea conflictelor de interese din alte domenii.

| 3.6 | Cercetarea și inovarea de succes nu se dezvoltă în toate statele membre în aceeași măsură. Comitetul repetă solicitarea pe care a adresat-o deja de mai multe ori de a elimina cât mai repede acest dezavantaj în acele state membre din Spațiul european de cercetare care în prezent nu dispun de institute de cercetare și de creuzete de inovare la nivel de excelență, cu ajutorul fondurilor structurale și de coeziune, precum și de a permite apariția unui număr suficient de cercetători de vârf și a unui antreprenoriat inovator cu ajutorul unei politici economice și de sprijin de succes. Doar în acest mod se poate realiza conceptul util de „conectare a excelenței” (Teaming of Excellence) (2). În consecință, Comitetul face apel la toate statele membre (și, în măsura în care este implicat, și la sectorul privat) să îndeplinească în sfârșit obiectivele Strategiei de la Lisabona care acum sunt incluse și în Strategia Europa 2020 și să investească 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

3.6

Cercetarea și inovarea de succes nu se dezvoltă în toate statele membre în aceeași măsură. Comitetul repetă solicitarea pe care a adresat-o deja de mai multe ori de a elimina cât mai repede acest dezavantaj în acele state membre din Spațiul european de cercetare care în prezent nu dispun de institute de cercetare și de creuzete de inovare la nivel de excelență, cu ajutorul fondurilor structurale și de coeziune, precum și de a permite apariția unui număr suficient de cercetători de vârf și a unui antreprenoriat inovator cu ajutorul unei politici economice și de sprijin de succes. Doar în acest mod se poate realiza conceptul util de „conectare a excelenței” (Teaming of Excellence) (2). În consecință, Comitetul face apel la toate statele membre (și, în măsura în care este implicat, și la sectorul privat) să îndeplinească în sfârșit obiectivele Strategiei de la Lisabona care acum sunt incluse și în Strategia Europa 2020 și să investească 3 % din PIB în cercetare și dezvoltare.

| 3.7 | Obiectivul declarat al Comisiei este „deschiderea completă a programului «Orizont 2020» pentru participanți din țări terțe, astfel încât cercetătorii europeni să poată coopera cu cei mai buni oameni de știință de la nivel mondial”. Această posibilitate există (3) bineînțeles de multe decenii și este utilizată intensiv. Prin urmare, Comisia ar trebui să prezinte mai clar situația de pornire. Ea ar trebui să explice prin ce noi mijloace dorește să obțină noi libertăți în acest domeniu și în ce constau acestea, ce noi permisiuni trebuie acordate și ce elemente noi trebuie sprijinite. |
| --- | --- |

3.7

Obiectivul declarat al Comisiei este „deschiderea completă a programului «Orizont 2020» pentru participanți din țări terțe, astfel încât cercetătorii europeni să poată coopera cu cei mai buni oameni de știință de la nivel mondial”. Această posibilitate există (3) bineînțeles de multe decenii și este utilizată intensiv. Prin urmare, Comisia ar trebui să prezinte mai clar situația de pornire. Ea ar trebui să explice prin ce noi mijloace dorește să obțină noi libertăți în acest domeniu și în ce constau acestea, ce noi permisiuni trebuie acordate și ce elemente noi trebuie sprijinite.

| 3.8 | Comisia propune ca măsuri de sprijin importante pentru o cooperare internațională de succes încheierea unor acorduri-cadru cu potențialele state partenere. În opinia Comitetului, ar trebui să fie vorba în primul rând de statele industrializate performante, de succes și deosebit de favorabile inovării. Acordurile-cadru ar trebui să asigure – în mod analog acordurilor de liber schimb – în primul rând „condiții egale” (level playing field), bazate pe drepturi și obligații reciproce. De altfel, nu ar trebui restrânsă libertatea partenerilor de cooperare prin reglementări europene mai mult decât este absolut necesar pentru impunerea intereselor europene. |
| --- | --- |

3.8

Comisia propune ca măsuri de sprijin importante pentru o cooperare internațională de succes încheierea unor acorduri-cadru cu potențialele state partenere. În opinia Comitetului, ar trebui să fie vorba în primul rând de statele industrializate performante, de succes și deosebit de favorabile inovării. Acordurile-cadru ar trebui să asigure – în mod analog acordurilor de liber schimb – în primul rând „condiții egale” (level playing field), bazate pe drepturi și obligații reciproce. De altfel, nu ar trebui restrânsă libertatea partenerilor de cooperare prin reglementări europene mai mult decât este absolut necesar pentru impunerea intereselor europene.

| 3.9 | Acordurile-cadru trebuie să evite toate opiniile și influențele care nu au legătură cu subiectul lor și să permită suficientă flexibilitate și marjă de manevră pentru a se putea încheia contracte care să fie adaptate cât mai bine cazurilor individuale și situației inițiale a acestora. Creativitatea necesită spațiu de acțiune! |
| --- | --- |

3.9

Acordurile-cadru trebuie să evite toate opiniile și influențele care nu au legătură cu subiectul lor și să permită suficientă flexibilitate și marjă de manevră pentru a se putea încheia contracte care să fie adaptate cât mai bine cazurilor individuale și situației inițiale a acestora. Creativitatea necesită spațiu de acțiune!

| 3.10 | Fiabilitatea și continuitatea suficiente și gestionarea rezervelor pe durata întregii perioade de derulare a proiectelor de cooperare sunt deosebit de importante. Aceasta este o sarcină pretențioasă care necesită garanții speciale. |
| --- | --- |

3.10

Fiabilitatea și continuitatea suficiente și gestionarea rezervelor pe durata întregii perioade de derulare a proiectelor de cooperare sunt deosebit de importante. Aceasta este o sarcină pretențioasă care necesită garanții speciale.

| 3.11 | Conform principiului subsidiarității, acordurile de cooperare trebuie adoptate de părțile interesate care participă ele însele la proiectul de cooperare respectiv sau care sunt răspunzătoare de aceste în calitate de organizații. |
| --- | --- |

3.11

Conform principiului subsidiarității, acordurile de cooperare trebuie adoptate de părțile interesate care participă ele însele la proiectul de cooperare respectiv sau care sunt răspunzătoare de aceste în calitate de organizații.

| 3.12 | Comisia la rândul său ar trebui să fie implicată direct doar în cazurile în care potențialul unui singur stat membru, al unei firme sau al unei singure organizații de cercetare individuale este insuficient, de exemplu în cazul marilor proiecte tehnico-științifice; în astfel de cazuri însă ea ar trebui, de asemenea, să poarte răspunderea. Comitetul reamintește (4) că în special marile infrastructuri de cercetare și proiecte demonstrative pot depăși capacitatea de producție, precum și potențialul de utilizare al unui singur stat membru - și poate chiar și ale UE în ansamblul său - și prin urmare este necesară, după caz, participarea mai extinsă a Comisiei. |
| --- | --- |

3.12

Comisia la rândul său ar trebui să fie implicată direct doar în cazurile în care potențialul unui singur stat membru, al unei firme sau al unei singure organizații de cercetare individuale este insuficient, de exemplu în cazul marilor proiecte tehnico-științifice; în astfel de cazuri însă ea ar trebui, de asemenea, să poarte răspunderea. Comitetul reamintește (4) că în special marile infrastructuri de cercetare și proiecte demonstrative pot depăși capacitatea de producție, precum și potențialul de utilizare al unui singur stat membru - și poate chiar și ale UE în ansamblul său - și prin urmare este necesară, după caz, participarea mai extinsă a Comisiei.

| 3.13 | În plus, cele mai multe forme de cooperare internațională se derulează prin intermediul contactelor personale între cercetători, grupe de cercetători, întreprinderi, inclusiv IMM-uri, și organizații de cercetare, așa cum se stabilesc și se cultivă acestea în mod tipic la conferințele și expozițiile de specialitate internaționale. Aceste procese de autoorganizare trebuie identificate, recunoscute, utilizate și promovate în mod mai clar. Comitetul regretă faptul că recomandările sale repetate în acest sens nu au s-au bucurat de o reacție vizibilă din partea Comisiei. |
| --- | --- |

3.13

În plus, cele mai multe forme de cooperare internațională se derulează prin intermediul contactelor personale între cercetători, grupe de cercetători, întreprinderi, inclusiv IMM-uri, și organizații de cercetare, așa cum se stabilesc și se cultivă acestea în mod tipic la conferințele și expozițiile de specialitate internaționale. Aceste procese de autoorganizare trebuie identificate, recunoscute, utilizate și promovate în mod mai clar. Comitetul regretă faptul că recomandările sale repetate în acest sens nu au s-au bucurat de o reacție vizibilă din partea Comisiei.

| 3.14 | Mobilitatea suficientă a specialiștilor care participă la proiectele de cooperare este o premisă a succesului. Comisia ar trebui să dezvolte acest aspect, eventual în mod analog cu reglementările și modelele de promovare ale mobilității intra-europene. |
| --- | --- |

3.14

Mobilitatea suficientă a specialiștilor care participă la proiectele de cooperare este o premisă a succesului. Comisia ar trebui să dezvolte acest aspect, eventual în mod analog cu reglementările și modelele de promovare ale mobilității intra-europene.

| 3.15 | Comitetul este îngrijorat de faptul că (în conformitate cu punctul 5 al comunicării Comisiei) cooperarea internațională s-ar putea transforma într-un scop politic în sine sau într-un instrument al politicii externe a Comisiei. Cooperarea nu este un scop în sine, ci necesită eforturi suplimentare, care se justifică exclusiv prin extinderea și completarea cunoștințelor și aptitudinilor, precum și prin beneficiile rezultate din inovații. De aceea, proiectele de cooperare nu ar trebui să includă mai mulți actori decât cei care pot contribui la obținerea unei valori adăugate. |
| --- | --- |

3.15

Comitetul este îngrijorat de faptul că (în conformitate cu punctul 5 al comunicării Comisiei) cooperarea internațională s-ar putea transforma într-un scop politic în sine sau într-un instrument al politicii externe a Comisiei. Cooperarea nu este un scop în sine, ci necesită eforturi suplimentare, care se justifică exclusiv prin extinderea și completarea cunoștințelor și aptitudinilor, precum și prin beneficiile rezultate din inovații. De aceea, proiectele de cooperare nu ar trebui să includă mai mulți actori decât cei care pot contribui la obținerea unei valori adăugate.

| 3.16 | Nu este vorba doar de priorități în ceea ce privește distribuția fondurilor, ci și de sarcinile administrative. Deși se speră ca sarcinile administrative ale ORIZONT 2020 la nivel intraeuropean să poată fi reduse prin măsurile anunțate de simplificare (5), acestea reclamă în continuare o parte importantă a forței de muncă a oamenilor de știință și cercetătorilor. Completarea lor printr-o cooperare la nivel global supusă probabil unor proceduri prea formale ascunde riscul unei noi amplificări a birocrației. |
| --- | --- |

3.16

Nu este vorba doar de priorități în ceea ce privește distribuția fondurilor, ci și de sarcinile administrative. Deși se speră ca sarcinile administrative ale ORIZONT 2020 la nivel intraeuropean să poată fi reduse prin măsurile anunțate de simplificare (5), acestea reclamă în continuare o parte importantă a forței de muncă a oamenilor de știință și cercetătorilor. Completarea lor printr-o cooperare la nivel global supusă probabil unor proceduri prea formale ascunde riscul unei noi amplificări a birocrației.

| 3.17 | Un alt motiv de preocupare se referă la utilizarea resurselor financiare din păcate încă prea reduse ale ORIZONT 2020. În măsura în care ele sunt canalizate către țări terțe din afara UE, sunt sustrase automat utilizării în Spațiul european de cercetare. În acest context este necesară în orice caz o prioritizare atentă, și în ceea ce privește nevoia considerabilă de recuperare a decalajelor între statele membre ale UE. De aceea, astfel de cooperări, care au în principal caracterul unei asistențe pentru dezvoltare, trebuie promovate de preferință din bugetele prevăzute pentru asistența pentru dezvoltare. |
| --- | --- |

3.17

Un alt motiv de preocupare se referă la utilizarea resurselor financiare din păcate încă prea reduse ale ORIZONT 2020. În măsura în care ele sunt canalizate către țări terțe din afara UE, sunt sustrase automat utilizării în Spațiul european de cercetare. În acest context este necesară în orice caz o prioritizare atentă, și în ceea ce privește nevoia considerabilă de recuperare a decalajelor între statele membre ale UE. De aceea, astfel de cooperări, care au în principal caracterul unei asistențe pentru dezvoltare, trebuie promovate de preferință din bugetele prevăzute pentru asistența pentru dezvoltare.

| 3.18 | În comunicarea Comisiei a fost tratată și chestiunea proprietății intelectuale, aceasta fiind considerată drept argument în favoarea unei abordări „europene”. În măsura în care este implicată cercetarea fundamentală, este vorba în primul rând de recunoașterea priorității temporale a unei noi descoperiri sau cunoștințe. Dar deja în stadiul de tranziție către punerea în aplicare se pune bineînțeles și întrebarea privind brevetabilitatea unei eventuale inovații. |
| --- | --- |

3.18

În comunicarea Comisiei a fost tratată și chestiunea proprietății intelectuale, aceasta fiind considerată drept argument în favoarea unei abordări „europene”. În măsura în care este implicată cercetarea fundamentală, este vorba în primul rând de recunoașterea priorității temporale a unei noi descoperiri sau cunoștințe. Dar deja în stadiul de tranziție către punerea în aplicare se pune bineînțeles și întrebarea privind brevetabilitatea unei eventuale inovații.

| 3.19 | Aici se află de decenii un punct slab al Europei: nu există un brevet comun al UE. Aceasta înseamnă pentru toate întreprinderile și în special pentru IMM-urile din UE fie multiplicarea costurilor în comparație cu partenerii lor de cooperare din afara Europei (de exemplu din SUA), fie chiar renunțarea la un brevet, deci pierderea protecției prin brevet. Comitetul face apel la Parlamentul European, Comisie și Consiliu (6) să sprijine pe deplin inițiativa planificată pentru viitorul apropiat privind adoptarea unui brevet european cu aplicare uniformă și să pună capăt în sfârșit blocadei. El salută rezoluțiile referitoare la această chestiune ale Parlamentului European (7). În acest context, trebuie să se introducă și la nivel european o perioadă de grație
   (8). |
| --- | --- |

3.19

Aici se află de decenii un punct slab al Europei: nu există un brevet comun al UE. Aceasta înseamnă pentru toate întreprinderile și în special pentru IMM-urile din UE fie multiplicarea costurilor în comparație cu partenerii lor de cooperare din afara Europei (de exemplu din SUA), fie chiar renunțarea la un brevet, deci pierderea protecției prin brevet. Comitetul face apel la Parlamentul European, Comisie și Consiliu (6) să sprijine pe deplin inițiativa planificată pentru viitorul apropiat privind adoptarea unui brevet european cu aplicare uniformă și să pună capăt în sfârșit blocadei. El salută rezoluțiile referitoare la această chestiune ale Parlamentului European (7). În acest context, trebuie să se introducă și la nivel european o perioadă de grație
   (8).

| 3.19.1 | Mai mult, reglementările privind proprietatea intelectuală în cazul inițiativelor tehnologice comune (Joint Technology Initiatives) cu ramificații internaționale trebuie discutate și examinate încă o dată. |
| --- | --- |

3.19.1

Mai mult, reglementările privind proprietatea intelectuală în cazul inițiativelor tehnologice comune (Joint Technology Initiatives) cu ramificații internaționale trebuie discutate și examinate încă o dată.

4.   Observații specifice ale Comitetului

| 4.1 | Conform propunerii Comisiei, lista țărilor care pot fi luate în considerare pentru o finanțare automată trebuie limitată prin completarea criteriului de selecție bazat exclusiv pe VNB-ul pe cap de locuitor, printr-un criteriu suplimentar bazat pe întregul PIB, astfel încât țările situate deasupra unui anumit prag să fie excluse. |
| --- | --- |

4.1

Conform propunerii Comisiei, lista țărilor care pot fi luate în considerare pentru o finanțare automată trebuie limitată prin completarea criteriului de selecție bazat exclusiv pe VNB-ul pe cap de locuitor, printr-un criteriu suplimentar bazat pe întregul PIB, astfel încât țările situate deasupra unui anumit prag să fie excluse.

| 4.1.1 | În opinia Comitetului, această chestiune ar trebui tratată în mod diferențiat. Criteriul primar pentru finanțarea de către UE a cooperării cu resortisanți selectați ai unor state terțe ar trebui să fie exclusiv interesul sau nevoia organizațiilor, întreprinderilor și IMM-urilor, ale oamenilor de știință și cercetătorilor din Europa de a obține know-how suplimentar printr-o astfel de cooperare. În prim plan trebuie să se afle promovarea Spațiului european de cercetare. Chiar dacă pentru un proiect este nevoie de un expert de vârf din țări cu un PIB mai înalt, sprijinirea sa ar trebui să fie posibilă doar atunci când nu există o altă posibilitate de a face uz de capacitățile și cunoștințele sale în interes european. Laitmotivul decisiv trebuie să fie interesul propriu al UE! |
| --- | --- |

4.1.1

În opinia Comitetului, această chestiune ar trebui tratată în mod diferențiat. Criteriul primar pentru finanțarea de către UE a cooperării cu resortisanți selectați ai unor state terțe ar trebui să fie exclusiv interesul sau nevoia organizațiilor, întreprinderilor și IMM-urilor, ale oamenilor de știință și cercetătorilor din Europa de a obține know-how suplimentar printr-o astfel de cooperare. În prim plan trebuie să se afle promovarea Spațiului european de cercetare. Chiar dacă pentru un proiect este nevoie de un expert de vârf din țări cu un PIB mai înalt, sprijinirea sa ar trebui să fie posibilă doar atunci când nu există o altă posibilitate de a face uz de capacitățile și cunoștințele sale în interes european. Laitmotivul decisiv trebuie să fie interesul propriu al UE!

| 4.2 | În opinia Comisiei sunt necesare informații obiective pentru transpunerea abordării strategice. Comitetul salută declarația orală a reprezentantului Comisiei conform căreia pentru colectarea și strângerea datelor statistice stipulate în comunicare nu sunt prevăzute eforturi suplimentare, Comisia trebuind să recurgă la resursele deja existente. Comitetul recomandă să se utilizeze, de exemplu, datele colectate în cadrul semestrului european (9), pentru a evita sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și cercetători. |
| --- | --- |

4.2

În opinia Comisiei sunt necesare informații obiective pentru transpunerea abordării strategice. Comitetul salută declarația orală a reprezentantului Comisiei conform căreia pentru colectarea și strângerea datelor statistice stipulate în comunicare nu sunt prevăzute eforturi suplimentare, Comisia trebuind să recurgă la resursele deja existente. Comitetul recomandă să se utilizeze, de exemplu, datele colectate în cadrul semestrului european (9), pentru a evita sarcinile suplimentare pentru întreprinderi și cercetători.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  A se vedea în acest sens JO C 306, 16.12.2009, p. 13.

1

(2)  A se vedea de exemplu Peter Gruss în MaxPlanckForschung 3/12, p. 6, ISSN 1616-4172.

2

MaxPlanckForschung

(3)  A se vedea în acest sens deja JO C 306, 16.12.2009, p. 13, punctul 3.2.

3

(4)  A se vedea în acest sens în special JO C 181, 21.6.2012, p. 111, punctul 4.3.1.

4

(5)  A se vedea în acest sens JO C 48, 15.2.2011, p. 129, punctul 1.2.

5

(6)  Consiliul Uniunii Europene, 23 iunie 2011 – 11328/11.

6

(7)  http://www.europarl.europa.eu/news/ro/pressroom/content/20121210IPR04506/html/Parlamentul-adopt%C4%83-legisla%C8%9Bia-privind-sistemul-unic-de-brevetare

7

(8)  A se vedea în acest sens Avizul CESE pe tema „Accesul la informațiile științifice - investiții publice”, punctul 3.4. (A se vedea pagina 48 din prezentul Jurnal Oficial ).

8

(9)  http://ec.europa.eu/europe2020/making-it-happen/index_en.htm

9

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/48

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un acces mai bun la informațiile științifice: sporirea beneficiilor rezultate din investițiile publice în cercetare

COM(2012) 401 final

2013/C 76/09

Raportor: dl Gerd WOLF

La 17 iulie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

„Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor - Către un acces mai bun la informațiile științifice: sporirea beneficiilor rezultate din investițiile publice în cercetare”

COM(2012) 401 final.

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 151 de voturi pentru și 5 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Accesul la informațiile științifice este o premisă esențială a succesului cercetării și a promovării inovării și deci a competitivității Europei. Acesta include transferul de cunoștințe între cercetători, între parteneriatele de cercetare – în special între organismele de cercetare și întreprinderi – și între cercetători și cetățeni. |
| --- | --- |

1.1

Accesul la informațiile științifice este o premisă esențială a succesului cercetării și a promovării inovării și deci a competitivității Europei. Acesta include transferul de cunoștințe între cercetători, între parteneriatele de cercetare – în special între organismele de cercetare și întreprinderi – și între cercetători și cetățeni.

| 1.2 | Ținând seama de afirmațiile de mai jos, Comitetul sprijină obiectivele și propunerile formulate de Comisie, considerând că duc la ușurarea activității științifice și la o potențială creștere a eficienței acesteia – făcute posibile din punct de vedere tehnic de internet. |
| --- | --- |

1.2

Ținând seama de afirmațiile de mai jos, Comitetul sprijină obiectivele și propunerile formulate de Comisie, considerând că duc la ușurarea activității științifice și la o potențială creștere a eficienței acesteia – făcute posibile din punct de vedere tehnic de internet.

| 1.3 | Pentru a pune în aplicare cu succes aceste obiective, este însă necesar să se garanteze în continuare drepturile de autor și drepturile de proprietate intelectuală ale cercetătorilor și organizațiilor acestora, să nu se aducă atingere libertății științei și cercetării și să se scutească cercetătorii de muncă suplimentară și sarcini administrative care duc la scăderea eficienței. |
| --- | --- |

1.3

Pentru a pune în aplicare cu succes aceste obiective, este însă necesar să se garanteze în continuare drepturile de autor și drepturile de proprietate intelectuală ale cercetătorilor și organizațiilor acestora, să nu se aducă atingere libertății științei și cercetării și să se scutească cercetătorii de muncă suplimentară și sarcini administrative care duc la scăderea eficienței.

| 1.4 | Accesul liber (prin internet) la publicațiile științifice reprezintă o extindere și o completare – adaptate posibilităților tehnice de astăzi – ale bibliotecilor. El este foarte util, se practică în prezent frecvent și ar trebui dezvoltat și completat. Trebuie urmărită o simetrie globală între Europa și statele din afara Europei. |
| --- | --- |

1.4

Accesul liber (prin internet) la publicațiile științifice reprezintă o extindere și o completare – adaptate posibilităților tehnice de astăzi – ale bibliotecilor. El este foarte util, se practică în prezent frecvent și ar trebui dezvoltat și completat. Trebuie urmărită o simetrie globală între Europa și statele din afara Europei.

| 1.5 | Conservarea informațiilor științifice (stocarea datelor de cercetare) pentru o eventuală utilizare ulterioară este necesară, făcând parte astăzi din buna practică științifică. Comitetul salută intenția Comisiei de a sprijini și pe viitor infrastructurile necesare în acest scop. În măsura în care stocarea datelor urmează să fie tratată mai în detaliu în acordurile de proiecte, ar trebui să se decidă împreună cu cercetătorii interesați, în funcție de specialitate, cu privire la volumul, formatul, gradul de detaliu și descrierea (cu metadate) a datelor. |
| --- | --- |

1.5

Conservarea informațiilor științifice (stocarea datelor de cercetare) pentru o eventuală utilizare ulterioară este necesară, făcând parte astăzi din buna practică științifică. Comitetul salută intenția Comisiei de a sprijini și pe viitor infrastructurile necesare în acest scop. În măsura în care stocarea datelor urmează să fie tratată mai în detaliu în acordurile de proiecte, ar trebui să se decidă împreună cu cercetătorii interesați, în funcție de specialitate, cu privire la volumul, formatul, gradul de detaliu și descrierea (cu metadate) a datelor.

| 1.6 | În acest context se pune întrebarea cu privire la un acces liber (deci universal, global, gratuit, nesupravegheat și necondiționat) prin internet la datele de cercetare stocate. Această întrebare are multe aspecte, referindu-se la cultura existentă a cunoașterii, și trebuie tratată foarte diferențiat și precaut. În timp ce în anumite domenii de cercetare este de presupus că accesul extern liber poate fi util și indispensabil, în multe alte domenii există argumente decisive împotriva unei astfel de abordări, trebuind evitată generalizarea. |
| --- | --- |

1.6

În acest context se pune întrebarea cu privire la un acces liber (deci universal, global, gratuit, nesupravegheat și necondiționat) prin internet la datele de cercetare stocate. Această întrebare are multe aspecte, referindu-se la cultura existentă a cunoașterii, și trebuie tratată foarte diferențiat și precaut. În timp ce în anumite domenii de cercetare este de presupus că accesul extern liber poate fi util și indispensabil, în multe alte domenii există argumente decisive împotriva unei astfel de abordări, trebuind evitată generalizarea.

| 1.7 | De aceea, în cazuri selectate, ar trebui dezvoltate, treptat și cu titlu de experiment, soluții posibile, pornind de la procedurile voluntare existente deja în materie de schimb de date auto-organizat (de exemplu, CERN - world-wide-web!); aceste soluții trebuie testate în practică, printr-un proiect pilot, de comun acord cu oamenii de știință implicați în procesul de cercetare respectiv. Cu toate acestea, eforturile de simplificare inițiate recent nu pot fi contracarate prin instituirea unor noi obligații sau a unor proceduri suplimentare în cadrul procedurilor administrative aferente. |
| --- | --- |

1.7

De aceea, în cazuri selectate, ar trebui dezvoltate, treptat și cu titlu de experiment, soluții posibile, pornind de la procedurile voluntare existente deja în materie de schimb de date auto-organizat (de exemplu, CERN - world-wide-web!); aceste soluții trebuie testate în practică, printr-un proiect pilot, de comun acord cu oamenii de știință implicați în procesul de cercetare respectiv. Cu toate acestea, eforturile de simplificare inițiate recent nu pot fi contracarate prin instituirea unor noi obligații sau a unor proceduri suplimentare în cadrul procedurilor administrative aferente.

| 1.8 | Indiferent de aceasta, – în special în cazul existenței unei simetrii globale între Europa și statele terțe – ar putea fi oportun să se acorde acces liber la o selecție utilă a datelor aflate la baza publicațiilor cu acces liber, în măsura în care eforturile suplimentare aferente se dovedesc acceptabile și justificate. |
| --- | --- |

1.8

Indiferent de aceasta, – în special în cazul existenței unei simetrii globale între Europa și statele terțe – ar putea fi oportun să se acorde acces liber la o selecție utilă a datelor aflate la baza publicațiilor cu acces liber, în măsura în care eforturile suplimentare aferente se dovedesc acceptabile și justificate.

| 1.9 | Toate aceste măsuri implică în parte costuri suplimentare considerabile pentru cercetători și organizațiile lor, de care trebuie să se țină seama la planificarea și alocarea bugetului. |
| --- | --- |

1.9

Toate aceste măsuri implică în parte costuri suplimentare considerabile pentru cercetători și organizațiile lor, de care trebuie să se țină seama la planificarea și alocarea bugetului.

