# Euroopa Liidu C 6/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.006.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 6 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide10. jaanuar 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.006.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 6

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide10. jaanuar 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2013/C 006/01 | Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 1 |
| 2013/C 006/02 | Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 9 |
| 2013/C 006/03 | Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 18 |
| 2013/C 006/04 | Aruanne innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 27 |
| 2013/C 006/05 | Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 36 |
| 2013/C 006/06 | Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 46 |
| 2013/C 006/07 | Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega | 56 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2013/C 006/01

Aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

1

2013/C 006/02

Aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

9

2013/C 006/03

Aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

18

2013/C 006/04

Aruanne innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

27

2013/C 006/05

Aruanne ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

36

2013/C 006/06

Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

46

2013/C 006/07

Aruanne Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

56

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/1

---

ARUANNE

ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/01

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte ARTEMIS loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte ARTEMIS loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, liikmesriigid Austria, Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Küpros, Tšehhi Vabariik, Läti ja Norra. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ARTEMIS asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, liikmesriigid Austria, Belgia, Taani, Eesti, Prantsusmaa, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Madalmaad, Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik ja ARTEMISIA – ühing, mis esindab Euroopas manussüsteemide valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid uurimis- ja arendusorganisatsioone. 2009. aastal said ühisettevõtte liikmeteks ka Küpros, Tšehhi Vabariik, Läti ja Norra.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ARTEMIS jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. Ühingu ARTEMISIA maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ARTEMIS jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 420 miljonit eurot, mis makstakse välja teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. Ühingu ARTEMISIA maksimaalne toetus on 30 miljonit eurot jooksvate kulude katteks. ARTEMISe liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt töötamist 26. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt töötamist 26. oktoobril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte ARTEMIS raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest (6); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte ARTEMIS raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest (6); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 8. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2.

Direktori kohustused

| 9. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 11. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditiprotseduurid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamist ja kontrollimist ning ühisettevõtte tehingutest koostatud valimi vahetut kontrollimist. Auditiprotseduurid ei hõlma lõplike toetusesaajate tasandil tehtavat vahetut kontrollimist. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditiprotseduurid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamist ja kontrollimist ning ühisettevõtte tehingutest koostatud valimi vahetut kontrollimist. Auditiprotseduurid ei hõlma lõplike toetusesaajate tasandil tehtavat vahetut kontrollimist. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Juhatuse otsusega võeti 25. novembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (12) mis on põhiline kontrollivahend (13) alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. 2011. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise sertifikaatidega seotud makseid kokku summas 4,8 miljonit eurot, mis moodustab 32 % kõigist tegevuskuludest. Järelauditistrateegia rakendamine algas 2011. aastal. |
| --- | --- |

15.

Juhatuse otsusega võeti 25. novembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (12) mis on põhiline kontrollivahend (13) alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. 2011. aastal tehti riiklike ametiasutuste väljastatud kulude heakskiitmise sertifikaatidega seotud makseid kokku summas 4,8 miljonit eurot, mis moodustab 32 % kõigist tegevuskuludest. Järelauditistrateegia rakendamine algas 2011. aastal.

| 16. | Projektidega seotud väljamaksetaotluste audit delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelaudititeid puudutavat tegutsemiskorda. Auditi lõpuks (september 2012) ei olnud ARTEMIS saanud piisavalt teavet kaheksa riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiate kohta (14) ning ei olnud võimeline hindama, kas järelauditite strateegia annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (15). |
| --- | --- |

16.

Projektidega seotud väljamaksetaotluste audit delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelaudititeid puudutavat tegutsemiskorda. Auditi lõpuks (september 2012) ei olnud ARTEMIS saanud piisavalt teavet kaheksa riikliku rahastamisasutuse auditistrateegiate kohta (14) ning ei olnud võimeline hindama, kas järelauditite strateegia annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (15).

| 17. | Ühisettevõtte järelauditistrateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrolli mõjususe kohta. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte järelauditistrateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrolli mõjususe kohta.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 18. | Välja arvatud punktides 15–17 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

18.

Välja arvatud punktides 15–17 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 19. | Kommentaarid punktides 20–35 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

19.

Kommentaarid punktides 20–35 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 20. | Vastupidiselt ARTEMISe finantseeskirjadele (16) ei kajasta ühisettevõtte 2011. aasta eelarve tegevuskuludeks mõeldud liigendamata maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

20.

Vastupidiselt ARTEMISe finantseeskirjadele (16) ei kajasta ühisettevõtte 2011. aasta eelarve tegevuskuludeks mõeldud liigendamata maksete assigneeringuid.

| 21. | 2011. aasta eelarve kiideti heaks 25. novembril 2010 ning see sisaldas tegevuskulusid summas 46,6 miljonit eurot. 17. detsembril 2011 võeti vastu paranduseelarve, milles vähendati tegevuskulusid 18,6 miljoni euroni. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 100 % (tegevuskulude 18,6 miljoni euroni vähendamise tõttu), maksete assigneeringute kasutusmäär oli vaid 51 %. |
| --- | --- |

21.

2011. aasta eelarve kiideti heaks 25. novembril 2010 ning see sisaldas tegevuskulusid summas 46,6 miljonit eurot. 17. detsembril 2011 võeti vastu paranduseelarve, milles vähendati tegevuskulusid 18,6 miljoni euroni. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 100 % (tegevuskulude 18,6 miljoni euroni vähendamise tõttu), maksete assigneeringute kasutusmäär oli vaid 51 %.

| 22. | Programmijuhi sõnul olid 2008., 2009. ja 2010. aasta projektikonkursside eelarve täitmise hinnangulised määrad aasta lõpu seisuga vastavalt 86 %, 53 % ja 18 %. 2008. aasta projektikonkursi alusel tegelikult tehtud maksed moodustasid assigneeringutest vaid 50 %, 2009. aasta omad 31 % ning 2010. aasta projektikonkursi alusel ei olnud makseid üldse tehtudki. Ühisettevõtte kohaselt on põhitegevuse maksete assigneeringute madal kasutusmäär põhjustatud viivitustest liikmesriikide tasandil riiklike toetuslepingute allakirjutamisel. |
| --- | --- |

22.

Programmijuhi sõnul olid 2008., 2009. ja 2010. aasta projektikonkursside eelarve täitmise hinnangulised määrad aasta lõpu seisuga vastavalt 86 %, 53 % ja 18 %. 2008. aasta projektikonkursi alusel tegelikult tehtud maksed moodustasid assigneeringutest vaid 50 %, 2009. aasta omad 31 % ning 2010. aasta projektikonkursi alusel ei olnud makseid üldse tehtudki. Ühisettevõtte kohaselt on põhitegevuse maksete assigneeringute madal kasutusmäär põhjustatud viivitustest liikmesriikide tasandil riiklike toetuslepingute allakirjutamisel.

| 23. | Vastupidiselt ühisettevõtte ARTEMIS põhikirjale (17) kasutab Kreeka ELi struktuurifonde, et katta oma osa ARTEMISe projektide (18) abisaajatele Kreekas makstavatest toetustest, selle asemel, et katta need kohustused riiklikest vahenditest. Ühisettevõte nõustus Kreeka osaluse jätkumisega ARTEMISe projektides, kuid ühisettevõte ei eralda Kreeka abisaajatele mingit toetust, sest kaasrahastamine teise ELi toetuse allikaga ei ole lubatud (19). |
| --- | --- |

23.

Vastupidiselt ühisettevõtte ARTEMIS põhikirjale (17) kasutab Kreeka ELi struktuurifonde, et katta oma osa ARTEMISe projektide (18) abisaajatele Kreekas makstavatest toetustest, selle asemel, et katta need kohustused riiklikest vahenditest. Ühisettevõte nõustus Kreeka osaluse jätkumisega ARTEMISe projektides, kuid ühisettevõte ei eralda Kreeka abisaajatele mingit toetust, sest kaasrahastamine teise ELi toetuse allikaga ei ole lubatud (19).

| 24. | Ühisettevõte kasutab mitteautomaatset maksete assigneeringute ülekandmist järgmisse eelarveaastasse, kuid ilma ühisettevõtte finantseeskirjade (20) artikli 10 lõikes 1 nõutud juhatuse otsuseta. Lisaks ei ole eristatud eelnevatest aastatest üle kantud maksete assigneeringuid ja käesoleva aasta maksete assigneeringuid. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõte kasutab mitteautomaatset maksete assigneeringute ülekandmist järgmisse eelarveaastasse, kuid ilma ühisettevõtte finantseeskirjade (20) artikli 10 lõikes 1 nõutud juhatuse otsuseta. Lisaks ei ole eristatud eelnevatest aastatest üle kantud maksete assigneeringuid ja käesoleva aasta maksete assigneeringuid.

Projektikonkursid

| 25. | Ühisettevõtte ARTEMIS loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 420 miljonit eurot. Projektikonkursside tegelik elluviimine ja prognoositav väärtus oli 244 miljonit eurot (58 % kogu eelarvest). |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte ARTEMIS loomist käsitlev nõukogu määrus näeb tegevuskulude katteks ette maksimaalselt 420 miljonit eurot. Projektikonkursside tegelik elluviimine ja prognoositav väärtus oli 244 miljonit eurot (58 % kogu eelarvest).

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 26. | 2011. aasta kestel suurendas ühisettevõte jõupingutusi mõjusate finants-, raamatupidamis- ja kontrollimenetluste loomiseks ja rakendamiseks. Sisekontrollistandardite (21) ja väljamaksetaotluste finantskontrollide (22) osas on aga vaja veel tööd jätkata. |
| --- | --- |

26.

2011. aasta kestel suurendas ühisettevõte jõupingutusi mõjusate finants-, raamatupidamis- ja kontrollimenetluste loomiseks ja rakendamiseks. Sisekontrollistandardite (21) ja väljamaksetaotluste finantskontrollide (22) osas on aga vaja veel tööd jätkata.

| 27. | Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid, kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud väljamaksetaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud finants- ja arvestussüsteemid, kuid ei ole veel kinnitanud süsteemide aluseks olevaid tegevusprotsesse, mis annavad finantsteavet, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riigiasutuste esitatud väljamaksetaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi üksus ja komisjoni siseauditi talitus

| 28. | Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel ARTEMIS peab olema oma siseauditi talitus. 2011. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel ARTEMIS peab olema oma siseauditi talitus. 2011. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud.

| 29. | 2011. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus riskihindamise ning esitas 25. jaanuaril 2012 juhatusele vastuvõtmiseks strateegilise auditikava ajavahemikuks 2012–2014. |
| --- | --- |

29.

2011. aastal tegi komisjoni siseauditi talitus riskihindamise ning esitas 25. jaanuaril 2012 juhatusele vastuvõtmiseks strateegilise auditikava ajavahemikuks 2012–2014.

| 30. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (23) sätet, mis viitab komisjoni siseaudiitori pädevusele. |
| --- | --- |

30.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 25. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (23) sätet, mis viitab komisjoni siseaudiitori pädevusele.

Aasta tegevusaruanne

| 31. | Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikli 19 lõikega 4 ning ühisettevõtte finantseeskirjade artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Aruanne peab ka kinnitama, et esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate, välja arvatud juhul kui konkreetseid kulu- ja tuluvaldkondi puudutavad reservatsioonid kinnitavad midagi muud. |
| --- | --- |

31.

Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikli 19 lõikega 4 ning ühisettevõtte finantseeskirjade artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Aruanne peab ka kinnitama, et esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate, välja arvatud juhul kui konkreetseid kulu- ja tuluvaldkondi puudutavad reservatsioonid kinnitavad midagi muud.

| 32. | Kuigi aasta tegevusaruanne annab teavet ühisettevõtte töö tulemustest, ei sisalda see hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. Aasta tegevusaruandes esinevad järgmised puudused:






  — | järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrollimehhanismi mõjususe kohta ning selle kohta oleks tulnud esitada reservatsioon; |
| --- | --- | --- |

32.

Kuigi aasta tegevusaruanne annab teavet ühisettevõtte töö tulemustest, ei sisalda see hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. Aasta tegevusaruandes esinevad järgmised puudused:

—

järelauditite strateegia rakendamise kohta saadaolev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrollimehhanismi mõjususe kohta ning selle kohta oleks tulnud esitada reservatsioon;

| — | puudub teave finants- ja arvestussüsteemide osalise kinnitamise kohta peaarvepidaja poolt. Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud ainult selle osa, mis on ühisettevõtte kontrolli all, kuid mitte süsteeme, mis annavad teavet riiklikelt rahastamisasutustelt; |
| --- | --- |

—

puudub teave finants- ja arvestussüsteemide osalise kinnitamise kohta peaarvepidaja poolt. Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud ainult selle osa, mis on ühisettevõtte kontrolli all, kuid mitte süsteeme, mis annavad teavet riiklikelt rahastamisasutustelt;

| — | aasta tegevusaruande maksete assigneeringute täitmist kirjeldavas osas esitatud eelarve täitmise näitajate ja lõplikus raamatupidamise aastaaruandes sisalduvate eelarve täitmise näitajate vahel on põhjendamatud erinevused. |
| --- | --- |

—

aasta tegevusaruande maksete assigneeringute täitmist kirjeldavas osas esitatud eelarve täitmise näitajate ja lõplikus raamatupidamise aastaaruandes sisalduvate eelarve täitmise näitajate vahel on põhjendamatud erinevused.

Eelmise aasta tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 33. | 2011. aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani elluviimiseks tuleb tööd jätkata. |
| --- | --- |

33.

2011. aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani elluviimiseks tuleb tööd jätkata.

| 34. | Vastupidiselt ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadele (24) ei ole riiklikud rahastamisasutused veel deklareerinud ettemaksetest saadud intresse. |
| --- | --- |

34.

Vastupidiselt ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjadele (24) ei ole riiklikud rahastamisasutused veel deklareerinud ettemaksetest saadud intresse.

| 35. | Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 2. veebruaril 2012 asukohaleping, (25) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. |
| --- | --- |

35.

Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 2. veebruaril 2012 asukohaleping, (25) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 74/2008, mis käsitleb ühisettevõtte ARTEMIS loomist ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks manussüsteemides (ELT L 30, 4.2.2008, lk 52).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1) koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Kontrollikoda sai esialgse raamatupidamise aastaaruande kätte 1. märtsil 2012. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  Euroopa Komisjoni ja ühisettevõtte vaheline üldine rahastamisleping sätestab: „ühisettevõte ja selle pädev juhatus võtab vastu järelauditite strateegia, mille eesmärk on anda põhjendatud kinnitus alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta” ning „järelauditite strateegia põhineb kõikide toetusesaajate või nende valimi protseduuride ja tehingute valimi kontrollimisel, mis eelkõige kajastab asjakohaselt asjaomaseid riske.”

12

(13)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 74/2008 artikkel 12 sätestab, et „ühisettevõte ARTEMIS tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte ARTEMIS riiklike vahendite saajate seas kohapeal kontrolli ja finantsauditi. Kontrollid ja auditid viib läbi kas ühisettevõtte ARTEMIS otse või ARTEMISe liikmesriigid tema nimel. ARTEMISe liikmesriigid võivad oma siseriiklike vahendite saajate seas viia läbi kontrolle ja auditeid, kui nad peavad seda vajalikuks, ning nad teavitavad tulemustest ühisettevõtet ARTEMIS”.

13

(14)  Siiani on esitatud dokumentatsioon suuremal osal juhtudest ebapiisav selleks, et ühisettevõte saaks hinnata strateegiaid ja nende rakendamist, sest puuduvad üksikasjad auditikorra kohta (st auditi lähenemisviis ja metoodika, valimi suurus, riiklike rahastamisasutuste tehtavate finantskontrollide liik jne).

14

(15)  ARTEMISe juhatuse vastu võetud järelauditite strateegia kohaselt hindab ühisettevõte vähemalt korra aastas seda, kas ARTEMISe liikmesriikidelt saadud teave annab piisava kindluse tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditi lõpuks olid ainult neli ARTEMISe liikmesriiki saatnud teabe tehtud järelauditite kohta.

15

(16)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 8 lõige 1 sätestab, et „eelarve sisaldab liigendamata assigneeringuid ning liigendatud assigneeringuid. Liigendatud assigneeringud koosnevad kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutest.”

16

(17)  Ühisettevõtte ARTEMIS põhikirja artikli 13 lõige 1 sätestab, et „ühisettevõtte ARTEMIS avaldatud projektikonkursi alusel valitud projektide riiklik rahastamine koosneb ARTEMISe liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ARTEMIS rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune riiklik toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju.”

17

(18)  Kreeka-poolse ARTEMISe projektides osalemise eelarve ajavahemikul 2008–2010 on 12,2 miljonit eurot (hinnanguliselt 5,7 miljonit eurot riiklikest vahenditest, 2,03 miljonit eurot ühisettevõtte osamaksust ja ülejäänud raha projektides osalejatelt).

18

(19)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) artikli 54 lõige 4 sätestab: „Fondidest kaasrahastatud kulud ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.”

19

(20)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 10 lõige 1 sätestab: „Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse. Pidades silmas ühisettevõtte vajadusi, võib tühistatud assigneeringuid kanda järgneva kolme aasta tulude ja kulude prognoosi (vastavalt artiklile 27). Need võib siiski kolleegiumi hiljemalt 15. veebruariks tehtud otsusega üle kanda järgmisse eelarveaastasse.”

20

(21)  22. septembril 2010 kiitis juhatus heaks ühisettevõtte sisekontrolliraamistiku, mis koosneb 16 sisekontrollistandardist. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele ei ole mõnda standardit ikka veel täielikult rakendatud.

21

(22)  Kulude kontrollimisel usaldatakse täielikult riiklike ametiasutuste väljastatud sertifikaate. Välja arvatud ühisettevõtte tehtavad projektidele määratud töötajate kontrollid (ainult toimingute rakendamise personalikulude näitajana), ei tee ühisettevõte muid finantskontrolle.

22

(23)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

23

(24)  Ühisettevõtte ARTEMIS finantseeskirjade artikli 103 lõige 2 sätestab, et: „Ettemaksetest saadud intressid assigneeritakse ühisettevõtte rakendatavale programmile ning arvatakse lõppmakse tegemisel makse saajale võlgnetavate summade saldost maha. Intress ei kuulu tasumisele, kui eelrahastamine jääb alla 50 000 euro.”

24

(25)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte ARTEMIS eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega (ELT C 368, 16.12.2011, lk 1), punkt 26.

25

---

LISA

Ühisettevõte ARTEMIS (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 187) | Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele.

  Ülesanded







  — | Määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 187)

Liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu- või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 74/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ARTEMIS aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele.

Ülesanded

—

Määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks;

| — | toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadus- ja arendustegevuse rakendamist, eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada liidu, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust, mille eesmärk on mobiliseerida ja ühendada liidu, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid manussüsteemide valdkonnas;

| — | saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine; |
| --- | --- |

—

saavutada manussüsteemide valdkonnas Euroopa teadus- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine;

| — | edendada VKEde osalemist. |
| --- | --- |

—

edendada VKEde osalemist.

Juhtimine

Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet.

Direktor on tegevjuht, kes vastutab ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastavalt juhatuse otsustele ning on ühisettevõtte seaduslik esindaja.

Ametiasutuste nõukogu teeb otsused projektikonkursside ulatuse ja eelarve, projektitaotluste valiku ja riiklike vahendite eraldamise üle valitud projektidele.

Tööstus- ja teaduskomitee arendab mitmeaastast strateegilist kava ning teadusuuringute kava ja aasta töökava.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve sisaldab 28,5 miljonit eurot kulukohustusi ja 32 miljonit eurot maksekohustusi

Personali suurus 31. detsembril 2011

Ametikohtade loetelu kõik 8 kohta olid täidetud

Muu personal:

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0

| — | Lepingulised töötajad: 5 |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 5

| — | Alalised töötajad: 0 |
| --- | --- |

—

Alalised töötajad: 0

| — | Personal kokku: 13 |
| --- | --- |

—

Personal kokku: 13

Personali jaotus tegevuste kaupa

| — | Põhitegevus: 6 |
| --- | --- |

—

Põhitegevus: 6

| — | Haldusülesanded: 4 |
| --- | --- |

—

Haldusülesanded: 4

| — | Mitmesugused ülesanded: 3 |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded: 3

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

2011. aastal korraldati projektikonkurss, mille eelarve kokku oli 72 miljonit eurot.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE ARTEMIS VASTUS

Punktid 15, 16 ja 17

Me tunnistame järelauditistrateegia olulisust ja kontrollikoja tähelepanekute asjakohasust. Soovime siiski esitada järgmise lisateabe.

| 1. | Liikmesriikides kehtivad erinevad rahastamisskeemid ja -eeskirjad näevad ette, et järelauditit saab teha vaid lõpetatud projektidele. Seetõttu esitatakse detsembris 2012 juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte ARTEMIS järelauditistrateegia ad hoc muudatuse ettepanek. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriikides kehtivad erinevad rahastamisskeemid ja -eeskirjad näevad ette, et järelauditit saab teha vaid lõpetatud projektidele. Seetõttu esitatakse detsembris 2012 juhatusele vastuvõtmiseks ühisettevõtte ARTEMIS järelauditistrateegia ad hoc muudatuse ettepanek.

| 2. | Seda arvestades ja teades, et esimese rühma projektid või osa neist (2008. aasta projektikonkurss) lõpetatakse 2011. aasta jooksul, alustasime järelauditiga seotud probleemide ärahoidmiseks juba 2011. aasta algul (pärast seda, kui juhatus oli järelauditistrateegia heaks kiitnud) liikmesriikide järelauditistrateegiate dokumentide kogumist. |
| --- | --- |

2.

Seda arvestades ja teades, et esimese rühma projektid või osa neist (2008. aasta projektikonkurss) lõpetatakse 2011. aasta jooksul, alustasime järelauditiga seotud probleemide ärahoidmiseks juba 2011. aasta algul (pärast seda, kui juhatus oli järelauditistrateegia heaks kiitnud) liikmesriikide järelauditistrateegiate dokumentide kogumist.

| 3. | 2011. aasta käigus saime vaid ühe projekti lõpetamise sertifikaadi ja järelauditi teabelehe, kusjuures ülejäänud dokumendid laekusid 2012. aasta kolme esimese kuu jooksul. Kuigi aprilliks 2012 ei olnud liikmesriikidelt laekunud kogu teavet, tegime 2012. aastal märkimisväärseid edusamme. |
| --- | --- |

3.

2011. aasta käigus saime vaid ühe projekti lõpetamise sertifikaadi ja järelauditi teabelehe, kusjuures ülejäänud dokumendid laekusid 2012. aasta kolme esimese kuu jooksul. Kuigi aprilliks 2012 ei olnud liikmesriikidelt laekunud kogu teavet, tegime 2012. aastal märkimisväärseid edusamme.

| 4. | Neil põhjustel – arvestades tõendite puudumist 2011. aasta kohta – ei mainitud tegevdirektori kinnitavas avalduses järelauditistrateegia rakendamist. See punkt lisatakse kindlasti 2012. aasta tegevusaruandesse. |
| --- | --- |

4.

Neil põhjustel – arvestades tõendite puudumist 2011. aasta kohta – ei mainitud tegevdirektori kinnitavas avalduses järelauditistrateegia rakendamist. See punkt lisatakse kindlasti 2012. aasta tegevusaruandesse.

Punkt 24

Finantseeskirjade artikli 10 lõige 1 võeti üle Euroopa Liidu ametite raamfinantsmäärusest ning ühisettevõte ARTEMIS järgib seda kulukohustuste assigneeringute osas täielikult. Nõue, et juhatus peab seoses maksete assigneeringutega tegema otsuse, on asjakohane vaid ametite puhul, kes tagastavad oma tulude ülejäägi Euroopa Komisjonile. Ühisettevõtte ARTEMIS põhikiri keelab sellise teguviisi, välja arvatud tegevuse lõpetamisel.