2.   Sinteza Comunicării Comisiei

| 2.1 | Comunicarea se referă la măsurile planificate de Comisie, care au drept scop îmbunătățirea accesului la informațiile științifice și sporirea impactului investițiilor publice în cercetare. |
| --- | --- |

2.1

Comunicarea se referă la măsurile planificate de Comisie, care au drept scop îmbunătățirea accesului la informațiile științifice și sporirea impactului investițiilor publice în cercetare.

| 2.2 | Obiectivele măsurilor sunt:






  — | accesul la publicații științifice; |
| --- | --- | --- |

2.2

Obiectivele măsurilor sunt:

—

accesul la publicații științifice;

| — | conservarea informațiilor științifice; |
| --- | --- |

—

conservarea informațiilor științifice;

| — | accesul la datele de cercetare. |
| --- | --- |

—

accesul la datele de cercetare.

| 2.3 | În ceea ce privește accesul la publicațiile științifice, se negociază în prezent cu editurile publicațiilor științifice două modele:






  — | Accesul liber de tip „gold”: plata costurilor de publicare este transferată de la cititori, prin intermediul abonamentelor, la autori. Aceste costuri sunt suportate, în general, de către universitatea ori institutul de cercetare la care este afiliat cercetătorul sau de către organismul de finanțare care sprijină cercetarea. |
| --- | --- | --- |

2.3

În ceea ce privește accesul la publicațiile științifice, se negociază în prezent cu editurile publicațiilor științifice două modele:

—

Accesul liber de tip „gold”: plata costurilor de publicare este transferată de la cititori, prin intermediul abonamentelor, la autori. Aceste costuri sunt suportate, în general, de către universitatea ori institutul de cercetare la care este afiliat cercetătorul sau de către organismul de finanțare care sprijină cercetarea.

| — | Acces liber de tip „Green” (autoarhivare): articolul publicat sau manuscrisul final evaluat inter pares este arhivat de cercetător într-o arhivă online, înainte, după sau concomitent cu publicarea acestuia. Acordarea accesului la astfel de articole este adesea amânată la cererea editorului (prin așa-numita „perioadă de embargo”), pentru ca abonații să continue să beneficieze de un avantaj suplimentar. |
| --- | --- |

—

Acces liber de tip „Green” (autoarhivare): articolul publicat sau manuscrisul final evaluat inter pares este arhivat de cercetător într-o arhivă online, înainte, după sau concomitent cu publicarea acestuia. Acordarea accesului la astfel de articole este adesea amânată la cererea editorului (prin așa-numita „perioadă de embargo”), pentru ca abonații să continue să beneficieze de un avantaj suplimentar.

| 2.4 | În plus se prezintă un calendar privind modul în care aceste obiective ar putea fi realizate treptat pe perioada programului ORIZONT 2020. |
| --- | --- |

2.4

În plus se prezintă un calendar privind modul în care aceste obiective ar putea fi realizate treptat pe perioada programului ORIZONT 2020.

3.   Observațiile Comitetului

Tema tratată în prezentul aviz se referă la accesul liber, adică universal, gratuit, global și nelimitat prin internet la viitoarele publicații și la datele de cercetare aflate la baza acestora, care sunt disponibile de obicei și în format digital.

3.1   Poziții anterioare

În Avizul său (1) intitulat „Cooperarea și transferul de cunoștințe între organizații de cercetare, industrie și IMM-uri - o condiție prealabilă importantă pentru inovare”, Comitetul a tratat deja tema supusă aici discuției și a făcut observații de principiu care rămân valabile. Aceste observații vizau îmbunătățirea transferului de cunoștințe între parteneriatele de cercetare (în special între organismele de cercetare și întreprinderi). S-a considerat că acest transfer reprezintă un factor esențial al promovării inovării și astfel a competitivității Europei. Observațiile Comitetului s-au referit și la tratamentul proprietății intelectuale rezultate din procesele de cercetare și inovare, precum și la libertatea artei și științei (2)
   (3).

3.2   Drepturile de autor și drepturile de proprietate intelectuală

În cazul drepturilor de autor și al proprietății intelectuale ale cercetătorilor și organizațiilor lor, este vorba, pe de o parte, de recunoașterea faptului că cineva a făcut primul o descoperire sau a dobândit o cunoștință științifică, fapt documentat de obicei prin statutul de autor al unei publicații, și, pe de altă parte, de recunoașterea, precum și eventual de drepturile de valorificare (sau părți ale acestora) a procesului creativ prin care, din cunoștințe noi, rezultă posibile inovații și invenții, pentru care adesea se solicită și protecție prin brevet. Prin urmare, Comitetul salută afirmația Comisiei de la capitolul 4.1 conform căreia „politicile privind accesul liber nu afectează libertatea autorului de a decide dacă să publice sau nu și nu influențează brevetarea sau alte forme de exploatare comercială”.

3.3   Perioada de grație

Alegerea între publicarea rapidă a rezultatelor științifice, însoțită însă de pierderea ulterioară a pretenției de noutate a eventualelor invenții științifice bazate pe acestea, și amânarea în primă instanță a publicării, pentru a evita situația de mai sus, și pierderea eventuală în acest mod a dreptului de prioritate asupra unei descoperiri reprezintă o dilemă dificilă și eventual generatoare de pierderi. Comitetul își reiterează recomandarea ca la introducerea anunțată a unui brevet comunitar al UE (4) să se prevadă o perioadă de grație pentru a atenua această dilemă.

3.4   Exemplul dreptului brevetelor

Printr-o evoluție internațională de decenii, în dreptul brevetelor s-a creat și s-a instituit un echilibru între, pe de o parte, cerințele inițiale în materie de confidențialitate ale proprietății intelectuale și, pe de altă parte, accesul liber la aceste produse. Astfel, cererile de brevete sunt făcute publice astăzi după 18 luni și sunt, de asemenea, disponibile pe internet pentru oricine dorește să le consulte.

3.5   Datele de cercetare

În funcție de gradul de specializare, procedurile existente sunt caracterizate de următoarele elemente:

| i. | mai întâi datele colectate în procesul științific, care se bazează pe așa-numitele date brute, trebuie calibrate, apoi trebuie controlat dacă ele nu conțin măsurători eronate, trebuie verificată coerența lor printr-un proces intern de evaluare, trebuie evaluată semnificația lor și, dacă este cazul, datele trebuie comparate sau combinate cu alte date de măsurare, înainte de fi putea fi adăugate unui set de date validat și fiabil și publicate, și |
| --- | --- |

i.

mai întâi datele colectate în procesul științific, care se bazează pe așa-numitele date brute, trebuie calibrate, apoi trebuie controlat dacă ele nu conțin măsurători eronate, trebuie verificată coerența lor printr-un proces intern de evaluare, trebuie evaluată semnificația lor și, dacă este cazul, datele trebuie comparate sau combinate cu alte date de măsurare, înainte de fi putea fi adăugate unui set de date validat și fiabil și publicate, și

| ii. | cercetătorii implicați în procesul respectiv sunt primii care publică informațiile, interpretează rezultatele și trag concluziile. |
| --- | --- |

ii.

cercetătorii implicați în procesul respectiv sunt primii care publică informațiile, interpretează rezultatele și trag concluziile.

3.6   Acord de principiu

Ținând seama de afirmațiile de mai sus, Comitetul sprijină obiectivele formulate de Comisie, care, în opinia sa, reprezintă o potențială ușurare a activității științifice și creștere a eficienței acesteia – făcute posibile din punct de vedere tehnic de internet. Comitetul recomandă dezvoltarea graduală în continuare a proceselor și abordărilor inițiate în acest scop, în contact permanent cu cercetătorii activi în procesul de cercetare. În acest context, trebuie să se țină seama de particularitățile diferitelor discipline de cercetare și să se scutească cercetătorii de muncă suplimentară și sarcini administrative care duc la scăderea eficienței. În capitolul următor, se prezintă alte aspecte și limitări în acest sens.

4.   Observații specifice ale Comitetului

4.1   Accesul liber la publicații

Accesul liber (prin internet) la publicațiile științifice reprezintă o completare a bibliotecilor, adaptată posibilităților tehnice de astăzi. Acest acces este util, se practică deja adesea în prezent și ar trebui dezvoltat cu toată convingerea și completat.

4.1.1   „Gold” sau „green”

Este mai degrabă o întrebare pragmatică, respectiv legată de costuri dacă se poate sau se dorește să se ajungă la un acord cu diferitele edituri pentru accesul de tip „gold” sau „green”. Important este accesul de principiu prin internet la publicațiile științifice și tehnice fără o întârziere prea mare.

4.1.2   Costuri excesive

Cu toate acestea, există sentimentul că editurile importante impun tarife prea ridicate. Mai multă concurență în relațiile dintre autori, editori și edituri ar putea contribui la remedierea acestei probleme. Și prestigiul revistei care publică lucrările joacă însă un anumit rol în evaluarea performanței științifice. Comitetul încurajează prin urmare Comisia să inițieze un proces de reflecție suplimentar în acest sens împreună cu organizațiile oamenilor de știință cu privire la modul cum se pot obține îmbunătățiri. În acest context nu trebuie însă restrânsă libertatea autorilor de a-și alege revista în care publică.

4.1.3   Rapoarte preliminare

Comitetul face trimitere la obișnuința răspândită de a pune la dispoziția cercurilor de specialitate în avans, pe internet, sub formă de rapoarte, noile rezultate a căror publicare în reviste de specialitate se găsește încă în stadiu de avizare de către experții externi. Același lucru este valabil și pentru prezentările la simpozioane și conferințe de specialitate, a căror funcție de conectare este foarte importantă.

4.1.4   Acorduri internaționale - simetrie

În acest context, nu trebuie să apară atitudini prea unilaterale la nivel internațional între UE și statele terțe. Dacă oamenii de știință și cetățenii din întreaga lume primesc acces liber pe internet la publicațiile științifice apărute în UE, este necesar ca și oamenilor de știință și cetățenilor UE să li se acorde acces liber la toate publicațiile științifice apărute în afara UE. Comitetul sprijină eforturile Comisiei de a ajunge la o simetrie în această privință prin acorduri internaționale. Abia printr-un flux global al informațiilor se ușurează cu adevărat munca științifică.

4.1.5   Conferințele de specialitate și bibliotecile

Comitetul avertizează totodată împotriva ideii că prin accesul liber celelalte forme de schimb de informații și de opinii ar putea deveni superflue sau neimportante. Munca pe calculator nu reprezintă un înlocuitor pentru efectul stimulator al convorbirilor și dezbaterilor sau pentru mediul intelectual al unei biblioteci sau unei conferințe de specialitate.

4.2   Stocarea datelor

Celei mai multe organizații de cercetare mari au inclus deja stocarea datelor în regulile lor privind buna practică științifică. Ținând seama de cantitățile foarte mari de date care sunt astăzi curente, și această sarcină depinde în primul rând de resursele și infrastructurile disponibile, implicând prin urmare cheltuieli considerabile pentru echipamente și personal în vederea validării stocurilor de datelor, a ordonării, comprimării, scurtării sau ștergerii eventuale a datelor brute, precum și în vederea descrierii lor cu ajutorul metadatelor, fără a se pierde informații importante în acest proces. În acest context, trebuie să se țină seama în fiecare caz de raportul costuri-beneficii.

4.2.1   Sprijinul oferit de Comisia Europeană

Comitetul salută măsurile existente și planificate ale Comisiei de sprijinire a stocării datelor de cercetare și a infrastructurilor necesare în acest sens.

4.2.2   Soluții specializate

Comitetul este de acord cu Comisia cu privire la faptul că nu trebuie căutate soluții generale, ci fiecare sector trebuie să decidă în mod autonom în ce măsură și cu ce mijloace se realizează stocarea datelor și în ce grad trebuie urmărită standardizarea. Aceasta ar trebui să utilizeze standarde cât mai deschise și internaționale, pentru a permite interoperabilitatea.

4.3   Accesul liber extern la date

La baza intenției de a promova accesul (digital) liber la datele cercetării stau în special următoarele obiective stabilite de Comisie și alți specialiști (5):

| a) | creșterea calității discursului științific, deoarece de regulă, înțelegerea și evaluarea detaliată a rezultatelor publicate ale cercetării necesită accesul la datele evaluate și la instrumentele utilizate în acest scop; |
| --- | --- |

a)

creșterea calității discursului științific, deoarece de regulă, înțelegerea și evaluarea detaliată a rezultatelor publicate ale cercetării necesită accesul la datele evaluate și la instrumentele utilizate în acest scop;

| b) | sporirea beneficiilor rezultate din utilizarea resurselor publice pentru colectarea datelor, prin utilizarea ulterioară a acestora. |
| --- | --- |

b)

sporirea beneficiilor rezultate din utilizarea resurselor publice pentru colectarea datelor, prin utilizarea ulterioară a acestora.

Comitetul este în general de acord cu aceste obiective.

Întrebarea este însă cu ce instrumente, cât de diferențiat și în ce măsură trebuie să se realizeze acest obiectiv, ce eforturi suplimentare - inclusiv de natură administrativă - decurg de aici, dacă aceste eforturi sunt justificate prin beneficiile preconizate și ce contraargumente există.

4.3.1   Procedurile existente

O caracteristică esențială a cercetării științifice constă în faptul că procesul de cunoaștere respectiv împreună cu datele obținute și sursele utilizate trebuie să poată fi înțeles și reprodus, iar concluziile trase trebuie să reziste oricărei discuții și dezbateri. În acest scop, în afara publicării în reviste și ulterior acesteia, există în cadrul comunității științifice proceduri bine încetățenite și de succes precum seminarele, conferințele, procedurile de avizare, evaluarea inter pares, schimbul de informații și de date, schimbul de personal etc. În acest context, se utilizează și instrumentele moderne ale Agendei digitale. La CERN (6) internetul (world-wide-web - www) a fost propus în mod specific pentru schimbul de date și a fost dezvoltat împreună cu parteneri.

4.3.2   Măsuri suplimentare

Prin urmare, în cadrul propunerilor Comisiei poate fi vorba doar de întrebarea în ce mod aceste procese de autoorganizare, practicate în prezent, pot fi completate, îmbunătățite, simplificate și structurate în mod mai eficient. Nu rezultă suficient de clar din comunicarea Comisiei care sunt măsurile suplimentare avute concret în vedere în acest sens; printre altele, se intenționează în mod evident derularea unor proiecte pilot.

4.3.3   Probleme - imposibilități

În timp ce au fost deja menționate așteptările legate de accesul liber, este necesar să se facă trimitere și la problemele care trebuie soluționate, la excepții sau la imposibilități. Acestea din urmă includ, de exemplu:

| — | confidențialitatea în cazul unor procese de dezvoltare inovatoare, în special împreună cu industria (IMM-uri); aspecte legate de brevete; |
| --- | --- |

—

confidențialitatea în cazul unor procese de dezvoltare inovatoare, în special împreună cu industria (IMM-uri); aspecte legate de brevete;

| — | confidențialitatea datelor pacienților în cazul cercetării medicale; |
| --- | --- |

—

confidențialitatea datelor pacienților în cazul cercetării medicale;

| — | garantarea dreptului de autor (al cercetătorilor și organizațiilor de cercetare) asupra datelor; |
| --- | --- |

—

garantarea dreptului de autor (al cercetătorilor și organizațiilor de cercetare) asupra datelor;

| — | erori de înțelegere la consultarea și interpretarea datelor, împreună cu consecințele acestora; |
| --- | --- |

—

erori de înțelegere la consultarea și interpretarea datelor, împreună cu consecințele acestora;

| — | eventual restricții de natură juridică impuse pentru a controla exportul de tehnologie; |
| --- | --- |

—

eventual restricții de natură juridică impuse pentru a controla exportul de tehnologie;

| — | asigurarea unei simetrii globale între UE și statele terțe; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei simetrii globale între UE și statele terțe;

| — | cheltuielile pentru echipamentele și personalul de care este nevoie pentru a filtra datele relevante pornind de la un volum mare de date brute adesea greu de înțeles și pentru a le pune la dispoziție unor părți terțe pentru o utilizare sigură din punct de vedere al înțelegerii lor. |
| --- | --- |

—

cheltuielile pentru echipamentele și personalul de care este nevoie pentru a filtra datele relevante pornind de la un volum mare de date brute adesea greu de înțeles și pentru a le pune la dispoziție unor părți terțe pentru o utilizare sigură din punct de vedere al înțelegerii lor.

În mod evident, aceste probleme se opun introducerii unui acces liber general la datele științifice.

4.3.4   Diferențierea

Prin urmare, este important să se facă diferențieri în acest context. Comitetul este de acord cu faptul că există domenii pentru care accesul liber extern prin internet la datele de cercetare poate fi benefic, de exemplu, în domeniul datelor meteorologice, al patrimoniului genetic, al datelor demografice sau al altor date cu o definiție la fel de clară și cu relevanță statistică (deși și în acest context trebuie clarificată definiția „datelor”).

Totodată, recomandă un mod de a proceda mai reținut, de exemplu:

| i. | în cazul unor experimente foarte complexe, precum acceleratori sau instalații de testare în domeniul fuziunii și |
| --- | --- |

i.

în cazul unor experimente foarte complexe, precum acceleratori sau instalații de testare în domeniul fuziunii și

| ii. | în cazul tuturor cooperărilor cu cercetarea industrială, inclusiv IMM-uri. |
| --- | --- |

ii.

în cazul tuturor cooperărilor cu cercetarea industrială, inclusiv IMM-uri.

4.3.5   Tocmai în ultimul caz, Comitetul consideră că există o contradicție inerentă între obiective, și anume între, pe de o parte, răspândirea accesului deschis la datele de cercetare și, pe de altă parte, tocmai promovarea mai puternică a inovării, care presupune concentrarea pe parteneriate public-privat etc., în cazul cărora confidențialitatea reprezintă o preocupare centrală. Cu toate acestea, nici tentativa unei echilibrări a intereselor în cazul acestor obiective contradictorii, și anume prin distincția între, pe de o parte, datele „benigne”, de exemplu ale cercetării fundamentale, și, pe de altă parte, datele generatoare de inovare, de exemplu ale cercetării aplicate, nu este lipsită de riscuri. O astfel de distincție „a priori” presupune capacitatea de a privi în viitor. În cele din urmă, tocmai cunoștințele deschizătoare de drumuri ale așa-numitei cercetări fundamentale pot fi deosebit de rodnice pentru inovare și prin urmare publicarea timpurie ar putea duce la pierderea protecției prin brevet (a se vedea punctul 3.3). De aceea, ar trebui găsită o soluție la fel de pragmatică precum cea din cazul „publicațiilor” normale (a se vedea punctele 3.2 și 4.1 din comunicarea Comisiei).

4.3.6   Caracterul voluntar

Din acest motiv, cercetătorii implicați în proiectele de cercetare individuale trebuie să poată decide liber dacă, când și până la ce nivel de detalii doresc să pună la dispoziție liber în anumite condiții datele obținute în cadrul proiectului respectiv. Tocmai exemplul CERN arată că abordarea voluntară de jos în sus răspunde mai bine preocupărilor aflate aici în discuție decât regulile impuse. Comitetul recomandă să se acorde mai multă încredere factorilor de autoorganizare ai sistemului științific. Trebuie evitată orice intervenție impusă (a se vedea în acest sens punctul 4.3.10) în cultura științifică care până în prezent a funcționat foarte bine, dar care este și foarte sensibilă.

4.3.7   Datele din publicații

De exemplu, s-ar putea lua în considerare punerea la dispoziție în format electronic și cu acces liber, împreună cu publicațiile respective, a unei selecții (a se vedea punctul 4.2) a datelor aflate la baza publicațiilor disponibile în liber acces. Dar chiar și în acest context se pune întrebarea dacă beneficiile preconizate prin valorificarea online a datelor de către terți justifică cu adevărat eforturile suplimentare implicate ale autorilor inițiali, care îi împiedică pe aceștia să își exercite activitatea proprie de cercetare; acest aspect trebuie examinat în fiecare caz în parte.

4.3.8   Test pilot

Comitetul sprijină eforturile Comisiei de a lansa mai întâi un test pilot într-un domeniu de specialitate nu foarte complicat și adecvat scopului urmărit și de a dobândi astfel experiență. Ar trebui să se raporteze cu privire la valoarea adăugată obținută.

4.3.9   Birocrația și acceptarea

Insatisfacția considerabilă a multor cercetători cu privire la birocratizarea excesivă din partea Comisiei a procedurilor de solicitare și de atribuire s-a mai atenuat recent datorită eforturilor de simplificare și asigurare a continuității (7) instrumentelor de finanțare. Această insatisfacție s-ar putea reinstala dacă ar apărea noi obligații insuficient de bine gândite, intervenții în activitatea de cercetare și noi obstacole birocratice.

4.3.10   Interesul „finanțatorului”

În cadrul dezbaterii privind chestiunile discutate mai sus se pune și întrebarea dacă și în ce măsură „finanțatorul” sau „contribuabilul”, reprezentat de Comisie, nu ar trebui să impună drept condiție prealabilă a sprijinului său obligația de a se pune la dispoziție liber pe internet toate datele de cercetare obținute. Independent de afirmațiile de la punctele 3.1 și 3.2, această chestiune nu se află în centrul reflecțiilor acestui aviz. Comitetul este mai degrabă interesat de întrebarea prin ce procedee de sprijinire și gestionare a cercetării se poate obține un succes științific și economic optim – inclusiv în interesul „finanțatorului”.

4.4   Împovărarea suplimentară a bugetului dedicat cercetării

Toate măsurile propuse de Comisie îi scutesc pe destinatarii informațiilor (publicații, date) de obligația de a plăti pentru acestea. Aceste costuri trebuie în schimb suportate de creatorii datelor și publicațiilor, și anume cercetătorii și organizațiile lor. Prin urmare, aceste costuri trebuie incluse în bugetele de cercetare respective și – în măsura în care este vorba de finanțare din partea UE – în bugetul programului Orizont 2020. Din acest motiv, aceste costuri trebuie incluse în sumele finanțărilor respective.

| 4.4.1 | Prin urmare, în cazul accesului liber la publicațiile științifice, fiecare buget de cercetare nu trebuie doar să acopere cheltuielile legate de obținerea unor noi rezultate de cercetare, ci și pe cele pentru asigurarea accesului general la aceste rezultate. |
| --- | --- |

4.4.1

Prin urmare, în cazul accesului liber la publicațiile științifice, fiecare buget de cercetare nu trebuie doar să acopere cheltuielile legate de obținerea unor noi rezultate de cercetare, ci și pe cele pentru asigurarea accesului general la aceste rezultate.

| 4.4.2 | Același lucru este valabil pentru costurile unei stocări extinse a datelor și pentru cheltuielile aferente cu personalul și infrastructura (printre altele ca o premisă pentru punctul 4.4.3). |
| --- | --- |

4.4.2

Același lucru este valabil pentru costurile unei stocări extinse a datelor și pentru cheltuielile aferente cu personalul și infrastructura (printre altele ca o premisă pentru punctul 4.4.3).

| 4.4.3 | Și este bineînțeles valabil pentru cheltuielile suplimentare legate de asigurarea eventuală a unui acces public la toate datele de cercetare sau la o parte a acestora. |
| --- | --- |

4.4.3

Și este bineînțeles valabil pentru cheltuielile suplimentare legate de asigurarea eventuală a unui acces public la toate datele de cercetare sau la o parte a acestora.

4.5   Neînțelegere posibilă

Comitetul are impresia că, în dezbaterea politică, anumite cerințe privind liberul acces și motivele aflate la baza acestuia se bazează pe neînțelegerea modului de lucru al științei și cercetării, precum și a capacității de înțelegere științifică a cetățeanului de rând. În mod normal, publicațiile științifice sunt inteligibile doar experților activi în domeniul de specialitate respectiv; de aceea, accesul liber nu permite decât informarea experților. Același lucru este valabil despre accesul la datele de cercetare.

4.6   Informarea cetățenilor și a actorilor politici

Cu atât mai importante sunt prin urmare toate eforturile de a prezenta elementele esențiale ale noilor cunoștințe într-o formă accesibilă și nespecialistului. Comitetul a subliniat deja de mai multe ori importanța unor astfel de medii și recunoaște eforturile depuse de Comisie, inclusiv de CORDIS (8) în acest sens. Merită evidențiat angajamentul acelor oameni de știință care dispun de talentul de a explica cunoștințele din domeniul lor de specialitate într-un mod cât mai general inteligibil. În fine, și pentru actorii politici este important să fie informați cât mai bine despre conținuturile și semnificația cunoștințelor științifice, precum și despre potențialul cercetării suplimentare, pentru a putea lua decizii bine fundate.

4.7   Accesul la expertiză

Firmele și organizațiile societății civile se plâng adesea de acces insuficient la expertiza de specialitate științifică. De aceea este important în special și pentru IMM-uri să dispună cel puțin de un expert intern sau extern capabil să înțeleagă datele relevante sau de acces la o organizație consultativă corespunzătoare. În plus, Comitetul face trimitere, pe de o parte, la recomandările sale (dintr-un aviz anterior (9)) către Comisie de a pune la dispoziție o mașină de căutare pe această temă, pe de altă parte, la mașina de căutare pusă la dispoziție de Oficiul European de Brevete (10), cu ajutorul căreia se poate găsi o mare parte a fasciculelor de brevete recente existente la nivel mondial.

4.8   Accesul prin internet la publicațiile mai vechi

Cu privire la tema tratată aici, există un interes, printre altele, și din partea științelor umaniste privind punerea la dispoziție în format electronic pe internet a publicațiilor originale mai vechi. Comitetul salută eforturile depuse în acest sens, însă acestea nu fac obiectul prezentului aviz.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 218, 11.9.2009, p. 8, capitolul 3.

1

(2)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolul 13 (martie 2010): „Libertatea universitară este respectată”.

2

(3)  De exemplu, Torsten Wilholt în FORSCHUNG & LEHRE, an 19, ediția 12/12, p. 984; www.forschung-und-lehre.de

3

FORSCHUNG & LEHRE

(4)  JO C 132, 3.5.2011, p. 39, punctul 3.9.

4

(5)  De exemplu, www.royalsociety.org/uploadedFiles/Royal_Society_Content/policy/projects/sape/2012-06-20-SAOE.pdf, www.wissenschaftsrat.de/download/archiv/2359-12.pdf

5

(6)  Organizația Europeană pentru Cercetare Nucleară.

6

(7)  JO C 48, 15.2.2011, p. 129.

7

(8)  http://cordis.europa.eu/home_en.html

8

(9)  JO C 218, 11.9.2009, punctul 3.2.

9

(10)  http://worldwide.espacenet.com

10

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/54

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 privind precursorii drogurilor

COM(2012) 548 final – 2012/0261 (COD)

2013/C 76/10

Raportor: dl David SEARS

La 15 octombrie 2012 și la 22 octombrie 2012, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Consiliul și, respectiv, Parlamentul au decis să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 273/2004 privind precursorii drogurilor

COM(2012) 548 final – 2012/0261 (COD).

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 8 ianuarie 2013.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 130 de voturi pentru, ...1 vot împotrivă și 7 abțineri.

1.   Rezumat și recomandări

| 1.1 | Propunerea care face obiectul avizului a fost elaborată pentru a remedia anumite puncte slabe identificate în legislația UE privind monitorizarea și controlul comerțului cu anhidridă acetică desfășurat între întreprinderile din UE; aceasta este o substanță chimică de bază, care are numeroase utilizări legale și esențiale, dar care face, de asemenea, obiectul deturnărilor, fiind utilizată ca un precursor în fabricarea ilicită de heroină din morfină, în general în Afganistan. CESE recunoaște necesitatea acestui regulament de modificare și sprijină ferm propunerea. |
| --- | --- |

1.1

Propunerea care face obiectul avizului a fost elaborată pentru a remedia anumite puncte slabe identificate în legislația UE privind monitorizarea și controlul comerțului cu anhidridă acetică desfășurat între întreprinderile din UE; aceasta este o substanță chimică de bază, care are numeroase utilizări legale și esențiale, dar care face, de asemenea, obiectul deturnărilor, fiind utilizată ca un precursor în fabricarea ilicită de heroină din morfină, în general în Afganistan. CESE recunoaște necesitatea acestui regulament de modificare și sprijină ferm propunerea.

| 1.2 | CESE sprijină, de asemenea, propunerea referitoare la crearea unei baze de date europene a operatorilor și a utilizatorilor finali autorizați și la îmbunătățirea colectării de rapoarte din statele membre cu privire la confiscările și transporturile ilicite interceptate, privind toți precursorii de droguri clasificați și neclasificați. |
| --- | --- |

1.2

CESE sprijină, de asemenea, propunerea referitoare la crearea unei baze de date europene a operatorilor și a utilizatorilor finali autorizați și la îmbunătățirea colectării de rapoarte din statele membre cu privire la confiscările și transporturile ilicite interceptate, privind toți precursorii de droguri clasificați și neclasificați.

| 1.3 | Extinderea legislației actuale privind înregistrarea pentru a-i include pe „utilizatori”, drept categorie diferită de „operatori”, necesită formularea unor definiții noi sau revizuirea celor existente; se remarcă prezența unor probleme minore și se formulează recomandări. Utilizatorii finali ar trebui să primească informații complete privind scopul și avantajele înregistrării. Autorităților competente ar trebui să li se garanteze aceleași drepturi de acces în spațiile de lucru ale utilizatorilor finali ca și cele prevăzute în prezent în cazul operatorilor. |
| --- | --- |

1.3

Extinderea legislației actuale privind înregistrarea pentru a-i include pe „utilizatori”, drept categorie diferită de „operatori”, necesită formularea unor definiții noi sau revizuirea celor existente; se remarcă prezența unor probleme minore și se formulează recomandări. Utilizatorii finali ar trebui să primească informații complete privind scopul și avantajele înregistrării. Autorităților competente ar trebui să li se garanteze aceleași drepturi de acces în spațiile de lucru ale utilizatorilor finali ca și cele prevăzute în prezent în cazul operatorilor.

| 1.4 | CESE recunoaște faptul că noile propuneri vor fi eficiente numai dacă sunt comunicate în mod corespunzător și numai dacă nu generează sarcini financiare suplimentare inutile pentru toate părțile implicate. Propunerea de a exclude microîntreprinderile de la plata taxelor de înregistrare este, prin urmare, sprijinită ferm. |
| --- | --- |

1.4

CESE recunoaște faptul că noile propuneri vor fi eficiente numai dacă sunt comunicate în mod corespunzător și numai dacă nu generează sarcini financiare suplimentare inutile pentru toate părțile implicate. Propunerea de a exclude microîntreprinderile de la plata taxelor de înregistrare este, prin urmare, sprijinită ferm.

| 1.5 | În fine, CESE constată faptul că părțile implicate din Europa au respectat pe deplin cerințele relevante ale Convenției ONU din 1988, în special articolul 12, în ceea ce privește colaborarea în vederea realizării obiectivelor dorite. Acest lucru a condus la înregistrarea unor succese în colaborarea cu alte părți implicate, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și în afara ei, în ceea ce privește combaterea criminalității, protejarea sănătății cetățenilor, continuarea comerțului legal și protejarea reputației organizațiilor și a întreprinderilor în cauză. Procedurile urmate, gradul de respect și de încredere reciprocă realizat, precum și forma și conținutul comunicărilor către părțile afectate merită să fie recunoscute ca modele de reglementare și de conformitate la nivelul UE sau la orice alt nivel. Se speră ca propunerile preconizate pentru controalele asupra substanțelor psihotrope și a drogurilor sintetice, efectuate în cadrul unor politici publice de sănătate solide, bine țintite și bazate pe probe, la nivelul UE și național, în special în domeniul prevenirii, să urmeze un model similar. CESE așteaptă cu interes să contribuie la aceste propuneri la momentul potrivit. |
| --- | --- |

1.5

În fine, CESE constată faptul că părțile implicate din Europa au respectat pe deplin cerințele relevante ale Convenției ONU din 1988, în special articolul 12, în ceea ce privește colaborarea în vederea realizării obiectivelor dorite. Acest lucru a condus la înregistrarea unor succese în colaborarea cu alte părți implicate, atât în cadrul Uniunii Europene, cât și în afara ei, în ceea ce privește combaterea criminalității, protejarea sănătății cetățenilor, continuarea comerțului legal și protejarea reputației organizațiilor și a întreprinderilor în cauză. Procedurile urmate, gradul de respect și de încredere reciprocă realizat, precum și forma și conținutul comunicărilor către părțile afectate merită să fie recunoscute ca modele de reglementare și de conformitate la nivelul UE sau la orice alt nivel. Se speră ca propunerile preconizate pentru controalele asupra substanțelor psihotrope și a drogurilor sintetice, efectuate în cadrul unor politici publice de sănătate solide, bine țintite și bazate pe probe, la nivelul UE și național, în special în domeniul prevenirii, să urmeze un model similar. CESE așteaptă cu interes să contribuie la aceste propuneri la momentul potrivit.

2.   Introducere

| 2.1 | Precursorii de droguri sunt substanțe care sunt fabricate, comercializate și utilizate în întreaga lume într-o gamă largă de procese legale și esențiale, dar care pot fi, de asemenea, deturnate către fabricarea ilicită de droguri, cum ar fi cocaina, heroina, ecstasy sau metamfetaminele. De mult timp se consideră că este esențial să se depună eforturi pentru a controla comerțul cu aceste substanțe, necesare pentru proprietățile lor fizice, de exemplu ca solvenți pentru extragerea substanțelor active din surse vegetale sau ca agenți chimici pentru modificarea naturii și a efectului medicamentelor rezultate. |
| --- | --- |

2.1

Precursorii de droguri sunt substanțe care sunt fabricate, comercializate și utilizate în întreaga lume într-o gamă largă de procese legale și esențiale, dar care pot fi, de asemenea, deturnate către fabricarea ilicită de droguri, cum ar fi cocaina, heroina, ecstasy sau metamfetaminele. De mult timp se consideră că este esențial să se depună eforturi pentru a controla comerțul cu aceste substanțe, necesare pentru proprietățile lor fizice, de exemplu ca solvenți pentru extragerea substanțelor active din surse vegetale sau ca agenți chimici pentru modificarea naturii și a efectului medicamentelor rezultate.

| 2.2 | Cadrul internațional de acțiune este prevăzut de Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope. Articolul 12 subliniază faptul că, pentru a se obține rezultatele dorite, este esențială cooperarea dintre autoritățile de reglementare și întreprinderi. |
| --- | --- |

2.2

Cadrul internațional de acțiune este prevăzut de Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1988 contra traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope. Articolul 12 subliniază faptul că, pentru a se obține rezultatele dorite, este esențială cooperarea dintre autoritățile de reglementare și întreprinderi.

| 2.3 | La nivelul Uniunii Europene, reducerea cazurilor de deturnare a precursorilor de droguri constituie un obiectiv important, atât al Strategiei UE în materie de droguri (2005-2012), cât și al Planului de acțiune al UE în materie de droguri (2009-2012). Cadrul juridic pentru comerțul interior este în prezent stabilit de Regulamentul (CE) nr. 273/2004 și este gestionat de către DG ENTR (Direcția Generală Întreprinderi și Industrie), iar cadrul juridic pentru comerțul exterior este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 111/2005 al Consiliului și este gestionat de către DG TAXUD (Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală). Regulamentul Comisiei (CE) nr. 1277/2005 modificat de Regulamentele (CE) nr. 297/2009 și (UE) nr. 225/2011 prevede norme detaliate de punere în aplicare pentru autoritățile competente și operatorii economici. |
| --- | --- |

2.3

La nivelul Uniunii Europene, reducerea cazurilor de deturnare a precursorilor de droguri constituie un obiectiv important, atât al Strategiei UE în materie de droguri (2005-2012), cât și al Planului de acțiune al UE în materie de droguri (2009-2012). Cadrul juridic pentru comerțul interior este în prezent stabilit de Regulamentul (CE) nr. 273/2004 și este gestionat de către DG ENTR (Direcția Generală Întreprinderi și Industrie), iar cadrul juridic pentru comerțul exterior este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 111/2005 al Consiliului și este gestionat de către DG TAXUD (Direcția Generală Impozitare și Uniune Vamală). Regulamentul Comisiei (CE) nr. 1277/2005 modificat de Regulamentele (CE) nr. 297/2009 și (UE) nr. 225/2011 prevede norme detaliate de punere în aplicare pentru autoritățile competente și operatorii economici.

| 2.4 | În conformitate cu aceste regulamente, statele membre colectează și raportează datele privind cantitățile, exprimate în tone, de anumite substanțe clasificate (adică substanțe monitorizate și controlate în mod special) și de anumite substanțe neclasificate (adică substanțe monitorizate în mod voluntar) care au fost interceptate (înainte de livrare) sau confiscate (în cursul livrării sau ulterior livrării). Aceste cantități pot fi apoi raportate la cantitățile totale de astfel de substanțe care au fost interceptate sau confiscate la nivel mondial. Orice creștere neașteptată a cantităților raportate sau orice modificare a frecvenței și a distribuției cantităților interceptate sau confiscate se poate datora îmbunătățirii monitorizării, însă poate indica, de asemenea, orientarea într-o măsură tot mai mare către o anumită piață în scopuri ilicite, eventual ca urmare a perceperii sau existenței unor puncte slabe la nivelul controalelor locale. |
| --- | --- |

2.4

În conformitate cu aceste regulamente, statele membre colectează și raportează datele privind cantitățile, exprimate în tone, de anumite substanțe clasificate (adică substanțe monitorizate și controlate în mod special) și de anumite substanțe neclasificate (adică substanțe monitorizate în mod voluntar) care au fost interceptate (înainte de livrare) sau confiscate (în cursul livrării sau ulterior livrării). Aceste cantități pot fi apoi raportate la cantitățile totale de astfel de substanțe care au fost interceptate sau confiscate la nivel mondial. Orice creștere neașteptată a cantităților raportate sau orice modificare a frecvenței și a distribuției cantităților interceptate sau confiscate se poate datora îmbunătățirii monitorizării, însă poate indica, de asemenea, orientarea într-o măsură tot mai mare către o anumită piață în scopuri ilicite, eventual ca urmare a perceperii sau existenței unor puncte slabe la nivelul controalelor locale.

| 2.5 | Datele consolidate pentru anul 2008 au indicat o creștere de șapte ori, comparativ cu anul 2007, a cantităților raportate pentru un precursor, și anume anhidrida acetică, care este utilizată pentru a transforma morfina (obținută din opiu) în heroină. Cele 241 de tone confiscate în UE au reprezentat mai mult de 75 % din cantitatea totală confiscată pe plan mondial. Acest lucru a condus la exprimarea unor critici repetate de către Organismul Internațional de Control al Stupefiantelor (OICS) al ONU. Comisia, în Raportul său COM(2009) 709 privind punerea în aplicare și funcționarea legislației relevante, a concluzionat că, deși, în general, realizările au fost satisfăcătoare, au existat, într-adevăr, unele puncte slabe și a formulat recomandări în special cu privire la monitorizarea și controlul vânzărilor de anhidridă acetică în cadrul UE. |
| --- | --- |

2.5

Datele consolidate pentru anul 2008 au indicat o creștere de șapte ori, comparativ cu anul 2007, a cantităților raportate pentru un precursor, și anume anhidrida acetică, care este utilizată pentru a transforma morfina (obținută din opiu) în heroină. Cele 241 de tone confiscate în UE au reprezentat mai mult de 75 % din cantitatea totală confiscată pe plan mondial. Acest lucru a condus la exprimarea unor critici repetate de către Organismul Internațional de Control al Stupefiantelor (OICS) al ONU. Comisia, în Raportul său COM(2009) 709 privind punerea în aplicare și funcționarea legislației relevante, a concluzionat că, deși, în general, realizările au fost satisfăcătoare, au existat, într-adevăr, unele puncte slabe și a formulat recomandări în special cu privire la monitorizarea și controlul vânzărilor de anhidridă acetică în cadrul UE.

| 2.6 | Pe parcursul acestui proces, Comisia și toate celelalte părți interesate au recunoscut faptul că anhidrida acetică joacă un rol esențial ca agent de alchilare în sinteza unei game largi de materiale placate, pelicule, materiale plastice, produse farmaceutice (de exemplu, aspirina) și alte bunuri de consum. Se spune că cea mai mare parte a producției globale totale (în prezent aproximativ 1 milion de tone pe an) este utilizată chiar de către producători; o proporție mai mică, adică mai puțin de o treime din capacitatea totală este vândută utilizatorilor finali terți. Cantitatea necesară pentru utilizarea ilicită, în principal în Afganistan, este estimată între 380 și 570 de tone pe an. Din această cantitate, în Afganistan se produc aproximativ 380 de tone de heroină, din care 70 de tone sunt furnizate utilizatorilor de droguri din Europa. Având în vedere valoarea medie raportată de 40 de euro pe gram la vânzarea pe stradă în Europa, această cantitate valorează aproximativ 3 miliarde de euro în comerțul ilicit anual. Valoarea de piață a anhidridei acetice necesare este nesemnificativă în comparație cu această sumă, precum și în comparație cu valoarea vânzărilor legale sau cu costurile legate de pierderea reputației personale sau corporative în urma unei astfel de deturnări pentru utilizarea ilicită. Programul Responsible Care lansat de industria chimică la nivel mondial contribuie la asigurarea înțelegerii acestor aspecte de către operatorii legali care intră pe piață pentru prima dată. |
| --- | --- |

2.6

Pe parcursul acestui proces, Comisia și toate celelalte părți interesate au recunoscut faptul că anhidrida acetică joacă un rol esențial ca agent de alchilare în sinteza unei game largi de materiale placate, pelicule, materiale plastice, produse farmaceutice (de exemplu, aspirina) și alte bunuri de consum. Se spune că cea mai mare parte a producției globale totale (în prezent aproximativ 1 milion de tone pe an) este utilizată chiar de către producători; o proporție mai mică, adică mai puțin de o treime din capacitatea totală este vândută utilizatorilor finali terți. Cantitatea necesară pentru utilizarea ilicită, în principal în Afganistan, este estimată între 380 și 570 de tone pe an. Din această cantitate, în Afganistan se produc aproximativ 380 de tone de heroină, din care 70 de tone sunt furnizate utilizatorilor de droguri din Europa. Având în vedere valoarea medie raportată de 40 de euro pe gram la vânzarea pe stradă în Europa, această cantitate valorează aproximativ 3 miliarde de euro în comerțul ilicit anual. Valoarea de piață a anhidridei acetice necesare este nesemnificativă în comparație cu această sumă, precum și în comparație cu valoarea vânzărilor legale sau cu costurile legate de pierderea reputației personale sau corporative în urma unei astfel de deturnări pentru utilizarea ilicită. Programul Responsible Care lansat de industria chimică la nivel mondial contribuie la asigurarea înțelegerii acestor aspecte de către operatorii legali care intră pe piață pentru prima dată.

| 2.7 | De asemenea, este recunoscut faptul că, chiar dacă toate tentativele de deturnare din Europa vor fi prevenite cu succes, astfel de deturnări vor avea loc în alte părți ale lumii. Recompensele financiare pentru producătorii de droguri, după cum s-a menționat mai sus, sunt pur și simplu prea tentante. Cu toate acestea, controalele sunt în continuare pe deplin justificate și servesc drept modele de urmat. Dacă sunt considerate eficiente din punct de vedere al costurilor, controalele sunt pe deplin sprijinite de către sectoarele industriale afectate, pentru ca schimburile comerciale legale ale acestora în cadrul UE să se poată desfășura în continuare. |
| --- | --- |

2.7

De asemenea, este recunoscut faptul că, chiar dacă toate tentativele de deturnare din Europa vor fi prevenite cu succes, astfel de deturnări vor avea loc în alte părți ale lumii. Recompensele financiare pentru producătorii de droguri, după cum s-a menționat mai sus, sunt pur și simplu prea tentante. Cu toate acestea, controalele sunt în continuare pe deplin justificate și servesc drept modele de urmat. Dacă sunt considerate eficiente din punct de vedere al costurilor, controalele sunt pe deplin sprijinite de către sectoarele industriale afectate, pentru ca schimburile comerciale legale ale acestora în cadrul UE să se poată desfășura în continuare.

| 2.8 | Având în vedere situația menționată mai sus, Comisia a luat în considerare o serie de abordări alternative, astfel cum sunt prevăzute în evaluarea impactului, și a consultat organismele reprezentative ale sectoarelor afectate – în primul rând, CEFIC pentru producători („operatori”) și unii utilizatori finali mari și FECC pentru distribuitori și pentru utilizatorii finali mai mici –, precum și reprezentanții statelor membre cărora li se va solicita să pună în aplicare propunerile. S-a convenit la nivel general că actuala propunere este opțiunea preferată. |
| --- | --- |

2.8

Având în vedere situația menționată mai sus, Comisia a luat în considerare o serie de abordări alternative, astfel cum sunt prevăzute în evaluarea impactului, și a consultat organismele reprezentative ale sectoarelor afectate – în primul rând, CEFIC pentru producători („operatori”) și unii utilizatori finali mari și FECC pentru distribuitori și pentru utilizatorii finali mai mici –, precum și reprezentanții statelor membre cărora li se va solicita să pună în aplicare propunerile. S-a convenit la nivel general că actuala propunere este opțiunea preferată.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1 | Propunerea Comisiei extinde cerințele actuale de înregistrare pentru producătorii, distribuitorii și comercianții de anhidridă acetică, pentru a include utilizatorii finali industriali, și anume societățile care achiziționează anhidridă acetică pentru utilizare sau prelucrare proprii în cadrul UE. |
| --- | --- |

3.1

Propunerea Comisiei extinde cerințele actuale de înregistrare pentru producătorii, distribuitorii și comercianții de anhidridă acetică, pentru a include utilizatorii finali industriali, și anume societățile care achiziționează anhidridă acetică pentru utilizare sau prelucrare proprii în cadrul UE.

| 3.2 | Acest lucru urmărește să limiteze în continuare deturnările sau tentativele de deturnare a anhidridei acetice în cadrul UE într-un efort de a reduce utilizarea ilicită în afara UE și de a spori securitatea juridică a întreprinderilor care-și desfășoară activitatea în mod legal în UE. |
| --- | --- |

3.2

Acest lucru urmărește să limiteze în continuare deturnările sau tentativele de deturnare a anhidridei acetice în cadrul UE într-un efort de a reduce utilizarea ilicită în afara UE și de a spori securitatea juridică a întreprinderilor care-și desfășoară activitatea în mod legal în UE.

| 3.3 | Actuala categorie 2 de substanțe clasificate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 273/2004 este, prin urmare, divizată în două subcategorii, și anume categoria 2A, rezervată anhidridei acetice, și categoria 2B, rezervată altor patru substanțe chimice de bază care nu sunt afectate de prezenta modificare. Nu sunt modificate definițiile din categoria 1, categorie destinată substanțelor chimice speciale produse în cantități mai mici și care fac obiectul unor controale mult mai stricte fiind cei mai sensibili precursori-cheie ai drogurilor, și definițiile din categoria 3, ale substanțelor chimice în vrac cu utilizări multiple. |
| --- | --- |

3.3

Actuala categorie 2 de substanțe clasificate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 273/2004 este, prin urmare, divizată în două subcategorii, și anume categoria 2A, rezervată anhidridei acetice, și categoria 2B, rezervată altor patru substanțe chimice de bază care nu sunt afectate de prezenta modificare. Nu sunt modificate definițiile din categoria 1, categorie destinată substanțelor chimice speciale produse în cantități mai mici și care fac obiectul unor controale mult mai stricte fiind cei mai sensibili precursori-cheie ai drogurilor, și definițiile din categoria 3, ale substanțelor chimice în vrac cu utilizări multiple.

| 3.4 | De asemenea, propunerea vizează să creeze o bază de date europeană privind precursorii de droguri, pentru a asigura o colectare mai eficientă a datelor privind confiscările și transporturile interceptate, precum și pentru a menține o listă a operatorilor și utilizatorilor europeni autorizați sau înregistrați care produc, comercializează sau utilizează în mod legal precursori de droguri. |
| --- | --- |

3.4

De asemenea, propunerea vizează să creeze o bază de date europeană privind precursorii de droguri, pentru a asigura o colectare mai eficientă a datelor privind confiscările și transporturile interceptate, precum și pentru a menține o listă a operatorilor și utilizatorilor europeni autorizați sau înregistrați care produc, comercializează sau utilizează în mod legal precursori de droguri.

| 3.5 | Propunerea clarifică, de asemenea, unele definiții existente, prevede scutiri de la plata taxelor de înregistrare pentru microîntreprinderi, modifică dispozițiile existente privind comitologia, în conformitate cu noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona și elimină necesitatea adoptării unui proces de adoptare formal în pregătirea orientărilor. Propunerea clarifică și drepturile statelor membre în ceea ce privește adoptarea de măsuri suplimentare pentru a obține informații și, dacă este necesar, pentru a intra în spațiile de lucru operatorilor în cazul oricărei suspiciuni legate de substanțe neclasificate. |
| --- | --- |

3.5

Propunerea clarifică, de asemenea, unele definiții existente, prevede scutiri de la plata taxelor de înregistrare pentru microîntreprinderi, modifică dispozițiile existente privind comitologia, în conformitate cu noile dispoziții ale Tratatului de la Lisabona și elimină necesitatea adoptării unui proces de adoptare formal în pregătirea orientărilor. Propunerea clarifică și drepturile statelor membre în ceea ce privește adoptarea de măsuri suplimentare pentru a obține informații și, dacă este necesar, pentru a intra în spațiile de lucru operatorilor în cazul oricărei suspiciuni legate de substanțe neclasificate.

| 3.6 | Temeiul juridic al propunerii este articolul 114 (Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) și, cel puțin în forma sa actuală, propunerea îndeplinește cerințele UE privind principiile subsidiarității și proporționalității. |
| --- | --- |

3.6

Temeiul juridic al propunerii este articolul 114 (Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) și, cel puțin în forma sa actuală, propunerea îndeplinește cerințele UE privind principiile subsidiarității și proporționalității.

| 3.7 | Regulamentul ar urma să intre în vigoare în a 20-a zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, fiind obligatoriu în toate elementele sale și aplicându-se direct în toate statele membre. Regulamentul prevede că autoritățile competente au la dispoziție o perioadă de tranziție de până la 18 luni pentru a pregăti procesele necesare și pentru ca anumiți utilizatori finali să se înregistreze pentru prima dată. Procesele de înregistrare pentru toți utilizatorii au devenit mai riguroase și acum înregistrarea poate fi refuzată dacă informațiile furnizate autorităților competente sunt considerate ca fiind nesatisfăcătoare. |
| --- | --- |

3.7

Regulamentul ar urma să intre în vigoare în a 20-a zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, fiind obligatoriu în toate elementele sale și aplicându-se direct în toate statele membre. Regulamentul prevede că autoritățile competente au la dispoziție o perioadă de tranziție de până la 18 luni pentru a pregăti procesele necesare și pentru ca anumiți utilizatori finali să se înregistreze pentru prima dată. Procesele de înregistrare pentru toți utilizatorii au devenit mai riguroase și acum înregistrarea poate fi refuzată dacă informațiile furnizate autorităților competente sunt considerate ca fiind nesatisfăcătoare.

| 3.8 | Propunerea este însoțită de o expunere de motive și de un document de lucru al serviciilor Comisiei (evaluarea impactului). De asemenea, este disponibil un rezumat al evaluării impactului. Paginile de internet relevante ale DG ENTR și ale DG TAXUD sintetizează evoluția legislației UE privind monitorizarea și controlul precursorilor de droguri în cadrul UE și între UE și țări terțe și oferă linkuri către toate documentele, părțile interesate și organizațiile implicate relevante. |
| --- | --- |

3.8

Propunerea este însoțită de o expunere de motive și de un document de lucru al serviciilor Comisiei (evaluarea impactului). De asemenea, este disponibil un rezumat al evaluării impactului. Paginile de internet relevante ale DG ENTR și ale DG TAXUD sintetizează evoluția legislației UE privind monitorizarea și controlul precursorilor de droguri în cadrul UE și între UE și țări terțe și oferă linkuri către toate documentele, părțile interesate și organizațiile implicate relevante.

| 3.9 | Rapoartele Comisiei privind confiscările și transporturile interceptate de precursori de droguri, compilate din datele furnizate de către statele membre pentru perioada 2006-2010, justifică propunerile actuale și sunt disponibile pe site-urile internet respective. Prezentarea realizată la 16 octombrie 2012 de DG ENTR pentru Grupul de lucru pentru uniunea vamală al Consiliului a furnizat informații suplimentare. Separat, a fost prezentată o copie a documentului intitulat „Orientări pentru operatori”, care a fost publicată în comun de către DG ENTR și DG TAXUD spre a fi distribuită de autoritățile naționale competente numai întreprinderilor de încredere implicate în operațiuni comerciale licite pe termen lung cu substanțe clasificate și neclasificate. |
| --- | --- |

3.9

Rapoartele Comisiei privind confiscările și transporturile interceptate de precursori de droguri, compilate din datele furnizate de către statele membre pentru perioada 2006-2010, justifică propunerile actuale și sunt disponibile pe site-urile internet respective. Prezentarea realizată la 16 octombrie 2012 de DG ENTR pentru Grupul de lucru pentru uniunea vamală al Consiliului a furnizat informații suplimentare. Separat, a fost prezentată o copie a documentului intitulat „Orientări pentru operatori”, care a fost publicată în comun de către DG ENTR și DG TAXUD spre a fi distribuită de autoritățile naționale competente numai întreprinderilor de încredere implicate în operațiuni comerciale licite pe termen lung cu substanțe clasificate și neclasificate.

| 3.10 | Alte rapoarte, de exemplu Raportul pe 2011 privind precursorii și substanțele chimice folosite frecvent pentru fabricarea ilicită de stupefiante și substanțe psihotrope, elaborat de INCB, și Raportul pe 2012 privind strategia internațională de control al stupefiantelor (International Narcotics Control Strategy Report), elaborat de Departamentul de Stat al SUA, oferă imagini de ansamblu externe și mai cuprinzătoare. În prezent, este acceptat faptul că, de exemplu, în Afganistan nu există nicio cerere legală de anhidridă acetică și că, prin urmare, toate importurile sunt ilicite. S-a raportat faptul că forțele coaliției au confiscat aproximativ 20 de tone de anhidridă acetică din cantitatea totală, mult mai mare, importată în 2011. S-a afirmat faptul că principalele surse ilicite sunt China, Coreea de Sud, Europa, statele din Asia Centrală și India. În mod evident, aceste acțiuni se află încă în curs de desfășurare, iar cooperarea internațională strânsă și încrederea reciprocă câștigată cu greu rămân esențiale. |
| --- | --- |

3.10

Alte rapoarte, de exemplu Raportul pe 2011 privind precursorii și substanțele chimice folosite frecvent pentru fabricarea ilicită de stupefiante și substanțe psihotrope, elaborat de INCB, și Raportul pe 2012 privind strategia internațională de control al stupefiantelor (International Narcotics Control Strategy Report), elaborat de Departamentul de Stat al SUA, oferă imagini de ansamblu externe și mai cuprinzătoare. În prezent, este acceptat faptul că, de exemplu, în Afganistan nu există nicio cerere legală de anhidridă acetică și că, prin urmare, toate importurile sunt ilicite. S-a raportat faptul că forțele coaliției au confiscat aproximativ 20 de tone de anhidridă acetică din cantitatea totală, mult mai mare, importată în 2011. S-a afirmat faptul că principalele surse ilicite sunt China, Coreea de Sud, Europa, statele din Asia Centrală și India. În mod evident, aceste acțiuni se află încă în curs de desfășurare, iar cooperarea internațională strânsă și încrederea reciprocă câștigată cu greu rămân esențiale.