Punkt 28

Komisjoni siseauditi talitus on ühisettevõtte ARTEMIS siseaudiitor alates 25. novembrist 2010 ning – arvestades ameti personali arvu – avaldas soovi olla ka ühisettevõtte siseauditi üksus. Selle plaani rakendamine viibib komisjoni siseauditi talituse ja komisjoni pikaleveninud läbirääkimiste tõttu. Komisjoni siseauditi talitus kinnitas seda 25. jaanuaril 2012 toimunud juhatuse koosolekul. Ühisettevõtte ARTEMIS loodab, et komisjoni siseauditi talitus asub kõnealust ülesannet täitma võimalikult ruttu. Selle lünga täiteks korraldab tegevusdirektor kollektiivseid väljasõidukoosolekuid, kus osaleb kogu meeskond ja kus arutatakse protsesside täiustamisega seotud põhiküsimusi.

Punkt 30

Oleme tähelepanekuga nõus, kuid kavatseme lihtsuse ja tõhususe huvides parandada seda finantseeskirjade punkti siis, kui peame eeskirju parandama seoses raamfinantsmääruse läbivaatamisega.

Punkt 32

Kahe aruande (raamatupidamise aastaaruande ja iga-aastase tegevusaruande) erinevused tulenevad eri kriteeriumide kasutamisest. Nagu märgitud, esitatakse iga-aastases tegevusaruandes kõikvõimalikud krediidi-/rahastamisallikad (1. tabeli joonealune märkus), samas kui raamatupidamise aastaaruanne kajastab üksnes jooksva aasta eelarve täitmist.

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/9

---

ARUANNE

ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/02

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte Clean Sky asutati detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud on jaotatud kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda. |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte Clean Sky eesmärk on kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta (2). Ühisettevõtte koordineeritud teadusuuringud on jaotatud kuude tehnoloogiavaldkonda või integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonda.

| 3. | Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajad on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, ja integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade juhid kui tööstuspartnerid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade toetajaliikmetega.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute ja teaduse arendamise seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ja teadusuuringute kulud ning selle suuruseks on 800 miljonit eurot, mis makstakse teadusuuringute ja teaduse arendamise seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. Teiste ühisettevõtte liikmete eraldatavad ressursid, sh mitterahalised sissemaksed, peavad olema vähemalt võrdsed ELi toetusega.

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest (6); samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele kontrollis kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest (6); samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 8. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2.

Juhtkonna kohustused

| 9. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 11. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima eesmärgiga saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima eesmärgiga saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul annab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglase pildi ühisettevõtte finantsolukorrast 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte majandustulemustest ja rahavoogudest lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Ühisettevõtte järelauditistrateegia võeti vastu juhatuse 17. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (12). 2012. aasta septembriks lõpule viidud järelauditid hõlmasid 44,3 miljonit eurot (18,8 % kõigist 2008., 2009. ja 2010. aastal ühisettevõttele laekunud väljamaksetaotlustest (13)). Nende järelauditite põhjal oli veamäär 6,16 % (14). |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõtte järelauditistrateegia võeti vastu juhatuse 17. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (12). 2012. aasta septembriks lõpule viidud järelauditid hõlmasid 44,3 miljonit eurot (18,8 % kõigist 2008., 2009. ja 2010. aastal ühisettevõttele laekunud väljamaksetaotlustest (13)). Nende järelauditite põhjal oli veamäär 6,16 % (14).

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kui punktis 15 kirjeldatud asjaolude mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Kui punktis 15 kirjeldatud asjaolude mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 17. | Punktides 18–32 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Punktides 18–32 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 18. | 2011. aasta lõplik paranduseelarve (15) sisaldas 175 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 159,8 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 94 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 64 %. Maksete assigneeringute kasutusmäär kajastab viivitusi ühisettevõtte tegevuste elluviimisel. Konkursikutsete avaldamisest kuni toetuslepingute sõlmimiseni kulub märkimisväärselt kaua aega (16). Eelarve madal täitmismäär kajastub ka kassajäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 51 miljonit eurot (32 % 2011. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest) (17). |
| --- | --- |

18.

2011. aasta lõplik paranduseelarve (15) sisaldas 175 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ning 159,8 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste assigneeringute kasutusmäär oli 94 % ning maksete assigneeringute kasutusmäär 64 %. Maksete assigneeringute kasutusmäär kajastab viivitusi ühisettevõtte tegevuste elluviimisel. Konkursikutsete avaldamisest kuni toetuslepingute sõlmimiseni kulub märkimisväärselt kaua aega (16). Eelarve madal täitmismäär kajastub ka kassajäägis, mis oli aasta lõpu seisuga 51 miljonit eurot (32 % 2011. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest) (17).

| 19. | Ühisettevõte kandis ilma juhatuse otsuseta 2012. aastasse üle 68 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid, mis on vastuolus ühisettevõtte finantseeskirjadega (18). |
| --- | --- |

19.

Ühisettevõte kandis ilma juhatuse otsuseta 2012. aastasse üle 68 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid, mis on vastuolus ühisettevõtte finantseeskirjadega (18).

Raamatupidamise aastaaruande esitamine

| 20. | Ühisettevõte sai suure hilinemisega kätte 2011. aasta väljamaksetaotlused, mis esitatakse liikmetega sõlmitavate toetuslepingute alusel. Hilinemise tõttu ei olnud 2011. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes võimalik suurt osa väljamaksetaotlusest kinnitada. Juhatus ei kiitnud sellega seotud mitterahalist toetust (summas 52 miljonit eurot) õigeaegselt heaks, mistõttu ei olnud võimalik seda netovaradesse kanda, vaid tuli kajastada kohustuste all („kinnitamisele kuuluvad toetused”). Sellest tulenevalt on ühisettevõtte aruandes esitatud netovara summa 18,5 miljoni euroga negatiivne. Lõplikus raamatupidamise aastaaruandes on nõuetekohaselt kajastatud seda ajutist olukorda, mis ei kujuta ühisettevõtte jaoks riski solventsusele. |
| --- | --- |

20.

Ühisettevõte sai suure hilinemisega kätte 2011. aasta väljamaksetaotlused, mis esitatakse liikmetega sõlmitavate toetuslepingute alusel. Hilinemise tõttu ei olnud 2011. aasta lõplikus raamatupidamise aastaaruandes võimalik suurt osa väljamaksetaotlusest kinnitada. Juhatus ei kiitnud sellega seotud mitterahalist toetust (summas 52 miljonit eurot) õigeaegselt heaks, mistõttu ei olnud võimalik seda netovaradesse kanda, vaid tuli kajastada kohustuste all („kinnitamisele kuuluvad toetused”). Sellest tulenevalt on ühisettevõtte aruandes esitatud netovara summa 18,5 miljoni euroga negatiivne. Lõplikus raamatupidamise aastaaruandes on nõuetekohaselt kajastatud seda ajutist olukorda, mis ei kujuta ühisettevõtte jaoks riski solventsusele.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 21. | Hoolimata 2011. aastal tehtud edusammudest ei ole ühisettevõte veel täiel määral kehtestanud usaldusväärseid sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme. Eelkõige vajavad parandamist väljamaksetaotluste valideerimiseks kasutatavad eelkontrollimenetlused. |
| --- | --- |

21.

Hoolimata 2011. aastal tehtud edusammudest ei ole ühisettevõte veel täiel määral kehtestanud usaldusväärseid sisekontrolli- ja finantsteabesüsteeme. Eelkõige vajavad parandamist väljamaksetaotluste valideerimiseks kasutatavad eelkontrollimenetlused.

| 22. | 2011. aastal ei olnud ühisettevõte veel kasutusele võtnud uut rakendust, (19) mille otstarve on hallata liikmete ja abisaajate väljamaksetaotlustega seotud andmeid. |
| --- | --- |

22.

2011. aastal ei olnud ühisettevõte veel kasutusele võtnud uut rakendust, (19) mille otstarve on hallata liikmete ja abisaajate väljamaksetaotlustega seotud andmeid.

| 23. | Kontrollikoda vaatas läbi eelkontrolliprotseduurid, mida rakendati Clean Sky liikmetega sõlmitud kolme toetuslepingu väljamaksetaotluste suhtes (20). Leiti järgmised puudused:






  — | väljamaksetaotluste eelkontrollimisel kasutatavad kontrollnimekirjad ei olnud alati täielikud (21); |
| --- | --- | --- |

23.

Kontrollikoda vaatas läbi eelkontrolliprotseduurid, mida rakendati Clean Sky liikmetega sõlmitud kolme toetuslepingu väljamaksetaotluste suhtes (20). Leiti järgmised puudused:

—

väljamaksetaotluste eelkontrollimisel kasutatavad kontrollnimekirjad ei olnud alati täielikud (21);

| — | ühel juhul sisaldas toetajaliikme väljamaksetaotlusele lisatud kontrollitõend erandeid, mis mõjutas personalikulusid ja allhankeid. Erandite alusel väljamaksetaotluses muudatusi ei tehtud; |
| --- | --- |

—

ühel juhul sisaldas toetajaliikme väljamaksetaotlusele lisatud kontrollitõend erandeid, mis mõjutas personalikulusid ja allhankeid. Erandite alusel väljamaksetaotluses muudatusi ei tehtud;

| — | vastupidiselt finantsmenetluste käsiraamatus ettenähtule (22) puuduvad tõendid selle kohta, et sisulist kontrolli tegevad ametnikud kontrolliksid ka lepingute täitmise finantsaspekte; |
| --- | --- |

—

vastupidiselt finantsmenetluste käsiraamatus ettenähtule (22) puuduvad tõendid selle kohta, et sisulist kontrolli tegevad ametnikud kontrolliksid ka lepingute täitmise finantsaspekte;

| — | vähemalt kolme tehingu puhul kuulusid finantskontroll ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded haldusjuhi kohustuste hulka, mis on vastuolus finantsmenetluste käsiraamatu ning ülesannete lahususe põhimõttega. |
| --- | --- |

—

vähemalt kolme tehingu puhul kuulusid finantskontroll ja eelarvevahendite käsutaja ülesanded haldusjuhi kohustuste hulka, mis on vastuolus finantsmenetluste käsiraamatu ning ülesannete lahususe põhimõttega.

| 24. | Peaarvepidaja viis 2012. aasta märtsis lõpule süsteemide aluseks olevate tegevusprotsesside heakskiitmise, nagu on nõutud ühisettevõtte finantseeskirjades (23). Peaarvepidaja aruandes anti mitmeid soovitusi, mis puudutasid näiteks vajadust parandada väljamaksetaotluste heakskiitmise süsteemi ning võtta kasutusele rakendus, mille abil juhtkonnale eelarve ja raamatupidamisarvestuse kohta nõuetekohaselt aru anda. |
| --- | --- |

24.

Peaarvepidaja viis 2012. aasta märtsis lõpule süsteemide aluseks olevate tegevusprotsesside heakskiitmise, nagu on nõutud ühisettevõtte finantseeskirjades (23). Peaarvepidaja aruandes anti mitmeid soovitusi, mis puudutasid näiteks vajadust parandada väljamaksetaotluste heakskiitmise süsteemi ning võtta kasutusele rakendus, mille abil juhtkonnale eelarve ja raamatupidamisarvestuse kohta nõuetekohaselt aru anda.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 25. | 2011. aastal pidi siseaudiitor asutuse piiratud ressursside tõttu osalema ühisettevõtte põhiprotsessides, nagu eelarveaastate 2010 ja 2011 raamatupidamise aastaaruannete koostamine ning liikmete väljamaksetaotluste heakskiitmine. |
| --- | --- |

25.

2011. aastal pidi siseaudiitor asutuse piiratud ressursside tõttu osalema ühisettevõtte põhiprotsessides, nagu eelarveaastate 2010 ja 2011 raamatupidamise aastaaruannete koostamine ning liikmete väljamaksetaotluste heakskiitmine.

| 26. | 2011. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi riskihindamise. Riskihindamise tulemuste alusel esitati juhatusele 14. detsembril 2011 aastal vastuvõtmiseks ajavahemiku 2012–2014 strateegiline auditikava. |
| --- | --- |

26.

2011. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi riskihindamise. Riskihindamise tulemuste alusel esitati juhatusele 14. detsembril 2011 aastal vastuvõtmiseks ajavahemiku 2012–2014 strateegiline auditikava.

| 27. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 31. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole aga veel lisatud raamfinantsmääruse (24) sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta. |
| --- | --- |

27.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 31. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirjadesse ei ole aga veel lisatud raamfinantsmääruse (24) sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta.

Liikmete osamaksete tasumine

| 28. | Ühisettevõtte jooksvate kuludega seotud tagasimaksekorralduste väljastamine ei toimunud nõuetekohaselt. Liikmetele 2011. aasta osamakse tasumiseks esitatud taotlusele ei olnud lisatud rahavoogude prognoosi, nagu näeb ette rahastamisleping. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte jooksvate kuludega seotud tagasimaksekorralduste väljastamine ei toimunud nõuetekohaselt. Liikmetele 2011. aasta osamakse tasumiseks esitatud taotlusele ei olnud lisatud rahavoogude prognoosi, nagu näeb ette rahastamisleping.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 29. | 2011. aasta lõpu seisuga ei olnud ühisettevõte veel lõpule viinud asutusesiseseid menetlusi nende sätete kohaldamise järelevalveks, mis reguleerivad uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist (25). |
| --- | --- |

29.

2011. aasta lõpu seisuga ei olnud ühisettevõte veel lõpule viinud asutusesiseseid menetlusi nende sätete kohaldamise järelevalveks, mis reguleerivad uurimistulemuste kaitset, kasutamist ja levitamist (25).

| 30. | Kontrollikoda tõi oma 2011. aasta arvamuses ühisettevõtte finantseeskirjade kohta välja mitu valdkonda, mis vajasid parandamist (26). Finantseeskirju ei ole muudetud, et kontrollikoja arvamuses tõstatatud küsimusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

30.

Kontrollikoda tõi oma 2011. aasta arvamuses ühisettevõtte finantseeskirjade kohta välja mitu valdkonda, mis vajasid parandamist (26). Finantseeskirju ei ole muudetud, et kontrollikoja arvamuses tõstatatud küsimusi arvesse võtta.

| 31. | 2011 aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. 2011. aasta jooksul määrati kindlaks avariitaasteplaani olulised osad, (27) kuid plaani lõplikuks valmimiseks ja heakskiitmiseks tuleb tööd jätkata. |
| --- | --- |

31.

2011 aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. 2011. aasta jooksul määrati kindlaks avariitaasteplaani olulised osad, (27) kuid plaani lõplikuks valmimiseks ja heakskiitmiseks tuleb tööd jätkata.

| 32. | Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust, sõlmiti ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel 2. veebruaril 2012 (28). |
| --- | --- |

32.

Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust, sõlmiti ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel 2. veebruaril 2012 (28).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 13. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega asutatakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja olemasolevatest ressurssidest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi teadusuuringutega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Kontrollikoda sai esialgse raamatupidamise aastaaruande kätte 1. märtsil 2012. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  ELi asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva nõukogu määruse artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et „ühisettevõte Clean Sky teeb ühisettevõtte Clean Sky avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”. Järelauditite käigus võivad ilmneda abisaajate poolt deklareeritud abikõlbmatud kulud, mille suhtes algatatakse sissenõudmismenetlus.

12

(13)  2010. aasta väljamaksetaotlused hüvitati 2011. aastal.

13

(14)  Veamäär arvutatakse väljamaksetaotlustes leitud enamdeklareeritud summade keskmise põhjal, mida on kaalutud nende arvuga.

14

(15)  Vastu võetud juhatuse poolt 14. detsembril 2011.

15

(16)  Keskmiselt kulus konkursikutse avaldamisest ühisettevõtte toetuslepingu sõlmimiseni 2010. aastal käivitatud projektikonkursside puhul 418 päeva ning 2011. aastal käivitatud esimese projektikonkursi puhul 291 päeva.

16

(17)  2010. aasta lõpus oli kassajääk 53 miljonit eurot (41 % 2010. aastal kasutada olnud maksete assigneeringutest).

17

(18)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 10 lõige 1 sätestab: „Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, annulleeritakse. Vajaduse korral võib ühisettevõte kanda tühistatud assigneeringuid järgneva kolme aasta tulude ja kulude prognoosi (vastavalt artiklile 27). Juhatuse hiljemalt 15. veebruaril tehtud otsusega võib neid aga üle kanda vaid järgmisse eelarveaastasse.”

18

(19)  Ühisettevõte töötab välja uut rakendust liikmetega seotud andmete haldamiseks.

19

(20)  Iga Clean Sky liikme aruanne sisaldas keskmiselt 30 toetajaliikmete väljamaksetaotlust.

20

(21)  Mõnel korral olid dokumenteerimata jäänud olulise tähtsusega elemendid, nagu sisulist kontrolli tegeva ametniku allkiri ja finantskontrolli tegeva ametniku kinnitus sisulise kontrolli nimekirja täielikkuse kohta.

21

(22)  Ühisettevõtte finantsmenetluste käsiraamatus on ette nähtud, et sisulise ja finantskontrolli ning eelarvevahendite käsutaja ülesanded tuleb tegevuskulude haldamisel üksteisest lahus hoida, ning et:

22

| — | „sisulist kontrolli tegev ametnik kontrollib, kas toimiku tegevusega seotud (tehnilised ja finants-) aspektid vastavad ettenähtud parameetritele; |
| --- | --- |

—

„sisulist kontrolli tegev ametnik kontrollib, kas toimiku tegevusega seotud (tehnilised ja finants-) aspektid vastavad ettenähtud parameetritele;

| — | kontrolli tegev ametnik (haldusjuht) kontrollib tegevusega seotud aspektide vastavust kehtivatele eeskirjadele, samuti tegevuse üldist korrakohasust; |
| --- | --- |

—

kontrolli tegev ametnik (haldusjuht) kontrollib tegevusega seotud aspektide vastavust kehtivatele eeskirjadele, samuti tegevuse üldist korrakohasust;

| — | tegevdirektor teeb kogu toimiku üldist finants- ja sisulist kontrolli.” |
| --- | --- |

—

tegevdirektor teeb kogu toimiku üldist finants- ja sisulist kontrolli.”

(23)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 43 näeb ette, et peaarvepidaja ülesannete hulka kuulub „raamatupidamissüsteemide kehtestamine ja heakskiitmine ning vajaduse korral selliste eelarvevahendite käsutaja sisseseatud süsteemide heakskiitmine, mis on mõeldud raamatupidamisandmete koostamiseks või põhjendamiseks”.

23

(24)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

24

(25)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta (ELT C 368, 16.12.2011, lk 8) punkt 23.

25

(26)  Kontrollikoja arvamus nr 2/2011 ühisettevõtte Clean Sky finantseeskirjade kohta (http://eca.europa.eu).

26

(27)  a) Raha liikumine hädaolukorra puhul; b) varundamine andmebaaside turvamiseks regulaarse ja sagedase tagavarakoopiate tegemise ja välisarvutites salvestamise abil; c) esialgne kokkulepe finantssüsteemidele (ABAC, SAP) ja internetile juurdepääsuks Euroopa Komisjoni rakenduste kaudu.

27

(28)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte Clean Sky eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta, punkt 25.

28

---

LISA

Ühisettevõte Clean Sky (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.
  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega luuakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008) | Eesmärgid







  — | Ühisettevõte Clean Sky aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette ühenduse toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 71/2008, millega luuakse ühisettevõte Clean Sky (ELT L 30, 4.2.2008, lk 1).

Ühisettevõtte pädevusvaldkonnad

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 71/2008)

Eesmärgid

—

Ühisettevõte Clean Sky aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige selle eriprogrammi „Koostöö” seitsmenda teema „Transport” (sealhulgas lennundus) rakendamisele;

| — | kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta; |
| --- | --- |

—

kiirendada ELis keskkonnasäästliku õhutranspordi tehnoloogiate väljatöötamist, valideerimist ja tutvustamist eesmärgiga need võimalikult varakult kasutusele võtta;

| — | tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas; |
| --- | --- |

—

tagada keskkonnatingimuste parandamist taotlevate Euroopa teadusuuringute jõupingutuste sidus rakendamine õhutranspordi valdkonnas;

| — | luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonna müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel; |
| --- | --- |

—

luua täielikult innovatiivne õhutranspordisüsteem, mis põhineb täiustatud tehnoloogiate integreerimisel ja täismõõtmelistel katseeksemplaridel, eesmärgiga vähendada õhutranspordi keskkonna müra ja gaasiliste heidete märkimisväärse vähendamise ja õhusõidukite kütusesäästu suurendamise teel;

| — | kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

—

kiirendada asjaomases töökeskkonnas uute teadmiste loomist, innovatsiooni ja teadusuuringute tulemuste kasutuselevõtmist, mis tagavad asjakohased tehnoloogiad ning süsteemide täieliku integreerimise süsteemi, tugevdades sel viisil tööstusharu konkurentsivõimet.

Juhtimine

| — | Ühisettevõtte juhtimisorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstust esindavad mitmed sidusrühmad, nagu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomiteed ja riikide esindajate rühm. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõtte juhtimisorgan on juhatus. Tegevjuhtimise eest vastutab tegevdirektor. Tööstust esindavad mitmed sidusrühmad, nagu integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkonna juhtkomiteed ja riikide esindajate rühm.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

192 350 991 eurot

Personali suurus 31. detsembril 2011

24 ametikohta ametikohtade loetelus (18 ajutist ja 6 lepingulist töötajat), millest 23 oli täidetud. Ametikohad jaotusid järgmiselt: põhitegevus: 9; haldusülesanded: 14; mitmesugused ülesanded: 5

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

Vt ühisettevõtte Clean Sky 2011. aasta tegevusaruanne aadressil www.cleansky.eu

Allikas: ühisettevõtte Clean Sky edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE CLEAN SKY VASTUS

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

Punkt 15

Ühisettevõttel Clean Sky on hea meel, et kontrollikoda andis positiivse hinnangu raamatupidamise 2011. aasta aruande aluseks olevate kõikide tehingute seaduslikkusele ja korrektsusele, välja arvatud väljamaksetaotluste valideerimisega seotud tehingud.

Ühisettevõttele abisaajatelt laekunud väljamaksetaotluste valideerimise põhjal tehakse vahe-/lõppmaksed ning eelmaksete tasaarveldus. Ühisettevõttes Clean Sky 2011. aastal tehtud järelauditid hõlmasid kulusid, mille ühisettevõtte juhatus oli valideerinud seoses projektide rakendamisega 2008., 2009. ja 2010. aastal. 2008., 2009. ja 2010. aastal rakendatud projektidega seotud summa moodustab vaid 49,5 % (1) tegevuspõhiste maksete koguväärtusest, mille ühisettevõte on välja maksnud alates Clean Sky programmi algusest kuni detsembrini 2011.

2011. aastal tehtud järelauditite käigus tuvastas ühisettevõte 6,16 %-ni ulatuva vea. Võttes arvesse käesolevas vastuses kirjeldatud parandusmeetmeid, tuleb valideeritud väljamaksetaotluste seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel lisaks tuvastatud veamäärale arvestada veel ühe näitajaga: jääkvigade määraga. Vastavalt ühisettevõtte Clean Sky kinnitatud järelauditistrateegias kirjeldatud metoodikale näitab jääkvigade määr allesjäänud vea suurust valideeritud väljamaksetaotlustes pärast tagasinõudmismehhanismi rakendamist. 2011. aastal tehtud varasemate aastate väljamaksetaotluste järelauditid andsid jääkvigade määraks 4,09 %, mis tähendab, et võrreldes Clean Sky programmi raames kuni 2011. aasta lõpuni välja makstud kõikide tegevuspõhiste maksete koguväärtusega (2,02 % (2)) on ohustatud suhteliselt piiratud summa.