4.   Observații generale

| 4.1 | CESE a emis un aviz cu privire la COM (2002) 494 final la 26 februarie 2003 (1), aprobând în totalitate propunerile Comisiei referitoare la controalele propuse privind precursorii de droguri. Acest lucru a fost indicat în mod corespunzător în versiunea finală publicată sub forma Regulamentului (CE) nr. 273/2004 în februarie 2004 (2). |
| --- | --- |

4.1

CESE a emis un aviz cu privire la COM (2002) 494 final la 26 februarie 2003 (1), aprobând în totalitate propunerile Comisiei referitoare la controalele propuse privind precursorii de droguri. Acest lucru a fost indicat în mod corespunzător în versiunea finală publicată sub forma Regulamentului (CE) nr. 273/2004 în februarie 2004 (2).

| 4.2 | CESE sprijină cu fermitate eforturile de reducere a utilizării drogurilor în interiorul și în afara UE, așa cum a precizat clar în avizul său din mai 2012, ca răspuns la Comunicarea Comisiei „Spre un răspuns european mai ferm la problema drogurilor” (3). În aviz se subliniază necesitatea de a menține o abordare echilibrată, care să aibă în vedere atât cererea, cât și oferta. Reducerea ofertei, care nu poate fi decât temporară, trebuie să fie susținută de politici de sănătate solide, bine țintite și eficiente la nivelul UE și național, în special în domeniul prevenirii [art. 168 alineatul (1) TFUE]. Cooperarea și schimbul de bune practici dintre statele membre sunt esențiale. Politicile trebuie să se bazeze pe date și probe, și nu invers. |
| --- | --- |

4.2

CESE sprijină cu fermitate eforturile de reducere a utilizării drogurilor în interiorul și în afara UE, așa cum a precizat clar în avizul său din mai 2012, ca răspuns la Comunicarea Comisiei „Spre un răspuns european mai ferm la problema drogurilor” (3). În aviz se subliniază necesitatea de a menține o abordare echilibrată, care să aibă în vedere atât cererea, cât și oferta. Reducerea ofertei, care nu poate fi decât temporară, trebuie să fie susținută de politici de sănătate solide, bine țintite și eficiente la nivelul UE și național, în special în domeniul prevenirii [art. 168 alineatul (1) TFUE]. Cooperarea și schimbul de bune practici dintre statele membre sunt esențiale. Politicile trebuie să se bazeze pe date și probe, și nu invers.

| 4.3 | Prin urmare, CESE sprijină ferm propunerea actuală de înăsprire a monitorizării și a controlului comerțului cu anhidridă acetică dintre întreprinderi în cadrul UE și de punere în aplicare a unor măsuri suplimentare care să contribuie la monitorizarea și controlul precursorilor de droguri în general, mai ales prin crearea unei baze de date europene a operatorilor și utilizatorilor finali autorizați sau înregistrați și a informațiilor furnizate de către statele membre cu privire la cantitățile de substanțe interceptate sau confiscate care sunt deturnate către utilizarea ilicită, în special către fabricarea de stupefiante și substanțe psihotrope, de obicei, în afara UE. Deturnarea unor cantități mici de anhidridă acetică pentru fabricarea heroinei constituie o preocupare deosebită. |
| --- | --- |

4.3

Prin urmare, CESE sprijină ferm propunerea actuală de înăsprire a monitorizării și a controlului comerțului cu anhidridă acetică dintre întreprinderi în cadrul UE și de punere în aplicare a unor măsuri suplimentare care să contribuie la monitorizarea și controlul precursorilor de droguri în general, mai ales prin crearea unei baze de date europene a operatorilor și utilizatorilor finali autorizați sau înregistrați și a informațiilor furnizate de către statele membre cu privire la cantitățile de substanțe interceptate sau confiscate care sunt deturnate către utilizarea ilicită, în special către fabricarea de stupefiante și substanțe psihotrope, de obicei, în afara UE. Deturnarea unor cantități mici de anhidridă acetică pentru fabricarea heroinei constituie o preocupare deosebită.

| 4.4 | De asemenea, CESE recomandă Comisiei și tuturor părților implicate în punerea în aplicare a legislației actuale, precum și în procesele de revizuire și de consultare care au urmat, să coopereze în continuare îndeaproape cu statele membre, autoritățile de reglementare, serviciile de aplicare a legii, producătorii, distribuitorii și utilizatorii finali, astfel cum se prevede la articolul 12 din Convenția ONU din 1988. Acest lucru a condus la o serie de propuneri bine focalizate, bine informate, bine documentate și eficiente din punct de vedere al costurilor, care sunt sprijinite în mod clar și care, prin urmare, ar putea fi puse pe deplin în aplicare de către toate părțile afectate în mod direct. |
| --- | --- |

4.4

De asemenea, CESE recomandă Comisiei și tuturor părților implicate în punerea în aplicare a legislației actuale, precum și în procesele de revizuire și de consultare care au urmat, să coopereze în continuare îndeaproape cu statele membre, autoritățile de reglementare, serviciile de aplicare a legii, producătorii, distribuitorii și utilizatorii finali, astfel cum se prevede la articolul 12 din Convenția ONU din 1988. Acest lucru a condus la o serie de propuneri bine focalizate, bine informate, bine documentate și eficiente din punct de vedere al costurilor, care sunt sprijinite în mod clar și care, prin urmare, ar putea fi puse pe deplin în aplicare de către toate părțile afectate în mod direct.

| 4.5 | Această cooperare a condus deja la reducerea considerabilă a cantităților de precursori de droguri interceptate sau confiscate în cadrul UE, ceea ce dă speranțe că UE nu mai este considerată drept o țintă ușoară. S-a raportat faptul că monitorizarea voluntară a substanțelor neclasificate a fost deosebit de eficientă. Flexibilitatea este esențială în combaterea unui astfel de comportament infracțional inovator, persistent și foarte profitabil. În acest domeniu, cel puțin, obiectivul este același pentru toată lumea. Acest lucru este pe deplin recunoscut de către toate părțile implicate și, probabil, ar putea servi drept model pentru o legislație a UE eficientă din punctul de vedere al costurilor în alte domenii și cu un impact mai amplu asupra întreprinderilor, angajaților și consumatorilor. |
| --- | --- |

4.5

Această cooperare a condus deja la reducerea considerabilă a cantităților de precursori de droguri interceptate sau confiscate în cadrul UE, ceea ce dă speranțe că UE nu mai este considerată drept o țintă ușoară. S-a raportat faptul că monitorizarea voluntară a substanțelor neclasificate a fost deosebit de eficientă. Flexibilitatea este esențială în combaterea unui astfel de comportament infracțional inovator, persistent și foarte profitabil. În acest domeniu, cel puțin, obiectivul este același pentru toată lumea. Acest lucru este pe deplin recunoscut de către toate părțile implicate și, probabil, ar putea servi drept model pentru o legislație a UE eficientă din punctul de vedere al costurilor în alte domenii și cu un impact mai amplu asupra întreprinderilor, angajaților și consumatorilor.

| 4.6 | Legislația funcționează și datorită faptului că producătorii, distribuitorii și utilizatorii finali afectați fac deja obiectul unei serii de controale similare pentru materialele radioactive, agenții biologici, substanțele chimice cu dublă utilizare și exporturile care necesită consimțământul prealabil în cunoștință de cauză etc., căpătând ei înșiși experiență în punerea în aplicare a unor astfel de controale. În curând va fi introdusă o nouă legislație privind precursorii de materiale explozive. Acest lucru necesită totuși ca modelele generale ale acestor cerințe să rămână aceleași și ca lista substanțelor care necesită înregistrare sau autorizare să fie menținută la nivelul minim necesar. Prin urmare, propunerea actuală are toate șansele să fie eficientă, cel puțin în ceea ce privește obiectivul propus, definit într-un mod destul de îngust, de a reduce și mai mult deturnarea anhidridei acetice către scopuri ilicite în cursul activității comerciale licite din cadrul UE; alte alternative mai puțin riguros țintite sau mai împovărătoare ar avea o probabilitate mai mare să eșueze. |
| --- | --- |

4.6

Legislația funcționează și datorită faptului că producătorii, distribuitorii și utilizatorii finali afectați fac deja obiectul unei serii de controale similare pentru materialele radioactive, agenții biologici, substanțele chimice cu dublă utilizare și exporturile care necesită consimțământul prealabil în cunoștință de cauză etc., căpătând ei înșiși experiență în punerea în aplicare a unor astfel de controale. În curând va fi introdusă o nouă legislație privind precursorii de materiale explozive. Acest lucru necesită totuși ca modelele generale ale acestor cerințe să rămână aceleași și ca lista substanțelor care necesită înregistrare sau autorizare să fie menținută la nivelul minim necesar. Prin urmare, propunerea actuală are toate șansele să fie eficientă, cel puțin în ceea ce privește obiectivul propus, definit într-un mod destul de îngust, de a reduce și mai mult deturnarea anhidridei acetice către scopuri ilicite în cursul activității comerciale licite din cadrul UE; alte alternative mai puțin riguros țintite sau mai împovărătoare ar avea o probabilitate mai mare să eșueze.

| 4.7 | De asemenea, CESE este de acord cu Comisia în ceea ce privește faptul că această propunere nu aduce atingere condițiilor de muncă existente în domeniu sau drepturilor consumatorilor în general, decât în măsura în care aceștia, ca persoane, sprijină o reducere a disponibilității heroinei și produselor conexe în Europa sau în afara acesteia. Din păcate, dacă o astfel de reducere va avea într-adevăr loc, ea va fi greu de măsurat. Totuși, această propunere nu depinde de realizarea echilibrului între costuri și beneficii și, prin urmare, ar trebui să fie pusă în aplicare în această formă cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

4.7

De asemenea, CESE este de acord cu Comisia în ceea ce privește faptul că această propunere nu aduce atingere condițiilor de muncă existente în domeniu sau drepturilor consumatorilor în general, decât în măsura în care aceștia, ca persoane, sprijină o reducere a disponibilității heroinei și produselor conexe în Europa sau în afara acesteia. Din păcate, dacă o astfel de reducere va avea într-adevăr loc, ea va fi greu de măsurat. Totuși, această propunere nu depinde de realizarea echilibrului între costuri și beneficii și, prin urmare, ar trebui să fie pusă în aplicare în această formă cât mai curând posibil.

| 4.8 | În sfârșit, CESE așteaptă cu interes să contribuie la noi inițiative ale UE în domeniu și prin urmare îndeamnă Comisia să prezinte cât mai curând noile propuneri planificate, în special privind substanțele psihotrope și drogurile de sinteză pure care acum înlocuiesc în ritm constant drogurile tradiționale cum ar fi heroina și totodată extind piața existentă. |
| --- | --- |

4.8

În sfârșit, CESE așteaptă cu interes să contribuie la noi inițiative ale UE în domeniu și prin urmare îndeamnă Comisia să prezinte cât mai curând noile propuneri planificate, în special privind substanțele psihotrope și drogurile de sinteză pure care acum înlocuiesc în ritm constant drogurile tradiționale cum ar fi heroina și totodată extind piața existentă.

5.   Observații specifice

| 5.1 | CESE remarcă faptul că s-ar putea înțelege că definițiile termenilor „operator” și „utilizator” se suprapun (deoarece toți „operatorii” afectați vor deține la un moment dat „substanțe clasificate”). Întrucât este necesar să se facă o distincție între cei doi termeni, aceasta se poate face introducând sintagma „care nu este operator, dar” după termenul „persoană juridică” la noua litera (h) prima liniuță din articolul 2. |
| --- | --- |

5.1

CESE remarcă faptul că s-ar putea înțelege că definițiile termenilor „operator” și „utilizator” se suprapun (deoarece toți „operatorii” afectați vor deține la un moment dat „substanțe clasificate”). Întrucât este necesar să se facă o distincție între cei doi termeni, aceasta se poate face introducând sintagma „care nu este operator, dar” după termenul „persoană juridică” la noua litera (h) prima liniuță din articolul 2.

| 5.2 | De asemenea, este important să se indice faptul că această noțiune se referă în mod special la utilizatorii care sunt înregistrați și care desfășoară activități în cadrul UE. Vânzările și/sau livrările către utilizatori din afara UE sunt reglementate de o legislație separată. Pentru a se asigura o bună funcționare a pieței interne, ar trebui, de asemenea, să facă unele clarificări la nivelul statelor membre cu privire la locul în care operatorul și utilizatorul trebuie să se înregistreze, de exemplu statul în care operatorul sau utilizatorul își are sediul sau statul în care produsul (anhidrida acetică) este introdus pe piață. |
| --- | --- |

5.2

De asemenea, este important să se indice faptul că această noțiune se referă în mod special la utilizatorii care sunt înregistrați și care desfășoară activități în cadrul UE. Vânzările și/sau livrările către utilizatori din afara UE sunt reglementate de o legislație separată. Pentru a se asigura o bună funcționare a pieței interne, ar trebui, de asemenea, să facă unele clarificări la nivelul statelor membre cu privire la locul în care operatorul și utilizatorul trebuie să se înregistreze, de exemplu statul în care operatorul sau utilizatorul își are sediul sau statul în care produsul (anhidrida acetică) este introdus pe piață.

| 5.3 | Cerința de înregistrare pentru prima dată impusă utilizatorilor finali ar putea duce la perturbări pe termen scurt ale comerțului legal. Aceste perturbări pot fi reduse la minimum dacă operatorii și distribuitorii comunică proactiv, pe parcursul celor 18 luni prevăzute pentru tranziție, de preferință pe baza unor note orientative clare și formulate corect, emise de către autoritățile competente din statele membre. „Orientările pentru operatori” existente oferă un model excelent pentru o astfel de comunicare. Scopul și avantajele acestei înregistrări ar trebui prezentate clar la momentul înregistrării, astfel încât utilizatorii finali, ca și operatorii, să fie conștienți de posibilitatea și riscurile deturnării și, prin urmare, să poată contribui la reducerea la minimum a acestora. Autoritățile competente ar trebui să aibă aceleași drepturi de acces atât în spațiile de lucru ale utilizatorilor finali, cât și în cele ale operatorilor. |
| --- | --- |

5.3

Cerința de înregistrare pentru prima dată impusă utilizatorilor finali ar putea duce la perturbări pe termen scurt ale comerțului legal. Aceste perturbări pot fi reduse la minimum dacă operatorii și distribuitorii comunică proactiv, pe parcursul celor 18 luni prevăzute pentru tranziție, de preferință pe baza unor note orientative clare și formulate corect, emise de către autoritățile competente din statele membre. „Orientările pentru operatori” existente oferă un model excelent pentru o astfel de comunicare. Scopul și avantajele acestei înregistrări ar trebui prezentate clar la momentul înregistrării, astfel încât utilizatorii finali, ca și operatorii, să fie conștienți de posibilitatea și riscurile deturnării și, prin urmare, să poată contribui la reducerea la minimum a acestora. Autoritățile competente ar trebui să aibă aceleași drepturi de acces atât în spațiile de lucru ale utilizatorilor finali, cât și în cele ale operatorilor.

| 5.4 | CESE sprijină propunerea Comisiei referitoare la faptul că microîntreprinderile ar trebui să fie scutite de orice obligație de a plăti taxe de înregistrare, deoarece este esențial nu numai ca acest tip de comerț legal să continue (în beneficiul microîntreprinderilor și al angajaților acestora), ci și ca controalele să fie înțelese și puse în aplicare într-o măsură cât mai mare posibil. Având în vedere cantitățile relativ mici necesare pentru utilizarea ilicită, utilizatorii mai mici sunt, probabil, cei mai expuși riscului de a considera că nu își pot permite să rateze unele oferte. Prin urmare, va fi esențială o bună comunicare, care să vină în sprijinul respectării legii și care să se realizeze în format tipărit și electronic în toate limbile locale relevante. |
| --- | --- |

5.4

CESE sprijină propunerea Comisiei referitoare la faptul că microîntreprinderile ar trebui să fie scutite de orice obligație de a plăti taxe de înregistrare, deoarece este esențial nu numai ca acest tip de comerț legal să continue (în beneficiul microîntreprinderilor și al angajaților acestora), ci și ca controalele să fie înțelese și puse în aplicare într-o măsură cât mai mare posibil. Având în vedere cantitățile relativ mici necesare pentru utilizarea ilicită, utilizatorii mai mici sunt, probabil, cei mai expuși riscului de a considera că nu își pot permite să rateze unele oferte. Prin urmare, va fi esențială o bună comunicare, care să vină în sprijinul respectării legii și care să se realizeze în format tipărit și electronic în toate limbile locale relevante.

| 5.5 | CESE observă faptul că cerința de raportare și alte cerințe de informare cu privire la substanțele neclasificate reflectă natura lor voluntară, adică statele membre au mai degrabă opțiunea decât obligația de a urma procedurile propuse. În mod evident, aceasta nu este soluția ideală pentru protejarea pieței interne, dar se poate dovedi preferabilă adăugării de noi substanțe pe listele de precursori prioritari deja identificați. Prin urmare, situația ar trebui să fie urmărită cu atenție de către toate părțile implicate. |
| --- | --- |

5.5

CESE observă faptul că cerința de raportare și alte cerințe de informare cu privire la substanțele neclasificate reflectă natura lor voluntară, adică statele membre au mai degrabă opțiunea decât obligația de a urma procedurile propuse. În mod evident, aceasta nu este soluția ideală pentru protejarea pieței interne, dar se poate dovedi preferabilă adăugării de noi substanțe pe listele de precursori prioritari deja identificați. Prin urmare, situația ar trebui să fie urmărită cu atenție de către toate părțile implicate.

| 5.6 | În sfârșit, în ceea ce privește baza de date europeană propusă, CESE salută propunerea și sprijină ferm continuarea acestei inițiative, condiția să i se aloce resurse suficiente pentru a fi actualizată și utilizată pe termen lung de către toate părțile interesate și să fie concepută pentru a produce rezultate, și nu doar pentru a acumula date învechite sau parțiale. Calitatea și cantitatea datelor colectate sunt la fel de importante. Sprijinul continuu din partea serviciilor de aplicare a legii din statele membre va fi crucial în acest sens. |
| --- | --- |

5.6

În sfârșit, în ceea ce privește baza de date europeană propusă, CESE salută propunerea și sprijină ferm continuarea acestei inițiative, condiția să i se aloce resurse suficiente pentru a fi actualizată și utilizată pe termen lung de către toate părțile interesate și să fie concepută pentru a produce rezultate, și nu doar pentru a acumula date învechite sau parțiale. Calitatea și cantitatea datelor colectate sunt la fel de importante. Sprijinul continuu din partea serviciilor de aplicare a legii din statele membre va fi crucial în acest sens.

| 5.7 | Accesul la date trebuie, desigur, să le fie permis doar părților implicate în mod ferm și permanent în comerțul legal – probabil părților înregistrate în baza de date. Cerințele de introducere a datelor pentru operatori, distribuitori, comercianți și utilizatori finali, precum și pentru statele membre ar trebui să fie armonizate ori de câte ori este posibil, pentru a proteja piața internă și pentru a reduce la minimum costurile. Totuși, acest lucru nu ar trebui să intre în contradicție cu obiectivul principal al propunerii, și anume de a identifica și de a limita deturnarea ilicită a precursorilor de droguri și de a-i reține pe făptași. |
| --- | --- |

5.7

Accesul la date trebuie, desigur, să le fie permis doar părților implicate în mod ferm și permanent în comerțul legal – probabil părților înregistrate în baza de date. Cerințele de introducere a datelor pentru operatori, distribuitori, comercianți și utilizatori finali, precum și pentru statele membre ar trebui să fie armonizate ori de câte ori este posibil, pentru a proteja piața internă și pentru a reduce la minimum costurile. Totuși, acest lucru nu ar trebui să intre în contradicție cu obiectivul principal al propunerii, și anume de a identifica și de a limita deturnarea ilicită a precursorilor de droguri și de a-i reține pe făptași.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  JO C 95, 23.4.2003, p. 6.

1

(2)  JO L 47, 18.2.2004, p. 1.

2

(3)  COM(2011) 689 final, Avizul CESE: JO C 229, 31.7.2012, p. 85

3

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/59 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/59

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Valorificarea cloud computingului în Europa

COM(2012) 529 final

2013/C 76/11

Raportor: dl Eric PIGAL

La 14 august 2012, în conformitate cu articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană a hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social și Comitetul Regiunilor - Valorificarea cloud computingului în Europa

COM(2012) 529 - final.

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 18 decembrie 2012.

În cea de a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 16 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 158 de voturi pentru, 2 voturi împotrivă și 7 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul consideră cloud computingul (CC) ca pe o oportunitate pentru creșterea și competitivitatea Europei și intenționează să propună prin intermediul acestui aviz o viziune diferită și complementară celei exprimate de Comisie în comunicarea sa. Comitetul încurajează călduros Comisia să acorde o deosebită atenție acestei propuneri și să-și ajusteze în consecință strategia în materie de CC. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul consideră cloud computingul (CC) ca pe o oportunitate pentru creșterea și competitivitatea Europei și intenționează să propună prin intermediul acestui aviz o viziune diferită și complementară celei exprimate de Comisie în comunicarea sa. Comitetul încurajează călduros Comisia să acorde o deosebită atenție acestei propuneri și să-și ajusteze în consecință strategia în materie de CC.

| 1.2 | Comitetul împărtășește punctul de vedere al Comisiei în ceea ce privește necesitatea de a dezvolta utilizarea CC în Europa, pentru ca economia europeană să devină mai reactivă, mai performantă și mai inovatoare. În consecință, CESE sprijină cele trei acțiuni propuse de Comisie:






  — | ordonarea hățișului normelor tehnice și sprijinirea sistemelor de certificare; |
| --- | --- | --- |

1.2

Comitetul împărtășește punctul de vedere al Comisiei în ceea ce privește necesitatea de a dezvolta utilizarea CC în Europa, pentru ca economia europeană să devină mai reactivă, mai performantă și mai inovatoare. În consecință, CESE sprijină cele trei acțiuni propuse de Comisie:

—

ordonarea hățișului normelor tehnice și sprijinirea sistemelor de certificare;

| — | elaborarea unor clauze standardizate, care să impună condiții contractuale sigure și echitabile pentru contractele CC; |
| --- | --- |

—

elaborarea unor clauze standardizate, care să impună condiții contractuale sigure și echitabile pentru contractele CC;

| — | crearea unui parteneriat european în favoarea cloudului, în cadrul căruia statele europene să se asocieze cu întreprinderile pentru a dezvolta sectoare publice bazate pe CC. |
| --- | --- |

—

crearea unui parteneriat european în favoarea cloudului, în cadrul căruia statele europene să se asocieze cu întreprinderile pentru a dezvolta sectoare publice bazate pe CC.

| 1.3 | Utilizarea CC face și mai necesară protecția cetățenilor, a datelor și a vieții lor private. De aceea, Comitetul încurajează Comisia să continue demersul început, în special prin intermediul cooperării internaționale și prin consolidarea cadrului de reglementare referitor la:






  — | protecția datelor și a vieții private; |
| --- | --- | --- |

1.3

Utilizarea CC face și mai necesară protecția cetățenilor, a datelor și a vieții lor private. De aceea, Comitetul încurajează Comisia să continue demersul început, în special prin intermediul cooperării internaționale și prin consolidarea cadrului de reglementare referitor la:

—

protecția datelor și a vieții private;

| — | accesul guvernelor la date; |
| --- | --- |

—

accesul guvernelor la date;

| — | controlul datelor și gestionarea conflictelor dintre utilizatori și furnizori; |
| --- | --- |

—

controlul datelor și gestionarea conflictelor dintre utilizatori și furnizori;

| — | portabilitate și interoperabilitate. |
| --- | --- |

—

portabilitate și interoperabilitate.

De asemenea, Comitetul reamintește că aceste eforturi de protecție vor avea o eficacitate maximă pentru datele stocate de furnizorii de CC pe teritoriul european.

| 1.4 | În paralel și în completarea acțiunilor de facilitare a utilizării CC și plecând de la exemplul reușitei SUA în materie de CC, Comitetul recomandă Comisiei să depună eforturi pentru a încuraja producția europeană de energie digitală, altfel spus apariția și consolidarea furnizorilor europeni de infrastructură CC (IaaS – Infrastructure as a Service).
  În acest scop, se pot lua în considerare mai multe căi:






  — | încurajarea actorilor europeni pentru a-i face să se mobilizeze și să investească în proiecte de producție de energie digitală. Printre întreprinderile vizate s-ar putea număra, în special, operatorii din domeniul telecomunicațiilor, editorii de programe etc.; |
| --- | --- | --- |

1.4

În paralel și în completarea acțiunilor de facilitare a utilizării CC și plecând de la exemplul reușitei SUA în materie de CC, Comitetul recomandă Comisiei să depună eforturi pentru a încuraja producția europeană de energie digitală, altfel spus apariția și consolidarea furnizorilor europeni de infrastructură CC (IaaS – Infrastructure as a Service).

În acest scop, se pot lua în considerare mai multe căi:

—

încurajarea actorilor europeni pentru a-i face să se mobilizeze și să investească în proiecte de producție de energie digitală. Printre întreprinderile vizate s-ar putea număra, în special, operatorii din domeniul telecomunicațiilor, editorii de programe etc.;

| — | consolidarea alocărilor din fondurile structurale sau privilegierea recurgerii la subvenții, pentru a se încuraja emergența unor centre de date CC gestionate și operate de actori europeni; finanțarea la nivel european a benzii largi ar putea fi un model de urmat pentru finanțarea CC; |
| --- | --- |

—

consolidarea alocărilor din fondurile structurale sau privilegierea recurgerii la subvenții, pentru a se încuraja emergența unor centre de date CC gestionate și operate de actori europeni; finanțarea la nivel european a benzii largi ar putea fi un model de urmat pentru finanțarea CC;

| — | lansarea de proiecte europene în cadrul cărora o serie de consorții europene să poată prezenta oferte competitive, consolidându-și astfel activitățile, serviciile și produsele. |
| --- | --- |

—

lansarea de proiecte europene în cadrul cărora o serie de consorții europene să poată prezenta oferte competitive, consolidându-și astfel activitățile, serviciile și produsele.

Obiectivul este de a valorifica actualele condiții favorabile (gradul ridicat de protecție a datelor în Europa, temerile utilizatorilor în ce privește furnizorii aflați la prea mare distanță, necesitatea unor garanții puternice în materie de securitate etc.), pentru a permite emergența unor furnizori de CC europeni, fie ei locali, naționali (cloud suveran) sau transfrontalieri (consorții care să acopere mai multe state membre).

| 1.5 | Restructurările legate de dematerializarea serviciilor informatice, pierderile de locuri de muncă, delocalizările, dematerializarea și distanțarea utilizatorilor și a informaticienilor reprezintă o serie de aspecte negative care se cer luate în considerare, însă Comunicarea Comisiei nu menționează acest impact social.
  În schimb, Comisia se bazează pe perspectivele definite de un cabinet de consultanță, anunțând că se așteaptă ca CC să ducă la crearea a 2,5 milioane de locuri de muncă. Comitetul se întreabă dacă nu cumva aceste cifre sunt imposibil de atins și total desprinse de realitatea de teren a tehnologiilor informatice. |
| --- | --- |

1.5

Restructurările legate de dematerializarea serviciilor informatice, pierderile de locuri de muncă, delocalizările, dematerializarea și distanțarea utilizatorilor și a informaticienilor reprezintă o serie de aspecte negative care se cer luate în considerare, însă Comunicarea Comisiei nu menționează acest impact social.

În schimb, Comisia se bazează pe perspectivele definite de un cabinet de consultanță, anunțând că se așteaptă ca CC să ducă la crearea a 2,5 milioane de locuri de muncă. Comitetul se întreabă dacă nu cumva aceste cifre sunt imposibil de atins și total desprinse de realitatea de teren a tehnologiilor informatice.

| 1.6 | În completarea Parteneriatului european în favoarea CC (ECP), Comisia ar trebui să inițieze cât mai rapid elaborarea unui text de tipul „Cloud First Policy” (inspirat din cele existente în SUA sau în Noua Zeelandă), pentru a încuraja utilizarea CC în cadrul autorităților de la nivel european și din statele membre. Scopul este de a se depăși obstacolele culturale și temerile personale și, desigur, de a se beneficia de o cât mai mare flexibilitate a serviciilor, dar și de o reducere considerabilă a costurilor legate de CC.
  În mod firesc, Comitetul insistă pentru ca Comisia să includă în această „Cloud First Policy” măsuri de siguranță în ceea ce privește utilizarea CC în serviciile publice și în anumite sectoare private sensibile, pentru a se controla și eventual împiedica găzduirea CC de către furnizori aflați sub incidența unor reglementări naționale care prezintă riscuri; în acest sens poate fi evocată reglementarea „
  Patriot Act
  ” care se aplică furnizorilor nord-americani, chiar și în cazul în care sunt implantați în Europa. |
| --- | --- |

1.6

În completarea Parteneriatului european în favoarea CC (ECP), Comisia ar trebui să inițieze cât mai rapid elaborarea unui text de tipul „Cloud First Policy” (inspirat din cele existente în SUA sau în Noua Zeelandă), pentru a încuraja utilizarea CC în cadrul autorităților de la nivel european și din statele membre. Scopul este de a se depăși obstacolele culturale și temerile personale și, desigur, de a se beneficia de o cât mai mare flexibilitate a serviciilor, dar și de o reducere considerabilă a costurilor legate de CC.

În mod firesc, Comitetul insistă pentru ca Comisia să includă în această „Cloud First Policy” măsuri de siguranță în ceea ce privește utilizarea CC în serviciile publice și în anumite sectoare private sensibile, pentru a se controla și eventual împiedica găzduirea CC de către furnizori aflați sub incidența unor reglementări naționale care prezintă riscuri; în acest sens poate fi evocată reglementarea „
  Patriot Act
  ” care se aplică furnizorilor nord-americani, chiar și în cazul în care sunt implantați în Europa.

| 1.7 | Una dintre principalele dificultăți și temeri ale utilizatorilor (persoane sau întreprinderi) în ceea ce privește CC este gestionarea litigiilor cu un furnizor din afara frontierelor propriului stat.
  Utilizând ca sursă de inspirație comerțul electronic, la fel de globalizat și de internațional ca CC, Comitetul, care a emis un aviz pe această temă (1), sugerează Comisiei să integreze SOL (soluționarea online a litigiilor) ca posibil mijloc pentru a soluționa, prin mediere, cea mai mare parte a litigiilor, mai ales a celor care implică mai multe jurisdicții. Întrucât această mediere trebuie să fie independentă și imparțială, ea ar putea fi încredințată unei agenții europene existente sau nou înființate. Această agenție ar urma să răspundă de moderarea și negocierea raporturilor dintre furnizorii și utilizatorii de CC. În plus, această activitate de mediere ar permite să se identifice principalele cauze ale conflictelor, deficiențele recurente în materie de funcționare și necesitățile în materie de adaptare a practicilor sau a reglementărilor. |
| --- | --- |

1.7

Una dintre principalele dificultăți și temeri ale utilizatorilor (persoane sau întreprinderi) în ceea ce privește CC este gestionarea litigiilor cu un furnizor din afara frontierelor propriului stat.

Utilizând ca sursă de inspirație comerțul electronic, la fel de globalizat și de internațional ca CC, Comitetul, care a emis un aviz pe această temă (1), sugerează Comisiei să integreze SOL (soluționarea online a litigiilor) ca posibil mijloc pentru a soluționa, prin mediere, cea mai mare parte a litigiilor, mai ales a celor care implică mai multe jurisdicții. Întrucât această mediere trebuie să fie independentă și imparțială, ea ar putea fi încredințată unei agenții europene existente sau nou înființate. Această agenție ar urma să răspundă de moderarea și negocierea raporturilor dintre furnizorii și utilizatorii de CC. În plus, această activitate de mediere ar permite să se identifice principalele cauze ale conflictelor, deficiențele recurente în materie de funcționare și necesitățile în materie de adaptare a practicilor sau a reglementărilor.

| 1.8 | Deși reprezentanții Comisiei și-au confirmat, cu ocazia diferitelor lor intervenții (conferințe, declarații de presă etc.), intenția de a susține activitățile de comunicare, sensibilizare și formare destinate utilizatorilor potențiali ai CC, comunicarea nu propune măsuri concrete și cuantificate în acest sens.
  Prin urmare, Comitetul se așteaptă ca Comisia să-și completeze comunicarea, în special cu inițiative care să-i vizeze în mod prioritar pe utilizatorii cei mai puțin informați cu privire la CC, mai precis:






  — | instruirea utilizatorilor individuali cu privire la măsurile uzuale de protecție și precauție legate de CC; condițiile generale sau contractele, protecția vieții private etc.; |
| --- | --- | --- |

1.8

Deși reprezentanții Comisiei și-au confirmat, cu ocazia diferitelor lor intervenții (conferințe, declarații de presă etc.), intenția de a susține activitățile de comunicare, sensibilizare și formare destinate utilizatorilor potențiali ai CC, comunicarea nu propune măsuri concrete și cuantificate în acest sens.

Prin urmare, Comitetul se așteaptă ca Comisia să-și completeze comunicarea, în special cu inițiative care să-i vizeze în mod prioritar pe utilizatorii cei mai puțin informați cu privire la CC, mai precis:

—

instruirea utilizatorilor individuali cu privire la măsurile uzuale de protecție și precauție legate de CC; condițiile generale sau contractele, protecția vieții private etc.;

| — | sensibilizarea IMM-urilor cu privire la beneficiile preconizate ale CC; reducerea costurilor, flexibilitatea și reactivitatea aplicațiilor informatice etc. |
| --- | --- |

—

sensibilizarea IMM-urilor cu privire la beneficiile preconizate ale CC; reducerea costurilor, flexibilitatea și reactivitatea aplicațiilor informatice etc.

| 1.9 | Comitetul propune Comisiei să introducă în comunicare elaborarea de norme privind consumul de energie al centrelor de servere specializate în CC. |
| --- | --- |

1.9

Comitetul propune Comisiei să introducă în comunicare elaborarea de norme privind consumul de energie al centrelor de servere specializate în CC.

| 1.10 | În ceea ce privește acțiunile pe care Comisia își propune să le întreprindă, Comitetul propune să se stabilească un calendar concret și să se planifice în mod concret și specific prezentarea de rapoarte privind progresele realizate, la anumite date calendaristice, pentru fiecare din domeniile de acțiune preconizate. |
| --- | --- |

1.10

În ceea ce privește acțiunile pe care Comisia își propune să le întreprindă, Comitetul propune să se stabilească un calendar concret și să se planifice în mod concret și specific prezentarea de rapoarte privind progresele realizate, la anumite date calendaristice, pentru fiecare din domeniile de acțiune preconizate.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1 | Reamintim că termenul de CC poate fi explicat prin fraza introductivă a Comunicării:
  „Termenul «cloud computing» se referă la stocarea, procesarea și utilizarea de date pe computere aflate la distanță [fără a se cunoaște localizarea lor precisă] și accesate prin intermediul internetului”.
  În completarea acesteia, Comitetul a emis în 2013 un aviz (2) care se referea în mod exclusiv la CC. Lucrările Institutului National de Standarde si Tehnologie din SUA (National Institute of Standards and Technology - NIST), cele ale Parlamentului European și cele ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor sunt, la rândul lor, foarte interesante.
  Comisia a publicat două documente (sesizarea Comitetului de către Comisie se referă exclusiv la cel dintâi):






  — | o comunicare („comunicarea”) care prezintă strategia Comisiei Europene („Comisia”) în materie de CC; |
| --- | --- | --- |

2.1

Reamintim că termenul de CC poate fi explicat prin fraza introductivă a Comunicării:

„Termenul «cloud computing» se referă la stocarea, procesarea și utilizarea de date pe computere aflate la distanță [fără a se cunoaște localizarea lor precisă] și accesate prin intermediul internetului”.

În completarea acesteia, Comitetul a emis în 2013 un aviz (2) care se referea în mod exclusiv la CC. Lucrările Institutului National de Standarde si Tehnologie din SUA (National Institute of Standards and Technology - NIST), cele ale Parlamentului European și cele ale Autorității Europene pentru Protecția Datelor sunt, la rândul lor, foarte interesante.

Comisia a publicat două documente (sesizarea Comitetului de către Comisie se referă exclusiv la cel dintâi):

—

o comunicare („comunicarea”) care prezintă strategia Comisiei Europene („Comisia”) în materie de CC;

| — | un document de evaluare a impactului. |
| --- | --- |

—

un document de evaluare a impactului.

| 2.2 | Comisia propune trei „acțiuni strategice” pentru a încuraja utilizarea CC în Europa:






  — | ordonarea hățișului normelor tehnice și sprijinirea sistemelor de certificare la nivelul UE pentru furnizorii de servicii de cloud fiabile; |
| --- | --- | --- |

2.2

Comisia propune trei „acțiuni strategice” pentru a încuraja utilizarea CC în Europa:

—

ordonarea hățișului normelor tehnice și sprijinirea sistemelor de certificare la nivelul UE pentru furnizorii de servicii de cloud fiabile;

| — | elaborarea de clauze contractuale standardizate, care să impună condiții sigure și echitabile pentru contractele CC, în special pentru acordurile privind nivelul serviciilor; |
| --- | --- |

—

elaborarea de clauze contractuale standardizate, care să impună condiții sigure și echitabile pentru contractele CC, în special pentru acordurile privind nivelul serviciilor;

| — | crearea unui parteneriat european în favoarea cloudului în cadrul căruia statele europene să se asocieze pentru a concepe, împreună, sectoare publice bazate pe CC. |
| --- | --- |

—

crearea unui parteneriat european în favoarea cloudului în cadrul căruia statele europene să se asocieze pentru a concepe, împreună, sectoare publice bazate pe CC.

3.   Aspecte generale

| 3.1 | Comitetul propune o nouă viziune a CC, ilustrată prin conceptul de „energie digitală”, care tinde să se generalizeze pentru a desemna capacitatea informatică (stocare, procesare, transfer de informații) pusă la dispoziție de CC.
  Energia digitală este pusă la dispoziție fără să mai fie necesară cunoașterea (de către consumatori) a modului de producție, altfel spus care este centrul de date, localizarea acestuia, care sunt tehnologiile utilizate etc. Ia naștere, de asemenea, o nouă segmentare a pieței: utilizatorilor și furnizorilor de servicii li se adaugă acum producătorii de energie digitală, capabili să realizeze investiții enorme (de miliarde de $) pentru înființarea de centre de CC. |
| --- | --- |

3.1

Comitetul propune o nouă viziune a CC, ilustrată prin conceptul de „energie digitală”, care tinde să se generalizeze pentru a desemna capacitatea informatică (stocare, procesare, transfer de informații) pusă la dispoziție de CC.

Energia digitală este pusă la dispoziție fără să mai fie necesară cunoașterea (de către consumatori) a modului de producție, altfel spus care este centrul de date, localizarea acestuia, care sunt tehnologiile utilizate etc. Ia naștere, de asemenea, o nouă segmentare a pieței: utilizatorilor și furnizorilor de servicii li se adaugă acum producătorii de energie digitală, capabili să realizeze investiții enorme (de miliarde de $) pentru înființarea de centre de CC.

| 3.2 | Energia digitală, ca și celelalte energii (fosilă, electrică etc.), devine o miză economică și strategică.
  În primul rând, controlul asupra acestei energii (atât ca producție, cât și ca distribuție) stă la baza potențialului de creștere economică și a creării de locuri de muncă, așa cum sunt acestea concepute în Agenda digitală. În plus, este necesar un rol activ în producția de energie digitală, pentru a garanta Europei și statelor sale membre o independență și o autosuficiență strategică (cel puțin într-o anumită proporție). |
| --- | --- |

3.2

Energia digitală, ca și celelalte energii (fosilă, electrică etc.), devine o miză economică și strategică.

În primul rând, controlul asupra acestei energii (atât ca producție, cât și ca distribuție) stă la baza potențialului de creștere economică și a creării de locuri de muncă, așa cum sunt acestea concepute în Agenda digitală. În plus, este necesar un rol activ în producția de energie digitală, pentru a garanta Europei și statelor sale membre o independență și o autosuficiență strategică (cel puțin într-o anumită proporție).

| 3.3 | Dezvoltarea CC în Europa trece astfel prin controlul întregului lanț valoric al energiei digitale (utilizare, servicii și producție), așa cum reiese din următorul tabel:








  Nivelul de dezvoltare | Descriere | Obiectivele politicii | Descriere |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utilizare | Persoanele private, întreprinderile sau serviciile publice recurg tot mai des la soluții CC | O Europă favorabilă CC
  (Cloud Friendly) | Europa se mulțumește să utilizeze energia digitală dezvoltată/produsă în afara frontierelor sale |
| Servicii | Apariția unui nou ecosistem CC specializat în dezvoltarea programelor informatice bazate pe o infrastructură CC | O Europă activă în domeniul CC (Cloud Active) (3) | Europa nu numai că utilizează energia digitală, ci este și activă în acest domeniu, prin inovare și prin dezvoltarea de noi servicii |
| Producție | Crearea de capacități informatice care sunt puse la dispoziția furnizorilor de servicii și a utilizatorilor. (cu alte cuvinte, crearea de „mega-ferme” de servere aflate la baza infrastructurii CC) | O Europă producătoare de CC (Cloud Productive) (4) | Europa nu este activă numai în domeniul serviciilor, ci și în cel al industriei digitale, producând energie digitală la un nivel care urmărește autosuficiența și independența |

3.3

Dezvoltarea CC în Europa trece astfel prin controlul întregului lanț valoric al energiei digitale (utilizare, servicii și producție), așa cum reiese din următorul tabel:

Nivelul de dezvoltare

Descriere

Obiectivele politicii

Descriere

Utilizare

Persoanele private, întreprinderile sau serviciile publice recurg tot mai des la soluții CC

O Europă favorabilă CC

(Cloud Friendly)

Europa se mulțumește să utilizeze energia digitală dezvoltată/produsă în afara frontierelor sale

Servicii

Apariția unui nou ecosistem CC specializat în dezvoltarea programelor informatice bazate pe o infrastructură CC

O Europă activă în domeniul CC (Cloud Active) (3)

Europa nu numai că utilizează energia digitală, ci este și activă în acest domeniu, prin inovare și prin dezvoltarea de noi servicii

Producție

Crearea de capacități informatice care sunt puse la dispoziția furnizorilor de servicii și a utilizatorilor. (cu alte cuvinte, crearea de „mega-ferme” de servere aflate la baza infrastructurii CC)

O Europă producătoare de CC (Cloud Productive) (4)

Europa nu este activă numai în domeniul serviciilor, ci și în cel al industriei digitale, producând energie digitală la un nivel care urmărește autosuficiența și independența

Ultimele decenii ne-au permis să realizăm cât de importantă este dependența statelor membre, sau chiar a întregii Europe, față de diferitele surse de energie: petrol, gaz, electricitate etc. Dacă, pe viitor, informațiile cetățenilor, întreprinderilor și serviciilor publice europene vor fi într-adevăr găzduite, gestionate și controlate de actori ai CC din afara Europei, ne putem pune întrebări, pe bună dreptate, în legătură cu consecințele unei astfel de dependențe:

| — | protecția informațiilor ultrasensibile, dacă acestea sunt miza unei competiții strategice între țări din Europa și din afara ei: exemplele cuprind sectorul aeronautic, construcția de automobile, sectorul farmaceutic, cercetarea etc. |
| --- | --- |

—

protecția informațiilor ultrasensibile, dacă acestea sunt miza unei competiții strategice între țări din Europa și din afara ei: exemplele cuprind sectorul aeronautic, construcția de automobile, sectorul farmaceutic, cercetarea etc.

| — | disponibilitatea informațiilor, în situația ipotetică a apariției unor tensiuni internaționale între țările „gazdă” și anumite state membre; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea informațiilor, în situația ipotetică a apariției unor tensiuni internaționale între țările „gazdă” și anumite state membre;

| — | egalitatea de tratament a consumatorilor de energie digitală, în funcție de deținerea sau nu de către aceștia a statutului de cetățean sau de organizație dintr-o țară „prietenă”; |
| --- | --- |

—

egalitatea de tratament a consumatorilor de energie digitală, în funcție de deținerea sau nu de către aceștia a statutului de cetățean sau de organizație dintr-o țară „prietenă”;

| — | crearea, în țările „gazdă”, de locuri de muncă și de bogăție prin producția de energie digitală, dar și prin intermediul întregului ecosistem de dezvoltare de servicii, în detrimentul țărilor care nu sunt decât utilizatoare, pentru că s-au mulțumit cu statutul de „cloud-friendly”. |
| --- | --- |

—

crearea, în țările „gazdă”, de locuri de muncă și de bogăție prin producția de energie digitală, dar și prin intermediul întregului ecosistem de dezvoltare de servicii, în detrimentul țărilor care nu sunt decât utilizatoare, pentru că s-au mulțumit cu statutul de „cloud-friendly”.

| 3.4 | Or, Europa este deja foarte dependentă de furnizorii din afara Europei în ceea ce privește aprovizionarea cu materiale, programe și rețele informatice. Cele mai cunoscute rețele de socializare online provin din SUA, iar motoarele de căutare cele mai populare sunt controlate de companii bazate fie în SUA, fie în China. Aplicațiile informatice sunt externalizate din ce în ce mai des în India sau în alte țări cu costuri reduse.
  La ora actuală, producția de energie digitală este controlată aproape integral la nivel mondial de către un oligopol de producători. Potrivit anumitor studii, cel mai important actor european este OVH [acronim pentru „On Vous Héberge” (Vă găzduim online) - www.ovh.com], însă el nu beneficiază de o vizibilitate și de o putere echivalentă și pe plan mondial. Unii operatori de telefonie precum T-Systems, Telefonica Digital, Cloud Sigma, Numergy/SFR sau Cloudwatt/Orange au lansat deja câteva inițiative, nefiind însă capabili să rivalizeze cu liderii pieței: Amazon, Microsoft și Google. |
| --- | --- |

3.4

Or, Europa este deja foarte dependentă de furnizorii din afara Europei în ceea ce privește aprovizionarea cu materiale, programe și rețele informatice. Cele mai cunoscute rețele de socializare online provin din SUA, iar motoarele de căutare cele mai populare sunt controlate de companii bazate fie în SUA, fie în China. Aplicațiile informatice sunt externalizate din ce în ce mai des în India sau în alte țări cu costuri reduse.

La ora actuală, producția de energie digitală este controlată aproape integral la nivel mondial de către un oligopol de producători. Potrivit anumitor studii, cel mai important actor european este OVH [acronim pentru „On Vous Héberge” (Vă găzduim online) - www.ovh.com], însă el nu beneficiază de o vizibilitate și de o putere echivalentă și pe plan mondial. Unii operatori de telefonie precum T-Systems, Telefonica Digital, Cloud Sigma, Numergy/SFR sau Cloudwatt/Orange au lansat deja câteva inițiative, nefiind însă capabili să rivalizeze cu liderii pieței: Amazon, Microsoft și Google.

| 3.5 | În prezent, chiar dacă subzistă unele diferențe între reglementările din statele membre, ele rămân destul de apropiate de textele, normele și directivele europene, ceea ce explică temerile utilizatorilor, adesea legitime, de a-și vedea informațiile delocalizate în afara zonei europene, cu perspectiva unor dificultăți și blocaje judiciare în caz de litigiu.
  În plus, aspectul care alimentează cel mai mult temerile utilizatorilor este „Patriot Act”. Acesta se înscrie în cadrul combaterii terorismului (după atentatele împotriva Twin Towers) și permite guvernului SUA sau unui judecător federal să aibă acces la orice informație; proprietarul acesteia poate fi american sau nu; singura condiție este ca ea să fie găzduită și controlată de o societate americană, inclusiv în situația în care centrul care găzduiește datele se află pe teritoriu european. În sfârșit, cel mai important este că proprietarul acestor informații nu poate fi informat despre ordinul primit de „gazdă” referitor la dezvăluirea informațiilor „găzduite” |
| --- | --- |

3.5

În prezent, chiar dacă subzistă unele diferențe între reglementările din statele membre, ele rămân destul de apropiate de textele, normele și directivele europene, ceea ce explică temerile utilizatorilor, adesea legitime, de a-și vedea informațiile delocalizate în afara zonei europene, cu perspectiva unor dificultăți și blocaje judiciare în caz de litigiu.

În plus, aspectul care alimentează cel mai mult temerile utilizatorilor este „Patriot Act”. Acesta se înscrie în cadrul combaterii terorismului (după atentatele împotriva Twin Towers) și permite guvernului SUA sau unui judecător federal să aibă acces la orice informație; proprietarul acesteia poate fi american sau nu; singura condiție este ca ea să fie găzduită și controlată de o societate americană, inclusiv în situația în care centrul care găzduiește datele se află pe teritoriu european. În sfârșit, cel mai important este că proprietarul acestor informații nu poate fi informat despre ordinul primit de „gazdă” referitor la dezvăluirea informațiilor „găzduite”

| 3.6 | Potrivit Comisiei, din punct de vedere economic, în următorii opt ani, sectorul ar permite crearea a 2,5 milioane de noi locuri de muncă în Europa și ar aduce o contribuție anuală de 160 de miliarde EUR la PIB-ul Uniunii Europene (circa 1 %).
  Comitetul are îndoieli cu privire la pertinența acestor obiective exprimate în cifre. Din analiza detaliată a impactului CC pe teren rezultă că:






  — | serviciile de exploatare vor fi „mutualizate” între clienții CC, fiind însoțite în mod firesc de o reducere a efectivelor și, eventual, de o delocalizare; |
| --- | --- | --- |

3.6

Potrivit Comisiei, din punct de vedere economic, în următorii opt ani, sectorul ar permite crearea a 2,5 milioane de noi locuri de muncă în Europa și ar aduce o contribuție anuală de 160 de miliarde EUR la PIB-ul Uniunii Europene (circa 1 %).

Comitetul are îndoieli cu privire la pertinența acestor obiective exprimate în cifre. Din analiza detaliată a impactului CC pe teren rezultă că:

—

serviciile de exploatare vor fi „mutualizate” între clienții CC, fiind însoțite în mod firesc de o reducere a efectivelor și, eventual, de o delocalizare;

| — | CC favorizează utilizarea de software standard (cf. SaaS) în detrimentul aplicațiilor informatice mai specifice, care necesită totodată mai mulți programatori. Prin urmare, și din această cauză se preconizează dispariția unor locuri de muncă. |
| --- | --- |

—

CC favorizează utilizarea de software standard (cf. SaaS) în detrimentul aplicațiilor informatice mai specifice, care necesită totodată mai mulți programatori. Prin urmare, și din această cauză se preconizează dispariția unor locuri de muncă.

Se constată însă că în cadrul comunicării, impactul social prezentat anterior nu este nici menționat, nici luat în considerare, observație valabilă de altfel și pentru restructurările legate de dematerializarea serviciilor informatice, pierderile de locuri de muncă, delocalizările, dematerializarea și distanțarea utilizatorilor și a informaticienilor.

| 3.7 | Simpla utilizare a CC permite deja realizarea de economii de energie în ceea ce privește echipamentele informatice. În același timp, marii furnizori de CC (spații de stocare și servicii conexe) posedă ferme de servere dintre care majoritatea utilizează procesoare cu un consum de ordinul a 100 W/h pe unitate, existând posibilitatea ca, pe termen scurt sau mediu, acesta să fie redus la o valoare de 10 ori mai mică. Numai câțiva producători de microprocesoare oferă procesoare ieftine, ce degajă mai puțină căldură (extrem de problematică pentru climatizarea din sălile unde sunt instalate aparatele) și consumă mai puțină energie. |
| --- | --- |

3.7

Simpla utilizare a CC permite deja realizarea de economii de energie în ceea ce privește echipamentele informatice. În același timp, marii furnizori de CC (spații de stocare și servicii conexe) posedă ferme de servere dintre care majoritatea utilizează procesoare cu un consum de ordinul a 100 W/h pe unitate, existând posibilitatea ca, pe termen scurt sau mediu, acesta să fie redus la o valoare de 10 ori mai mică. Numai câțiva producători de microprocesoare oferă procesoare ieftine, ce degajă mai puțină căldură (extrem de problematică pentru climatizarea din sălile unde sunt instalate aparatele) și consumă mai puțină energie.

4.   Observații specifice

| 4.1 | Comisia este interesată în primul rând de așa-numitul „cloud public”, fără să examineze piața pentru „cloudul privat”. Această ultimă abordare este totuși considerată fiabilă și uneori necesară pentru informațiile deosebit de importante, înainte de a se trece la „cloudul public integral”.
  Trebuie menționat că prin „cloud public” trebuie să se înțeleagă „cloud la dispoziția publicului” și nu „cloud pentru serviciile publice”. |
| --- | --- |

4.1

Comisia este interesată în primul rând de așa-numitul „cloud public”, fără să examineze piața pentru „cloudul privat”. Această ultimă abordare este totuși considerată fiabilă și uneori necesară pentru informațiile deosebit de importante, înainte de a se trece la „cloudul public integral”.

Trebuie menționat că prin „cloud public” trebuie să se înțeleagă „cloud la dispoziția publicului” și nu „cloud pentru serviciile publice”.

| 4.2 | În paragraful introductiv, se menționează că tehnologia CC ar putea genera riscuri suplimentare, ceea ce nu reflectă neapărat situația reală; în realitate, cloudul prezintă într-adevăr riscuri noi, dar în același timp elimină altele. |
| --- | --- |

4.2

În paragraful introductiv, se menționează că tehnologia CC ar putea genera riscuri suplimentare, ceea ce nu reflectă neapărat situația reală; în realitate, cloudul prezintă într-adevăr riscuri noi, dar în același timp elimină altele.

| 4.3 | Anumiți termeni din limba engleză precum „cloud-friendly” sau „cloud-active” sunt dificil de tradus în alte limbi; în unele cazuri, traducerea comunicării a denaturat complet sensul din versiunea originală.
  De exemplu, la punctele 3.1 și 3.2, „cloud-friendly” și „cloud-active” sunt traduși în unele limbi în același mod, deși reflectă obiective diferite. |
| --- | --- |

4.3

Anumiți termeni din limba engleză precum „cloud-friendly” sau „cloud-active” sunt dificil de tradus în alte limbi; în unele cazuri, traducerea comunicării a denaturat complet sensul din versiunea originală.

De exemplu, la punctele 3.1 și 3.2, „cloud-friendly” și „cloud-active” sunt traduși în unele limbi în același mod, deși reflectă obiective diferite.