Ühisettevõte tunnistab kontrollitud väljamaksetaotlustes tuvastatud vigade ja jääkvigade määra olulisust ja püüab edaspidi parandada valideerimisele eelneva kontrolli kvaliteeti.

Ühisettevõte hakkas järelauditit rakendama 2011. aastal ehk ligikaudu üks aasta pärast autonoomia saavutamist novembris 2009. Esimesed auditid hõlmasid ühisettevõtte jaoks esimest, 2010. aasta valideerimisprotsessi. Ühisettevõte oli 2010. aastal ikka veel käivitamisfaasis ja toetuste haldamisega seotud eelkontroll ei olnud toetuste suure mahuga tegelemiseks veel täiesti valmis.

Võttes arvesse esimese järelauditi tulemusi, soovib ühisettevõte rõhutada selle menetluse tõhusust oma sisekontrollisüsteemis, tänu millele tuvastas juhtkond väljamaksetaotluste eelkontrollimise käigus ühisettevõttes tehtud vead ning parandas need. Lõplikud parandusmeetmed on veel käimas.

Ühisettevõte on alates 2010. aastast väljamaksetaotluste valideerimis protsessi olulisel määral edasi arendanud, võttes kasutusele eriotstarbelise menetluse, millesse kuulub ka toetuste haldamise andmebaas, mis pakub rahandusametnikele ja projektijuhtidele väljamaksetaotluste standardset kinnitamismehhanismi.

Pärast esimest järelauditit kehtestas ühisettevõte enammakstud summade tagasisaamiseks asjakohased tagasinõudmismeetmed, sealhulgas kontrollimata väljamaksetaotluste auditeerimisel tuvastatud süstemaatiliste vigade ekstrapoleerimine. Siinkohal tuleb märkida, et 75 % ühisettevõtte vahenditest on antud nimelistele abisaajatele (ühisettevõtte Clean Sky liikmed), kes osalevad Clean Sky projektides kuni programmi lõppemiseni. Selline olukord soodustab parandusmeetmete võtmist, sest abisaajatele tehtavate järgmiste maksete kaudu saab ühisettevõte enammakstud summad tagasi võtta.

Ennetava meetmena võetakse praegu kohaldatavas väljamaksetaotluste eelkontrollimenetluses arvesse varasemate aastate järelauditi tulemusi, eriti neid, mis on seotud süstemaatiliste vigadega. Ajavahemikus 2008–2010 tehtud ja tuvastatud vigadest üle 80 % olid süstemaatilise iseloomuga. See pakub ühisettevõttele ka võimaluse anda juhiseid nimelistele abisaajatele, aidates seeläbi hoiduda edaspidistest vigadest väljamaksetaotlustes.

Märkimisväärselt suur osa (ligikaudu 50 %) 2011. aasta järelauditi käigus avastatud vigadest olid tekkinud varasemate aastate raamatupidamisandmete kasutamise tõttu, sest tegelikud andmed ei olnud finantsaruannete esitamise ajal kättesaadavad. Ühisettevõte jälgib eelkontrollide raames edaspidi tehtavaid parandusi ja tagab järgmistel aruandeperioodidel, et varasemate aastate väljamaksetaotlustesse tehtavad parandused esitataks viivitamata.

Ühisettevõtte juhtkond peab oluliseks tagada, et ühisettevõttes Clean Sky oleks paika pandud mitmeaastane kontrollisüsteem toetuste haldamiseks, mis arvestaks tavapärase tagasinõudmismenetluse võimalusi ning ennetusmeetmeid. Seetõttu on ühisettevõtte juhtkond mitu aastat kestva projekti ajaks kehtestanud kontrollimehhanismid ja eesmärgid, mida mõõdetakse kogu programmi vältel kehtivate näitajatega.

Kommentaarid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta

Punkt 18

Ühisettevõte loodab, et konkursikutsetega seotud läbirääkimised mööduvad tulemuslikult ja edukalt, ning on võtnud sisemeetmeid, et parandada ja kiirendada olulisi protsesse, mis on seotud uutele partneritele tehtavate maksetega. Ühisettevõte täheldab, et toetuste maksmiseni jõudmise aeg on üldiselt vähenenud ning juhtkond jälgib tähelepanelikult selle protsessi kulgu (3).

Punkt 19

Ühisettevõte tunnistab, et maksete assigneeringute 2012. aasta eelarvekavasse ülekandmise heakskiitmist käsitlev juhatuse otsus hilines (4). Ühisettevõtte eelarve planeerimise ajakava ja aruandlusperiood on üle vaadatud tagamaks, et juhatusel oleks piisavalt aega 2013. aastasse ülekantavate assigneeringute kinnitamiseks.

Punkt 20

2012. aasta esimeses pooles tuli ühisettevõttel lahendada erakorraline olukord seoses liikmetelt laekunud väljamaksetaotlustega 2011. aastal rakendatud projektide eest. Abisaajad esitasid liikmetega sõlmitud toetuslepingute 2011. aasta finantsaruanded, mille esitamise tähtaeg oli 1. märts 2012, ebatavaliselt suure, kuni 3–4-kuulise hilinemisega. Ühisettevõte on analüüsinud sellise hilinemise põhjuseid koos integreeritud tehnoloogia tutvustusvaldkondade koordinaatoritega (konsortsiumite juhid) ja võtab meetmeid, et hoida ära samasuguseid sündmusi 2013. aastal. Otsustati võtta järgmised meetmed:

| — | juhatuse nõusolekul (juuni 2012) koostatakse selge ajakava 2013. aastaks (jaanuar–juuni 2013), milles esitatakse tähtajad ning tööstusharult ja ühisettevõttelt vastuste laekumise ajad; |
| --- | --- |

—

juhatuse nõusolekul (juuni 2012) koostatakse selge ajakava 2013. aastaks (jaanuar–juuni 2013), milles esitatakse tähtajad ning tööstusharult ja ühisettevõttelt vastuste laekumise ajad;

| — | juhendite koostamise ja koolituste kaudu aitab ühisettevõte parandada väljamaksetaotluste ja nendega seotud finantsaruannetele lisatavate tõendite terviklikkust ja kvaliteeti; |
| --- | --- |

—

juhendite koostamise ja koolituste kaudu aitab ühisettevõte parandada väljamaksetaotluste ja nendega seotud finantsaruannetele lisatavate tõendite terviklikkust ja kvaliteeti;

| — | ühisettevõte tugevdab veelgi järelevalvet, pakkudes liikmetele ennetavat abi abikõlblike kuludega seotud küsimustes. Vahendite piiratuse tõttu ei olnud see 2012. aasta esimeses pooles võimalik; |
| --- | --- |

—

ühisettevõte tugevdab veelgi järelevalvet, pakkudes liikmetele ennetavat abi abikõlblike kuludega seotud küsimustes. Vahendite piiratuse tõttu ei olnud see 2012. aasta esimeses pooles võimalik;

| — | uus infotehnoloogiline abivahend toetuste haldamiseks muudab väljamaksetaotluste esitamise ja valideerimise lihtsamaks. |
| --- | --- |

—

uus infotehnoloogiline abivahend toetuste haldamiseks muudab väljamaksetaotluste esitamise ja valideerimise lihtsamaks.

Pärast seda, kui juhtkond lõpuks kättesaadud väljamaksetaotlused valideerib ja juhatus need 2012. aasta lõpus kinnitab, kantakse nendega seotud mitterahalised sissemaksed ühisettevõtte 2012. aasta lõpparuandes netovarasse. Seetõttu tuleb 2011. aasta lõpparuandes esitatud netovarade seis lugeda ajutiseks.

Kommentaarid ühisettevõtte järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide kohta

Punkt 21

Ühisettevõte töötas 2012. aasta esimeses kvartalis kontrollikoja eelneva aasta soovitusi järgides välja väljamaksetaotluste menetlemiseks ette nähtud korra, mille kohaselt kaasati projektijuhid finantsaruannete valideerimisprotsessi (5). Lisaks tehniliste aruannete valideerimisele kontrollivad projektijuhid ka vahendite kasutamise kohta kättesaadavat teavet ja teavitavad rahandusametnikke valideerimise tulemustest. Välja on töötatud selged eeskirjad, millega tagatakse, et sisulise ja finantskontrolli tõendid läbiksid väljamaksetaotluste valideerimiseks vajaliku menetluse. Varem kasutusel olnud kontroll-loetelude formaati on täiustatud nii, et lisada tuleb tõendid selle kohta, et kõik vajalikud valideerimisetapid on läbitud, samuti tuleb näidata, milline on sisuliste ja finantsüksuste vaheline suhtlus.

Punkt 22

Tuginedes oma kogemustele ja kontrollikoja varasematele tähelepanekutele seoses abisaajate andmete töötlemisega, töötas ühisettevõte 2011. aasta viimases kvartalis välja spetsiaalse abivahendi liikmetega sõlmitud toetuslepingute raames rahastatavate abisaajate andmete haldamiseks. Nimetatud abivahendit kasutati 2012. aasta teises kvartalis 2011. aasta väljamaksetaotluste töötlemiseks ning pärast kodeeritud andmete usaldusväärsuse testimist ja ühisettevõtte peaarvepidaja asjakohaseid aruandeid, mis koostati koostöös välise audiitorühinguga, kohaldati tulemusi 2011. aasta lõpparuande koostamisel.

Punkt 23

Ühisettevõte võtab arvesse kontrollikoja märkusi ja on juba teinud samme selleks, et parandada nii sisulise kui ka finantskontrolli tegijate suhtes kehtestatud sisemist heakskiitmismenetlust; eespool nimetatud toetuste haldamise vahendi abil on nüüdseks tagatud, et projektide sisulise poolega tegelevad ametnikud ja finantsjuhtimises osalejad kasutavad väljamaksetaotluste ja tehniliste aastaaruannete valideerimisel ühtsemat lähenemisviisi ning et see on kogu protsessi juures paremini nähtav.

Mis puudutab ülesannete lahusust, siis töötab ühisettevõte praegu välja rahade liikumise diagrammi muudatust, mis tagaks finantskontrolli ja eelarvevahendite heakskiitmise lahususe juhtumite puhul, kus puuduvad tavapärased finantsjuhtimises osalejad.

Punkt 24

Ühisettevõte on võtnud arvesse peaarvepidaja soovitusi ja nagu juba öeldud, on võtnud märkimisväärseid samme liikmetega sõlmitud toetuslepingute rakendamiseks, mis võimaldab väljamaksetaotluste valideerimise parandamist ning tervikliku ja korrapärase aruandluse esitamist ühisettevõtte juhtkonnale.

Muud küsimused

Punkt 25

Siseaudiitor teatas ühisettevõtte juhatusele ja juhtkonnale augustis 2011, et ta osaleb ühisettevõtte mõningates finantsjuhtimise põhiprotsessides, ning teatas neile ka selle asjaolu võimalikest tagajärgedest siseaudiitori sõltumatusele. Nende protsesside usaldusväärsuse vähenemise riski leevendatakse komisjoni siseauditi talituse kaasamisega, kui see osutub vajalikuks.

Punkt 27

Ühisettevõte teeb oma finantseeskirjadesse paranduse pärast raamfinantsmääruse järgmist ajakohastamist, mis on praegu toimumas (vt ka punkt 30).

Punkt 28

Komisjonile (kui ühele ühisettevõtte liikmele) esitatud 2011. aasta osamakse tasumise taotlusele oli lisatud nõuetekohane rahavoogude prognoos. Olgugi, et peale Euroopa Komisjoni ei olnud ühelegi teisele liikmele esitatud taotlusele rahavoogude prognoosi lisatud, oli nende taotluste juures seletus nõutud summa kohta ja ümberjagamisvõti, mis näitas iga liikme või assotsieerunud liikme osamaksu suurust. Lisaks sellele olid kõik liikmed varustatud asjakohaste finantsandmetega eelmise aasta raamatupidamise aruandes sisaldunud teabe ja juhatuse koosoleku protokollis esitatud 2011. aasta kinnitatud eelarve kaudu. Ühisettevõte tagab, et edaspidi lisatakse osamakse tasumiseks esitatud taotlusele rahavoogude prognoos mitte ainult komisjonile, vaid ka teistele liikmetele.

Punkt 29

Ühisettevõtte Clean Sky liikmetega sõlmitud toetuslepingutega seotud teadusuuringute kaitsmise, kasutamise ja levitamise üldtingimusi käsitleva II lisa üksikasjalike sätete asjakohane rakendamine on veel käimas.

Ühisettevõtte järelevalvealaseid ülesandeid ja vajalikke kontrollimehhanisme ühendav menetlus kehtestatakse õigeaegselt.

Punkt 30

Ühisettevõte parandab oma finantseeskirju pärast raamfinantsmääruse järgmist ajakohastamist, mis on praegu toimumas. Niimoodi saab ühisettevõte seada oma tegevuse kooskõlla üldtunnustatud eeskirjadega ja võimaluse korral selgitada kontrollikoja tõstatatud küsimusi.

Punkt 31

Clean Sky ühisettevõte on koos naaberasutustega, kellega jagatakse ühist hoonet, töötanud avariitaastekava lõpliku valmimise nimel. Plaani kohaselt peaks see valmima 2012. aasta lõpuks.

---

(1)  Tegevuspõhiste maksete koguväärtus ajavahemikus 2008–2011 oli 261 358 871 eurot, lõppmaksed ja eelmaksete tasaarveldus ajavahemiku 2008–2010 eest lisab sellele summale veel 129 295 956 eurot.

(2)  = 4,09 % (129 295 956 eurot / 261 385 871 eurot)*100

(3)  Ühisettevõtte käivitamisest alates on toetuse maksmiseni jõudmise aeg vähenenud 418 päevalt 268 päevale, nagu see oli viimase konkursikutse puhul (konkursikutse 10). See näitab, et kontrollikojalt hinnangu saamise ajaga võrreldes on olukord paranenud.

(4)  Juhatus võttis detsembris 2010 vastu 2011. aasta eelarvekava, mis sisaldas ülekantava summa prognoosi.

(5)  Clean Sky menetlus nr 2.9.1, liikmetega 2011. aastal sõlmitud toetusleping rakendamise kohta liikmetelt laekunud finantsaruannete valideerimise ja liikmetega varasematel aastatel sõlmitud toetusleping kohta saadud paranduste vahemenetlus

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/18

---

ARUANNE

ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/03

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte ENIAC”) loodi detsembris 2007 (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte peamine eesmärk on määratleda ja rakendada teadusuuringute kava nanoelektroonika põhipädevuste arendamiseks eri rakendusvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist (2).

| 3. | Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, liikmesriigid Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte ENIAC asutajaliikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, liikmesriigid Belgia, Saksamaa, Eesti, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Madalmaad, Poola, Portugal, Rootsi, Ühendkuningriik ning AENEAS (ühing, mis esindab Euroopas nanoelektroonika valdkonnas tegutsevaid äriühinguid ning muid teadus- ja arendusorganisatsioone). Ühisettevõte ENIAC liikmeks võivad saada ka teised liikmesriigid ja assotsieerunud riigid ning kõik teised riigid või juriidilised isikud, kes on suutelised ühisettevõtte ENIAC eesmärkide täitmist oluliselt rahaliselt toetama.

| 4. | Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. Uurimisprojektides osalevad organisatsioonid peavad eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses. |
| --- | --- |

4.

Maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele ENIAC jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks on 450 miljonit eurot, mis kaetakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (3) eelarvest. AENEASe maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvate kulude katmiseks on 30 miljonit eurot. ENIACi liikmesriigid annavad jooksvate kulude katmiseks mitterahalist toetust (lihtsustades projektide rakendamist) ning maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda ELi toetusest suurem. Mitterahalist toetust annavad ka projektides osalevad teadusorganisatsioonid. Uurimisprojektides osalevad organisatsioonid peavad eraldama mitterahalist toetust komisjoni ja liikmesriikide rahalise toetusega vähemalt samas väärtuses.

| 5. | Ühisettevõte sai majanduslikult iseseisvaks alates 26. juulist 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai majanduslikult iseseisvaks alates 26. juulist 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte ENIAC raamatupidamise aastaaruannet, (4) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (5) ja eelarve täitmise aruandest; (6) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 8. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (7) artikli 185 lõikega 2.

Juhtkonna kohustused

| 9. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (8). Direktor kehtestab (9) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (10) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 11. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (11) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditiprotseduurid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamist ja kontrollimist ning ühisettevõtte tehingutest koostatud valimi vahetut kontrollimist. Auditiprotseduurid ei hõlma lõplike toetusesaajate tasandil tehtavat vahetut kontrollimist. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Auditiprotseduurid hõlmavad järelevalve- ja kontrollisüsteemide ülevaatamist ja kontrollimist ning ühisettevõtte tehingutest koostatud valimi vahetut kontrollimist. Auditiprotseduurid ei hõlma lõplike toetusesaajate tasandil tehtavat vahetut kontrollimist. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

Alus märkusega arvamuseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Juhatuse otsusega võeti 18. novembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (12) mis on peamine kontrollivahend (13) alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. 2011. aastal tehti riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise sertifikaatide alusel makseid kokku summas 6,8 miljonit eurot, mis moodustab 45 % tegevuskuludest. Järelauditite strateegia rakendamine algas 2011. aastal |
| --- | --- |

15.

Juhatuse otsusega võeti 18. novembril 2010 vastu järelauditite strateegia, (12) mis on peamine kontrollivahend (13) alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. 2011. aastal tehti riiklike rahastamisasutuste väljastatud kulude heakskiitmise sertifikaatide alusel makseid kokku summas 6,8 miljonit eurot, mis moodustab 45 % tegevuskuludest. Järelauditite strateegia rakendamine algas 2011. aastal

| 16. | Projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelauditite tegemise korda. Auditi lõpuks (september 2012) ei olnud ühisettevõte saanud piisavalt teavet riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiate kohta (14) ning ei olnud võimeline hindama, kas järelauditite strateegia annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (15). Lisaks ei olnud riiklikud rahastamisasutused teinud kuni 2011. aasta lõpuni makstud toetuste järelauditeid. |
| --- | --- |

16.

Projektikulude väljamaksetaotluste auditeerimine delegeeriti liikmesriikide riiklikele rahastamisasutustele. Riiklike rahastamisasutustega sõlmitud halduslepingud ei hõlma järelauditite tegemise korda. Auditi lõpuks (september 2012) ei olnud ühisettevõte saanud piisavalt teavet riiklike rahastamisasutuste auditistrateegiate kohta (14) ning ei olnud võimeline hindama, kas järelauditite strateegia annab piisava kindluse alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta (15). Lisaks ei olnud riiklikud rahastamisasutused teinud kuni 2011. aasta lõpuni makstud toetuste järelauditeid.

| 17. | Ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saada olev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saada olev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle keskse kontrollivahendi mõjususe kohta.

Märkustega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 18. | Välja arvatud punktides 15–17 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

18.

Välja arvatud punktides 15–17 (alus märkusega arvamuse esitamiseks) kirjeldatud asjaolu võimalik mõju, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 19. | Kommentaarid punktides 20–33 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

19.

Kommentaarid punktides 20–33 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 20. | 2011. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 66 ja 35 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97 % ja 48 % (16). Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest summas 63,6 miljonit eurot rakendati 20,1 miljonit 2011. aasta esimese projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu ning 42,2 miljonit 2011. aasta teise projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu. |
| --- | --- |

20.

2011. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 66 ja 35 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 97 % ja 48 % (16). Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest summas 63,6 miljonit eurot rakendati 20,1 miljonit 2011. aasta esimese projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu ning 42,2 miljonit 2011. aasta teise projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu.

| 21. | Kasutamata jäänud assigneeringute kohustustest vabastamisel tuvastati asjakohaste protseduuride puudumine ning puudusi leiti ka kontrollides. Assigneeringud, mis tulnuks kasutada 2010. aasta lõpuks, ja assigneeringud, mis tulnuks kasutada 2011. aasta lõpuks, vabastati jaanuaris 2012. Vabastamata jäid kasutamata üldised kulukohustused summas 2,8 miljonit eurot 2010. aasta põhitegevuse eelarvereal. Nende viimane kasutuskuupäev oli 31. detsember 2011. |
| --- | --- |

21.

Kasutamata jäänud assigneeringute kohustustest vabastamisel tuvastati asjakohaste protseduuride puudumine ning puudusi leiti ka kontrollides. Assigneeringud, mis tulnuks kasutada 2010. aasta lõpuks, ja assigneeringud, mis tulnuks kasutada 2011. aasta lõpuks, vabastati jaanuaris 2012. Vabastamata jäid kasutamata üldised kulukohustused summas 2,8 miljonit eurot 2010. aasta põhitegevuse eelarvereal. Nende viimane kasutuskuupäev oli 31. detsember 2011.

Projektikonkursid

| 22. | 2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud kokku summas 107,9 miljonit eurot, mis moodustab 25 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest (17). 2011. aastal kuulutati välja kaks projektikonkurssi eelarvega 62,3 miljonit eurot, kuid toetuslepingute allakirjutamine oli veel pooleli. 2012. aastal käivitati veel kaks projektikonkurssi maksumusega 84,5 miljonit eurot. 2013. aastal peaks projektikonkursside eelarve olema 185,3 miljonit eurot (42 %), et täielikult ära kasutada kavandatud ELi toetus (440 miljonit eurot). |
| --- | --- |

22.

2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud kokku summas 107,9 miljonit eurot, mis moodustab 25 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud ELi maksimaalsest toetusest (17). 2011. aastal kuulutati välja kaks projektikonkurssi eelarvega 62,3 miljonit eurot, kuid toetuslepingute allakirjutamine oli veel pooleli. 2012. aastal käivitati veel kaks projektikonkurssi maksumusega 84,5 miljonit eurot. 2013. aastal peaks projektikonkursside eelarve olema 185,3 miljonit eurot (42 %), et täielikult ära kasutada kavandatud ELi toetus (440 miljonit eurot).

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 23. | Ühisettevõte ei ole veel täielikult rakendanud mõjusaid ja tõhusaid sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme. Selle tulemusel esines finantsaruandluses vigu ja suuri viivitusi, mis enne lõpliku raamatupidamise aruande vastuvõtmist kõrvaldati. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõte ei ole veel täielikult rakendanud mõjusaid ja tõhusaid sisekontrolli- ja finantsinfosüsteeme. Selle tulemusel esines finantsaruandluses vigu ja suuri viivitusi, mis enne lõpliku raamatupidamise aruande vastuvõtmist kõrvaldati.

| 24. | Ühisettevõtte peaarvepidaja kinnitas 20. detsembril 2010 finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole 2011. aasta jooksul kinnitanud süsteemide aluseks olevaid ning finantsteavet andvaid tegevusprotsesse, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riiklike rahastamisasutuste esitatud väljamaksetaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte peaarvepidaja kinnitas 20. detsembril 2010 finants- ja arvestussüsteemid (ABAC ja SAP), kuid ei ole 2011. aasta jooksul kinnitanud süsteemide aluseks olevaid ning finantsteavet andvaid tegevusprotsesse, eelkõige protsessi, mis annab finantsteavet riiklike rahastamisasutuste esitatud väljamaksetaotluste tõendamise ja väljamaksmise kohta.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi üksus ja komisjoni siseauditi talitus

| 25. | Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel ENIAC peab olema oma siseauditi talitus. 2011. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte loomist käsitleva nõukogu määruse artikli 6 lõige 2 sätestab, et ühisettevõttel ENIAC peab olema oma siseauditi talitus. 2011. aasta lõpuks aga ei olnud seda olulist sisekontrollisüsteemi osa veel loodud.

| 26. | 2011. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi riskihindamise. Riskihindamise tulemuste alusel esitati juhatusele 22. novembril 2011 vastuvõtmiseks strateegiline auditikava ajavahemikuks 2012–2014. |
| --- | --- |

26.