5.   Analiza Comitetului Economic și Social European

| 5.1 | Propunerile Comisiei pentru a dezvolta utilizarea CC urmăresc:






  — | îmbunătățirea contractelor dintre consumatori și furnizorii de energie digitală; este vorba de impunerea (sau evitarea) anumitor clauze, pentru a oferi o mai bună protecție utilizatorilor individuali sau micilor întreprinderi în fața forței anumitor producători; |
| --- | --- | --- |

5.1

Propunerile Comisiei pentru a dezvolta utilizarea CC urmăresc:

—

îmbunătățirea contractelor dintre consumatori și furnizorii de energie digitală; este vorba de impunerea (sau evitarea) anumitor clauze, pentru a oferi o mai bună protecție utilizatorilor individuali sau micilor întreprinderi în fața forței anumitor producători;

| — | conturarea unor standarde coerente și unanim recunoscute, care vor facilita interoperabilitatea și chiar și portabilitatea între diferite platforme de cloud; |
| --- | --- |

—

conturarea unor standarde coerente și unanim recunoscute, care vor facilita interoperabilitatea și chiar și portabilitatea între diferite platforme de cloud;

| — | definirea unei piețe unice europene a CC, având la bază un cadru juridic coerent, eventual comun la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

—

definirea unei piețe unice europene a CC, având la bază un cadru juridic coerent, eventual comun la nivelul statelor membre.

Toate aceste propuneri sunt concrete, realiste și necesare; prin urmare, Comitetul le sprijină pe deplin. Cu toate acestea, el observă că primele două propuneri nu se referă la dificultăți specifice Europei, deși s-ar fi așteptat ca în comunicarea sa, Comisia să abordeze în mod prioritar dificultăți cu caracter specific european.

| 5.2 | Comitetul rămâne totodată fidel obiectivelor fundamentale ale Agendei digitale, îndeosebi:






  — | obiectivului de a poziționa Europa, statele membre și operatorii economici ca lideri în sectorul informaticii și telecomunicațiilor; |
| --- | --- | --- |

5.2

Comitetul rămâne totodată fidel obiectivelor fundamentale ale Agendei digitale, îndeosebi:

—

obiectivului de a poziționa Europa, statele membre și operatorii economici ca lideri în sectorul informaticii și telecomunicațiilor;

| — | atingerii unui anumit grad de independență față de alte zone economice care ocupă deja sau vor ocupa în curând o poziție dominantă; |
| --- | --- |

—

atingerii unui anumit grad de independență față de alte zone economice care ocupă deja sau vor ocupa în curând o poziție dominantă;

| — | și, mai ales, creării de locuri de muncă și de bogății chiar pe teritoriul Europei. |
| --- | --- |

—

și, mai ales, creării de locuri de muncă și de bogății chiar pe teritoriul Europei.

| 5.3 | În ceea ce privește creșterea „utilizării” CC, secțiunea 3.1 menționează de două ori termenul din limba engleză „cloud-friendly”, ca obiectiv de atins. Or, comisarul responsabil cu agenda digitală a pledat, în numeroasele sale intervenții în favoarea CC, pentru ca Europa să devină „cloud-active”.
  Vicepreședinta Comisiei Europene, dna Neelie KROES, afirma la Davos (27 ianuarie 2011) „Vreau să fac astfel ca Europa să nu fie numai cloud-friendly, ci și cloud-active”, anunțând în mod oficial comunicarea pe această temă printr-un articol de pe blogul său, intitulat „Making Europe cloud-active” (27 septembrie 2012). Nivelul de dezvoltare pentru care se pledează în aceste intervenții este așadar mai ambițios decât simplul „cloud-friendly”.
  În consecință, Comitetul este surprins de decalajul dintre obiectivele promovate în mod legitim de vicepreședinta Comisiei europene și acțiunile concrete, mult mai modeste, propuse în cadrul comunicării. În plus, Comitetul reamintește că, într-unul din avizele sale anterioare (5), el încurajase Comisia să fie mai ambițioasă și să vizeze mai mult decât nivelul „cloud-active” pentru Europe, propunând ca obiectivul acesteia să fie acela de a deveni „
  cloud-productive
  ”. |
| --- | --- |

5.3

În ceea ce privește creșterea „utilizării” CC, secțiunea 3.1 menționează de două ori termenul din limba engleză „cloud-friendly”, ca obiectiv de atins. Or, comisarul responsabil cu agenda digitală a pledat, în numeroasele sale intervenții în favoarea CC, pentru ca Europa să devină „cloud-active”.

Vicepreședinta Comisiei Europene, dna Neelie KROES, afirma la Davos (27 ianuarie 2011) „Vreau să fac astfel ca Europa să nu fie numai cloud-friendly, ci și cloud-active”, anunțând în mod oficial comunicarea pe această temă printr-un articol de pe blogul său, intitulat „Making Europe cloud-active” (27 septembrie 2012). Nivelul de dezvoltare pentru care se pledează în aceste intervenții este așadar mai ambițios decât simplul „cloud-friendly”.

În consecință, Comitetul este surprins de decalajul dintre obiectivele promovate în mod legitim de vicepreședinta Comisiei europene și acțiunile concrete, mult mai modeste, propuse în cadrul comunicării. În plus, Comitetul reamintește că, într-unul din avizele sale anterioare (5), el încurajase Comisia să fie mai ambițioasă și să vizeze mai mult decât nivelul „cloud-active” pentru Europe, propunând ca obiectivul acesteia să fie acela de a deveni „
  cloud-productive
  ”.

| 5.4 | Comunicarea nu propune crearea unui actor european, a unui „super-cloud european” în vederea producției de energie digitală. Dată fiind misiunea DG Connect și dificultățile pe care le implică crearea unui astfel de gigant, Comitetul înțelege și susține această poziție. De altfel, diverșii actori din sector care au fost consultați (operatori din domeniul telecomunicațiilor, editori de programe, integratori de sisteme etc.), au confirmat această poziție în unanimitate.
  Chiar și în aceste condiții, între un gigant european nerealist și mai multe „micro-clouduri europene” limitate la piețele de nișă, ca urmare a puterii de marketing, comerciale și financiare a actorilor de la nivel global și din afara Europei, se poate găsi o cale de mijloc europeană!
  Propunerea Comitetului urmărește apariția și consolidarea unor actori europeni de mare anvergură, responsabili pentru niște mega-centre CC, viitoarea industrie digitală europeană. Acești actori ar putea fi locali, naționali (cloud suveran) sau transfrontalieri (consorții care să cuprindă mai multe state membre). |
| --- | --- |

5.4

Comunicarea nu propune crearea unui actor european, a unui „super-cloud european” în vederea producției de energie digitală. Dată fiind misiunea DG Connect și dificultățile pe care le implică crearea unui astfel de gigant, Comitetul înțelege și susține această poziție. De altfel, diverșii actori din sector care au fost consultați (operatori din domeniul telecomunicațiilor, editori de programe, integratori de sisteme etc.), au confirmat această poziție în unanimitate.

Chiar și în aceste condiții, între un gigant european nerealist și mai multe „micro-clouduri europene” limitate la piețele de nișă, ca urmare a puterii de marketing, comerciale și financiare a actorilor de la nivel global și din afara Europei, se poate găsi o cale de mijloc europeană!

Propunerea Comitetului urmărește apariția și consolidarea unor actori europeni de mare anvergură, responsabili pentru niște mega-centre CC, viitoarea industrie digitală europeană. Acești actori ar putea fi locali, naționali (cloud suveran) sau transfrontalieri (consorții care să cuprindă mai multe state membre).

| 5.5 | De asemenea, Comitetul observă că, deși nu ating dimensiunile liderilor de pe piață, actorii europeni în domeniul CC dispun de o serie de avantaje concurențiale:






  — | clienții CC sunt încă extrem de prudenți și preferă un furnizor CC din apropiere, dacă se poate din aceeași țară sau chiar regional, chiar dacă această precauție nu permite reducerea la maximum a costurilor CC; |
| --- | --- | --- |

5.5

De asemenea, Comitetul observă că, deși nu ating dimensiunile liderilor de pe piață, actorii europeni în domeniul CC dispun de o serie de avantaje concurențiale:

—

clienții CC sunt încă extrem de prudenți și preferă un furnizor CC din apropiere, dacă se poate din aceeași țară sau chiar regional, chiar dacă această precauție nu permite reducerea la maximum a costurilor CC;

| — | pentru utilizatori, reglementarea protecției datelor în Europa și în statele membre rămâne o chestiune complexă, ceea ce favorizează alegerea unui furnizor național de CC; |
| --- | --- |

—

pentru utilizatori, reglementarea protecției datelor în Europa și în statele membre rămâne o chestiune complexă, ceea ce favorizează alegerea unui furnizor național de CC;

| — | la ora actuală, reglementarea internațională la care trebuie să se conformeze furnizorii din țările din afara Europei nu este adaptată la CC, exemplul cel mai cunoscut în acest sens fiind „Patriot Act” din Statele Unite. |
| --- | --- |

—

la ora actuală, reglementarea internațională la care trebuie să se conformeze furnizorii din țările din afara Europei nu este adaptată la CC, exemplul cel mai cunoscut în acest sens fiind „Patriot Act” din Statele Unite.

Aceste condiții propice pentru emergența unor actori europeni nu vor dura o veșnicie. Prin urmare, cât timp ne mai aflăm în această perioadă favorabilă, este important și urgent ca Comisia să acționeze astfel încât să favorizeze apariția unor actori europeni.

| 5.6 | În secțiunea 2 a comunicării se menționează: „este puțin probabil ca eforturile depuse izolat, la nivel național, să asigure o rentabilitate optimă”. Comitetul încurajează Comisia să-și revizuiască poziția față de cloudul suveran.
  Pe de o parte, nicăieri altundeva în comunicare sau în evaluarea de impact nu apare vreun element concret care să sprijine această afirmație, lucru destul de surprinzător, dat fiind că este o poziție destul de radicală.
  Pe de altă parte, cu excepția cazului în care se propune o altă soluție – însă comunicarea nu conține așa ceva – criticile față de cloudurile strict naționale sau locale sunt severe, existând riscul ca ele să pună în pericol orice soluție credibilă pentru dezvoltarea unei oferte de CC robuste, durabile și competitive în raport cu giganții din celelalte zone geografice (India, China sau SUA). |
| --- | --- |

5.6

În secțiunea 2 a comunicării se menționează: „este puțin probabil ca eforturile depuse izolat, la nivel național, să asigure o rentabilitate optimă”. Comitetul încurajează Comisia să-și revizuiască poziția față de cloudul suveran.

Pe de o parte, nicăieri altundeva în comunicare sau în evaluarea de impact nu apare vreun element concret care să sprijine această afirmație, lucru destul de surprinzător, dat fiind că este o poziție destul de radicală.

Pe de altă parte, cu excepția cazului în care se propune o altă soluție – însă comunicarea nu conține așa ceva – criticile față de cloudurile strict naționale sau locale sunt severe, existând riscul ca ele să pună în pericol orice soluție credibilă pentru dezvoltarea unei oferte de CC robuste, durabile și competitive în raport cu giganții din celelalte zone geografice (India, China sau SUA).

| 5.7 | Abordarea propusă prin intermediul Parteneriatului european pentru cloud se axează în mare măsură pe sectorul serviciilor publice, vizând (a se vedea secțiunea 3.5) „promovarea rolului de lider al sectorului public”.

  Comitetul recunoaște și sprijină poziția Comisiei referitoare la importanța serviciilor publice în cadrul modelelor socioeconomice din Europa. Prin urmare, serviciile publice au un rol de jucat în dezvoltarea CC.
  Cu toate acestea, dat fiind climatul general de restricții bugetare, Comitetul are serioase rezerve față de ideea că serviciile publice ar putea fi liderii inovației în domeniul CC. De altfel, Comitetul reamintește că cele mai răsunătoare succese europene s-au datorat fie sectorului privat (de exemplu, telefonia mobilă, cardurile cu memorie), fie unui sector privat care a beneficiat de sprijinul autorităților publice (exemple: Airbus, Ariane Espace etc.).
  Comitetul recomandă Comisiei să formuleze mai explicit ce înțelege prin „rolul de lider” avut în vedere de acest parteneriat. |
| --- | --- |

5.7

Abordarea propusă prin intermediul Parteneriatului european pentru cloud se axează în mare măsură pe sectorul serviciilor publice, vizând (a se vedea secțiunea 3.5) „promovarea rolului de lider al sectorului public”.

Comitetul recunoaște și sprijină poziția Comisiei referitoare la importanța serviciilor publice în cadrul modelelor socioeconomice din Europa. Prin urmare, serviciile publice au un rol de jucat în dezvoltarea CC.

Cu toate acestea, dat fiind climatul general de restricții bugetare, Comitetul are serioase rezerve față de ideea că serviciile publice ar putea fi liderii inovației în domeniul CC. De altfel, Comitetul reamintește că cele mai răsunătoare succese europene s-au datorat fie sectorului privat (de exemplu, telefonia mobilă, cardurile cu memorie), fie unui sector privat care a beneficiat de sprijinul autorităților publice (exemple: Airbus, Ariane Espace etc.).

Comitetul recomandă Comisiei să formuleze mai explicit ce înțelege prin „rolul de lider” avut în vedere de acest parteneriat.

| 5.8 | Abordarea propusă de Comisie se înscrie într-un model de tip descendent (top-down): cu alte cuvinte, este vorba de facilitarea utilizării pentru a încuraja apariția serviciilor și, eventual, a producției de energie digitală.
  Comitetul ar susține fără rezerve această dezvoltare progresivă bazată pe evoluția cererii în situația unui mediu lipsit de orice actor dominant sau în care ar exista un echilibru între actorii europeni și cei din afara Europei. Din păcate acest tip de mediu nu mai există: principalii actori ai cloudului provin din afara Europei și se află într-o poziție de oligopol. În aceste condiții, creșterea utilizării cloudului ar putea avea efecte contraproductive, care ar consolida și mai mult poziția acestor lideri.
  Fără a se împotrivi acestei evoluții, Comitetul insistă pentru ca Comisia să instituie niște măsuri de garanție, astfel încât acțiunile sale să fie benefice pentru actorii europeni și să le permită să se impună treptat în fața poziției dominante a actorilor din afara Europei. |
| --- | --- |

5.8

Abordarea propusă de Comisie se înscrie într-un model de tip descendent (top-down): cu alte cuvinte, este vorba de facilitarea utilizării pentru a încuraja apariția serviciilor și, eventual, a producției de energie digitală.

Comitetul ar susține fără rezerve această dezvoltare progresivă bazată pe evoluția cererii în situația unui mediu lipsit de orice actor dominant sau în care ar exista un echilibru între actorii europeni și cei din afara Europei. Din păcate acest tip de mediu nu mai există: principalii actori ai cloudului provin din afara Europei și se află într-o poziție de oligopol. În aceste condiții, creșterea utilizării cloudului ar putea avea efecte contraproductive, care ar consolida și mai mult poziția acestor lideri.

Fără a se împotrivi acestei evoluții, Comitetul insistă pentru ca Comisia să instituie niște măsuri de garanție, astfel încât acțiunile sale să fie benefice pentru actorii europeni și să le permită să se impună treptat în fața poziției dominante a actorilor din afara Europei.

| 5.9 | În paralel cu abordarea descendentă descrisă anterior și în completarea acesteia, Comitetul dorește să încurajeze Comisia să propună acțiuni concrete, care să se înscrie în mod explicit într-o abordare ascendentă (bottom-up). Este vorba în speță de încurajarea apariției unor producători de CC la nivel regional, național sau transfrontalier, pentru ca, ulterior, să se favorizeze dezvoltarea serviciilor și a utilizării CC.
  Așa cum s-a văzut foarte clar în alte sectoare precum construcția de automobile sau telefonia mobilă, o producție industrială puternică în Europa poate avea un efect de pârghie asupra nivelurilor superioare (servicii și utilizări). Măsurile de încurajare aplicate în aceste sectoare ar putea fi utilizate și în cazul producției de energie digitală.
  Un alt exemplu de luat în considerare este cel al SUA. Dezvoltarea CC în această țară a adoptat imediat o abordare ascendentă, care a avut un mare succes, după cum bine știm.
  Comitetul se folosește de acest exemplu reușit de dezvoltare a cloudului pe scară largă pentru a propune Comisiei să se inspire din el și să contribuie la înregistrarea unui succes similar în Europa. |
| --- | --- |

5.9

În paralel cu abordarea descendentă descrisă anterior și în completarea acesteia, Comitetul dorește să încurajeze Comisia să propună acțiuni concrete, care să se înscrie în mod explicit într-o abordare ascendentă (bottom-up). Este vorba în speță de încurajarea apariției unor producători de CC la nivel regional, național sau transfrontalier, pentru ca, ulterior, să se favorizeze dezvoltarea serviciilor și a utilizării CC.

Așa cum s-a văzut foarte clar în alte sectoare precum construcția de automobile sau telefonia mobilă, o producție industrială puternică în Europa poate avea un efect de pârghie asupra nivelurilor superioare (servicii și utilizări). Măsurile de încurajare aplicate în aceste sectoare ar putea fi utilizate și în cazul producției de energie digitală.

Un alt exemplu de luat în considerare este cel al SUA. Dezvoltarea CC în această țară a adoptat imediat o abordare ascendentă, care a avut un mare succes, după cum bine știm.

Comitetul se folosește de acest exemplu reușit de dezvoltare a cloudului pe scară largă pentru a propune Comisiei să se inspire din el și să contribuie la înregistrarea unui succes similar în Europa.

| 5.10 | Comisia, ca de altfel și celelalte instituții europene, utilizează masiv mijloacele informatice. Problema este că, la ora actuală, soluțiile aplicate nu se bazează decât rareori pe CC. În schimb, SUA au instituit reglementarea „Cloud First Act”, care impune administrațiilor vizate să opteze în mod prioritar pentru o abordare de tip cloud.
  În lumina acestui succes, Comitetul propune Comisiei să-și impună ei însăși, dar și celorlalte instituții, o „
  Cloud First policy
  ”, care să permită astfel dezvoltarea unui ecosistem CC european, precum și reducerea semnificativă a bugetelor de funcționare. |
| --- | --- |

5.10

Comisia, ca de altfel și celelalte instituții europene, utilizează masiv mijloacele informatice. Problema este că, la ora actuală, soluțiile aplicate nu se bazează decât rareori pe CC. În schimb, SUA au instituit reglementarea „Cloud First Act”, care impune administrațiilor vizate să opteze în mod prioritar pentru o abordare de tip cloud.

În lumina acestui succes, Comitetul propune Comisiei să-și impună ei însăși, dar și celorlalte instituții, o „
  Cloud First policy
  ”, care să permită astfel dezvoltarea unui ecosistem CC european, precum și reducerea semnificativă a bugetelor de funcționare.

| 5.11 | În trecut, Comisia a conceput și a pus în aplicare acțiuni de teren – printre altele, în materie de bandă largă și de „modernizare informatică”. Acestea cuprindeau, în special:






  — | programe de informare și de comunicare pentru sensibilizarea și formarea părților interesate de la nivel local; |
| --- | --- | --- |

5.11

În trecut, Comisia a conceput și a pus în aplicare acțiuni de teren – printre altele, în materie de bandă largă și de „modernizare informatică”. Acestea cuprindeau, în special:

—

programe de informare și de comunicare pentru sensibilizarea și formarea părților interesate de la nivel local;

| — | programe de dezvoltare a unor proiecte inovatoare având ca scop dezvoltarea ecosistemelor locale, inclusiv în regiunile considerate ca excluse din procesul de inovare; |
| --- | --- |

—

programe de dezvoltare a unor proiecte inovatoare având ca scop dezvoltarea ecosistemelor locale, inclusiv în regiunile considerate ca excluse din procesul de inovare;

| — | subvenții care urmăresc modernizarea serviciilor publice, precum e-guvernarea. |
| --- | --- |

—

subvenții care urmăresc modernizarea serviciilor publice, precum e-guvernarea.

Având în vedere succesul acestor programe deja întreprinse, Comitetul încurajează Comisia să planifice și să includă în buget un program similar care să vizeze în mod specific CC.

CESE solicită ca bazele de date instituționale și securizate să fie integrate în mod reglementat, – treptat, dar cât mai curând posibil – în mediul CC. Astfel, cetățenii ar avea posibilitatea să gestioneze mai ușor datele critice (conform prevederilor din dreptul european sau național), crescând totodată gradul de încredere în CC.

| 5.12 | Comisia propune o serie de acțiuni pentru dezvoltarea CC. Comunicarea nu prezintă o planificare precisă și cu termene apropiate în timp a acestor acțiuni.
  Comitetul încurajează Comisia să facă public cât mai curând un astfel de calendar. Date fiind însă evoluțiile rapide ale tehnologiilor din domeniul CC, este urgent și important ca toți actorii să-și poată adapta și alinia propriile strategii la acțiunile Comisiei. |
| --- | --- |

5.12

Comisia propune o serie de acțiuni pentru dezvoltarea CC. Comunicarea nu prezintă o planificare precisă și cu termene apropiate în timp a acestor acțiuni.

Comitetul încurajează Comisia să facă public cât mai curând un astfel de calendar. Date fiind însă evoluțiile rapide ale tehnologiilor din domeniul CC, este urgent și important ca toți actorii să-și poată adapta și alinia propriile strategii la acțiunile Comisiei.

Bruxelles, 16 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Avizul CESE privind Directiva SAL (soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum), JO C 181, 21.6.2012, p. 93 și Regulamentul SOL (soluționarea online a litigiilor în materie de consum), JO C 181, 21.6.2012, p. 99.

1

(2)  Avizul CESE pe tema „Informatica dematerializată (cloud computing) în Europa” (aviz din proprie inițiativă), JO C 24, 28.1.2012, p. 40.

2

(3)  Acest nivel de dezvoltare este cel pentru care pledează Neelie Kroes, vicepreședinta Comisiei Europene și responsabila pentru Agenda digitală, în numeroasele sale intervenții

3

(4)  Obiectivul „cloud-productive”, mai ambițios, a fost propus de Comitet în avizul său anterior privind CC.

4

(5)  Avizul CESE pe tema „Informatica dematerializată (cloud computing) în Europa” (aviz din proprie inițiativă), JO C 24, 28.1.2012, p. 40.

5

---

| 14.3.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 76/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 76/66

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific

JOIN(2012) 6 final

2013/C 76/12

Raportor: dl Carmelo CEDRONE

La 21 martie 2012, în conformitate cu articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia Europeană și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au hotărât să consulte Comitetul Economic și Social European cu privire la

Comunicarea comună către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Către un parteneriat reînnoit pentru dezvoltare UE-Pacific

JOIN(2012) 6 final.

Secțiunea pentru relații externe, însărcinată cu pregătirea lucrărilor Comitetului pe această temă, și-a adoptat avizul la 19 decembrie 2012.

În cea de-a 486-a sesiune plenară, care a avut loc la 16 și 17 ianuarie 2013 (ședința din 17 ianuarie), Comitetul Economic și Social European a adoptat prezentul aviz cu 139 de voturi pentru, 13 voturi împotrivă și 14 abțineri.

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1 | Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că obiectivele subiacente noului parteneriat pentru dezvoltare UE-Pacific sunt ambițioase și de amplă respirație, dar că nu sunt destul de clare modalitățile de punere în aplicare, care par să privilegieze protecția mediului și salvarea biodiversității în regiune. Comitetul este de acord cu necesitatea înfruntării – în sinergie cu alte organizații – a impactului schimbărilor climatice, care condiționează în mod transversal toate politicile naționale și multilaterale de dezvoltare și au repercusiuni nu doar din punct de vedere economic, ci și social. De asemenea, problemele legate de impactul schimbărilor climatice ar trebui integrate în mod organic în politicile de mediu ale regiunii, astfel încât să determine comportamente și măsuri coerente. |
| --- | --- |

1.1

Comitetul Economic și Social European (CESE) consideră că obiectivele subiacente noului parteneriat pentru dezvoltare UE-Pacific sunt ambițioase și de amplă respirație, dar că nu sunt destul de clare modalitățile de punere în aplicare, care par să privilegieze protecția mediului și salvarea biodiversității în regiune. Comitetul este de acord cu necesitatea înfruntării – în sinergie cu alte organizații – a impactului schimbărilor climatice, care condiționează în mod transversal toate politicile naționale și multilaterale de dezvoltare și au repercusiuni nu doar din punct de vedere economic, ci și social. De asemenea, problemele legate de impactul schimbărilor climatice ar trebui integrate în mod organic în politicile de mediu ale regiunii, astfel încât să determine comportamente și măsuri coerente.

| 1.2 | Cu toate acestea, CESE consideră că, pentru a atinge acest obiectiv, trebuie să se ajungă la măsuri și acțiuni integrate de dezvoltare durabilă în țările respective, astfel încât să fie fructificat la maximum impactul sprijinului acordat, să fie utilizate în mod sinergic toate măsurile, implicându-i activ și pe actorii locali, pe baza unei abordări programatice pe termen mediu și lung. |
| --- | --- |

1.2

Cu toate acestea, CESE consideră că, pentru a atinge acest obiectiv, trebuie să se ajungă la măsuri și acțiuni integrate de dezvoltare durabilă în țările respective, astfel încât să fie fructificat la maximum impactul sprijinului acordat, să fie utilizate în mod sinergic toate măsurile, implicându-i activ și pe actorii locali, pe baza unei abordări programatice pe termen mediu și lung.

| 1.3 | CESE consideră că este important ca în comunicare să existe o referire la faptul că dezvoltarea economică a unei țări depinde în mod esențial de exercitarea deplină a drepturilor și de stabilitatea democratică. Din păcate, situația din Fiji, care rămâne în continuare într-un regim dictatorial ce îi privează pe propriii cetățeni de drepturile fundamentale, este pomenită doar în treacăt, deși ar fi meritat o luare de poziție mai hotărâtă și coerentă din partea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

1.3

CESE consideră că este important ca în comunicare să existe o referire la faptul că dezvoltarea economică a unei țări depinde în mod esențial de exercitarea deplină a drepturilor și de stabilitatea democratică. Din păcate, situația din Fiji, care rămâne în continuare într-un regim dictatorial ce îi privează pe propriii cetățeni de drepturile fundamentale, este pomenită doar în treacăt, deși ar fi meritat o luare de poziție mai hotărâtă și coerentă din partea Uniunii Europene.

| 1.4 | Ar trebui fructificată ocazia reprezentată de definirea noului parteneriat de dezvoltare, pentru a stabili principii și condiții ce ar trebui să reprezinte orientări ale UE în raport cu toate țările beneficiare ale asistenței comunitare, pe baza deplinei aplicări a Acordului de la Cotonou. De asemenea, trebuie garantată exercitarea efectivă a democrației în toate țările, prin aplicarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor lucrătorilor și prin participarea la viața democratică. |
| --- | --- |

1.4

Ar trebui fructificată ocazia reprezentată de definirea noului parteneriat de dezvoltare, pentru a stabili principii și condiții ce ar trebui să reprezinte orientări ale UE în raport cu toate țările beneficiare ale asistenței comunitare, pe baza deplinei aplicări a Acordului de la Cotonou. De asemenea, trebuie garantată exercitarea efectivă a democrației în toate țările, prin aplicarea deplină a drepturilor fundamentale și a drepturilor lucrătorilor și prin participarea la viața democratică.

| 1.5 | Trebuie acordată atenție specială condiției dramatice și îngrijorătoare a femeii în toate țările din regiune, lipsite de cele mai elementare drepturi. Drepturilor femeilor și protejării acestora ar trebui să li se acorde mai multă importanță în toate aspectele legate de relațiile dintre UE și regiunea Pacificului. Nivelul ridicat al violenței de gen și nivelul scăzut al prezenței femeilor în procesul decizional și în vârful ierarhiei profesionale sunt aspecte ce preocupă CESE și îi îngrijorează pe partenerii săi și care ar trebui să joace un rol mai semnificativ în documentul Comisiei și în viitoarele activități ale acesteia. |
| --- | --- |