2011. aastal viis komisjoni siseauditi talitus läbi riskihindamise. Riskihindamise tulemuste alusel esitati juhatusele 22. novembril 2011 vastuvõtmiseks strateegiline auditikava ajavahemikuks 2012–2014.

| 27. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (18) sätet, mis viitab komisjoni siseaudiitori pädevusele. |
| --- | --- |

27.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 18. novembril 2010. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud nii, et need sisaldaksid raammääruse (18) sätet, mis viitab komisjoni siseaudiitori pädevusele.

ENIACi liikmesriikide makstavad toetused

| 28. | Ühisettevõtte ENIAC põhikiri sätestab, et ENIACi liikmesriigid maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda (19) ELi toetusest suurem, samas kui ühisettevõtte toetused võivad moodustada maksimaalselt 16,7 % projektide abikõlblikest kogukuludest. Esimese viie projektikonkursi puhul oli ENIACi liikmesriikide makstud rahaline toetus ELi rahalisest toetusest 1,55 korda suurem. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte ENIAC põhikiri sätestab, et ENIACi liikmesriigid maksavad rahalist toetust, mis on vähemalt 1,8 korda (19) ELi toetusest suurem, samas kui ühisettevõtte toetused võivad moodustada maksimaalselt 16,7 % projektide abikõlblikest kogukuludest. Esimese viie projektikonkursi puhul oli ENIACi liikmesriikide makstud rahaline toetus ELi rahalisest toetusest 1,55 korda suurem.

| 29. | Vastupidiselt ühisettevõtte ENIAC põhikirjale (20) kasutab Kreeka ELi struktuurifonde, et katta oma osa ENIACi projektide (21) abisaajatele Kreekas makstavatest toetustest, selle asemel, et katta need kohustused riiklikest vahenditest. Ühisettevõte nõustus Kreeka osaluse jätkumisega ENIACi projektides, kuid ühisettevõte ei eralda Kreeka abisaajatele mingit toetust, sest kaasrahastamine teise ELi toetuse allikaga ei ole lubatud (22). |
| --- | --- |

29.

Vastupidiselt ühisettevõtte ENIAC põhikirjale (20) kasutab Kreeka ELi struktuurifonde, et katta oma osa ENIACi projektide (21) abisaajatele Kreekas makstavatest toetustest, selle asemel, et katta need kohustused riiklikest vahenditest. Ühisettevõte nõustus Kreeka osaluse jätkumisega ENIACi projektides, kuid ühisettevõte ei eralda Kreeka abisaajatele mingit toetust, sest kaasrahastamine teise ELi toetuse allikaga ei ole lubatud (22).

Aasta tegevusaruanne

| 30. | Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikli 19 lõikega 4 ning ühisettevõtte finantseeskirjade artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Aruanne peab kinnitama, et esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate, välja arvatud juhul, kui konkreetseid kulu- ja tuluvaldkondi puudutavad reservatsioonid kinnitavad midagi muud. |
| --- | --- |

30.

Kooskõlas ühisettevõtte põhikirja artikli 19 lõikega 4 ning ühisettevõtte finantseeskirjade artikliga 40 peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande. Iga-aastases tegevusaruandes võrreldakse tema tegevuse tulemusi seatud eesmärkidega, esitatakse tegevusega seotud riskid ning kirjeldatakse käsutusse antud vahendite kasutamist ning sisekontrollisüsteemi tulemuslikkust ja tõhusust. Aruanne peab kinnitama, et esitatud teave annab õige ja õiglase ülevaate, välja arvatud juhul, kui konkreetseid kulu- ja tuluvaldkondi puudutavad reservatsioonid kinnitavad midagi muud.

| 31. | Aasta tegevusaruanne ei sisalda hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. Aasta tegevusaruandes esinevad järgmised puudused:






  — | ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saada olev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrolli mõjususe kohta ning selle kohta oleks tulnud esitada reservatsioon; |
| --- | --- | --- |

31.

Aasta tegevusaruanne ei sisalda hinnangut sisekontrollisüsteemi tõhususe ja mõjususe kohta. Aasta tegevusaruandes esinevad järgmised puudused:

—

ühisettevõtte järelauditite strateegia rakendamise kohta saada olev teave ei ole piisav, et teha järeldusi selle kontrolli mõjususe kohta ning selle kohta oleks tulnud esitada reservatsioon;

| — | puudub teave finants- ja arvestussüsteemide osalise kinnitamise kohta peaarvepidaja poolt. Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud ainult selle osa, mis on ühisettevõtte otsese kontrolli all, kuid mitte süsteeme, mis annavad teavet riiklikelt rahastamisasutustelt (vt punkt 24); |
| --- | --- |

—

puudub teave finants- ja arvestussüsteemide osalise kinnitamise kohta peaarvepidaja poolt. Ühisettevõtte peaarvepidaja on kinnitanud ainult selle osa, mis on ühisettevõtte otsese kontrolli all, kuid mitte süsteeme, mis annavad teavet riiklikelt rahastamisasutustelt (vt punkt 24);

| — | puudused arvestuse ja finantsaruandluse kontrollimisel ei viinud reservatsiooni esitamiseni (vt punkt 23). |
| --- | --- |

—

puudused arvestuse ja finantsaruandluse kontrollimisel ei viinud reservatsiooni esitamiseni (vt punkt 23).

Eelmise aasta tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 32. | 2011. aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT turvapoliitika menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani elluviimiseks tuleb tööd jätkata. |
| --- | --- |

32.

2011. aastal koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT turvapoliitika menetluste formaliseerimisel. Avariitaasteplaani elluviimiseks tuleb tööd jätkata.

| 33. | Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 2. veebruaril 2012 asukohaleping, (23) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. |
| --- | --- |

33.

Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 2. veebruaril 2012 asukohaleping, (23) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 72/2008, millega luuakse ühisettevõte ENIAC (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest ja tegevusest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ, koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Kontrollikoda sai esialgse raamatupidamise aastaaruande kätte 30. märtsil 2012. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

10

(11)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

11

(12)  Ühisettevõtte ENIAC järelauditite strateegia sätestab, et ühisettevõte „hangib piisavat teavet ENIACi liikmesriikides kohaldatava järelauditite strateegia kohta, et hinnata riiklikke menetlusi ja seda, kas nende abil on võimalik saada piisav kindlus ühisettevõtte ENIAC projektidega seotud tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta”.

12

(13)  Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 72/2008 artikkel 12 sätestab, et ühisettevõte „tagab oma liikmete finantshuvide piisava kaitse, tehes või tellides asjakohast sise- ja väliskontrolli” ja et ühisettevõte „teeb ühisettevõtte ENIAC avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”. Kontrollid ja auditid viib läbi kas ühisettevõte ENIAC otse või ENIACi liikmesriigid tema nimel.

13

(14)  Ühisettevõte oli saanud auditistrateegia kohta teavet seitsmelt riiklikult rahastamisasutuselt 22st. Seitsme riikliku rahastamisasutuse esitatud dokumentatsioon oli suuremal osal juhtudest ebapiisav selleks, et ühisettevõte saaks hinnata riiklikke protseduure, sest puuduvad praktilised üksikasjad auditikorra kohta (st auditi lähenemisviis ja metoodika, valimi suurus, riiklike rahastamisasutuste tehtavate finantskontrollide liik jne).

14

(15)  Euroopa Komisjoni siseauditi talitus hindas ENIACi liikmesriikide auditistrateegiaid. Juunis 2012 järeldati, et praegune järelauditite strateegia ei anna vajalikku teavet piisava kindluse saamiseks. Seetõttu muudeti järelauditite strateegiat ning tehinguid kontrollitakse valimipõhiselt. Riiklikud rahastamisasutused peavad esitama üksikasjaliku teabe tehtud auditite ja kontrollide kohta.

15

(16)  Põhitegevuse maksete assigneeringute suhteliselt madal kasutusmäär on põhjustatud asjaolust, et ENIAC teeb makseid pärast riiklike ametiasutuste hilinemisega esitatud tõendite saamist, ning viivitustest liikmesriikide tasandil riiklike toetuslepingute allakirjutamisel.

16

(17)  Vastavalt ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 72/2008 artiklile 5 ja määruse lisa artikli 11 lõikele 5 on maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks 450 miljonit eurot, millest jooksvate kulude summa ei tohi ületada 10 miljonit eurot. Kui jooksvate kulude jaoks ette nähtud osa ära ei kasutada, võib selle suunata teadustegevusele.

17

(18)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

18

(19)  Ühisettevõtte loomist käsitlevale määrusele (EÜ) nr 72/2008 lisatud põhikirja artikli 11 lõike 6 alapunkt b.

19

(20)  Määrusele (EÜ) nr 72/2008 lisatud põhikirja artikli 13 lõige 1 sätestab, et „ühisettevõtte ENIAC avaldatud projektikonkursi alusel valitud projektide riiklik rahastamine koosneb ENIACi liikmesriikide poolsest riiklikust rahalisest toetusest ja/või ühisettevõtte ENIAC rahalisest toetusest. Kõnealuse algatuse alusel antav igasugune riiklik toetus ei piira vajaduse korral riigiabi materiaalseid ja menetluseeskirju.”

20

(21)  Kreekapoolse ENIACi projektides osalemise eelarve ajavahemikul 2008–2010 on 9,7 miljonit eurot (hinnanguliselt 4,4 miljonit eurot riiklikest vahenditest, 1,6 miljonit eurot ühisettevõtte osamaksust ja ülejäänud raha projektides osalejatelt).

21

(22)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artikli 54 lõige 4 sätestab: „Fondidest kaasrahastatud kulud ei saa toetust liidu teistest rahastamisvahenditest.”

22

(23)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte ENIAC eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega (ELT L 368, 16.12.2011, lk 48), punkt 25.

23

---

LISA

Ühisettevõte ENIAC (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187) | Ühisettevõte on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära.
  Ühisettevõte ENIAC asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21). |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008) | Eesmärgid

  Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:






  — | määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 187)

Ühisettevõte on ühenduse asutus ja selle eelarve täitmise kinnitab seetõttu Euroopa Parlament, võttes siiski arvesse ühiste tehnoloogiaalgatuste kui avaliku ja erasektori partnerluste olemusest ning eelkõige erasektori panusest tulenevat eripära.

Ühisettevõte ENIAC asutati nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008)

Eesmärgid

Ühisettevõte ENIAC aitab kaasa Euroopa Liidu teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) ning eriprogrammi „Koostöö” teema „Info- ja sidetehnoloogia” rakendamisele. Eelkõige on tema ülesandeks:

—

määratleda ja rakendada teadusuuringute kava manussüsteemide põhitehnoloogiate arendamiseks eri kohaldamisvaldkondades, et tugevdada Euroopa konkurentsivõimet ning jätkusuutlikkust ning võimaldada uute turgude ja sotsiaalsete rakenduste tekkimist;

| — | toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse; |
| --- | --- |

—

toetada teadusuuringute kava ellurakendamiseks vajalikku tegevust (edaspidi „teadus- ja arendustegevus”), eelkõige määrates projektikonkursside alusel valitud projektides osalejatele rahalise toetuse;

| — | edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd; |
| --- | --- |

—

edendada avaliku ja erasektori partnerlust eesmärgiga mobiliseerida ja ühendada ELi, riikide ja erasektori jõupingutused, suurendades uurimis- ja arendustegevuse koguinvesteeringuid nanoelektroonika valdkonnas ning edendades avaliku ja erasektori vahelist koostööd;

| — | tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus; |
| --- | --- |

—

tagada nanoelektroonika ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus ja kestvus;

| — | saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu. |
| --- | --- |

—

saavutada nanoelektroonika valdkonnas Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimise, sealhulgas kõnealuse valdkonnaga seotud sellise tegevuse integreerimine ühisettevõttesse ENIAC, mida praegu rakendatakse valitsustevaheliste uurimis- ja arendusskeemide (EUREKA) kaudu.

Juhtimine

Liikmed

2011. aasta lõpu seisuga olid ühisettevõtte ENIAC liikmeteks tööstust esindav AENEAS, Euroopa Liitu esindav Euroopa Komisjon ning ENIACi liikmesriigid (Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Itaalia, Läti, Madalmaad, Norra, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovaki Vabariik, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik).

Juhatus

Juhatus koosneb ühisettevõtte ENIAC liikmete esindajatest ning tööstus- ja teaduskomitee esimehest.

Juhatus kannab üldist vastutust ühisettevõtte ENIAC tegevuse eest ning teostab selle üle järelevalvet.

Ametiasutuste nõukogu

Ametiasutuste nõukogu koosneb ühisettevõtte ENIACi liikmesriikide ametivõimudest.

Tööstus- ja teaduskomitee

Tööstus- ja teaduskomitee liikmed nimetab ametisse AENEAS.

Tegevdirektor

Tegevdirektor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

2011. aasta vastuvõetud eelarve eurodes:

| | Kulukohustused | Maksed |
| --- | --- | --- |
| I JAOTIS – „Personal” | 1 488 801,72 | 1 488 801,72 |
| II JAOTIS – „Haldus” | 1 142 898,28 | 1 142 898,28 |
| I JA II JAOTIS KOKKU | 2 631 700,00 | 2 631 700,00 |
| III JAOTIS – „Tegevuskulud” | 63 646 170,00 | 32 426 000,00 |
| I, II JA III JAOTIS KOKKU | 66 277 870,00 | 35 057 700,00 |

Kulukohustused

Maksed

I JAOTIS – „Personal”

1 488 801,72

1 488 801,72

II JAOTIS – „Haldus”

1 142 898,28

1 142 898,28

I JA II JAOTIS KOKKU

2 631 700,00

2 631 700,00

III JAOTIS – „Tegevuskulud”

63 646 170,00

32 426 000,00

I, II JA III JAOTIS KOKKU

66 277 870,00

35 057 700,00

Personali suurus 31. detsembril 2011

| | Ametikohtade loetelu 2011 | Täidetud 31.12.2011 |
| --- | --- | --- |
| Ajutised töötajad | 6 | 6 |
| Lepingulised töökohad | 7 | 7 |
| Personal kokku: | 13 | 13 |
| Personali jaotus tegevuste kaupa | | |
| — | Põhitegevus: |

Ametikohtade loetelu 2011

Täidetud 31.12.2011

Ajutised töötajad

6

6

Lepingulised töökohad

7

7

Personal kokku:

13

13

Personali jaotus tegevuste kaupa

—

Põhitegevus:

6

| — | Haldusülesanded: |
| --- | --- |

—

Haldusülesanded:

4

| — | Mitmesugused ülesanded: |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded:

3

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

A.   EDUSAMMUD PÕHIEESMÄRKIDE SAAVUTAMISEL

Teadusuuringute kava koostamine

2011. aasta lõpul ületas rahastamiseks valitud projektide abikõlblike kulude kogusumma miljard eurot. Projektid hõlmavad kõiki uurimis- ja arendustegevuse valdkondi, mis on määratletud mitmeaastases strateegilises kavas.

Rahalise toetuse määramine osalejatele

Loomisest alates on ühisettevõte ENIAC eraldanud osalejatele 171,6 miljonit eurot (2010. aasta lõpus oli summa 109,3 miljonit eurot), saavutades 2011. aastal 85-protsendise kasvu, mis annab tunnistust ühisettevõtte märkimisväärsetest edusammudest.

Uurimis- ja arendustegevuse investeeringute suurendamine nanoelektroonika valdkonnas

Nanoelektroonika valdkonnaga seotud ligikaudu 3 700 teadlasest umbes 47 % on 2012. aastal hõivatud ühisettevõtte ENIAC rahastatavate projektidega, mille eesmärk on saavutada Euroopa uurimis- ja arendustegevusalaste jõupingutuste koostoime ja koordineerimine.

Ühisettevõte ENIAC koordineeris oma tegevusi peamiselt EUREKA klasterprogrammi CATERNEga, organiseerides ühiselt Euroopa nanoelektroonika foorumi.

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) osaluse edendamine

VKEd juhivad ühisettevõtte ENIAC projekte, moodustades osalevatest organisatsioonidest 40,7 % (30,5 % on ülikoolid ja teadusinstituudid ning 28,8 % suured tööstusettevõtted).

B.   TEGEVUSE TULEMUSLIKKUS

2011. aastal jäid ühisettevõtte ENIAC liikmed samaks.

Organisatsioon tegi suuri edusamme:

| — | kolimine White Atriumi hoonesse, uute kontorite ja IT-infrastruktuuri sisseseadmine; |
| --- | --- |

—

kolimine White Atriumi hoonesse, uute kontorite ja IT-infrastruktuuri sisseseadmine;

| — | uute töötajate värbamine ja integreerimine; |
| --- | --- |

—

uute töötajate värbamine ja integreerimine;

| — | sujuv üleminek CIRCABS-hoidlale; |
| --- | --- |

—

sujuv üleminek CIRCABS-hoidlale;

| — | struktureeritud dokumendihaldus; |
| --- | --- |

—

struktureeritud dokumendihaldus;

| — | protseduuride koostamine uute ülesannete jaoks; |
| --- | --- |

—

protseduuride koostamine uute ülesannete jaoks;

| — | edusammud Toetuslepingute Lõpetamisel; |
| --- | --- |

—

edusammud Toetuslepingute Lõpetamisel;

| — | autonoomia saamisest alates on sooritatud ja kirjendatud üle 1 400 makse; |
| --- | --- |

—

autonoomia saamisest alates on sooritatud ja kirjendatud üle 1 400 makse;

| — | käimasolevate projektide esimesed tehnilised kontrollid; |
| --- | --- |

—

käimasolevate projektide esimesed tehnilised kontrollid;

| — | kahe projektikonkursi käivitamine ja lõpetamine ühe aasta jooksul; |
| --- | --- |

—

kahe projektikonkursi käivitamine ja lõpetamine ühe aasta jooksul;

| — | peamiste tulemusnäitajate täpsustamine ja esitamine; |
| --- | --- |

—

peamiste tulemusnäitajate täpsustamine ja esitamine;

| — | korraldati suured avalikud üritused, avaldati väiksemamahulised trükised ja hästi vastuvõetud pressiteated. |
| --- | --- |

—

korraldati suured avalikud üritused, avaldati väiksemamahulised trükised ja hästi vastuvõetud pressiteated.

2011. AASTA EELARVE TÄITMINE

Aasta lõpuks oli ühisettevõte ENIAC kulukohustustega sidunud kõik Calls 2011_1 (4. projektikonkurss) ja Calls 2011_2 (5. projektikonkurss) projektikonkursil põhinevate projektide assigneeringud ning teinud 48,09 % põhitegevusega seotud maksetest.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE ENIAC VASTUSED

| 15.–17. | Ühisettevõte ENIAC kogus koos ühisettevõttega ARTEMIS juba alates 2010. aastast asjakohast teavet auditimenetluste kohta ENIACi liikmesriikides. Strateegilise auditikava kohaselt alustas ühisettevõtte siseaudiitorina tegutsev komisjoni siseauditi talitus 2011. aastal konsultatsioone, et hinnata, kas ENIACi liikmesriikides olemas olevate auditistrateegiate abil saab tagada piisava kindluse.
  Siseauditi talituse hindamine valmis alles 2012. aastal ja selles jõuti järeldusele, et selline lähenemisviis ei anna piisava kindluse saavutamiseks vajalikku teavet. Ühisettevõte ENIAC koostas seepärast enda järelauditite kava ja alustas selle täitmist ning kava valmib enne aasta lõppu. |
| --- | --- |

15.–17.

Ühisettevõte ENIAC kogus koos ühisettevõttega ARTEMIS juba alates 2010. aastast asjakohast teavet auditimenetluste kohta ENIACi liikmesriikides. Strateegilise auditikava kohaselt alustas ühisettevõtte siseaudiitorina tegutsev komisjoni siseauditi talitus 2011. aastal konsultatsioone, et hinnata, kas ENIACi liikmesriikides olemas olevate auditistrateegiate abil saab tagada piisava kindluse.

Siseauditi talituse hindamine valmis alles 2012. aastal ja selles jõuti järeldusele, et selline lähenemisviis ei anna piisava kindluse saavutamiseks vajalikku teavet. Ühisettevõte ENIAC koostas seepärast enda järelauditite kava ja alustas selle täitmist ning kava valmib enne aasta lõppu.

| 21. | Ühisettevõttel ENIAC oli 2012. aasta lõpus vähe vahendeid ja kulukohustustest vabastamine toimus liiga hilja. Selle kordumise vältimiseks on võetud meetmed, eriti seoses värbamiskava täitmisega, üksikasjaliku korra kehtestamisega kontode sulgemiseks aasta lõpus ning rangemate tähtaegade kehtestamisega. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõttel ENIAC oli 2012. aasta lõpus vähe vahendeid ja kulukohustustest vabastamine toimus liiga hilja. Selle kordumise vältimiseks on võetud meetmed, eriti seoses värbamiskava täitmisega, üksikasjaliku korra kehtestamisega kontode sulgemiseks aasta lõpus ning rangemate tähtaegade kehtestamisega.

| 23. | Ühisettevõttel ENIAC on õigustatud põhjused arvata, et kõik tema finantstehingud on nõuetekohased ja usaldusväärsed. Kehtestatud on üksikasjalikud kavad raamatupidamise kontrollimiseks, kuid finants- ja arvestussüsteemi nõuetekohases toimimises on olnud suuri raskusi. Olukorda on raskendanud asjaolu, et puuduvad piisavad koolitusprogrammid ja meie jaoks kohaldatav kord ning kasutajatugi ei ole piisav. Sellele vaatamata on kõik selle tähelepanekuga seoses mainitud vead kõrvaldatud. Ühisettevõte ENIAC jätkab tegutsemist raskustest ülesaamiseks ja protsessi kiirendamiseks. |
| --- | --- |

23.

Ühisettevõttel ENIAC on õigustatud põhjused arvata, et kõik tema finantstehingud on nõuetekohased ja usaldusväärsed. Kehtestatud on üksikasjalikud kavad raamatupidamise kontrollimiseks, kuid finants- ja arvestussüsteemi nõuetekohases toimimises on olnud suuri raskusi. Olukorda on raskendanud asjaolu, et puuduvad piisavad koolitusprogrammid ja meie jaoks kohaldatav kord ning kasutajatugi ei ole piisav. Sellele vaatamata on kõik selle tähelepanekuga seoses mainitud vead kõrvaldatud. Ühisettevõte ENIAC jätkab tegutsemist raskustest ülesaamiseks ja protsessi kiirendamiseks.

| 24. | 20. detsembril 2010, (1) üksnes kolm kuud pärast enda eelarve kehtestamist, kinnitas peaarvepidaja ühisettevõttes ENIAC kasutatava finants- ja arvestussüsteemi ning lisas oma kinnitamisotsusesse mitu soovitust.
  2011. aastal toimus ühisettevõttes ENIAC mitu suurt muudatust, mis olid tingitud uutesse ruumidesse kolimisest, finantstehingute täiesti uuest IT-taristust, töötajate arvu oluliselt suurendanud värbamisest ja üldisest tegevushulga suurenemisest. Selle tõttu toimus rahavoogude ülesehituses suur ja pidev areng. Kuigi sisekontrollisüsteeme tugevdatakse ja optimeeritakse pidevalt, oli täiendav kinnitamine võimalik alles 2012. aastal, kui skeemid ja süsteemid olid pärast esimest täielikult iseseisvalt hallatud eelarvetsüklit stabiliseerunud. See toimus 25. juunil 2012 koos peamiste tegevus- ja haldusprotsesside analüüsiga, mille ühisettevõte ENIAC korraldas finantsjuhtimissüsteemide toetamiseks. |
| --- | --- |

24.

20. detsembril 2010, (1) üksnes kolm kuud pärast enda eelarve kehtestamist, kinnitas peaarvepidaja ühisettevõttes ENIAC kasutatava finants- ja arvestussüsteemi ning lisas oma kinnitamisotsusesse mitu soovitust.

2011. aastal toimus ühisettevõttes ENIAC mitu suurt muudatust, mis olid tingitud uutesse ruumidesse kolimisest, finantstehingute täiesti uuest IT-taristust, töötajate arvu oluliselt suurendanud värbamisest ja üldisest tegevushulga suurenemisest. Selle tõttu toimus rahavoogude ülesehituses suur ja pidev areng. Kuigi sisekontrollisüsteeme tugevdatakse ja optimeeritakse pidevalt, oli täiendav kinnitamine võimalik alles 2012. aastal, kui skeemid ja süsteemid olid pärast esimest täielikult iseseisvalt hallatud eelarvetsüklit stabiliseerunud. See toimus 25. juunil 2012 koos peamiste tegevus- ja haldusprotsesside analüüsiga, mille ühisettevõte ENIAC korraldas finantsjuhtimissüsteemide toetamiseks.

| 25. | Siseauditi üksus asutati 7. veebruaril 2011 juhatuse 13. koosolekul ja tema funktsiooni täidab komisjoni siseauditi talitus. Siseauditi talitus teatas 6. oktoobril 2011 ühisettevõttele, et siseauditi üksuse teenuste osutamine „tuleb paraku mõneks ajaks katkestada” komisjoni talituste vaheliste arutelude tõttu. Et teenus taastunud ei ole, otsustas ühisettevõte ENIAC 2012. aastal määrata ühe töötaja siseauditi talitusse (25. aprilli 2012 otsus ENIAC-ED-88-12). |
| --- | --- |

25.

Siseauditi üksus asutati 7. veebruaril 2011 juhatuse 13. koosolekul ja tema funktsiooni täidab komisjoni siseauditi talitus. Siseauditi talitus teatas 6. oktoobril 2011 ühisettevõttele, et siseauditi üksuse teenuste osutamine „tuleb paraku mõneks ajaks katkestada” komisjoni talituste vaheliste arutelude tõttu. Et teenus taastunud ei ole, otsustas ühisettevõte ENIAC 2012. aastal määrata ühe töötaja siseauditi talitusse (25. aprilli 2012 otsus ENIAC-ED-88-12).

| 27. | Raamfinantsmääruse muutmise pädevus on komisjonil, kes valmistab praegu ette olemasoleva raamfinantsmääruse kooskõlla viimist Euroopa Liidu uue üldise finantsmäärusega. Ühisettevõte võtab täiendatud versiooni kasutusele niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

27.

Raamfinantsmääruse muutmise pädevus on komisjonil, kes valmistab praegu ette olemasoleva raamfinantsmääruse kooskõlla viimist Euroopa Liidu uue üldise finantsmäärusega. Ühisettevõte võtab täiendatud versiooni kasutusele niipea kui võimalik.

| 28. | Ühisettevõtte ENIAC osamaksed konkreetses projektikonkursis osalejatele peavad moodustama kõikidest abikõlblikest kuludest täpselt sama suure osa, kui kannab osaleja. ENIACi liikmesriikide osamaksu protsentuaalne määr on piiratud komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sätestatud maksimaalse riigiabi osatähtsuse ja ühisettevõtte ENIAC osamakse vahega. Kui ühisettevõtte ENIAC protsent on näiteks 16,7 %, on ENIACi liikmesriigi protsent vahemikus 8,3 % (kuni 25 % riigiabi korral eksperimentaalse arendustegevusega tegelevale suurettevõtjale) kuni 83,3 % (ülikoolile). Keskmine ENIACi liikmesriigi antava abi osatähtsus on prognoosimatu ja sõltub teadus- ja arendustegevuse liigist, osalejate staatusest ning iga osaleja panustatavatest summadest. Märgates, et keskmine erineb määratud normist 1,8, tegi Euroopa Komisjon 2012. aastal ettepaneku vähendada ühisettevõtte ENIAC osamakset 15 % protsendini, kuigi sellega kaasnes ka teadus- ja arendustegevuse kogumahu vähenemine, mis on vastuolus üldeesmärgiga suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte ENIAC osamaksed konkreetses projektikonkursis osalejatele peavad moodustama kõikidest abikõlblikest kuludest täpselt sama suure osa, kui kannab osaleja. ENIACi liikmesriikide osamaksu protsentuaalne määr on piiratud komisjoni määruses (EÜ) nr 800/2008 sätestatud maksimaalse riigiabi osatähtsuse ja ühisettevõtte ENIAC osamakse vahega. Kui ühisettevõtte ENIAC protsent on näiteks 16,7 %, on ENIACi liikmesriigi protsent vahemikus 8,3 % (kuni 25 % riigiabi korral eksperimentaalse arendustegevusega tegelevale suurettevõtjale) kuni 83,3 % (ülikoolile). Keskmine ENIACi liikmesriigi antava abi osatähtsus on prognoosimatu ja sõltub teadus- ja arendustegevuse liigist, osalejate staatusest ning iga osaleja panustatavatest summadest. Märgates, et keskmine erineb määratud normist 1,8, tegi Euroopa Komisjon 2012. aastal ettepaneku vähendada ühisettevõtte ENIAC osamakset 15 % protsendini, kuigi sellega kaasnes ka teadus- ja arendustegevuse kogumahu vähenemine, mis on vastuolus üldeesmärgiga suurendada investeeringuid teadus- ja arendustegevusse.

| 29. | Tingimus, mille alusel on Kreeka programmis osalenud, ei ole vastuolus ühisettevõtte ENIAC põhikirjaga. Programmi peaeesmärk ja üldeesmärgid on saavutada sünergia ja kooskõla, et tagada laialdane osalemine projektides.
  Seda arvestades ja täielikus kooskõlas põhikirjaga osaleb programmis mitu juriidilist isikut, kes on pärast ühisettevõtte toetuslepingu vormis määratletud ühinemisdokumendi allkirjastamist konsortsiumi seaduslikud liikmed, kuigi nad ei saa ühisettevõttelt raha ega ole allkirjastanud ühtegi riigisisest toetuslepingut. Nii on see juriidiliste isikute korral, kes saavad piirkondlikku rahalist toetust või asuvad riikides, kes ei ole ENIACi liikmesriigid.
  ENIACi liikmesriikides tegutsevate juriidiliste isikute osalemise keelamine sellistel alustel oleks diskrimineerimine võrreldes osalejatega liikmesriikidest, kes ei kuulu ENIACi ja kes ei ole kohustatud avalikustama riikliku rahastamise võimalikke allikaid. See oleks vastuolus programmi üldeesmärkidega. |
| --- | --- |

29.

Tingimus, mille alusel on Kreeka programmis osalenud, ei ole vastuolus ühisettevõtte ENIAC põhikirjaga. Programmi peaeesmärk ja üldeesmärgid on saavutada sünergia ja kooskõla, et tagada laialdane osalemine projektides.

Seda arvestades ja täielikus kooskõlas põhikirjaga osaleb programmis mitu juriidilist isikut, kes on pärast ühisettevõtte toetuslepingu vormis määratletud ühinemisdokumendi allkirjastamist konsortsiumi seaduslikud liikmed, kuigi nad ei saa ühisettevõttelt raha ega ole allkirjastanud ühtegi riigisisest toetuslepingut. Nii on see juriidiliste isikute korral, kes saavad piirkondlikku rahalist toetust või asuvad riikides, kes ei ole ENIACi liikmesriigid.

ENIACi liikmesriikides tegutsevate juriidiliste isikute osalemise keelamine sellistel alustel oleks diskrimineerimine võrreldes osalejatega liikmesriikidest, kes ei kuulu ENIACi ja kes ei ole kohustatud avalikustama riikliku rahastamise võimalikke allikaid. See oleks vastuolus programmi üldeesmärkidega.

| 31. | 2011. aasta tegevusaruande peatükk 3.1 sisaldab sisekontrollisüsteemi tõhususe ja toimimise üksikasjalikku analüüsi. Järelauditeerimise praegust olukorda käsitletakse punktis 3.1.14. Finants- ja arvestussüsteemide kinnitamise staatus ei muutunud eelmise aastaga võrreldes punktis 24 loetletud põhjustel.
  Ühisettevõtte põhikirja (2) artikli 19 lõikes 4 on sätestatud, et „aasta tegevusaruande esitab tegevdirektor koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga”, ja seepärast on ühisettevõte seisukohal, et viimati nimetatud dokumentides sätestatud ja sisalduvad klauslid kehtivad ka eespool nimetatu kohta ega dubleeri neid. |
| --- | --- |

31.

2011. aasta tegevusaruande peatükk 3.1 sisaldab sisekontrollisüsteemi tõhususe ja toimimise üksikasjalikku analüüsi. Järelauditeerimise praegust olukorda käsitletakse punktis 3.1.14. Finants- ja arvestussüsteemide kinnitamise staatus ei muutunud eelmise aastaga võrreldes punktis 24 loetletud põhjustel.

Ühisettevõtte põhikirja (2) artikli 19 lõikes 4 on sätestatud, et „aasta tegevusaruande esitab tegevdirektor koos raamatupidamise aastaaruande ja bilansiga”, ja seepärast on ühisettevõte seisukohal, et viimati nimetatud dokumentides sätestatud ja sisalduvad klauslid kehtivad ka eespool nimetatu kohta ega dubleeri neid.

| 32. | 28. jaanuaril 2011 võttis ühisettevõte ENIAC vastu ja kinnitas oma tegevuse talitluspidevuse kava ning koostas finantsvoogude skeemi talitluspidevuse tagamiseks kriisi korral. Viimati nimetatud sätted moodustavad avariitaastekava, mida ei koostata eraldi dokumendina.
  See kava vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda täiendatakse. Viimane läbivaatamine, milles võeti arvesse olulisi arengusuundumusi 2011. aastal, valmis 20. aprillil 2012 ning kava täiendati avariitaaste üksikasjalike sätetega. |
| --- | --- |

32.

28. jaanuaril 2011 võttis ühisettevõte ENIAC vastu ja kinnitas oma tegevuse talitluspidevuse kava ning koostas finantsvoogude skeemi talitluspidevuse tagamiseks kriisi korral. Viimati nimetatud sätted moodustavad avariitaastekava, mida ei koostata eraldi dokumendina.

See kava vaadatakse korrapäraselt läbi ja seda täiendatakse. Viimane läbivaatamine, milles võeti arvesse olulisi arengusuundumusi 2011. aastal, valmis 20. aprillil 2012 ning kava täiendati avariitaaste üksikasjalike sätetega.

---

(1)  Ühisettevõte ENIAC sai volitused enda eelarve kehtestamiseks 2010. aasta septembris.

(2)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 72/2008 (ELT L 30, 4.2.2008, lk 21).

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/27

---

ARUANNE

innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/04

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) kümneaastaseks perioodiks. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (edaspidi „ühisettevõte”) asutati 2007. aasta detsembris (1) kümneaastaseks perioodiks.

| 2. | Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid (2).

| 3. | Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte asutajaliikmed on Euroopa Liit, mida esindab komisjon, ja Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liit (EFPIA). Ühisettevõtte liikmestaatust võib taotleda iga juriidiline isik, kes otseselt või kaudselt toetab teadus- ja arendustegevust liikmesriigis või seitsmenda raamprogrammiga (3) assotsieerunud riigis.

| 4. | ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suuruseks on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust (4), mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetus (5). |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne rahaline toetus ühisettevõttele katab jooksvad kulud ning teadusuuringute kulud. Toetuse suuruseks on üks miljard eurot ja see makstakse teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eelarvest. EL ja EFPIA kui asutajaliikmed katavad jooksvad kulud võrdselt, kusjuures kummagi eraldatav summa ei ületa 4 % ELi rahalise toetuse kogusummast. Teised liikmed osalevad jooksvate kulude katmises proportsionaalselt teadusuuringutele antava rahalise toetusega. EFPIA liikmeteks olevad teadusuuringutega tegelevad ettevõtted eraldavad teadusuuringute rahastamiseks mitterahalist toetust (4), mille väärtus on vähemalt sama suur kui ELi rahaline toetus (5).

| 5. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 16. novembril 2009.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele kontrollis kontrollikoda innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet (6), mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele kontrollis kontrollikoda innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet (6), mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (7) ja eelarve täitmise aruandest; (8) samuti auditeeris kontrollikoda aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 8. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (9) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (9) artikli 185 lõikega 2.

Juhtkonna kohustused

| 9. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (10). Direktor kehtestab (11) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (12) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 11. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima eesmärgiga saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI (13) rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima eesmärgiga saada piisav kindlus selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid, sealhulgas hinnang riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi, sõltuvad audiitori otsustusest. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Ühisettevõtte järelauditistrateegia võeti vastu juhatuse 14. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (14). 2012. aasta septembriks lõpuleviidud järelauditid hõlmasid 2,2 miljonit eurot (18,8 % ühisettevõtte heakskiidetud toetusest seoses esimese projektikonkursi väljamaksetaotlustega, mis ühisettevõte 2011. aasta juuniks kinnitanud oli). Nende järelauditite põhjal oli veamäär 6,84 % (15). |
| --- | --- |

15.

Ühisettevõtte järelauditistrateegia võeti vastu juhatuse 14. detsembri 2010. aasta otsusega ja see on alustehingute seaduslikkuse ning korrektsuse hindamise peamiseks kontrollivahendiks (14). 2012. aasta septembriks lõpuleviidud järelauditid hõlmasid 2,2 miljonit eurot (18,8 % ühisettevõtte heakskiidetud toetusest seoses esimese projektikonkursi väljamaksetaotlustega, mis ühisettevõte 2011. aasta juuniks kinnitanud oli). Nende järelauditite põhjal oli veamäär 6,84 % (15).

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Kui punktis 15 kirjeldatud asjaolude mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Kui punktis 15 kirjeldatud asjaolude mõju mitte arvestada, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 17. | Punktides 18–32 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Punktides 18–32 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 18. | Juhatus võttis 2011. aasta eelarve ja rakenduskava vastu 4. aprillil 2011 (16). Hiline vastuvõtmine oli tingitud ajast, mis kulus aasta rakenduskavva lülitatavate teadusalaste prioriteetide kindlaksmääramisele ja kokkuleppimisele. Seetõttu venis ka projektikonkursi käivitamine. Aasta jooksul algatas ühisettevõte neljanda projektikonkursi ning allkirjastas kolmanda projektikonkursi raames viis toetuslepingut ja teise projektikonkursi raames kaheksa toetuslepingut. |
| --- | --- |

18.

Juhatus võttis 2011. aasta eelarve ja rakenduskava vastu 4. aprillil 2011 (16). Hiline vastuvõtmine oli tingitud ajast, mis kulus aasta rakenduskavva lülitatavate teadusalaste prioriteetide kindlaksmääramisele ja kokkuleppimisele. Seetõttu venis ka projektikonkursi käivitamine. Aasta jooksul algatas ühisettevõte neljanda projektikonkursi ning allkirjastas kolmanda projektikonkursi raames viis toetuslepingut ja teise projektikonkursi raames kaheksa toetuslepingut.

| 19. | Teadusuuringuteks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute (159 miljonit eurot) kasutusmäär oli 66 %. Kasutamine toimus üldise kulukohustuse alusel, mis hõlmas neljandat projektikonkurssi. Halduseelarve kasutamata assigneeringute suur osakaal (44 %) näitab, et see ei põhinenud realistlikel prognoosidel. |
| --- | --- |

19.

Teadusuuringuteks ettenähtud kulukohustuste assigneeringute (159 miljonit eurot) kasutusmäär oli 66 %. Kasutamine toimus üldise kulukohustuse alusel, mis hõlmas neljandat projektikonkurssi. Halduseelarve kasutamata assigneeringute suur osakaal (44 %) näitab, et see ei põhinenud realistlikel prognoosidel.

| 20. | Eelarveaastal 2010 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud summas 117 miljonit eurot ja maksete assigneeringud summas 65 miljonit eurot viidi üle 2011. aastasse ning eelarveaastal 2011 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud summas 62 miljonit eurot ja maksete assigneeringud summas 11 miljonit eurot viidi üle 2012. aastasse. |
| --- | --- |

20.

Eelarveaastal 2010 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud summas 117 miljonit eurot ja maksete assigneeringud summas 65 miljonit eurot viidi üle 2011. aastasse ning eelarveaastal 2011 kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringud summas 62 miljonit eurot ja maksete assigneeringud summas 11 miljonit eurot viidi üle 2012. aastasse.

Projektikonkursid

| 21. | 2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel oli 2011. aasta lõpuks toetuslepinguid sõlmitud summas 269 miljonit eurot. 2011. aastal käivitati neljas projektikonkurss, mille soovituslik ELi toetus oli 105 miljonit eurot. 2012. aastal käivitati viies projektikonkurss soovitusliku ELi toetusega 80 miljonit eurot. Seetõttu on ülimalt tõenäoline, et kui projektikonkursid jäävad praegusele tasemele, ei kasutata ELi olemasolevat toetust täies mahus ära. |
| --- | --- |

21.

2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel oli 2011. aasta lõpuks toetuslepinguid sõlmitud summas 269 miljonit eurot. 2011. aastal käivitati neljas projektikonkurss, mille soovituslik ELi toetus oli 105 miljonit eurot. 2012. aastal käivitati viies projektikonkurss soovitusliku ELi toetusega 80 miljonit eurot. Seetõttu on ülimalt tõenäoline, et kui projektikonkursid jäävad praegusele tasemele, ei kasutata ELi olemasolevat toetust täies mahus ära.

Vastuolud juhatuse otsuste ning eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande vahel

| 22. | Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande peatüki 30-C2 „Teadusuuringute kava” (117 miljonit eurot) kogusumma on väiksem kui eelarverida B03000-C2 (141 miljonit eurot), mis kuulub mainitud peatüki alla. Lisaks on juhatuse 28. jaanuari 2011. aasta otsusega lubatud kulukohustuste assigneeringute üleviimine summas 115 miljonit eurot, kuid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes on kajastatud 117 miljoni euro üleviimine. |
| --- | --- |

22.

Eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruande peatüki 30-C2 „Teadusuuringute kava” (117 miljonit eurot) kogusumma on väiksem kui eelarverida B03000-C2 (141 miljonit eurot), mis kuulub mainitud peatüki alla. Lisaks on juhatuse 28. jaanuari 2011. aasta otsusega lubatud kulukohustuste assigneeringute üleviimine summas 115 miljonit eurot, kuid eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruandes on kajastatud 117 miljoni euro üleviimine.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 23. | 2011. aastal võis sisekontrollisüsteemide puhul märgatavat edasiminekut täheldada. Tööd tuleb aga jätkata, et kindlaks määrata ja dokumenteerida eelarve koostamise ja raamatupidamisarvestuse kord ning vastavad kontrollimehhanismid. Lisaks ei tehtud 2011. aastal sisekontrollisüsteemi ametlikku hindamist. |
| --- | --- |

23.

2011. aastal võis sisekontrollisüsteemide puhul märgatavat edasiminekut täheldada. Tööd tuleb aga jätkata, et kindlaks määrata ja dokumenteerida eelarve koostamise ja raamatupidamisarvestuse kord ning vastavad kontrollimehhanismid. Lisaks ei tehtud 2011. aastal sisekontrollisüsteemi ametlikku hindamist.

| 24. | Peaarvepidaja andis arvestussüsteemi valideerimisest aru 27. septembril 2012 ja juhtis tähelepanu olulistele puudustele, mis vajavad käsitlemist (17). |
| --- | --- |

24.

Peaarvepidaja andis arvestussüsteemi valideerimisest aru 27. septembril 2012 ja juhtis tähelepanu olulistele puudustele, mis vajavad käsitlemist (17).

Mitterahalise toetuse hindamise metoodika

| 25. | Juhatus kiitis mitterahalise toetuse (18) hindamise metoodika heaks 11. novembril 2011. Mitterahaline toetus kinnitatakse eelkontrolli ja järelauditite käigus. 2011. aastal ei tehtud ühtegi eelkontrolli ega järelauditit. |
| --- | --- |

25.

Juhatus kiitis mitterahalise toetuse (18) hindamise metoodika heaks 11. novembril 2011. Mitterahaline toetus kinnitatakse eelkontrolli ja järelauditite käigus. 2011. aastal ei tehtud ühtegi eelkontrolli ega järelauditit.

MUUD KÜSIMUSED

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 26. | 2011. aastal teostasid komisjoni siseauditi talitus ja ühisettevõtte siseauditi funktsioon riskihindamise ning juhatus kiitis ajavahemiku 2012–2014 strateegilise auditikava heaks 3. novembril 2011. |
| --- | --- |

26.

2011. aastal teostasid komisjoni siseauditi talitus ja ühisettevõtte siseauditi funktsioon riskihindamise ning juhatus kiitis ajavahemiku 2012–2014 strateegilise auditikava heaks 3. novembril 2011.

| 27. | Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 8. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud, et neisse lülitada vastav raammääruse (19) säte. |
| --- | --- |

27.

Juhatus võttis komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi vastu 8. märtsil 2011. Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole aga veel muudetud, et neisse lülitada vastav raammääruse (19) säte.

| 28. | Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 2009. aasta novembris, kuid kuni 2012. aasta märtsini ei teinud ei komisjoni siseauditi talitus ega siseauditi juht ühtegi kindlustandvat siseauditit. Siseauditi juht on otseselt seotud olnud asutuse tegevusega seotud ülesannete (järelauditistrateegia elluviimine, peamiste tulemusnäitajate raamistik, mitterahalise toetuse eelkontrolli ülevaatamine) ja muude konsultatsioonialaste ülesannete täitmisega. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõte alustas iseseisvalt tööd 2009. aasta novembris, kuid kuni 2012. aasta märtsini ei teinud ei komisjoni siseauditi talitus ega siseauditi juht ühtegi kindlustandvat siseauditit. Siseauditi juht on otseselt seotud olnud asutuse tegevusega seotud ülesannete (järelauditistrateegia elluviimine, peamiste tulemusnäitajate raamistik, mitterahalise toetuse eelkontrolli ülevaatamine) ja muude konsultatsioonialaste ülesannete täitmisega.

Euroopa Kontrollikoja auditeerimisõigused

| 29. | Toetuslepingu sätted ei kajasta kontrollikoja õigust auditeerida EFPIA ettevõtete mitterahalist toetust, ehkki see on kantud ühisettevõtte finantsaruannetesse. Sellise toetuse maht on ühisettevõtte tegevusaja vältel hinnanguliselt üks miljard eurot. |
| --- | --- |

29.

Toetuslepingu sätted ei kajasta kontrollikoja õigust auditeerida EFPIA ettevõtete mitterahalist toetust, ehkki see on kantud ühisettevõtte finantsaruannetesse. Sellise toetuse maht on ühisettevõtte tegevusaja vältel hinnanguliselt üks miljard eurot.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 30. | Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust, sõlmiti ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel 2. veebruaril 2012. |
| --- | --- |

30.