1.5

Trebuie acordată atenție specială condiției dramatice și îngrijorătoare a femeii în toate țările din regiune, lipsite de cele mai elementare drepturi. Drepturilor femeilor și protejării acestora ar trebui să li se acorde mai multă importanță în toate aspectele legate de relațiile dintre UE și regiunea Pacificului. Nivelul ridicat al violenței de gen și nivelul scăzut al prezenței femeilor în procesul decizional și în vârful ierarhiei profesionale sunt aspecte ce preocupă CESE și îi îngrijorează pe partenerii săi și care ar trebui să joace un rol mai semnificativ în documentul Comisiei și în viitoarele activități ale acesteia.

| 1.6 | Pentru CESE, rămâne fundamentală dezvoltarea partenerilor sociali și a societății civile în ansamblul său în această regiune, ca și în alte zone interesate de acordurile încheiate cu UE. În acest scop, este esențial să se promoveze și să se aplice instrumentele corespunzătoare, care permit atingerea acestui obiectiv. Deși este conștient de dificultățile legate de situația geografică ce limitează și relațiile bilaterale structurate, CESE consideră că este utilă în special crearea unei rețele și a unui comitet mixt la nivel teritorial, național sau – dacă se poate – la nivelul întregii regiuni. Aceste instrumente de participare ar trebui să înlesnească implicarea activă a partenerilor sociali și a societății civile în toate etapele de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a acordurilor. Acesta ar trebui să devină un principiu efectiv. Este de dorit o inițiativă directă, care să favorizeze apariția unui adevărat CES în regiune, pentru a înlesni dialogul social și civil și pentru a îmbunătăți consolidarea capacităților tuturor actorilor locali, prevăzând finanțări specifice. |
| --- | --- |

1.6

Pentru CESE, rămâne fundamentală dezvoltarea partenerilor sociali și a societății civile în ansamblul său în această regiune, ca și în alte zone interesate de acordurile încheiate cu UE. În acest scop, este esențial să se promoveze și să se aplice instrumentele corespunzătoare, care permit atingerea acestui obiectiv. Deși este conștient de dificultățile legate de situația geografică ce limitează și relațiile bilaterale structurate, CESE consideră că este utilă în special crearea unei rețele și a unui comitet mixt la nivel teritorial, național sau – dacă se poate – la nivelul întregii regiuni. Aceste instrumente de participare ar trebui să înlesnească implicarea activă a partenerilor sociali și a societății civile în toate etapele de elaborare, punere în aplicare și monitorizare a acordurilor. Acesta ar trebui să devină un principiu efectiv. Este de dorit o inițiativă directă, care să favorizeze apariția unui adevărat CES în regiune, pentru a înlesni dialogul social și civil și pentru a îmbunătăți consolidarea capacităților tuturor actorilor locali, prevăzând finanțări specifice.

| 1.7 | În opinia CESE, trebuie acordată prioritate atât coordonării diverselor acțiuni ale UE de către diferitele direcții ale Comisiei Europene implicate în programe și de către SEAE, cât și participării OMC în regiune. Coordonarea este esențială, în condițiile în care țările respective dispun de administrații publice de dimensiuni reduse. Această orientare poate reprezenta o oportunitate de acțiune decisivă a SEAE, în speranța că UE își va consolida acțiunea de politică externă, prin îmbunătățirea coordonării dintre statele membre. |
| --- | --- |

1.7

În opinia CESE, trebuie acordată prioritate atât coordonării diverselor acțiuni ale UE de către diferitele direcții ale Comisiei Europene implicate în programe și de către SEAE, cât și participării OMC în regiune. Coordonarea este esențială, în condițiile în care țările respective dispun de administrații publice de dimensiuni reduse. Această orientare poate reprezenta o oportunitate de acțiune decisivă a SEAE, în speranța că UE își va consolida acțiunea de politică externă, prin îmbunătățirea coordonării dintre statele membre.

| 1.8 | Comunicarea Comisiei Europene evidențiază cu insistență aspectele legate de climă. Cu toate acestea, CESE constată că dezvoltarea economică este esențială pentru a face față problemelor climatice. În vederea garantării unei creșteri incluzive, durabile și integrate în favoarea dezvoltării regiunii, CESE consideră că este fundamental să se garanteze coerența dintre politicile de dezvoltare și măsurile de protecție a mediului, ca și în alte sectoare, precum comerțul, pescuitul, agricultura, securitatea alimentară, cercetarea și sprijinirea drepturilor omului și a democrației. Criteriile de alocare a ajutoarelor trebuie să se bazeze pe indicatori bine definiți și prestabiliți, inclusiv pentru monitorizarea ulterioară a programelor, prin coordonarea diverșilor donatori. |
| --- | --- |

1.8

Comunicarea Comisiei Europene evidențiază cu insistență aspectele legate de climă. Cu toate acestea, CESE constată că dezvoltarea economică este esențială pentru a face față problemelor climatice. În vederea garantării unei creșteri incluzive, durabile și integrate în favoarea dezvoltării regiunii, CESE consideră că este fundamental să se garanteze coerența dintre politicile de dezvoltare și măsurile de protecție a mediului, ca și în alte sectoare, precum comerțul, pescuitul, agricultura, securitatea alimentară, cercetarea și sprijinirea drepturilor omului și a democrației. Criteriile de alocare a ajutoarelor trebuie să se bazeze pe indicatori bine definiți și prestabiliți, inclusiv pentru monitorizarea ulterioară a programelor, prin coordonarea diverșilor donatori.

| 1.9 | CESE este de acord cu propunerea de a distinge între țările ACP și țările de peste mări, ținând seama de diversele contexte instituționale și de dezvoltare ale fiecărei țări, pentru a optimiza posibilitățile de integrare în regiune. Se cuvine evaluată și situația teritoriilor de peste mări, care sunt mai dezvoltate decât celelalte țări și care beneficiază deja de Fondul european de dezvoltare și de asistență bilaterală. Aceste măsuri ar trebui coordonate cu programele destinate celorlalte țări din regiune. Aceste teritorii ar putea reprezenta un punct de referință important pentru diseminarea drepturilor, valorilor și bunelor practici din politicile europene concentrate pe creșterea incluzivă. |
| --- | --- |

1.9

CESE este de acord cu propunerea de a distinge între țările ACP și țările de peste mări, ținând seama de diversele contexte instituționale și de dezvoltare ale fiecărei țări, pentru a optimiza posibilitățile de integrare în regiune. Se cuvine evaluată și situația teritoriilor de peste mări, care sunt mai dezvoltate decât celelalte țări și care beneficiază deja de Fondul european de dezvoltare și de asistență bilaterală. Aceste măsuri ar trebui coordonate cu programele destinate celorlalte țări din regiune. Aceste teritorii ar putea reprezenta un punct de referință important pentru diseminarea drepturilor, valorilor și bunelor practici din politicile europene concentrate pe creșterea incluzivă.

| 1.10 | În ceea ce privește acordurile comerciale, în ciuda dificultăților actuale, ar fi oportună orientarea către un acord regional care să depășească acordurile bilaterale, ținând totuși seama de faptul că, cu excepția sectorului pescuitului, este vorba de mici entități economice din punctul de vedere al schimburilor. |
| --- | --- |

1.10

În ceea ce privește acordurile comerciale, în ciuda dificultăților actuale, ar fi oportună orientarea către un acord regional care să depășească acordurile bilaterale, ținând totuși seama de faptul că, cu excepția sectorului pescuitului, este vorba de mici entități economice din punctul de vedere al schimburilor.

| 1.11 | De asemenea, CESE consideră că ar fi bine ca UE să urmărească cu atenție negocierile privind drepturile maritime legate de PLATOUL CONTINENTAL, care au loc în cadrul comisiei competente a ONU, în special în ceea ce privește regiunea care face obiectul prezentului aviz. |
| --- | --- |

1.11

De asemenea, CESE consideră că ar fi bine ca UE să urmărească cu atenție negocierile privind drepturile maritime legate de PLATOUL CONTINENTAL, care au loc în cadrul comisiei competente a ONU, în special în ceea ce privește regiunea care face obiectul prezentului aviz.

2.   Introducere

| 2.1 | După cum se cunoaște, UE a încheiat diverse acorduri de parteneriat cu regiunea Pacificului. Acest nou parteneriat se referă la 15 țări insulare independente (1), 4 țări și teritorii de peste mări (TTPM) (2), la Forumul insulelor din Pacific (PIF) și la Australia și Noua Zeelandă, care figurează printre principalii membri ai Forumului și sunt parteneri ce împărtășesc aceleași principii. În conformitate cu strategia din 2006, UE are ca scop consolidarea rolului său în regiune, atât pentru că este al doilea donator (după Australia), cât și pentru a contribui la dezvoltarea economică și socială a întregii zone, recunoscând totodată necesitatea de a asigura deplina respectare a drepturilor și consolidarea instituțiilor democratice. |
| --- | --- |

2.1

După cum se cunoaște, UE a încheiat diverse acorduri de parteneriat cu regiunea Pacificului. Acest nou parteneriat se referă la 15 țări insulare independente (1), 4 țări și teritorii de peste mări (TTPM) (2), la Forumul insulelor din Pacific (PIF) și la Australia și Noua Zeelandă, care figurează printre principalii membri ai Forumului și sunt parteneri ce împărtășesc aceleași principii. În conformitate cu strategia din 2006, UE are ca scop consolidarea rolului său în regiune, atât pentru că este al doilea donator (după Australia), cât și pentru a contribui la dezvoltarea economică și socială a întregii zone, recunoscând totodată necesitatea de a asigura deplina respectare a drepturilor și consolidarea instituțiilor democratice.

| 2.2 | Pe baza Acordului de la Cotonou (UE-ACP), UE își propune prin comunicarea de față să își concentreze acțiunea în regiunea Pacificului pe câteva obiective fundamentale, în conformitate cu programul său pentru schimbare (3):






  — | promovarea coerenței dintre politicile de dezvoltare și măsurile de protecție a mediului și celelalte politici ale UE, în sectoare precum comerțul, mediul, pescuitul și cercetarea, pe de o parte, și sprijinirea recunoașterii și respectarea deplină a drepturilor omului și a democrației, pe de altă parte; |
| --- | --- | --- |

2.2

Pe baza Acordului de la Cotonou (UE-ACP), UE își propune prin comunicarea de față să își concentreze acțiunea în regiunea Pacificului pe câteva obiective fundamentale, în conformitate cu programul său pentru schimbare (3):

—

promovarea coerenței dintre politicile de dezvoltare și măsurile de protecție a mediului și celelalte politici ale UE, în sectoare precum comerțul, mediul, pescuitul și cercetarea, pe de o parte, și sprijinirea recunoașterii și respectarea deplină a drepturilor omului și a democrației, pe de altă parte;

| — | adaptarea și raționalizarea metodelor de alocare a asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) a UE, prevăzând finanțări mai substanțiale destinate combaterii riscului de schimbări climatice în regiunea Pacificului, pentru a spori valoarea adăugată globală, rezultatele, impactul și eficiența ajutoarelor; |
| --- | --- |

—

adaptarea și raționalizarea metodelor de alocare a asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) a UE, prevăzând finanțări mai substanțiale destinate combaterii riscului de schimbări climatice în regiunea Pacificului, pentru a spori valoarea adăugată globală, rezultatele, impactul și eficiența ajutoarelor;

| — | stimularea integrării regionale reușite a TTPM din Pacific și consolidarea capacității lor de a promova valorile UE și de a deveni catalizatori de creștere incluzivă și durabilă, în favoarea dezvoltării umane a regiunii; |
| --- | --- |

—

stimularea integrării regionale reușite a TTPM din Pacific și consolidarea capacității lor de a promova valorile UE și de a deveni catalizatori de creștere incluzivă și durabilă, în favoarea dezvoltării umane a regiunii;

| — | definirea, împreună cu țările din Pacific, a unei agende constructive, care să cuprindă aspecte de interes comun în cadrul ONU și al altor foruri internaționale; |
| --- | --- |

—

definirea, împreună cu țările din Pacific, a unei agende constructive, care să cuprindă aspecte de interes comun în cadrul ONU și al altor foruri internaționale;

| — | unirea forțelor UE și ale partenerilor ce împărtășesc aceleași valori, pentru abordarea mizelor fundamentale în domeniul drepturilor omului și pentru a contribui la consolidarea procesului democratic în întreaga regiune. |
| --- | --- |

—

unirea forțelor UE și ale partenerilor ce împărtășesc aceleași valori, pentru abordarea mizelor fundamentale în domeniul drepturilor omului și pentru a contribui la consolidarea procesului democratic în întreaga regiune.

Recunoscută de partenerii și interlocutorii locali ca lider în combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora, UE dorește să-și consolideze în mod responsabil prezența în regiune.

| 2.3 | Cele mai multe dintre statele și teritoriile insulare reprezintă totuși o regiune restrânsă din punctul de vedere al populației, însă mare ca întindere și eterogenă, confruntată cu numeroase probleme din cauza situației geografice specifice, regiunea în ansamblu fiind fragilă și delicată, unită însă, între altele, de ecosistemul său marin, care rămâne totuși o valoare unică, ce merită atenție și trebuie apărată. |
| --- | --- |

2.3

Cele mai multe dintre statele și teritoriile insulare reprezintă totuși o regiune restrânsă din punctul de vedere al populației, însă mare ca întindere și eterogenă, confruntată cu numeroase probleme din cauza situației geografice specifice, regiunea în ansamblu fiind fragilă și delicată, unită însă, între altele, de ecosistemul său marin, care rămâne totuși o valoare unică, ce merită atenție și trebuie apărată.

| 2.4 | Nu este vorba de un obiectiv ușor de atins, și nu doar din motivele indicate în comunicare, ci și din cauza limitelor impuse de criza economică politicii externe a Uniunii și care ar putea afecta și viitorul acord de la Cotonou, după 2020. În schimb, așezarea geografică a acestor țări le conferă un atu strategic pentru UE, dată fiind vecinătatea lor cu state precum China și Japonia. În acest scop, ar fi foarte utilă implicarea TTPM și utilizarea lor în mai mare măsură pentru diseminarea politicilor și la punerea în aplicare a programelor și a culturii juridice a UE, ceea ce ar reprezenta beneficii reciproce de netăgăduit. |
| --- | --- |

2.4

Nu este vorba de un obiectiv ușor de atins, și nu doar din motivele indicate în comunicare, ci și din cauza limitelor impuse de criza economică politicii externe a Uniunii și care ar putea afecta și viitorul acord de la Cotonou, după 2020. În schimb, așezarea geografică a acestor țări le conferă un atu strategic pentru UE, dată fiind vecinătatea lor cu state precum China și Japonia. În acest scop, ar fi foarte utilă implicarea TTPM și utilizarea lor în mai mare măsură pentru diseminarea politicilor și la punerea în aplicare a programelor și a culturii juridice a UE, ceea ce ar reprezenta beneficii reciproce de netăgăduit.

3.   Aspecte pozitive

| 3.1 | Se acordă atenție impactului schimbărilor climatice și gravelor sale repercusiuni în toată regiunea, atât din perspectiva stabilității ecosistemului (a cărui existență chiar poate fi amenințată), cât și din cea a riscului de sporire a dezechilibrelor în dezvoltarea durabilă a țărilor implicate (din punct de vedere strict economic și bugetar, dar și politic și social), cu un efect de multiplicare a riscurilor care limitează și realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) ale ONU. |
| --- | --- |

3.1

Se acordă atenție impactului schimbărilor climatice și gravelor sale repercusiuni în toată regiunea, atât din perspectiva stabilității ecosistemului (a cărui existență chiar poate fi amenințată), cât și din cea a riscului de sporire a dezechilibrelor în dezvoltarea durabilă a țărilor implicate (din punct de vedere strict economic și bugetar, dar și politic și social), cu un efect de multiplicare a riscurilor care limitează și realizarea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) ale ONU.

| 3.2 | Se acordă atenție necesității unor acțiuni integrate ale diverșilor actori internaționali angajați în acordarea de asistență (atât bilaterală, cât și multilaterală), în prezent prea fragmentată și, din acest motiv, nu pe deplin eficientă. Trebuie valorificate instrumentele financiare adoptate și efectele ajutoarelor. |
| --- | --- |

3.2

Se acordă atenție necesității unor acțiuni integrate ale diverșilor actori internaționali angajați în acordarea de asistență (atât bilaterală, cât și multilaterală), în prezent prea fragmentată și, din acest motiv, nu pe deplin eficientă. Trebuie valorificate instrumentele financiare adoptate și efectele ajutoarelor.

| 3.3 | Este afirmată în comunicare necesitatea coordonării cu instituțiile internaționale și se face referire în special la Națiunile Unite în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice. |
| --- | --- |

3.3

Este afirmată în comunicare necesitatea coordonării cu instituțiile internaționale și se face referire în special la Națiunile Unite în ceea ce privește impactul schimbărilor climatice.

| 3.4 | Se acordă atenție cooperării regionale și necesității de a intensifica programele sectoriale și planurile de dezvoltare sprijinite de organizațiile regionale (sau chiar de a elabora altele), pentru a favoriza o abordare integrată a ajutoarelor și a gestionării acestora, pe lângă strategiile de dezvoltare a regiunii. |
| --- | --- |

3.4

Se acordă atenție cooperării regionale și necesității de a intensifica programele sectoriale și planurile de dezvoltare sprijinite de organizațiile regionale (sau chiar de a elabora altele), pentru a favoriza o abordare integrată a ajutoarelor și a gestionării acestora, pe lângă strategiile de dezvoltare a regiunii.

| 3.5 | Este evidențiată importanța dialogului cu actorii instituționali locali, pentru a defini programele de asistență și de a partaja responsabilitățile în ceea ce privește punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

3.5

Este evidențiată importanța dialogului cu actorii instituționali locali, pentru a defini programele de asistență și de a partaja responsabilitățile în ceea ce privește punerea lor în aplicare.

| 3.6 | Se acordă atenție îmbunătățirii eficienței intervențiilor, evidențiindu-se necesitatea de a prevedea, împreună cu țările beneficiare, mecanisme comune de monitorizare, gestionare și punere în aplicare a acestora. În acest sens, ar fi necesară îmbunătățirea informării specifice. |
| --- | --- |

3.6

Se acordă atenție îmbunătățirii eficienței intervențiilor, evidențiindu-se necesitatea de a prevedea, împreună cu țările beneficiare, mecanisme comune de monitorizare, gestionare și punere în aplicare a acestora. În acest sens, ar fi necesară îmbunătățirea informării specifice.

| 3.7 | Sunt analizate modalitățile de alocare a ajutoarelor de către donatorii de fonduri multilaterali și bilaterali și se exprimă angajamentul de a adapta modalitățile de atribuire a ajutoarelor, astfel încât să se țină seama de dificultățile întâmpinate de micile administrații ale statelor și teritoriilor insulare din Pacific. Este menționată dificultatea țărilor beneficiare în a integra ajutoarele în programele naționale de dezvoltare, ceea ce presupune intervenții de îmbunătățire a consolidării capacităților instituțiilor naționale (capacity building). |
| --- | --- |

3.7

Sunt analizate modalitățile de alocare a ajutoarelor de către donatorii de fonduri multilaterali și bilaterali și se exprimă angajamentul de a adapta modalitățile de atribuire a ajutoarelor, astfel încât să se țină seama de dificultățile întâmpinate de micile administrații ale statelor și teritoriilor insulare din Pacific. Este menționată dificultatea țărilor beneficiare în a integra ajutoarele în programele naționale de dezvoltare, ceea ce presupune intervenții de îmbunătățire a consolidării capacităților instituțiilor naționale (capacity building).

| 3.8 | Se exprimă îngrijorare pentru situațiile de încălcare a drepturilor fundamentale în Fiji, pe care Comisia dorește să le urmărească îndeaproape, însă fără a se referi în mod specific la o altă eventuală condiționare a alocării fondurilor. |
| --- | --- |

3.8

Se exprimă îngrijorare pentru situațiile de încălcare a drepturilor fundamentale în Fiji, pe care Comisia dorește să le urmărească îndeaproape, însă fără a se referi în mod specific la o altă eventuală condiționare a alocării fondurilor.

4.   Aspecte critice

| 4.1 | În general, comunicarea Comisiei nu indică în mod clar cum înțelege UE să cerceteze și să îmbunătățească intervențiile (în afara obiectivelor pe termen scurt, importante, desigur, dar care nu sunt suficiente pentru a influența dezvoltarea durabilă a regiunii). Este vorba de o regiune specifică, vastă, cu numeroase state mici și foarte mici din punctul de vedere al populației, dar întinse geografic, țări ce au abordări și concepții diferite în ceea ce privește necesitatea măsurilor de dezvoltare durabilă pe termen lung, viziuni diferite asupra regulilor ce trebuie aplicate la nivel național și în apele teritoriale și internaționale ce delimitează granițele dintre aceste țări. |
| --- | --- |

4.1

În general, comunicarea Comisiei nu indică în mod clar cum înțelege UE să cerceteze și să îmbunătățească intervențiile (în afara obiectivelor pe termen scurt, importante, desigur, dar care nu sunt suficiente pentru a influența dezvoltarea durabilă a regiunii). Este vorba de o regiune specifică, vastă, cu numeroase state mici și foarte mici din punctul de vedere al populației, dar întinse geografic, țări ce au abordări și concepții diferite în ceea ce privește necesitatea măsurilor de dezvoltare durabilă pe termen lung, viziuni diferite asupra regulilor ce trebuie aplicate la nivel național și în apele teritoriale și internaționale ce delimitează granițele dintre aceste țări.

| 4.2 | CESE consideră că este necesară o abordare integrată și pe termen lung, cu o responsabilitate partajată între toți actorii prezenți în regiune, fie că este vorba de instituții internaționale, de alte țări sau de actori locali. Propunerea de parteneriat a Comisiei va trebui să țină seama de negocierea privind revizuirea noului buget al Uniunii, de noile priorități ce vor fi indicate în Obiectivele de dezvoltare ale mileniului după 2015 și de procesul de renegociere a Acordului de la Cotonou. |
| --- | --- |

4.2

CESE consideră că este necesară o abordare integrată și pe termen lung, cu o responsabilitate partajată între toți actorii prezenți în regiune, fie că este vorba de instituții internaționale, de alte țări sau de actori locali. Propunerea de parteneriat a Comisiei va trebui să țină seama de negocierea privind revizuirea noului buget al Uniunii, de noile priorități ce vor fi indicate în Obiectivele de dezvoltare ale mileniului după 2015 și de procesul de renegociere a Acordului de la Cotonou.

| 4.3 | În ceea ce privește obiectivele indicate, ar fi util să se țină seama mai mult de dezvoltarea integrată a regiunii Pacificului, de politicile de dezvoltare și de domeniile de intervenție. Astfel, de exemplu, agricultura și securitatea alimentară nu sunt menționate decât în contextul repercusiunilor schimbărilor climatice în regiune. Agricultura stă la baza viabilității zonelor rurale. Chiar dacă agricultura este una de subzistență – doar producția de trestie de zahăr și de ulei de palmier are o anumită pondere la export –, se pune problema gestionării resurselor naturale și a utilizării durabile a pământului și a agriculturii. Se observă că, în urma revizuirii din 2006 a politicii europene privind zahărul, unele țări interesate și-au pierdut poziția privilegiată, cu consecința pierderii de locuri de muncă. |
| --- | --- |

4.3

În ceea ce privește obiectivele indicate, ar fi util să se țină seama mai mult de dezvoltarea integrată a regiunii Pacificului, de politicile de dezvoltare și de domeniile de intervenție. Astfel, de exemplu, agricultura și securitatea alimentară nu sunt menționate decât în contextul repercusiunilor schimbărilor climatice în regiune. Agricultura stă la baza viabilității zonelor rurale. Chiar dacă agricultura este una de subzistență – doar producția de trestie de zahăr și de ulei de palmier are o anumită pondere la export –, se pune problema gestionării resurselor naturale și a utilizării durabile a pământului și a agriculturii. Se observă că, în urma revizuirii din 2006 a politicii europene privind zahărul, unele țări interesate și-au pierdut poziția privilegiată, cu consecința pierderii de locuri de muncă.

| 4.4 | Comunicarea își concentrează atenția în principal asupra riscurilor legate de schimbările climatice, această temă fiind vitală pentru însăși supraviețuirea anumitor țări și a ecosistemului (ridicarea nivelului apei, dispariția pădurilor, infestarea pânzelor freatice cu ape sărate, creșterea temperaturii mării etc.). În consecință, Comisia propune alocarea resurselor în principal în acest sector. Ar trebui mai degrabă dezvoltate anumite programe integrate și coerente de dezvoltare durabilă și de creștere, însoțite de angajamente clare din partea țărilor beneficiare. În acest scop, ar fi pozitivă și participarea sectorului privat, în special a IMM-urilor. |
| --- | --- |

4.4

Comunicarea își concentrează atenția în principal asupra riscurilor legate de schimbările climatice, această temă fiind vitală pentru însăși supraviețuirea anumitor țări și a ecosistemului (ridicarea nivelului apei, dispariția pădurilor, infestarea pânzelor freatice cu ape sărate, creșterea temperaturii mării etc.). În consecință, Comisia propune alocarea resurselor în principal în acest sector. Ar trebui mai degrabă dezvoltate anumite programe integrate și coerente de dezvoltare durabilă și de creștere, însoțite de angajamente clare din partea țărilor beneficiare. În acest scop, ar fi pozitivă și participarea sectorului privat, în special a IMM-urilor.

| 4.5 | CESE consideră necesară o abordare strategică integrată a asistenței, iar comunicarea reprezintă un bun început. Trebuie încurajată cooperarea dintre diversele direcții generale ale Comisiei, în special DG DEVCO, DG MARE, DG Comerț, DG SANCO, DG RTD și SEAE. În prezent, în ciuda progreselor realizate, lucrările acestora ar trebui mai bine coordonate (4), pentru a asigura o mai mare coerență a politicilor UE. |
| --- | --- |

4.5

CESE consideră necesară o abordare strategică integrată a asistenței, iar comunicarea reprezintă un bun început. Trebuie încurajată cooperarea dintre diversele direcții generale ale Comisiei, în special DG DEVCO, DG MARE, DG Comerț, DG SANCO, DG RTD și SEAE. În prezent, în ciuda progreselor realizate, lucrările acestora ar trebui mai bine coordonate (4), pentru a asigura o mai mare coerență a politicilor UE.

| 4.6 | În special sectorul pescuitului, esențial pentru toate țările din Pacific, dar și – având în vedere nivelul ridicat al exporturilor (mai ales de ton) în statele sale membre – pentru UE, ar trebui să fie luat mai mult în considerare în contextul măsurilor luate, din cauza necesității de a menține în prezent durabilitatea producției și a ecosistemului, prin evitarea supraexploatării, care ar putea compromite pescuitul în viitor. CESE salută măsurile luate de UE în domeniul combaterii pescuitului ilegal, prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). Pe baza acestui regulament, Comisia a trimis o notificare pe adresa a două țări din regiune (Vanuatu și Fiji), cu privire la faptul că ar putea fi considerate țări terțe necooperante în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat. |
| --- | --- |

4.6

În special sectorul pescuitului, esențial pentru toate țările din Pacific, dar și – având în vedere nivelul ridicat al exporturilor (mai ales de ton) în statele sale membre – pentru UE, ar trebui să fie luat mai mult în considerare în contextul măsurilor luate, din cauza necesității de a menține în prezent durabilitatea producției și a ecosistemului, prin evitarea supraexploatării, care ar putea compromite pescuitul în viitor. CESE salută măsurile luate de UE în domeniul combaterii pescuitului ilegal, prin aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN). Pe baza acestui regulament, Comisia a trimis o notificare pe adresa a două țări din regiune (Vanuatu și Fiji), cu privire la faptul că ar putea fi considerate țări terțe necooperante în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat.

| 4.6.1 | Din aceste motive, Uniunea ar trebui să mențină regimurile preferențiale ACP, așa cum s-a întâmplat recent cu unele țări din regiune (5), chiar dacă, din punctul de vedere al UE, ar trebui să se țină seama de riscul denaturării concurenței în raport cu alți operatori din sector. |
| --- | --- |

4.6.1

Din aceste motive, Uniunea ar trebui să mențină regimurile preferențiale ACP, așa cum s-a întâmplat recent cu unele țări din regiune (5), chiar dacă, din punctul de vedere al UE, ar trebui să se țină seama de riscul denaturării concurenței în raport cu alți operatori din sector.

| 4.6.2 | CESE recunoaște dificultățile obiective din acest sector și salută cele trei acorduri de parteneriat privind pescuitul (FPA) încheiate cu Kiribati, Insulele Solomon și Statele Federate ale Microneziei, dar dorește să se ajungă la un acord global cu toate țările implicate în legătură cu regulile ce trebuie aplicate în apele teritoriale și internaționale din această regiune. |
| --- | --- |

4.6.2

CESE recunoaște dificultățile obiective din acest sector și salută cele trei acorduri de parteneriat privind pescuitul (FPA) încheiate cu Kiribati, Insulele Solomon și Statele Federate ale Microneziei, dar dorește să se ajungă la un acord global cu toate țările implicate în legătură cu regulile ce trebuie aplicate în apele teritoriale și internaționale din această regiune.

| 4.7 | În ceea ce privește coordonarea diverselor ajutoare destinate comerțului, menționată în comunicare, Comisia nu face nicio mențiune la activitățile OMC în regiune, deși șase dintre țările insulare din Pacific sunt membre ale acestei organizații și beneficiază de programe și facilități specifice. |
| --- | --- |

4.7

În ceea ce privește coordonarea diverselor ajutoare destinate comerțului, menționată în comunicare, Comisia nu face nicio mențiune la activitățile OMC în regiune, deși șase dintre țările insulare din Pacific sunt membre ale acestei organizații și beneficiază de programe și facilități specifice.

| 4.8 | Comerț (OMC): Fiji, Papua-Noua Guinee, Insulele Solomon, Tonga, Samoa și Vanuatu sunt țări membre ale OMC care, prin diverse acorduri de aderare, încearcă să asigure un sistem comercial stabil și integrat la nivel regional, pentru a capitaliza beneficiile și pentru a utiliza mai eficient resursele și economiile de scară. |
| --- | --- |

4.8

Comerț (OMC): Fiji, Papua-Noua Guinee, Insulele Solomon, Tonga, Samoa și Vanuatu sunt țări membre ale OMC care, prin diverse acorduri de aderare, încearcă să asigure un sistem comercial stabil și integrat la nivel regional, pentru a capitaliza beneficiile și pentru a utiliza mai eficient resursele și economiile de scară.

| 4.8.1 | OMC s-a străduit să înființeze în 2004 un birou de reprezentare la Geneva a Forumului insulelor din Pacific (Pacific Islands Forum Representative Office), obiectivul fiind de a facilita îmbunătățirea integrării sistemelor administrative și de a promova consolidarea capacităților (capacity building) în ceea ce privește comerțul și agenda multilaterală, vitale pentru aceste mici economii. |
| --- | --- |

4.8.1

OMC s-a străduit să înființeze în 2004 un birou de reprezentare la Geneva a Forumului insulelor din Pacific (Pacific Islands Forum Representative Office), obiectivul fiind de a facilita îmbunătățirea integrării sistemelor administrative și de a promova consolidarea capacităților (capacity building) în ceea ce privește comerțul și agenda multilaterală, vitale pentru aceste mici economii.

| 4.8.2 | Cu atât mai util ar fi ca Uniunea Europeană, inclusiv pe baza Acordului de la Cotonou reînnoit, să stabilească relații strânse și structurate cu biroul de reprezentare de la Geneva și cu OMC. O abordare coordonată este esențială, cu atât mai mult cu cât administrațiile publice din numeroase astfel de țări au dimensiuni reduse. Această abordare ar permite coordonarea inițiativelor de sprijinire a acestor economii și a programelor de asistență tehnică deja operaționale, dar necoordonate la nivel multilateral. La toate acestea, se adaugă o lungă perioadă de creștere economică redusă și instabilă, cu enorme diferențe între țări – Papua-Noua Guinee și Insulele Solomon au beneficiat de o rată a creșterii mai ridicată, datorită prețului produselor de bază, în timp ce Fiji și Samoa, cu economii mai slabe, au trebuit să facă față efectelor dezastrelor naturale (6). |
| --- | --- |

4.8.2

Cu atât mai util ar fi ca Uniunea Europeană, inclusiv pe baza Acordului de la Cotonou reînnoit, să stabilească relații strânse și structurate cu biroul de reprezentare de la Geneva și cu OMC. O abordare coordonată este esențială, cu atât mai mult cu cât administrațiile publice din numeroase astfel de țări au dimensiuni reduse. Această abordare ar permite coordonarea inițiativelor de sprijinire a acestor economii și a programelor de asistență tehnică deja operaționale, dar necoordonate la nivel multilateral. La toate acestea, se adaugă o lungă perioadă de creștere economică redusă și instabilă, cu enorme diferențe între țări – Papua-Noua Guinee și Insulele Solomon au beneficiat de o rată a creșterii mai ridicată, datorită prețului produselor de bază, în timp ce Fiji și Samoa, cu economii mai slabe, au trebuit să facă față efectelor dezastrelor naturale (6).

| 4.8.3 | În plus, ar trebui acordată atenție specială dezvoltării IMM-urilor și creării unor servicii de asistență regională pentru IMM-uri, care ar trebui solicitate și stabilite la nivel multilateral, mulțumită resurselor și programelor existente ale OMC, FMI și Băncii Mondiale, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea rurală. |
| --- | --- |

4.8.3

În plus, ar trebui acordată atenție specială dezvoltării IMM-urilor și creării unor servicii de asistență regională pentru IMM-uri, care ar trebui solicitate și stabilite la nivel multilateral, mulțumită resurselor și programelor existente ale OMC, FMI și Băncii Mondiale, inclusiv în ceea ce privește dezvoltarea rurală.

| 4.9 | Pe bună dreptate, comunicarea Comisiei Europene menționează riscurile sociale induse de slaba dezvoltare economică a acestor insule, ratele de emigrare a mâinii de lucru calificate, care nu găsește locuri de muncă în propria regiune, și consecințele sociale ale schimbărilor climatice. Conform datelor Băncii Mondiale, Insulele Solomon, Vanuatu, Samoa, Kiribati, Timorul de Est și Tuvalu fac parte din grupul țărilor cel mai puțin dezvoltate (Least Developed Countries – LDC), cu rate de sărăcie ridicate. În Papua-Noua Guinee, cea mai mare dintre țările Pacificului, mai bine de 40 % din populație trăiește sub pragul sărăciei. Aceste aspecte influențează îndeplinirea ODM și necesită măsuri coordonate la nivel internațional. Comunicarea nu menționează însă lucrările diverselor agenții ale ONU care sprijină dezvoltarea economică și socială. |
| --- | --- |

4.9

Pe bună dreptate, comunicarea Comisiei Europene menționează riscurile sociale induse de slaba dezvoltare economică a acestor insule, ratele de emigrare a mâinii de lucru calificate, care nu găsește locuri de muncă în propria regiune, și consecințele sociale ale schimbărilor climatice. Conform datelor Băncii Mondiale, Insulele Solomon, Vanuatu, Samoa, Kiribati, Timorul de Est și Tuvalu fac parte din grupul țărilor cel mai puțin dezvoltate (Least Developed Countries – LDC), cu rate de sărăcie ridicate. În Papua-Noua Guinee, cea mai mare dintre țările Pacificului, mai bine de 40 % din populație trăiește sub pragul sărăciei. Aceste aspecte influențează îndeplinirea ODM și necesită măsuri coordonate la nivel internațional. Comunicarea nu menționează însă lucrările diverselor agenții ale ONU care sprijină dezvoltarea economică și socială.

| 4.9.1 | Diversele programe ale agențiilor Națiunilor Unite sunt indispensabile și ar trebui încurajate de Comisie, în măsura în care ajută la crearea acestei conștientizări necesare și la consolidarea capacităților (capacity building), în vederea absorbției și sporirii asistenței diverșilor donatori, inclusiv a UE. De asemenea, direcția este cea a unei responsabilizări sporite din partea instituțiilor și a partenerilor sociali și civili de la nivel național, încurajând crearea unor instituții democratice participative. |
| --- | --- |

4.9.1

Diversele programe ale agențiilor Națiunilor Unite sunt indispensabile și ar trebui încurajate de Comisie, în măsura în care ajută la crearea acestei conștientizări necesare și la consolidarea capacităților (capacity building), în vederea absorbției și sporirii asistenței diverșilor donatori, inclusiv a UE. De asemenea, direcția este cea a unei responsabilizări sporite din partea instituțiilor și a partenerilor sociali și civili de la nivel național, încurajând crearea unor instituții democratice participative.

5.   Drepturi și democrație, libertăți sindicale, situația din Fiji

| 5.1 | Insulele din Pacific sunt considerate de instituțiile financiare internaționale ca înscriindu-se între cele mai defavorizate din lume, izolate, subpopulate, cu o puternică tendință de migrare, cu niveluri modeste de instruire și formare și cu enorme lacune de competențe specifice în comerț și în activitatea economică internațională. |
| --- | --- |

5.1

Insulele din Pacific sunt considerate de instituțiile financiare internaționale ca înscriindu-se între cele mai defavorizate din lume, izolate, subpopulate, cu o puternică tendință de migrare, cu niveluri modeste de instruire și formare și cu enorme lacune de competențe specifice în comerț și în activitatea economică internațională.

| 5.1.1 | În special situația tinerilor pare foarte problematică, din cauza diverșilor factori precum izolarea geografică, limitele dezvoltării economice (economii mici, puțin integrate între ele și piețe interne limitate) sau dinamicile geografice caracterizate printr-o creștere rapidă a mâinii de lucru tinere (7). Australia a lansat un program de asistență adresat celor mai defavorizați lucrători sezonieri din țările Pacificului Este vorba de o măsură în aceeași direcție, care ar trebui promovată și orientată și către celelalte țări din regiune. |
| --- | --- |

5.1.1

În special situația tinerilor pare foarte problematică, din cauza diverșilor factori precum izolarea geografică, limitele dezvoltării economice (economii mici, puțin integrate între ele și piețe interne limitate) sau dinamicile geografice caracterizate printr-o creștere rapidă a mâinii de lucru tinere (7). Australia a lansat un program de asistență adresat celor mai defavorizați lucrători sezonieri din țările Pacificului Este vorba de o măsură în aceeași direcție, care ar trebui promovată și orientată și către celelalte țări din regiune.

| 5.1.2 | Condiția femeilor este dramatică și îngrijorătoare, din cauza extinderii fenomenului de exploatare și degradare și a progreselor foarte modeste în căutarea unor soluții eficiente. Femeile rămân foarte discriminate, atât din cauza participării aproape inexistente la piața oficială a muncii și la viața politică, cât și din pricina frecventelor încălcări ale drepturilor lor fundamentale, cu acte de violență persistente și răspândite în toate țările. Nu este vorba doar de o chestiune culturală, ci și de oferta de locuri de muncă, de integrare și de participare. Ar trebui menționat explicit planul de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în cadrul cooperării pentru dezvoltare (2010-2015), care necesită, între altele, utilizarea de indicatori preciși pentru evaluarea participării femeilor la instituțiile naționale. |
| --- | --- |

5.1.2

Condiția femeilor este dramatică și îngrijorătoare, din cauza extinderii fenomenului de exploatare și degradare și a progreselor foarte modeste în căutarea unor soluții eficiente. Femeile rămân foarte discriminate, atât din cauza participării aproape inexistente la piața oficială a muncii și la viața politică, cât și din pricina frecventelor încălcări ale drepturilor lor fundamentale, cu acte de violență persistente și răspândite în toate țările. Nu este vorba doar de o chestiune culturală, ci și de oferta de locuri de muncă, de integrare și de participare. Ar trebui menționat explicit planul de acțiune al UE privind egalitatea de gen și emanciparea femeilor în cadrul cooperării pentru dezvoltare (2010-2015), care necesită, între altele, utilizarea de indicatori preciși pentru evaluarea participării femeilor la instituțiile naționale.

| 5.2 | Respectarea drepturilor omului și a democrației sunt condiții sine qua non ale politicii de asistență și cooperare a UE. Printre acestea se numără drepturile sindicale, recunoscute la nivel internațional pe baza celor opt convenții fundamentale ale OIM. |
| --- | --- |

5.2

Respectarea drepturilor omului și a democrației sunt condiții sine qua non ale politicii de asistență și cooperare a UE. Printre acestea se numără drepturile sindicale, recunoscute la nivel internațional pe baza celor opt convenții fundamentale ale OIM.

| 5.3 | Și Acordul de la Cotonou recunoaște respectarea drepturilor omului și a instituțiilor democratice ca valoare fundamentală pentru crearea unei economii stabile și prospere. Din păcate, deși se referă la o strategie regională, comunicarea nu acordă destulă atenție actualelor încălcări grave ale acestor drepturi, în special în Fiji, care – după cum se știe – reprezintă a doua țară insulară din regiune ca întindere geografică și populație. |
| --- | --- |

5.3

Și Acordul de la Cotonou recunoaște respectarea drepturilor omului și a instituțiilor democratice ca valoare fundamentală pentru crearea unei economii stabile și prospere. Din păcate, deși se referă la o strategie regională, comunicarea nu acordă destulă atenție actualelor încălcări grave ale acestor drepturi, în special în Fiji, care – după cum se știe – reprezintă a doua țară insulară din regiune ca întindere geografică și populație.

| 5.4 | Într-adevăr, situația din Fiji este inacceptabilă: condus de o juntă militară după lovitura de stat din 2006, guvernul a lansat o campanie agresivă în 2011 pentru distrugerea mișcării sindicale și pentru a-i lipsi pe lucrătorii din Fiji de drepturile fundamentale, încălcând Convențiile 87 și 98 ale OIM, ratificate de guvern. Eliminarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, tortura și relele tratamente, violența la adresa femeilor și a minorilor, suprimarea celor mai elementare drepturi ale lucrătorilor fac din Fiji un caz emblematic pentru UE, care nu mai poate fi tolerat. În ciuda aplicării articolului 96 din Acordul de la Cotonou, CESE consideră că este nevoie să se intervină mai ferm în legătură cu situația din Fiji, mai ales din perspectiva alegerilor din 2014 și a procesului de elaborare a noii constituții. |
| --- | --- |

5.4

Într-adevăr, situația din Fiji este inacceptabilă: condus de o juntă militară după lovitura de stat din 2006, guvernul a lansat o campanie agresivă în 2011 pentru distrugerea mișcării sindicale și pentru a-i lipsi pe lucrătorii din Fiji de drepturile fundamentale, încălcând Convențiile 87 și 98 ale OIM, ratificate de guvern. Eliminarea libertății de exprimare, de asociere și de întrunire, tortura și relele tratamente, violența la adresa femeilor și a minorilor, suprimarea celor mai elementare drepturi ale lucrătorilor fac din Fiji un caz emblematic pentru UE, care nu mai poate fi tolerat. În ciuda aplicării articolului 96 din Acordul de la Cotonou, CESE consideră că este nevoie să se intervină mai ferm în legătură cu situația din Fiji, mai ales din perspectiva alegerilor din 2014 și a procesului de elaborare a noii constituții.

| 5.5 | Situația din Fiji a fost discutată din nou în cadrul Consiliului de administrație al OIM din noiembrie 2012, care a adoptat o rezoluție specifică, mai ales din cauza hotărârii luate recent de guvernul din Fiji de a expulza delegația OIM, aflată în misiune prin mandatul încredințat de Consiliul de administrație (8). UE nu are altă opțiune decât de a aborda această chestiune în mod coerent cu statele sale membre, care au condamnat această situație în cadrul OIM. |
| --- | --- |

5.5

Situația din Fiji a fost discutată din nou în cadrul Consiliului de administrație al OIM din noiembrie 2012, care a adoptat o rezoluție specifică, mai ales din cauza hotărârii luate recent de guvernul din Fiji de a expulza delegația OIM, aflată în misiune prin mandatul încredințat de Consiliul de administrație (8). UE nu are altă opțiune decât de a aborda această chestiune în mod coerent cu statele sale membre, care au condamnat această situație în cadrul OIM.

| 5.6 | Condițiile de acțiune ale societății civile în acest caz sunt dificile, aproape inexistente. Astfel, cele mai elementare drepturi ale societății civile sunt încălcate flagrant, în ciuda oricărui principiu democratic, iar CESE nu poate accepta temporizarea unei astfel de situații. Este necesar ca CESE să-și facă cunoscută poziția pe lângă celelalte instituții europene și să acționeze în consecință (9). |
| --- | --- |

5.6

Condițiile de acțiune ale societății civile în acest caz sunt dificile, aproape inexistente. Astfel, cele mai elementare drepturi ale societății civile sunt încălcate flagrant, în ciuda oricărui principiu democratic, iar CESE nu poate accepta temporizarea unei astfel de situații. Este necesar ca CESE să-și facă cunoscută poziția pe lângă celelalte instituții europene și să acționeze în consecință (9).

| 5.7 | Trebuie intervenit cu mai multă fermitate atât direct, cât și la nivel bilateral, în stabilirea condițiile de alocare a asistenței europene, afirmând că, în ceea ce privește drepturile, statele membre ale UE au o poziție comună și conformă cu principiile fondatoare ale UE, care nu se poate negocia. |
| --- | --- |

5.7

Trebuie intervenit cu mai multă fermitate atât direct, cât și la nivel bilateral, în stabilirea condițiile de alocare a asistenței europene, afirmând că, în ceea ce privește drepturile, statele membre ale UE au o poziție comună și conformă cu principiile fondatoare ale UE, care nu se poate negocia.

6.   Rolul partenerilor sociali și al societății civile

| 6.1 | Pentru CESE, participarea societății civile organizate rămâne elementul fundamental în jurul căruia se dezvoltă diversele forme de parteneriat, în vederea realizării obiectivelor coeziunii economice și sociale. Este vorba de un rol și mai important în domeniul drepturilor și al democrației, a căror respectare este o condiție sine qua non pentru a putea beneficia de pe urma politicii de asistență și cooperare a UE. |
| --- | --- |

6.1

Pentru CESE, participarea societății civile organizate rămâne elementul fundamental în jurul căruia se dezvoltă diversele forme de parteneriat, în vederea realizării obiectivelor coeziunii economice și sociale. Este vorba de un rol și mai important în domeniul drepturilor și al democrației, a căror respectare este o condiție sine qua non pentru a putea beneficia de pe urma politicii de asistență și cooperare a UE.

| 6.2 | Participarea societății civile organizate reprezintă și în această regiune un obiectiv prioritar, în ciuda unor limite obiective. Prima este reprezentată de configurația geografică specifică, de vulnerabilitatea insulelor și de dispersia populației, elemente care, în fapt, îngreunează mult exercitarea acestui drept. A doua îngrădire este legată de exercitarea democrației și de participarea activă a societății civile organizate la viața instituțiilor. |
| --- | --- |

6.2

Participarea societății civile organizate reprezintă și în această regiune un obiectiv prioritar, în ciuda unor limite obiective. Prima este reprezentată de configurația geografică specifică, de vulnerabilitatea insulelor și de dispersia populației, elemente care, în fapt, îngreunează mult exercitarea acestui drept. A doua îngrădire este legată de exercitarea democrației și de participarea activă a societății civile organizate la viața instituțiilor.

| 6.3 | Oricum ar fi, CESE solicită să se facă tot posibilul pentru a-i asocia pe reprezentanții comunităților locale la identificarea, realizarea și monitorizarea proiectelor europene, în special a celor legate de protecția mediului, de dialogul social și civil, de dezvoltare și de apărarea drepturilor și a democrației. |
| --- | --- |

6.3

Oricum ar fi, CESE solicită să se facă tot posibilul pentru a-i asocia pe reprezentanții comunităților locale la identificarea, realizarea și monitorizarea proiectelor europene, în special a celor legate de protecția mediului, de dialogul social și civil, de dezvoltare și de apărarea drepturilor și a democrației.

| 6.4 | CESE solicită crearea în cel mai scurt timp a unui parteneriat UE–Pacific, în cadrul căruia să fie prezentă societatea civilă organizată, astfel încât să fie abordate mai eficient toate problemele regiunii (10), și care să prevadă înființarea unui comitet ad-hoc de monitorizare a programelor, ca element fundamental al participării. |
| --- | --- |

6.4

CESE solicită crearea în cel mai scurt timp a unui parteneriat UE–Pacific, în cadrul căruia să fie prezentă societatea civilă organizată, astfel încât să fie abordate mai eficient toate problemele regiunii (10), și care să prevadă înființarea unui comitet ad-hoc de monitorizare a programelor, ca element fundamental al participării.

7.   Acțiuni recomandate în comunicare: observații

| 7.1 | Acțiunile recomandate de UE, care pun accentul pe chestiunea riscului indus de schimbările climatice din Pacific, nu pot fi împărtășite decât în parte, dat fiind că lipsește o abordare integrată a dezvoltării durabile în regiune. |
| --- | --- |

7.1

Acțiunile recomandate de UE, care pun accentul pe chestiunea riscului indus de schimbările climatice din Pacific, nu pot fi împărtășite decât în parte, dat fiind că lipsește o abordare integrată a dezvoltării durabile în regiune.

| 7.2 | Trebuie căutată și promovată îmbunătățirea abordării coordonate dintre SEAE și diversele direcții generale ale Comisiei, pentru a identifica programele coerente și strategice care orientează resursele disponibile spre protecția mediului și a pescuitului, dar și spre programe integrate de dezvoltare durabilă și de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

7.2

Trebuie căutată și promovată îmbunătățirea abordării coordonate dintre SEAE și diversele direcții generale ale Comisiei, pentru a identifica programele coerente și strategice care orientează resursele disponibile spre protecția mediului și a pescuitului, dar și spre programe integrate de dezvoltare durabilă și de dezvoltare rurală.

| 7.3 | CESE împărtășește opinia că este necesar să se îmbunătățească dialogul cu instituțiile locale, dar trebuie garantată implicarea mai sistematică a societății civile, prin instituirea unei mese rotunde permanente pentru evaluarea asistenței și analizarea impactului acesteia. |
| --- | --- |

7.3

CESE împărtășește opinia că este necesar să se îmbunătățească dialogul cu instituțiile locale, dar trebuie garantată implicarea mai sistematică a societății civile, prin instituirea unei mese rotunde permanente pentru evaluarea asistenței și analizarea impactului acesteia.

| 7.4 | CESE consideră că este necesar să se asigure continuitatea întâlnirilor între toți donatorii și țările beneficiare, pentru a asigura coordonarea programelor asupra căreia insistă Comisia. Alocarea asistenței și evaluarea eficienței acesteia sunt fundamentale. În acest context, pe lângă acțiunile preventive de informare și formare, este importantă și activitatea de monitorizare, desfășurată de un comitet mixt, care să se sprijine pe partenerii sociali și din societatea civilă. |
| --- | --- |

7.4

CESE consideră că este necesar să se asigure continuitatea întâlnirilor între toți donatorii și țările beneficiare, pentru a asigura coordonarea programelor asupra căreia insistă Comisia. Alocarea asistenței și evaluarea eficienței acesteia sunt fundamentale. În acest context, pe lângă acțiunile preventive de informare și formare, este importantă și activitatea de monitorizare, desfășurată de un comitet mixt, care să se sprijine pe partenerii sociali și din societatea civilă.

| 7.5 | Așa cum a fost menționat deja, ar trebui evaluate cu mai multă strictețe respectarea drepturilor fundamentale, condiția inacceptabilă a femeii în regiune, posibilitățile îngrădite de muncă pentru tineri, rolul societății civile în toate aceste țări și mai ales situația specifică din Fiji. |
| --- | --- |

7.5

Așa cum a fost menționat deja, ar trebui evaluate cu mai multă strictețe respectarea drepturilor fundamentale, condiția inacceptabilă a femeii în regiune, posibilitățile îngrădite de muncă pentru tineri, rolul societății civile în toate aceste țări și mai ales situația specifică din Fiji.

Bruxelles, 17 ianuarie 2013

Președintele Comitetului Economic și Social European

Staffan NILSSON

---

(1)  Insulele Cook (fără drept de vot în cadrul ONU), Statele Federate ale Microneziei, Fiji, Kiribati, Insulele Marshall, Nauru, Niue (fără drept de vot în cadrul ONU), Palau, Papua-Noua Guinee, Samoa, Insulele Solomon, Timorul de Est, Tonga, Tuvalu și Vanuatu.

1

(2)  Polinezia Franceză, Noua Caledonie, Insulele Pitcairn și Wallis și Futuna.

2

(3)  Comunicarea Comisiei – „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării”, COM(2011) 637 final, 13.10.2011.

3

(4)  Totalul asistenței pentru dezvoltare și pentru combaterea schimbărilor climatice acordate țărilor din Pacific și TTPM în perioada 2008-2013 este de circa 785 de milioane EUR, din care 730 de milioane EUR în cadrul celui de-al zecelea FED și 56 de milioane EUR din bugetul UE. Fără a lua în calcul programele naționale, cooperarea regională UE-regiunea Pacificului în perioada 2008-2013 cuprinde finanțări inițiale de cca 95 de milioane EUR, care completează finanțările provenite din programul tematic din cadrul instrumentului de cooperare pentru dezvoltare. Programul regional UE-Pacific urmărește consolidarea capacităților de integrare economică și de comerț din regiune (45 de milioane EUR), sprijinirea societății civile și consolidarea capacității de gestionare a finanțelor publice (10 milioane EUR) și promovarea gestionării durabile a resurselor naturale (40 de milioane EUR). De asemenea, Comisia a anunțat lansarea în curând a Mecanismului pentru investiții în regiunea Pacificului (Pacific Investment Facility), al cărui obiectiv este creșterea investițiilor în infrastructurile principale, astfel încât regiunea să devină mai competitivă pe piețele globale, în vederea relansării creșterii economice, a reducerii sărăciei și a finanțării instrumentelor ecologice și de adaptare la schimbările climatice.

4

Pacific Investment Facility

(5)  Cf. avizul NAT/459, Situația flotei UE de pescuit ton tropical și provocările cu care se confruntă aceasta, raportor: dl SARRÓ IPARRAGUIRRE, JO C 48, 15.2.2011, p. 21–26.

5

(6)  IMF: Regional Economic Outlook, Asia and the Pacific, Navigating an Uncertain Global Environment while building inclusive Growth, octombrie 2011.

6

Navigating an Uncertain Global Environment while building inclusive Growth

(7)  În insulele Samoa, din 4 000 de tineri în căutarea unui loc de muncă, doar 500 îl și găsesc. În Vanuatu, raportul este de 700 din 3 500, iar în insulele Fiji șomajul în rândul tinerilor este de aproximativ 46 %. Cf. și Investing in Youth Policy, UNICEF, UN Asia-Pacific Interagency Group on Youth (2011).

7

Investing in Youth Policy

(8)  Comunicat de presă cu privire la situația din Fiji al Trade Union Congress, 19.9.2012, și alte documente ale OIM aflate în pregătire.

8

(9)  Cf. scrisoarea Consiliului.

9

(10)  Avizul CESE privind rolul societății civile în acordul comercial multilateral (ACM) dintre UE, Columbia și Peru, JO C 299, 4.10.2012, p. 39–44.

10

rolul societății civile în acordul comercial multilateral (ACM) dintre UE, Columbia și Peru

---