Asukohaleping, milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust, sõlmiti ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel 2. veebruaril 2012.

| 31. | 2011. aastal tegi ühisettevõte edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. Talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamist ei viidud aga lõpule. |
| --- | --- |

31.

2011. aastal tegi ühisettevõte edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. Talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamist ei viidud aga lõpule.

Aasta tegevusaruanne

| 32. | Ühisettevõtte põhikirja artikli 6 lõike 4 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 41 kohaselt peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande, mis sisaldab kinnitust selle kohta, et aruandes sisalduv teave on õige ja õiglane, kui mõnes reservatsioonis ei kinnitata vastupidist. Kinnitus väljastati 2012. aasta veebruaris ilma ühegi reservatsioonita, ehkki järelauditi strateegia ehk ühe peamise tegevuskulude kontrollimehhanismi kohta nappis teavet. |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõtte põhikirja artikli 6 lõike 4 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 41 kohaselt peab tegevdirektor koostama iga-aastase tegevusaruande, mis sisaldab kinnitust selle kohta, et aruandes sisalduv teave on õige ja õiglane, kui mõnes reservatsioonis ei kinnitata vastupidist. Kinnitus väljastati 2012. aasta veebruaris ilma ühegi reservatsioonita, ehkki järelauditi strateegia ehk ühe peamise tegevuskulude kontrollimehhanismi kohta nappis teavet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 13. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 73/2008, millega asutatakse ühisettevõte innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks (ELT L 30, 4.2.2008, lk 38).

1

(2)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja olemasolevatest ressurssidest.

2

Lisas

(3)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive alaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

3

(4)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikli 11 lõikes 4 sätestatakse, et mitterahaline toetus on „EFPIA liikmeteks olevate teadusuuringutega tegelevate ravimitootjate mitterahaline toetus ressursside (nagu personal, seadmed, äratarvitatav kaup jne) näol”. Teadusuuringutega tegelevate ettevõtete toetuse väärtus on vähemalt sama suur kui liidu rahaline toetus.

4

(5)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa artikli 11 lõikes 5 sätestatakse, et „EFPIA liikmeks olevad teadusuuringutega tegelevad osalevad ravimitootjad ei saa IMI ühisettevõttelt ühegi tegevuse jaoks mingit rahalist toetust”.

5

(6)  Kontrollikoda sai raamatupidamise aastaaruande kätte 1. juulil 2012 ning selle parandused 12. oktoobril 2012. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamise kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

6

(7)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

7

(8)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

8

(9)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

9

(10)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

10

(11)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

11

(12)  ELi asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

12

(13)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

13

(14)  Ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et „IMI ühisettevõte teeb tema rahastatavates teadusuuringutes osalejate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”. Järelauditite käigus võivad ilmneda abisaajate poolt deklareeritud abikõlbmatud kulud, mille suhtes algatatakse sissenõudmismenetlus.

14

(15)  Veamäär arvutatakse väljamaksetaotlustes leitud enamdeklareeritud summade keskmise põhjal, mida on kaalutud nende arvuga.

15

(16)  Vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade artiklile 14 kasutati kuni eelarve vastuvõtmiseni maksete tegemiseks eelarvereeglit 1/12.

16

(17)  Peaarvepidaja välja toodud peamised puudused: a) viitvõlgade arvutamiseks eelarveaasta lõpu seisuga puudub täpne ja tunnustatud metoodika, b) rahavoogude juhtimist ja arhiveerimise korda tuleb parandada, c) finantstoimingute ajakohastatud käsiraamatu projekti heakskiitmise kord tuleb kindlaks määrata, d) tuleb tagada kõik maksetoimikute tõendavad dokumendid, e) lepingute registreerimise ja haldamise parandamiseks tuleb kasutusele võtta IT-vahend.

17

(18)  Mitterahaline toetus on nende juriidiliste isikute abikõlblikud kulud, kes osalevad tegevustes, mida ühisettevõte ei hüvita.

18

(19)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

19

---

LISA

Innovatiivsete ravimite algatuse ühisettevõte (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188) | Artikkel 187: liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

  Artikkel 188: nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.
  Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjasse puutuvate liikmesriikide nõusolek. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus | Eesmärgid (ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 artikkel 2)
  IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:






  a) | toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 187 ja 188)

Artikkel 187: liit võib asutada ühisettevõtteid või luua muid struktuure, mis on vajalikud liidu uurimisprogrammide, tehnoloogia arengu või tutvustamisprogrammide edukaks elluviimiseks.

Artikkel 188: nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning majandus- ja sotsiaalkomiteega vastu artiklis 187 märgitud sätted.

Toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu artiklites 183, 184 ja 185 märgitud sätted. Lisaprogrammide vastuvõtmiseks on nõutav asjasse puutuvate liikmesriikide nõusolek.

Ühisettevõtte pädevus

Eesmärgid (ühisettevõtte asutamist käsitleva määruse (EÜ) nr 73/2008 artikkel 2)

IMI ühisettevõte aitab kaasa seitsmenda raamprogrammi ja eelkõige seitsmenda raamprogrammi rakendamise eriprogrammi „Koostöö” teema „Tervis” rakendamisele. IMI ühisettevõtte eesmärk on märkimisväärselt parandada ravimite väljatöötamise protsessi tõhusust ja tulemuslikkust, mille pikaajaline eesmärk on tagada farmaatsiasektori suutlikkus toota efektiivsemaid ja ohutumaid innovatiivseid ravimeid. Eelkõige on ühisettevõttel järgmised ülesanded:

a)

toetada konkurentsieelset farmaatsiaalast teadus- ja arendustegevust liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides, võttes koordineeritud lähenemisviisi ravimite väljatöötamise protsessis esinevate teadusuuringute kitsaskohtade ületamiseks;

| b) | toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi; |
| --- | --- |

b)

toetada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kavas (edaspidi „teadusuuringute kava”) sätestatud teadusuuringute prioriteete, eelkõige määrates projektikonkursside alusel toetusi;

| c) | tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega; |
| --- | --- |

c)

tagada vastastikune täiendavus seitsmenda raamprogrammi muude tegevustega;

| d) | toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

d)

toimida avaliku ja erasektori partnerlusena, mille eesmärk on suurendada liikmesriikides ja assotsieerunud riikides bioloogiliste ravimite sektorisse tehtavaid teadusinvesteeringuid vahendite ühendamise ning avaliku ja erasektori vahelise koostöö tugevdamise kaudu;

| e) | edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega. |
| --- | --- |

e)

edendada ühisettevõtte tegevuses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega.

Ülesanded (lisa „Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri” artikkel 1)

Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte (edaspidi „IMI ühisettevõte”) põhiülesanded ja põhitegevus on järgmised:

| a) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine; |
| --- | --- |

a)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja jätkusuutlik haldamine;

| b) | töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

b)

töötada välja ja rakendada artiklis 18 osutatud iga-aastane rakenduskava projektikonkursside alusel;

| c) | teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut; |
| --- | --- |

c)

teostada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse teadusuuringute kava korrapäraseid läbivaatusi ja teha vajaduse korral sellesse kohandusi, võttes arvesse selle rakendamise ajal toimunud teaduse arengut;

| d) | mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid; |
| --- | --- |

d)

mobiliseerida vajalikud avaliku ja erasektori vahendid;

| e) | seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda; |
| --- | --- |

e)

seada sisse pikaajaline tihe koostöö ühenduse, tööstusharu ja teiste sidusrühmade, nagu näiteks reguleerivate asutuste, patsientide ühenduste, akadeemiliste ringkondade ja kliinikumide vahel, ning samuti koostöö tööstusharu ja akadeemiliste ringkondade vahel, ja edendada seda;

| f) | hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist; |
| --- | --- |

f)

hõlbustada kõnealuse valdkonna riikliku ja rahvusvahelise tegevuse koordineerimist;

| g) | viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi; |
| --- | --- |

g)

viia läbi teavitamis- ja levitamistegevusi;

| h) | suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma vahendusel; (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”); |
| --- | --- |

h)

suhelda liikmesriikide ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikidega spetsiaalselt selleks loodud rühma vahendusel; (edaspidi „IMI riikide esindajate rühm”);

| i) | korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

i)

korraldada iga-aastaseid kohtumisi (edaspidi „sidusrühmade foorum”) huvirühmadega, et tagada IMI ühisettevõtte teadusuuringute avatus ja läbipaistvus sidusrühmade jaoks;

| j) | teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest; |
| --- | --- |

j)

teavitada IMI ühisettevõttega toetuslepingu (edaspidi „toetusleping”) sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispangast, eelkõige seitsmenda raamprogrammi raames loodud riskijagamisrahastust laenu saamise võimalustest;

| k) | avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta; |
| --- | --- |

k)

avaldada teavet projektide kohta, sealhulgas osalejate nimed ja IMI ühisettevõtte rahalise toetuse summa osaleja kohta;

| l) | tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus; |
| --- | --- |

l)

tagada innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse tõhusus;

| m) | viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

m)

viia läbi muid tegevusi, mis on vajalikud määruse artiklis 2 osutatud eesmärkide saavutamiseks.

Juhtimine

(Määruse (EÜ) nr 73/2008 lisa „Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri” artikkel 4)

1.   Juhatus

2.   Tegevdirektor

3.   Teaduskomitee

4.   Kaks nõuandvat organit

IMI riikide esindajate rühm ja sidusrühmade foorum

5.   Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseaudiitor

(Määruse (EÜ) nr 73/2008 „Innovatiivsete ravimite ühise tehnoloogiaalgatuse rakendamiseks asutatud ühisettevõtte põhikiri” artikkel 10)

IMI ühisettevõtte siseauditi üksus

(Määruse (EÜ) nr 73/2008 artikkel 6)

6.   Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda

(Määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikli 17 lõige 5 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 126)

7.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

(Määrusele (EÜ) nr 73/2008 lisatud põhikirja artikli 11 lõige 4 ja ühisettevõtte finantseeskirjade artikkel 129)

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve. Lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste assigneeringuid summas 285 379 570 eurot ja maksete assigneeringuid summas 88 898 250 eurot. Summad sisaldasid 2010. aastast üle kantud kulukohustuste assigneeringuid väärtuses 116 862 090 eurot ja maksete assigneeringuid väärtuses 64 506 677 eurot.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2011

31 ametikohta ametikohtade loetelus (26 ajutist töötajat ja 5 lepingulist töötajat), millest 31 oli täidetud.

Personal:

| — | Ajutised töötajad: 26 |
| --- | --- |

—

Ajutised töötajad: 26

| — | Lepingulised töötajad: 6 (üks lepinguline töötaja võeti tööle ennetavalt, asendamaks üht sünnituspuhkusele minevat ajutist töötajat) |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 6 (üks lepinguline töötaja võeti tööle ennetavalt, asendamaks üht sünnituspuhkusele minevat ajutist töötajat)

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0

| — | Kohalikud töötajad: 0 |
| --- | --- |

—

Kohalikud töötajad: 0

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | Põhitegevus: 6 |
| --- | --- |

—

Põhitegevus: 6

| — | Haldusülesanded: 8 (1) |
| --- | --- |

—

Haldusülesanded: 8 (1)

| — | Horisontaalsed ülesanded: 17 |
| --- | --- |

—

Horisontaalsed ülesanded: 17

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

Uute projektikonkursside ettevalmistus ja läbiviimine, hindamine, läbirääkimine, toetuste haldamine, pidev suhtlus, tugi ja suunised toetusesaajatele ja teistele osalejatele, peamiste sidusrühmadega suhtlemine ja nendega kohtumiste ning ürituste organiseerimine, samuti innovatiivsete ravimite uurimise strateegia ja sellega seotud tegevuse alased konsultatsioonid ja tugi asutajaliikmetele.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

(1)  Haldusülesandeid täitvate haldusassistentide arv.

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

INNOVATIIVSETE RAVIMITE ALGATUSE ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Punkt 15

Ühisettevõttel on hea meel, et kontrollikoda tegi positiivse järelduse ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, v.a avastatud olulised vead ühisettevõtte esimese projektikonkursi taotluste vahemaksetes. Vahemaksed moodustasid 2011. aastal 20 % (15,2 miljonit eurot) ühisettevõtte 2011. aasta kõikidest väljamaksetest (74,3 miljonit eurot) ja 22 % ühisettevõtte kõikidest maksetest toetusesaajatele (69,0 miljonit eurot).

Seadmata kahtluse alla kontrollikoja veamäära arvutusi, mis põhinevad ühisettevõtte esimestel audititel, on ühisettevõtte järelauditi strateegia meetodit kohaldades avastatud ja allesjäänud vigade määr lõplikes järelauditites septembri 2012 seisuga vastavalt 4,58 % ja 3,72 %. Kontrollikoja tulemus põhineb suhteliselt piiratud arvul lõpetatud audititel, milles keskenduti uutele või auditeerimata abisaajatele ühisettevõtte esimestes projektides, kus suurem vigade määr oli oodatav.

2011. aastal tehti esmakordselt täielik eel- ja järelkontroll; auditeerimist alustati kohe pärast esimese projektikonkursi esimeste kulunõuete valideerimist ja tasumist. Kontrollikoja vastupidise arvamuse aluseks olnud vead avastati ühisettevõtte enda sisekontrollisüsteemi abil, mis iseenesest näitab süsteemi efektiivsust. Ühisettevõtte strateegia ja tegevus on kavandatud mitmele aastale, mistõttu on kontrolli mõju täielikuks hindamiseks vaja lisaaega.

Ühisettevõte tunnistab sellegipoolest toetuste haldamisega seotud riske ja võtab kohased meetmed nii eel- kui järelkontrolli tasandil, et parandada lõplikes järelauditites avastatud vead. Lisaks on tehtud uusi algatusi, et hoida ära ühisettevõtte projektide praeguste ja uute osalejate samalaadseid vigu. Need algatused hõlmavad järelkontrollide tõhustamist, et võimaldada vigade paremat avastamist ja parandamist enne kulunõuete valideerimist, finantsseminaride korraldamist ja juhendite koostamist, mille eesmärk on osalejate teadlikkuse parandamine ja selgitustöö põhiteemadel, nagu kulude abikõlblikkus ja esitatud nõuetega seotud dokumentide tähtsus. See on eriti tähtis, sest suur osa osalejatest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning muud üksused on Euroopa Liidu uurimisprogrammidega vähem kursis.

Punkt 19

Eelarve põhineb kinnitatud finantsselgitustel ja selle täitmisel lähtuti usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetest. Jooksvate kuludena eelarvesse kantud vahendid ei läinud kaduma ja kasutamata vahendid Euroopa Komisjonilt viidi üle uurimistegevustesse. Samuti on oluline pidada meeles, et 50 % eelarve jooksvatest kuludest rahastatakse Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu (EFPIA) kaudu.

Punkt 21

2012. aastal võeti efektiivsed meetmed, et suurendada ja kiirendada Euroopa Liidu rahastamise kohustust ja sellele vastavaid Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu liikmete mitterahalisi toetusi mitmete projektikonkursside kaudu. 2012. aasta seisuga on algatatud kolm projektikonkurssi ja veel kolm konkurssi on kavandatud 2012. aasta lõpuks, mis on ühisettevõtte programmi märkimisväärne areng.

Punkt 22

Peatüki 30-C2 „Teadusuuringute kava” kogusumma on õige summa. Erinevused on tingitud tehnilisest probleemist ABAC-süsteemis, millega praegu tegeldakse. Mis puudutab heakskiidetud ülekandmist, siis seda selgitatakse nõuetekohaselt juhatuse otsuse preambulis, kus märgitakse, et 2010. eelarveaasta lõpus oli ühisettevõttel kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid ning et peeti vajalikuks kasutada tühistatud assigneeringud ära 2011. aasta jooksul. Ühisettevõte selgitab otsuse sisu tulevaste ülekandmiste korral.

Punkt 23

Sisekontrolli koordinaator tegi 2011. aasta viimases kvartalis sisekontrollisüsteemi ametliku hindamise, mis viidi lõpule 13. veebruaril 2012 tegevdirektorile esitatud aruande heakskiitmisega. See on kooskõlas sisekontrollistandardiga 15 ja 2011. aasta tegevusaruandega. 2011. aastal vaadati korrapäraselt ja ametlikult läbi ka sisekontrollisüsteemide rakendamine. Selleks koostati ja kiideti 2011. aasta veebruaris heaks tegevuskava ning ajakohastati seda mais ja oktoobris 2011.

Punkt 24

Koostatakse tegevuskava, et täita peaarvepidaja 27. septembri 2012. aasta soovitused.

Punkt 25

Ühisettevõtte projektides osalevad Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu liikmed esitasid oma esimesed mitterahalise toetuse avaldused veebruaris 2012 pärast juhatuse metoodika heakskiitmist 11. novembril 2011. Lisaks nende avalduste eelkontrollile ja vastavale heakskiidetud metoodikale tehakse esimene mitterahalise toetuse järelaudit 2012. aastal.

Punktid 26–28

Siseaudititalituse ja siseauditi juhi strateegiline auditikava 2012–2014 kiideti juhatuses heaks 3. novembril 2011. See põhines ulatuslikul riskihindamisel, mille tegid 2011. aasta septembriks siseaudititalitus ja ühisettevõtte siseauditi juht. 2011. aasta jooksul viis siseauditi juht ühisettevõttes samuti läbi mitmeid siseauditi konsultatsioone seoses ühisettevõtte juhtimise, sisekontrolli ning riskijuhtimissüsteemide ja -protsesside arendamise ja tugevdamisega.

Euroopa Komisjoni siseaudititalitus tegi esimese siseauditi 2012. aasta teises kvartalis ja esitas lõpparuande tegevdirektorile ja juhatusele juulis. Ulatuslikus siseauditis keskenduti läbirääkimistele, toetuslepingute koostamisele ja ühisettevõtte allprotsesside eelrahastamisele.

Ühisettevõtte finantseeskirjade funktsiooni muudetakse samuti nõuetekohaselt, et kajastada avaliku ja erasektori partnerluse näidisfinantsmääruse nõudeid, mida Euroopa Komisjon plaanib rakendada 2013. aastal.

Punkt 29

Juhatuse 11. novembril 2011 heaks kiidetud läbivaadatud näidistoetuslepingu sätted seoses Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu ettevõtete mitterahalise toetuse auditiga on kooskõlas ühisettevõtte asutava määruse (EÜ) nr 73/2008 artikli 12 lõikega 4 ja lõikega 5.

Kuigi see on põhimõtte küsimus, paluti Euroopa Komisjoni arvamust Euroopa Kontrollikoja audiitorite õiguste kohta auditeerida Euroopa Ravimitootjate Organisatsioonide Liidu nende ettevõtete mitterahalist toetust, kes ei saa ühisettevõtte toetust.

Punkt 31

2011. aastal tehti märkimisväärseid edusamme ühisettevõtte talitluspidevuse kava ja avariitaasteplaani koostamisel. Mõlemad on praeguseks lõpule viidud ja kehtivad alates 2012. aasta esimesest kvartalist.

Punkt 32

Järelauditeid alustati novembris 2011 ja veebruaris 2012 ei olnud käimasolevatest audititest selgunud midagi, mis oleks kahtlusi mõistlikult põhjendanud.

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/36 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/36

---

ARUANNE

ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/05

SISSEJUHATUS

| 1. | ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas. |
| --- | --- |

1.

ITERi (1) ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte loodi märtsis 2007 (2) 35 aasta pikkuseks perioodiks. Kuigi peamised tuumasünteesirajatised hakkavad paiknema Prantsusmaal Cadarache’is, on ühisettevõtte peakorter Barcelonas.

| 2. | Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):






  a) | anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4); |
| --- | --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ülesanded on järgmised (3):

a)

anda Euratomi panus ITERi Rahvusvahelisse Termotuumaenergeetika Organisatsiooni (4);

| b) | anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

anda Euratomi panus Jaapaniga elluviidavatesse laiema lähenemisviisi meetmetesse (täiendavad ühised tuumasünteesi teadusuuringud) tuumasünteesienergeetika kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

c)

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

| 3. | Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2011: Šveits). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmeteks on Euroopa Aatomienergiaühendus (Euratom), mida esindab Euroopa Komisjon, Euratomi liikmesriigid ja teised riigid, kes on sõlminud Euratomiga koostöölepingu juhitava termotuumasünteesi alal ning kes on avaldanud soovi liikmeks saada (seisuga 31. detsember 2011: Šveits).

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 4. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

4.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 5. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest (7); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

5.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõike 1 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest (7); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 6. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

6.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artikli 185 lõikega 2.

Juhtkonna kohustused

| 7. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

7.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantsmääruse kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 8. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

8.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 9. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega (12). Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega (12). Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda järgima eetika- ja kutsenõudeid ning auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 10. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 11. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 12. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 14. | Kommentaarid punktides 15–32 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

14.

Kommentaarid punktides 15–32 ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 15. | Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,7 % ja 85,7 %. Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest summas 611 miljonit eurot rakendati 42 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 58 % üldiste kulukohustuste kaudu. |
| --- | --- |

15.

Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,7 % ja 85,7 %. Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest summas 611 miljonit eurot rakendati 42 % otseste individuaalsete ning ülejäänud 58 % üldiste kulukohustuste kaudu.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 16. | Kontrollikoda on varem märkinud, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult kehtestatud ja neid ei rakendatud veel vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele (13). Ühisettevõtte siseaudiitor esitas 31. mail 2010 aruande, milles tõstatati küsimus raha liikumisest ja ülesannete lahususest. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoda on varem märkinud, et ühisettevõtte sisekontrollisüsteemid ei olnud veel täielikult kehtestatud ja neid ei rakendatud veel vastavalt ühisettevõtte finantsmäärusele (13). Ühisettevõtte siseaudiitor esitas 31. mail 2010 aruande, milles tõstatati küsimus raha liikumisest ja ülesannete lahususest.

| 17. | Juunis 2010 võttis juhatus sellest tulenevalt vastu juhtimise parandamise kava ning oktoobris ettepaneku muuta organisatsiooni struktuuri ning parandada raha liikumist. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele (14) on mitmed parandusmeetmed veel ellu viimata:






  — | eelarve-, finants-, ja põhitegevusealast alast teavet haldavat integreeritud rakendust pole veel kasutusele võetud; |
| --- | --- | --- |

17.

Juunis 2010 võttis juhatus sellest tulenevalt vastu juhtimise parandamise kava ning oktoobris ettepaneku muuta organisatsiooni struktuuri ning parandada raha liikumist. Vaatamata märkimisväärsetele edusammudele (14) on mitmed parandusmeetmed veel ellu viimata:

—

eelarve-, finants-, ja põhitegevusealast alast teavet haldavat integreeritud rakendust pole veel kasutusele võetud;

| — | projektide elluviimist ja eelarve täitmist jälgiv juhtimissüsteem peaks saama juurutatud 2012. aasta kolmandaks kvartaliks; |
| --- | --- |

—

projektide elluviimist ja eelarve täitmist jälgiv juhtimissüsteem peaks saama juurutatud 2012. aasta kolmandaks kvartaliks;

| — | peaarvepidaja ei ole alussüsteeme veel lõplikult kinnitanud ning protsess peab 2012. aastal jätkuma (15); |
| --- | --- |

—

peaarvepidaja ei ole alussüsteeme veel lõplikult kinnitanud ning protsess peab 2012. aastal jätkuma (15);

| — | vastu ei ole võetud toetuste ja tegevuslepingute kontrollimise põhjalikku järelauditite strateegiat (vt punktid 22 ja 23); |
| --- | --- |

—

vastu ei ole võetud toetuste ja tegevuslepingute kontrollimise põhjalikku järelauditite strateegiat (vt punktid 22 ja 23);

| — | raha liikumist, toetuste haldamist ja eksperdilepinguid kajastavate siseauditite põhjal ühisettevõtte poolt vastu võetud tegevuskavad on lõplikult ellu viimata (16); |
| --- | --- |

—

raha liikumist, toetuste haldamist ja eksperdilepinguid kajastavate siseauditite põhjal ühisettevõtte poolt vastu võetud tegevuskavad on lõplikult ellu viimata (16);

| — | organisatsioonitasandi riskijuhtimise uuringut ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

—

organisatsioonitasandi riskijuhtimise uuringut ei ole veel tehtud.

Hanked ja toetused

| 18. | Nagu märgitud 2010. aasta aruandes, (17) peab ühisettevõte rohkem pingutama konkurentsi suurendamise nimel. Põhitegevust puudutavatel hangetel saadud pakkumuste arv oli 2011. aastal endiselt väike (18) – keskmiselt saadi kaks pakkumust hanke kohta ning projektikonkurssidel vaid keskmiselt üks projektipakkumine konkursi kohta. |
| --- | --- |

18.

Nagu märgitud 2010. aasta aruandes, (17) peab ühisettevõte rohkem pingutama konkurentsi suurendamise nimel. Põhitegevust puudutavatel hangetel saadud pakkumuste arv oli 2011. aastal endiselt väike (18) – keskmiselt saadi kaks pakkumust hanke kohta ning projektikonkurssidel vaid keskmiselt üks projektipakkumine konkursi kohta.

| 19. | Ühel juhul ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud otsus katkestada avatud menetlus ning kasutada selle asemel läbirääkimistega menetlust. Ühel teisel juhul otsustas ühisettevõte pidada läbirääkimisi kahe ettevõttega, kes olid esitanud pakkumused avatud menetluse raames (kuigi üks neist ei vastanud tehnilistele hanketingimustele). Ühel juhul ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud ei otsus kasutada läbirääkimistega menetlust ega hangitavad kogused ja hind. |
| --- | --- |

19.

Ühel juhul ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud otsus katkestada avatud menetlus ning kasutada selle asemel läbirääkimistega menetlust. Ühel teisel juhul otsustas ühisettevõte pidada läbirääkimisi kahe ettevõttega, kes olid esitanud pakkumused avatud menetluse raames (kuigi üks neist ei vastanud tehnilistele hanketingimustele). Ühel juhul ei olnud nõuetekohaselt põhjendatud ei otsus kasutada läbirääkimistega menetlust ega hangitavad kogused ja hind.

| 20. | Kontrollikoja audit kinnitas ühe 2011. aastal hangete kohta tehtud siseauditi leide, eelkõige järgmist:






  — | eelteadet ei kasutata selleks, et tulevaste hangete kohta eelinfot jagada (19); |
| --- | --- | --- |

20.

Kontrollikoja audit kinnitas ühe 2011. aastal hangete kohta tehtud siseauditi leide, eelkõige järgmist:

—

eelteadet ei kasutata selleks, et tulevaste hangete kohta eelinfot jagada (19);

| — | puudub süsteem hanketingimustes tehtud muudatuste jälgimiseks ja haldamiseks, mis aitaks märgata ja parandada kõrvalekaldeid kuludes; |
| --- | --- |

—

puudub süsteem hanketingimustes tehtud muudatuste jälgimiseks ja haldamiseks, mis aitaks märgata ja parandada kõrvalekaldeid kuludes;

| — | hangete kestus on tihti liiga pikk ning hankedokumentide ettevalmistamine ei ole efektiivne; |
| --- | --- |

—

hangete kestus on tihti liiga pikk ning hankedokumentide ettevalmistamine ei ole efektiivne;

| — | hinnangulised kulukalkulatsioonid ei ole hästi dokumenteeritud. |
| --- | --- |

—

hinnangulised kulukalkulatsioonid ei ole hästi dokumenteeritud.

| 21. | Auditiga selgus samuti, et lepingute ja toetuslepingute raames tehtud maksete puhul kasutatavad eelkontrollide protseduurid ei ole piisavalt dokumenteeritud (20). |
| --- | --- |

21.

Auditiga selgus samuti, et lepingute ja toetuslepingute raames tehtud maksete puhul kasutatavad eelkontrollide protseduurid ei ole piisavalt dokumenteeritud (20).

Kvaliteeditagamise auditid ning hangete ja toetuste järelauditid

| 22. | Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi, (21) mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (22). Nimetatud auditite ulatus ei hõlma aga lepingute täitmise finantsaspekte. |
| --- | --- |

22.

Ühisettevõte kasutab töövõtjate tasandil auditite süsteemi, (21) mille eemärk on kontrollida vastavust kvaliteedi tagamise nõuetele (22). Nimetatud auditite ulatus ei hõlma aga lepingute täitmise finantsaspekte.

| 23. | 2011. aastal hakkas ühisettevõte tegema toetuste kasutamise seaduslikkust ja korrektsust hindavaid järelkontrolle. Vaatamata edusammudele (23) puudub ühisettevõttel järelkontrollide jaoks üldine strateegia. Selline strateegia peaks hõlmama nii toetus- kui hankelepingute täitmist. |
| --- | --- |

23.

2011. aastal hakkas ühisettevõte tegema toetuste kasutamise seaduslikkust ja korrektsust hindavaid järelkontrolle. Vaatamata edusammudele (23) puudub ühisettevõttel järelkontrollide jaoks üldine strateegia. Selline strateegia peaks hõlmama nii toetus- kui hankelepingute täitmist.

MUUD KÜSIMUSED

Intellektuaalomandi õigused ja tootmisharu poliitika

| 24. | 2012. aasta 28. märtsil võttis juhatus vastu ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika. Hoolimata põhikirjas nõutust (24) ei olnud auditi toimumise ajaks (aprill 2012) veel koostatud selle üksikasjalikke rakenduseeskirju. |
| --- | --- |

24.

2012. aasta 28. märtsil võttis juhatus vastu ühisettevõtte intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise poliitika. Hoolimata põhikirjas nõutust (24) ei olnud auditi toimumise ajaks (aprill 2012) veel koostatud selle üksikasjalikke rakenduseeskirju.

| 25. | Juhatus pole veel vastu võtnud põhikirjas nõutud tootmisharu poliitikat (25). |
| --- | --- |

25.

Juhatus pole veel vastu võtnud põhikirjas nõutud tootmisharu poliitikat (25).

Liikmete osamaksete hilinemine

| 26. | 12 liiget on hilinenud 2011. aasta osamaksete tegemisega. |
| --- | --- |

26.

12 liiget on hilinenud 2011. aasta osamaksete tegemisega.

Komisjoni siseauditi talitus

| 27. | 25. novembril 2011 võttis juhatus vastu komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi ning koordineeritud strateegilise auditikava aastateks 2012–2014. Muudeti ka ühisettevõtte finantsmäärust, et see sisaldaks raamfinantsmäärusest (26) tulenevaid komisjoni siseaudiitori pädevust puudutavaid sätted. |
| --- | --- |

27.

25. novembril 2011 võttis juhatus vastu komisjoni siseauditi talituse ametijuhendi ning koordineeritud strateegilise auditikava aastateks 2012–2014. Muudeti ka ühisettevõtte finantsmäärust, et see sisaldaks raamfinantsmäärusest (26) tulenevaid komisjoni siseaudiitori pädevust puudutavaid sätted.

Finantsmäärus ja selle rakenduseeskirjad

| 28. | 2008. aasta 9. oktoobril võttis kontrollikoda tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte finantsmääruse kohta vastu arvamuse nr 4/2008. Arvamus sisaldas 50 soovitust. Ühisettevõtte juhatus oma 2011. aasta 1. juuni koosolekul üldjoontes nõustus kontrollikoja tähelepanekutega (37 soovitusega nõustuti täielikult, 11 soovitusega osaliselt ning kaks lükati tagasi) ning otsustas oma finantsmäärust vastavalt muuta (27). |
| --- | --- |

28.

2008. aasta 9. oktoobril võttis kontrollikoda tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte finantsmääruse kohta vastu arvamuse nr 4/2008. Arvamus sisaldas 50 soovitust. Ühisettevõtte juhatus oma 2011. aasta 1. juuni koosolekul üldjoontes nõustus kontrollikoja tähelepanekutega (37 soovitusega nõustuti täielikult, 11 soovitusega osaliselt ning kaks lükati tagasi) ning otsustas oma finantsmäärust vastavalt muuta (27).

| 29. | Kontrollikoda on siiski seisukohal, et ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirjade mõningad sätted (28) kalduvad piisava põhjenduseta kõrvale ELi üldfinantsmääruse rakenduseeskirjadest. |
| --- | --- |

29.

Kontrollikoda on siiski seisukohal, et ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirjade mõningad sätted (28) kalduvad piisava põhjenduseta kõrvale ELi üldfinantsmääruse rakenduseeskirjadest.

ELi toetus ITERi ehitusetapile

| 30. | 2010. aasta juulis (29) kiitis nõukogu heaks muudetud eelarveprojekti, mis sisaldab ühisettevõtte toetust ehitusetapile summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta väärtuses). Summa on algse eelarveprojektiga võrreldes kaks korda suurenenud. Siseaudiitor leidis (30), et ühisettevõttel puudub veel süsteem kuluprognooside õigsuse regulaarseks hindamiseks ja võimalikest kõrvalekalletest teatamiseks. |
| --- | --- |

30.

2010. aasta juulis (29) kiitis nõukogu heaks muudetud eelarveprojekti, mis sisaldab ühisettevõtte toetust ehitusetapile summas 6,6 miljardit eurot (2008. aasta väärtuses). Summa on algse eelarveprojektiga võrreldes kaks korda suurenenud. Siseaudiitor leidis (30), et ühisettevõttel puudub veel süsteem kuluprognooside õigsuse regulaarseks hindamiseks ja võimalikest kõrvalekalletest teatamiseks.

Varasemate tähelepanekute põhjal võetud meetmed

ITERi projekti rahastamise olukord perioodil 2012–2013

| 31. | 2011. aasta 1. detsembril sõlmisid nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon kokkuleppe ITERi projekti täiendavate kulude rahastamise kohta aastatel 2012–2013 summas 1,3 miljardit eurot (31). |
| --- | --- |

31.

2011. aasta 1. detsembril sõlmisid nõukogu, Euroopa Parlament ja komisjon kokkuleppe ITERi projekti täiendavate kulude rahastamise kohta aastatel 2012–2013 summas 1,3 miljardit eurot (31).

Asukohariigi leping

| 32. | Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. Auditi tegemise ajaks (aprill 2012) ei olnud see aga veel toimunud. |
| --- | --- |

32.

Hispaania Kuningriigiga 28. juunil 2007 sõlmitud asukohariigi lepingu kohaselt oleks ühisettevõte pidanud oma alalised ruumid kätte saama juuniks 2010. Auditi tegemise ajaks (aprill 2012) ei olnud see aga veel toimunud.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  ITER: International Thermonuclear Experimental Reactor – rahvusvaheline katsetermotuumareaktor.

1

International Thermonuclear Experimental Reactor

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta otsus 2007/198/Euratom, millega luuakse ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte ning antakse sellele eelised (ELT L 90, 30.3.2007, lk 58).

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

3

Lisas

(4)  ITERi Rahvusvahelise Termotuumaenergeetika Organisatsioon loodi oktoobris 2007 esialgseks 35-aastaseks perioodiks, et viia ellu projekt ITER, mille eesmärk on tõestada, et termotuumasünteesi kasutamine elektrienergia tootmisel on teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Liikmed on Euratom, Hiina Rahvavabariik, India Vabariik, Jaapan, Korea Vabariik, Venemaa Föderatsioon ja Ameerika Ühendriigid.

4

(5)  Kontrollikoda sai esialgse raamatupidamise aastaaruande kätte 1. märtsil 2012. Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

9

(10)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

10

(11)  ELi asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte finantsmäärusse integreeritud.

11

(12)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

12

(13)  2009. aasta aruande punktis 21 viidatakse ühisettevõtte osakondade struktuuri ümberkorraldamisele, mis kontrollikoja arvates tekitab probleeme finants- ja põhitegevuse kohustuste lahus hoidmisel.

13

(14)  2011. aastal valiti ja nimetati ametisse ITERi osakonnajuhataja, haldusjuht ning eelarve- ja finantsüksuse juht. 2012. aasta aprilliks oli peaaegu lõpule viidud projektimeeskondade juhtide ametisse nimetamine ja ABAC Contracts tarkvara rakendamine; lõpetatud oli ka raha liikumise eeskirjade ning haldus- ja finantskäsiraamatu ettevalmistamine.

14

(15)  Alussüsteemide peaarvepidaja poolne kinnitamine peaks sisaldama teavet ühisettevõtte peamiste kontrollimehhanismide tehingute valimi otsese kontrollimise kohta.

15

(16)  Raha liikumist, toetuste haldamist ja eksperdilepinguid kajastavate siseauditite põhjal koostatud tegevuskavad võttis ühisettevõte vastu vastavalt 30. juunil 2010, 14. veebruaril 2011 ning 19. novembril 2011.

16

(17)  Kontrollikoja 2010. aasta aastaaruande punktis 20 märgiti vähest konkurentsi hangete ja toetuste vallas.

17

(18)  Ühisettevõte kasutas ka suurel määral läbirääkimistega menetlust (umbes kaks kolmandikku 2011. aastal allkirjastatud põhitegevuse lepingutest, v.a raamlepingud).

18

(19)  Ühisettevõtte rakenduseeskirjade artiklis 107 sätestatakse, et eelteade on teade, millega ühisettevõte teeb suunavalt teatavaks eelarveaasta jooksul (piiratud menetlust või võistlevat dialoogi kasutades) sõlmitavate lepingute ja raamlepingute hinnangulise kogumaksumuse teenusekategooriate või tooterühmade kaupa ja ehitustöölepingute olulised omadused.

19

(20)  Näiteks ei ole dokumenteeritud finantskontrolli tegeva ametniku töö, mis puudutab tehnilise heakskiidu aruannete kontrollimist.

20

(21)  2011. aastal tehtud kvaliteediaudititest lõpetati 15 auditit 2012. aasta mais. Auditites esitati vaid märkus ühe projekti teostamise kohta, nimetades seda ebapiisavaks. Lisaks leiti seitse nõuetele mittevastavuse olukorda ning 139 parandamist vajavat valdkonda.

21

(22)  Auditite ulatus hõlmab kvaliteedikava, mittevastavusi, hangete kontrolli ning allhangete haldamist, dokumentatsiooni ja andmete haldamist, muutuste ja kõrvalekallete haldamist, ehitustööde kvaliteedikontrolli plaani, projektide üksikasjalikku ajakava, lepingute riskijuhtimist ning tehniliste tööde kvaliteedikontrolli plaani.

22

(23)  Novembris 2011 nimetati sisekontrolli meeskonda uus liige, kellele anti ülesanne luua protseduur hangete ja toetuste üle järelkontrollide tegemiseks. F4E järgib ka komisjoni järelauditite tegemise raamlepingut.

23

(24)  Otsusele 2007/198/Euratom lisatud põhikirja artikli 8 lõikes 4 sätestatakse, et „direktor koostab intellektuaalomandi õiguste, tootmisharu poliitika ning teabe levitamise eeskirjad”.

24

(25)  Otsusele 2007/198/Euratom lisatud põhikirja artikli 6 lõikes 3 sätestatakse, et „juhatus võtab kokkuleppel komisjoniga vastu tootmisharu poliitika, intellektuaalomandi õiguste ja teabe levitamise eeskirjad”.

25

(26)  Määrus (EÜ, Euratom) nr 2343/2002.

26

(27)  Tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõtte finantsmääruse teine muutmine 25. novembril 2011.

27

(28)  Artiklites 80 ja 100 sätestatud piirmäärad, artiklis 96 sätestatud võistlev dialoog ning artiklites 119 ja 120 sätestatud avamiskomiteede koosseis.

28

(29)  Nõukogu järeldus ITERi staatuse kohta, 7. juuli 2010 (ref.11902/10).

29

(30)  Siseaudiitori aruanne hangetele eelnevate protseduuride kohta, 13. jaanuar 2012.

30

(31)  ELT L 4, 7.1.2012, lk 12.

31

---

LISA

ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise Euroopa ühisettevõte (Barcelona)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Väljavõtted Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklitest 45 ja 49.) | Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk, ja eelkõige:
  Artikkel 45:

  „Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.”

  Artikkel 49:

  „Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.” |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu otsus nr 2007/198/Euratom) | Eesmärgid







  — | Anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Väljavõtted Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklitest 45 ja 49.)

Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu 5. peatükk, ja eelkõige:

Artikkel 45:

„Ühenduses tuumatööstuse arengu seisukohast eriti tähtsaid ettevõtteid võib asutada ühisettevõtetena käesoleva lepingu tähenduses kooskõlas järgmiste artiklitega.”

Artikkel 49:

„Ühisettevõtted luuakse nõukogu otsusega. Iga ühisettevõte on juriidiline isik.”

Ühisettevõtte pädevus

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu otsus nr 2007/198/Euratom)

(Nõukogu otsus nr 2007/198/Euratom)

Eesmärgid

Eesmärgid

—

Anda Euroopa Aatomienergiaühenduse (Euratomi) panus ITERi Rahvusvahelisse Tuumasünteesienergeetika Organisatsiooni;

| — | anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi panus koos Jaapaniga läbiviidavate laiema lähenemisviisi tegevustesse termotuumaenergia kiiremaks kasutuselevõtuks;

| — | valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks. |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida tegevusprogrammi tuumasünteesi näidisreaktori ja sellega seotud rajatiste, sealhulgas rahvusvahelise tuumasünteesimaterjalide kiiritusrajatise ehituse ettevalmistamiseks.

Ülesanded

Ülesanded

| — | Jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist; |
| --- | --- |

—

Jälgida ITERi projekti ehituskoha ettevalmistamist;

| — | varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega; |
| --- | --- |

—

varustada ITERi organisatsiooni komponentide, seadmete, materjalide ja muude vahenditega;

| — | hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi; |
| --- | --- |

—

hallata hankekorraldust seoses ITERi organisatsiooniga ja eelkõige sellega kaasnevaid kvaliteedi tagamise menetlusi;

| — | valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises; |
| --- | --- |

—

valmistada ette ja koordineerida Euratomi osalust ITERi projekti teaduslikus ja tehnilises kasutussevõtmises;

| — | koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

koordineerida teadus- ja tehnikaalast teadus- ja arendustegevust, millega toetada Euratomi panust ITERi organisatsiooni;

| — | anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni; |
| --- | --- |

—

anda Euratomi rahaline panus ITERi organisatsiooni;

| — | korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine; |
| --- | --- |

—

korraldada ITERi organisatsioonile personali leidmine;

| — | tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi. |
| --- | --- |

—

tegutseda koos ITERi organisatsiooniga ja viia ellu kõiki teisi ITERi lepingut edendavaid tegevusi.

Juhtimine

Juhtimine

Juhatus

Juhatus

Juhatus vastutab ühisettevõtte järelevalve eest eesmärkide täitmisel ning tagab oma tegevuses tiheda koostöö ühisettevõtte ja selle liikmete vahel.

Büroo

Büroo

Büroo on tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte allorgan, mis pakub tuge ühisettevõtte juhatuse, komiteede ja juhtkonna vahelises kommunikatsioonis ja koordineerimises.

Haldus- ja finantskomitee

Haldus- ja finantskomitee

Haldus- ja finantskomitee abistab juhatust ITERiga seotud haldus- ja finantsküsimustes, ulatuslikuma lähenemisviisi teemal ning tuumasünteesi näidisreaktori ettevalmistamise alal.

Auditikomitee

Auditikomitee

Auditikomitee on juhatust nõustav komitee, mis omab ülevaadet finantsaruandluse ja arvestuse juhtimisest, sisekontrollist ja riskijuhtimisest ning välis- ja siseauditist.

Täitevkomitee

Täitevkomitee

Täitevkomitee abistab juhatust selle otsuste ettevalmistamisel ja täidab mis tahes muid ülesandeid, mida juhatus võib talle delegeerida.

Tehniline nõuandekomitee

Tehniline nõuandekomitee

Tehniline nõuandekomitee annab vajaduse korral juhatusele ja direktorile nõu projektikava ja tööprogrammide vastuvõtmise ja rakendamise kohta.

Direktor

Direktor

Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja.

Välisaudit

Välisaudit

Kontrollikoda.

Siseaudit

Siseaudit

Loodud 1. juulil 2009.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

Eelarve

263,57 miljonit eurot, millest ühenduse osalus 93 %.

Personali suurus 31. detsembril 2011

Personali suurus 31. detsembril 2011

239 ametikohta ametikohtade loetelus, millest 211 oli täidetud.

Muu personal:

| — | Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 5 |
| --- | --- |

—

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 5

| — | Lepingulised töötajad: 99 |
| --- | --- |

—

Lepingulised töötajad: 99

| — | Kohalikud töötajad: andmed puuduvad |
| --- | --- |

—

Kohalikud töötajad: andmed puuduvad

Personal kokku: 315

Personali jaotus tegevuste kaupa (ligikaudne arv):

| — | Põhitegevus: 160 |
| --- | --- |

—

Põhitegevus: 160

| — | Haldusülesanded: 115 |
| --- | --- |

—

Haldusülesanded: 115

| — | Mitmesugused ülesanded: 40 |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded: 40

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

2011. aasta tegevus ja osutatud teenused

| — | Tegevusalased lepingud: 38 lepingut summas 163,556 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

Tegevusalased lepingud: 38 lepingut summas 163,556 miljonit eurot

| — | Halduslepingud: 17 lepingut (k.a 7 ühist hanget) kogusummas 5,162 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

Halduslepingud: 17 lepingut (k.a 7 ühist hanget) kogusummas 5,162 miljonit eurot

| — | Toetused: 22 toetust kogusummas 13,061 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

Toetused: 22 toetust kogusummas 13,061 miljonit eurot

| — | Eelarve täitmine:






  — | kulukohustuste assigneeringud 99,7 % (99,7 % põhitegevus ja 98,7 % haldusülesanded) |
| --- | --- | --- |

—

Eelarve täitmine:

—

kulukohustuste assigneeringud 99,7 % (99,7 % põhitegevus ja 98,7 % haldusülesanded)

| — | maksete assigneeringud 85,7 % (86,6 % põhitegevus ja 79,6 % haldusülesanded) |
| --- | --- |

—

maksete assigneeringud 85,7 % (86,6 % põhitegevus ja 79,6 % haldusülesanded)

| — | Hanked:






  — | 2 ITERi projektile eraldatud 31,79 kIUAd (vastab 50135 miljonile eurole) kokku Euroopa mitterahalisteks sissemakseteks eraldatud 1 135,9 kIUAst; |
| --- | --- | --- |

—

Hanked:

—

2 ITERi projektile eraldatud 31,79 kIUAd (vastab 50135 miljonile eurole) kokku Euroopa mitterahalisteks sissemakseteks eraldatud 1 135,9 kIUAst;

| — | 10 ulatuslikuma lähenemisviisiga lepingutele eraldatud 62,67 kBAUAd (vastab 42490 miljonile eurole) ELi osamakseteks kokku ette nähtud 236,4 kBAUAst. |
| --- | --- |

—

10 ulatuslikuma lähenemisviisiga lepingutele eraldatud 62,67 kBAUAd (vastab 42490 miljonile eurole) ELi osamakseteks kokku ette nähtud 236,4 kBAUAst.

| — | ITERi krediit: 35551 kIUAd (vastab 56,066 miljonile eurole) |
| --- | --- |

—

ITERi krediit: 35551 kIUAd (vastab 56,066 miljonile eurole)

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

Allikas:

---

ITERi JA TUUMASÜNTEESIENERGEETIKA ARENDAMISE EUROOPA ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

| 16. | Ühisettevõtte tegevus toimub kahes eraldi kontrollikeskkonnas: a) ELi sisekontrollistandardid ja b) ITERi-ülesed kvaliteedinõuded, mis on kavandatud, et tagada ITERi projekti õnnestumine ja vastavus Prantsusmaa tuumaenergia ohutuse ameti nõuetele. Ühisettevõtte eesmärk on täita neid standardeid ja nõudeid ühisettevõtte haldamise ühtse süsteemi abil, mis hõlmab muu hulgas poliitikat, protsesse ja menetlusi. 2010. aasta teisel poolel kehtestas ühisettevõtte direktor halduse parandamise kava, milles keskenduti projektihaldusele ja muudele võtmeprotsessidele.
  Projektihaldussüsteemi parandamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, kasutades tööstus- ja projektihaldusspetsialistide sisseostetud teenuseid. Need parandusmeetmed võimaldavad eelarve paremat prognoosimist, kõrvalekallete ja erandite suuremat tuvastamist ning ennetus- ja parandusmeetmete võtmist, et optimeerida eelarve täitmist ja kontrollida ITERi ehitamisele eraldatud Euroopa Liidu assigneeringuid. Täielik rakendamine on kavandatud 2012. aasta lõpuks.
  Ühisettevõtte juhtkond on ka pidevalt täitnud ühisettevõtte siseaudiitori soovitusi ja kontrollikoja soovitusi. Uues eelarve- ja finantstalituses struktureeriti ümber finantstegevus, sealhulgas kontrollikeskkonna funktsioonid (sh järelaudit, finantsaudit, järelevalve), ja neid tugevdati. Jooksevtegevus eraldati finantstegevusest. Kõik keskastme ja tippjuhtide ametikohad täideti 2011. aastal ning eelarve- ja finantstalitust tugevdati muu kogenud personaliga, eelkõige ELi kogemuse ja pädevusega kõrgelt kvalifitseeritud kontrolliametnikega.
  Mis puudutab raharingluse auditit, siis tuleb märkida, et eelarve- ja finantstalitus tegi 2012. aasta esimesel veerandil enesehinnangu seoses raharingluse auditi tegevuskava rakendamise määraga. Hinnangu põhjal rakendatakse kava ligikaudu 86 % ulatuses. |
| --- | --- |

16.

Ühisettevõtte tegevus toimub kahes eraldi kontrollikeskkonnas: a) ELi sisekontrollistandardid ja b) ITERi-ülesed kvaliteedinõuded, mis on kavandatud, et tagada ITERi projekti õnnestumine ja vastavus Prantsusmaa tuumaenergia ohutuse ameti nõuetele. Ühisettevõtte eesmärk on täita neid standardeid ja nõudeid ühisettevõtte haldamise ühtse süsteemi abil, mis hõlmab muu hulgas poliitikat, protsesse ja menetlusi. 2010. aasta teisel poolel kehtestas ühisettevõtte direktor halduse parandamise kava, milles keskenduti projektihaldusele ja muudele võtmeprotsessidele.

Projektihaldussüsteemi parandamiseks on juba võetud olulisi meetmeid, kasutades tööstus- ja projektihaldusspetsialistide sisseostetud teenuseid. Need parandusmeetmed võimaldavad eelarve paremat prognoosimist, kõrvalekallete ja erandite suuremat tuvastamist ning ennetus- ja parandusmeetmete võtmist, et optimeerida eelarve täitmist ja kontrollida ITERi ehitamisele eraldatud Euroopa Liidu assigneeringuid. Täielik rakendamine on kavandatud 2012. aasta lõpuks.

Ühisettevõtte juhtkond on ka pidevalt täitnud ühisettevõtte siseaudiitori soovitusi ja kontrollikoja soovitusi. Uues eelarve- ja finantstalituses struktureeriti ümber finantstegevus, sealhulgas kontrollikeskkonna funktsioonid (sh järelaudit, finantsaudit, järelevalve), ja neid tugevdati. Jooksevtegevus eraldati finantstegevusest. Kõik keskastme ja tippjuhtide ametikohad täideti 2011. aastal ning eelarve- ja finantstalitust tugevdati muu kogenud personaliga, eelkõige ELi kogemuse ja pädevusega kõrgelt kvalifitseeritud kontrolliametnikega.

Mis puudutab raharingluse auditit, siis tuleb märkida, et eelarve- ja finantstalitus tegi 2012. aasta esimesel veerandil enesehinnangu seoses raharingluse auditi tegevuskava rakendamise määraga. Hinnangu põhjal rakendatakse kava ligikaudu 86 % ulatuses.

| 17. | Ühisettevõtte uus organisatsiooni struktuur on nüüd kehtiv. See on projektipõhisem, suunatud rohkem finantsteenustele ja tugevdab kogu ühisettevõtte juhtimist pärast vastavate volitustega keskastme juhtide tasandi loomist ning uute juhtide töölevõtmist (haldusosakonna juhataja, ITERi osakonna juhataja ning eelarve- ja finantstalituse juht). Lisaks võeti järgmised meetmed.






  — | Koostatakse korrapäraselt mitmesuguseid tähtsaid aruandeid, nt ulatuslike hangete ja eelarve täitmise kohta. |
| --- | --- | --- |

17.

Ühisettevõtte uus organisatsiooni struktuur on nüüd kehtiv. See on projektipõhisem, suunatud rohkem finantsteenustele ja tugevdab kogu ühisettevõtte juhtimist pärast vastavate volitustega keskastme juhtide tasandi loomist ning uute juhtide töölevõtmist (haldusosakonna juhataja, ITERi osakonna juhataja ning eelarve- ja finantstalituse juht). Lisaks võeti järgmised meetmed.

—

Koostatakse korrapäraselt mitmesuguseid tähtsaid aruandeid, nt ulatuslike hangete ja eelarve täitmise kohta.

| — | Peaarvepidaja valideeris esialgselt 2011. eelarveaasta põhisüsteemid. Organisatsiooni struktuuri muutmise ja 2012. aastal jätkuva kontrollikeskkonna tugevdamise valguses on kavas jätkuvalt valideerida 2012. aasta arvestussüsteeme, sealhulgas täielik auditi testimine. |
| --- | --- |

—

Peaarvepidaja valideeris esialgselt 2011. eelarveaasta põhisüsteemid. Organisatsiooni struktuuri muutmise ja 2012. aastal jätkuva kontrollikeskkonna tugevdamise valguses on kavas jätkuvalt valideerida 2012. aasta arvestussüsteeme, sealhulgas täielik auditi testimine.

| — | Ühisettevõte loob praegu järelauditistrateegiat, mille osana laiendatakse kvaliteediauditi ulatust, et kontrollida lepingute finants- ja muid tingimusi. Sellega seoses viiakse enne 2012. aasta lõppu ellu katseprojekt. |
| --- | --- |

—

Ühisettevõte loob praegu järelauditistrateegiat, mille osana laiendatakse kvaliteediauditi ulatust, et kontrollida lepingute finants- ja muid tingimusi. Sellega seoses viiakse enne 2012. aasta lõppu ellu katseprojekt.

| — | Projekti riskijuhtimine on sätestatud ITERi projektikavas ja laiema lähenemise tegevustes ning ühisettevõte ja tema partnerid haldavad seda korrapäraselt, pidades silmas ühisettevõtte riski organisatsiooni tasandil. Seda tegevust alustati 2012. aasta alguses ja juhatus arutas esimesi tulemusi juunis. Praeguseks on ühisettevõte selle tegevuse lõpetanud ja koostab juhatuse aruannet ettevõtte riskide ja leevendusmeetmete kohta, mida arutatakse korrapäraselt haldusnõukogu koosolekutel. |
| --- | --- |

—

Projekti riskijuhtimine on sätestatud ITERi projektikavas ja laiema lähenemise tegevustes ning ühisettevõte ja tema partnerid haldavad seda korrapäraselt, pidades silmas ühisettevõtte riski organisatsiooni tasandil. Seda tegevust alustati 2012. aasta alguses ja juhatus arutas esimesi tulemusi juunis. Praeguseks on ühisettevõte selle tegevuse lõpetanud ja koostab juhatuse aruannet ettevõtte riskide ja leevendusmeetmete kohta, mida arutatakse korrapäraselt haldusnõukogu koosolekutel.

| 18. | Ühisettevõte märgib, et kontrollikoja meetod, mille abil arvutatakse saadud pakkumuste keskmine arv, välistab raamlepingud ja vähendab seetõttu keskmise näitaja 6,8-lt 2,4-le.
  Ühisettevõte tuletab meelde, et pakkumiskutsele saabunud pakkumuste keskmine arv on seotud asjaomase turu äärmise keerukusega ja viitab täiendavate selgituste saamiseks vastusele, mille andis punktile 29. |
| --- | --- |

18.

Ühisettevõte märgib, et kontrollikoja meetod, mille abil arvutatakse saadud pakkumuste keskmine arv, välistab raamlepingud ja vähendab seetõttu keskmise näitaja 6,8-lt 2,4-le.

Ühisettevõte tuletab meelde, et pakkumiskutsele saabunud pakkumuste keskmine arv on seotud asjaomase turu äärmise keerukusega ja viitab täiendavate selgituste saamiseks vastusele, mille andis punktile 29.

| 20. | Tuleb rõhutada, et hangete auditeerimisele anti rahuldav hinnang ja et soovituste tulemusel koostati tegevuskava, mis hõlmab 40 tegevust, mida praegu rakendatakse. |
| --- | --- |

20.

Tuleb rõhutada, et hangete auditeerimisele anti rahuldav hinnang ja et soovituste tulemusel koostati tegevuskava, mis hõlmab 40 tegevust, mida praegu rakendatakse.

| 21. | Integreeritud haldussüsteemi 2012. aasta tegevuse osana võetakse järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamise meetmeid, mis hõlmavad tugevamaid eelkontrollivahendeid. |
| --- | --- |

21.

Integreeritud haldussüsteemi 2012. aasta tegevuse osana võetakse järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamise meetmeid, mis hõlmavad tugevamaid eelkontrollivahendeid.

| 22. | Osana ühisettevõtte praegu loodavast järelauditistrateegiast laiendatakse kvaliteediauditi ulatust, et hõlmata lepingute finants- ja muude tingimuste kontroll. Sellega seoses viiakse enne 2012. aasta lõppu ellu katseprojekt. |
| --- | --- |

22.

Osana ühisettevõtte praegu loodavast järelauditistrateegiast laiendatakse kvaliteediauditi ulatust, et hõlmata lepingute finants- ja muude tingimuste kontroll. Sellega seoses viiakse enne 2012. aasta lõppu ellu katseprojekt.

| 23. | Kogemus, mis saadi finantsjärelevalve külastustest 2011. aastal, aitab ühisettevõttel määratleda hangete ja toetuste finantskontrolli strateegia. Võttes arvesse toetuste väiksemat finantsulatust võrreldes tavapäraste ja jooksevtegevuse hangetega, siis finantskontrolli strateegias keskendutakse põhiliselt hangete järelkontrollile.
  Need kaks järelkontrolli liiki (kvaliteedi- ja finantskontroll) lisatakse ulatuslikku tervikliku juhtimise raamistikku, milles ühendatakse tööstuse kontrollikeskkond, näiteks ISO standardid, ja halduslikumad ELi keskkonna sisekontrolli standardid. Ühisettevõtte-üleses terviklikus haldusraamistikus lisatakse kvaliteediauditid üldisesse auditistrateegiasse, et tagada hangete täiendav kontrollitasand. |
| --- | --- |

23.

Kogemus, mis saadi finantsjärelevalve külastustest 2011. aastal, aitab ühisettevõttel määratleda hangete ja toetuste finantskontrolli strateegia. Võttes arvesse toetuste väiksemat finantsulatust võrreldes tavapäraste ja jooksevtegevuse hangetega, siis finantskontrolli strateegias keskendutakse põhiliselt hangete järelkontrollile.

Need kaks järelkontrolli liiki (kvaliteedi- ja finantskontroll) lisatakse ulatuslikku tervikliku juhtimise raamistikku, milles ühendatakse tööstuse kontrollikeskkond, näiteks ISO standardid, ja halduslikumad ELi keskkonna sisekontrolli standardid. Ühisettevõtte-üleses terviklikus haldusraamistikus lisatakse kvaliteediauditid üldisesse auditistrateegiasse, et tagada hangete täiendav kontrollitasand.

| 24. | Poliitika rakendamise üksikasjalikud eeskirjad on näidiskokkuleppe intellektuaalomandi sätetes. Ühisettevõte tutvustas neid sätteid täitevkomiteele 14. mail 2012. Täitevkomitee arutas ühisettevõtte intellektuaalomandi eeskirjade rakendamiseks kavandatud sätteid ja soovitas juhatusel need vastu võtta tingimusel, et võetakse arvesse komitee märkusi. Juhatus võttis eeskirjade lõpliku versiooni vastu oma 28. ja 29. juuni 2012. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

24.

Poliitika rakendamise üksikasjalikud eeskirjad on näidiskokkuleppe intellektuaalomandi sätetes. Ühisettevõte tutvustas neid sätteid täitevkomiteele 14. mail 2012. Täitevkomitee arutas ühisettevõtte intellektuaalomandi eeskirjade rakendamiseks kavandatud sätteid ja soovitas juhatusel need vastu võtta tingimusel, et võetakse arvesse komitee märkusi. Juhatus võttis eeskirjade lõpliku versiooni vastu oma 28. ja 29. juuni 2012. aasta koosolekul.

| 25. | Ühisettevõtte juhatuse töörühm koostas tööstuspoliitika kava, mida juhatus arutas oma 2012. aasta juuni koosolekul. Kava koostamine on praegu lõppjärgus. Et täita eesmärk võtta see juhatuses vastu enne 2012. aasta lõppu, tuleb vastavalt ühisettevõtte põhikirja artikli 6 lõike 3 punktile p saada komisjoni eelnev heakskiit. |
| --- | --- |

25.

Ühisettevõtte juhatuse töörühm koostas tööstuspoliitika kava, mida juhatus arutas oma 2012. aasta juuni koosolekul. Kava koostamine on praegu lõppjärgus. Et täita eesmärk võtta see juhatuses vastu enne 2012. aasta lõppu, tuleb vastavalt ühisettevõtte põhikirja artikli 6 lõike 3 punktile p saada komisjoni eelnev heakskiit.

| 26. | Ühisettevõte lõi 2011. aastal liikmemaksude kogumise uue raamistiku, võttes arvesse kontrollikoja järgmisi tähelepanekuid:






  — | 25. novembril 2011 kiitis juhatus heaks ühisettevõtte ettepaneku kohaldada ühisettevõtte finantsmääruse artikli 56 lõiget 3 vajalike muudatustega, et võimaldada nõuda intressi nendelt liikmetelt, kes ei pea liikmemaksu tasumisel kinni deebetteates toodud tähtajast. Nagu kontrollikoda ka ühisettevõtte finantsmäärusele viidates täheldas, kohaldati sätet sel ajal üksnes hangetele ja toetuslepingutele; |
| --- | --- | --- |

26.

Ühisettevõte lõi 2011. aastal liikmemaksude kogumise uue raamistiku, võttes arvesse kontrollikoja järgmisi tähelepanekuid:

—

25. novembril 2011 kiitis juhatus heaks ühisettevõtte ettepaneku kohaldada ühisettevõtte finantsmääruse artikli 56 lõiget 3 vajalike muudatustega, et võimaldada nõuda intressi nendelt liikmetelt, kes ei pea liikmemaksu tasumisel kinni deebetteates toodud tähtajast. Nagu kontrollikoda ka ühisettevõtte finantsmäärusele viidates täheldas, kohaldati sätet sel ajal üksnes hangetele ja toetuslepingutele;

| — | juhatus otsustas ka, et liikmetelt, kes ei tasunud oma 2011. aasta liikmemaksu oktoobri lõpuks, nõutakse hilinenud maksetelt intressi. Maksetega hilines kolm liiget, kuid nõutav intress jäi alla 200 euro ühe liikme kohta. 2011. aasta hilinenud maksete intressid nõuti sisse 2012. aasta liikmemaksudega ja sellekohane üksikasjalik teave esitati kontrollikojale auditi käigus; |
| --- | --- |

—

juhatus otsustas ka, et liikmetelt, kes ei tasunud oma 2011. aasta liikmemaksu oktoobri lõpuks, nõutakse hilinenud maksetelt intressi. Maksetega hilines kolm liiget, kuid nõutav intress jäi alla 200 euro ühe liikme kohta. 2011. aasta hilinenud maksete intressid nõuti sisse 2012. aasta liikmemaksudega ja sellekohane üksikasjalik teave esitati kontrollikojale auditi käigus;

| — | juhatuse otsus sõnastati tema 28. juuni 2012. aasta koosolekul järgmise muudatusega ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirja: „Iga-aastaste liikmemaksudega seotud mis tahes summalt nõutakse intressi vastavalt lõigetele 2b ja 3, kui ei peeta kinni artikli 45 lõike 3 punktis b toodud tähtajast.” |
| --- | --- |

—

juhatuse otsus sõnastati tema 28. juuni 2012. aasta koosolekul järgmise muudatusega ühisettevõtte finantsmääruse rakenduseeskirja: „Iga-aastaste liikmemaksudega seotud mis tahes summalt nõutakse intressi vastavalt lõigetele 2b ja 3, kui ei peeta kinni artikli 45 lõike 3 punktis b toodud tähtajast.”

| 28. | Ühisettevõtte tegevuse eripära näitavad termotuumasünteesi katsereaktori ehitamiseks disainitud kõrgtehnoloogiliste komponentide hanked. Varem ei ole selliseid katsereaktoreid ehitatud ja neil puudub kaubanduslik väärtus. Ühisettevõte tegutseb ka äärmiselt keerukal, enamjaolt monopoolsel ehk rahaliselt dikteerival turul. Selles kontekstis edukaks tegutsemiseks võttis ühisettevõtte juhatus vastavalt finantsmäärusele ja kokkuleppel Euroopa Komisjoniga vastu oma finantsmääruste ja nende rakenduseeskirjade teatud sätted, millega luuakse üldise finantsmääruse erandid.
  Väikese maksumusega lepingute (rakenduseeskirjade artikkel 80), läbirääkimismenetluse kasutamise (rakenduseeskirjade artikkel 100), konkurentidega peetava dialoogi menetluse (rakenduseeskirjade artiklid 93–99) ja avakomiteede koosseisu piirmäärad kohandati selles kontekstis ITERi projekti tehnoloogilistele ja turutingimustele. Algsed piirmäärad olid kavandatud haldustoodete ja -teenuste hangeteks. |
| --- | --- |

28.

Ühisettevõtte tegevuse eripära näitavad termotuumasünteesi katsereaktori ehitamiseks disainitud kõrgtehnoloogiliste komponentide hanked. Varem ei ole selliseid katsereaktoreid ehitatud ja neil puudub kaubanduslik väärtus. Ühisettevõte tegutseb ka äärmiselt keerukal, enamjaolt monopoolsel ehk rahaliselt dikteerival turul. Selles kontekstis edukaks tegutsemiseks võttis ühisettevõtte juhatus vastavalt finantsmäärusele ja kokkuleppel Euroopa Komisjoniga vastu oma finantsmääruste ja nende rakenduseeskirjade teatud sätted, millega luuakse üldise finantsmääruse erandid.

Väikese maksumusega lepingute (rakenduseeskirjade artikkel 80), läbirääkimismenetluse kasutamise (rakenduseeskirjade artikkel 100), konkurentidega peetava dialoogi menetluse (rakenduseeskirjade artiklid 93–99) ja avakomiteede koosseisu piirmäärad kohandati selles kontekstis ITERi projekti tehnoloogilistele ja turutingimustele. Algsed piirmäärad olid kavandatud haldustoodete ja -teenuste hangeteks.

| 29. | Seoses rakenduseeskirjadega, mis vaadati läbi, et võtta arvesse kontrollikoja tähelepanekud (nt laenude suurendamise ja andmise tingimused või mitterahaliste toetuste hindamise eeskirjad), on ühisettevõte arvamusel, et muudetud rakenduseeskirjad juhendavad piisavalt nende tegevuste rakendamist. Mis tahes lisatäpsustus nendesse eeskirjadesse võib muuta need jäigaks ja seeläbi raskesti kohaldatavaks tegelikus elus ette tulevatele olukordadele. Ühisettevõte annab igal juhul kõik nõutud selgitused laenude suurendamise või andmise tingimuste kohta või võimalike mitterahaliste toetuste hindamise kohta minevikus ja tulevikus. |
| --- | --- |

29.

Seoses rakenduseeskirjadega, mis vaadati läbi, et võtta arvesse kontrollikoja tähelepanekud (nt laenude suurendamise ja andmise tingimused või mitterahaliste toetuste hindamise eeskirjad), on ühisettevõte arvamusel, et muudetud rakenduseeskirjad juhendavad piisavalt nende tegevuste rakendamist. Mis tahes lisatäpsustus nendesse eeskirjadesse võib muuta need jäigaks ja seeläbi raskesti kohaldatavaks tegelikus elus ette tulevatele olukordadele. Ühisettevõte annab igal juhul kõik nõutud selgitused laenude suurendamise või andmise tingimuste kohta või võimalike mitterahaliste toetuste hindamise kohta minevikus ja tulevikus.

| 30. | Projekti koguväärtuse prognoos põhineb Toschi aruandel. Ühisettevõte alustas kõikide tekkinud kulude vastavusse viimist 2008. aasta väärtustega, et teha kindlaks võimalikud kõrvalekalded prognoosidest.
  Töötati välja terviklik projektiseirevahend, mis võimaldab kulude võimalike kõrvalekallete järelevalvet. Vahendit kasutatakse ühisettevõttes alates 2012. aasta septembrist ja selle abil kantakse projektijuhtimisandmed (nt ajakavad) ja finantsjuhtimine üle uude tööjaotusstruktuuri. Arendatakse edasi ka teenitud väärtuse haldamist ja lähtekulu prognoose lepingute kaupa. |
| --- | --- |

30.

Projekti koguväärtuse prognoos põhineb Toschi aruandel. Ühisettevõte alustas kõikide tekkinud kulude vastavusse viimist 2008. aasta väärtustega, et teha kindlaks võimalikud kõrvalekalded prognoosidest.

Töötati välja terviklik projektiseirevahend, mis võimaldab kulude võimalike kõrvalekallete järelevalvet. Vahendit kasutatakse ühisettevõttes alates 2012. aasta septembrist ja selle abil kantakse projektijuhtimisandmed (nt ajakavad) ja finantsjuhtimine üle uude tööjaotusstruktuuri. Arendatakse edasi ka teenitud väärtuse haldamist ja lähtekulu prognoose lepingute kaupa.

| 32. | Ühisettevõtte ja Hispaania Kuningriigi vahel 2007. aastal allkirjastatud asukohalepingus sätestatakse, et Hispaania annab ühisettevõttele alalise hoone hiljemalt kolm aastat pärast lepingu allkirjastamist. Lepingus sätestatakse ka, et Hispaania tagab vahepeal ja enne lõpliku hoone kättesaadavaks tegemist ajutise hoone.
  Hispaania ei ole veel andnud alalist hoonet ja ühisettevõte tegutseb ajutises tasuta hoones, kusjuures Hispaania maksab hoone kogukulud (hoone üür ja hooldus, nagu on ette nähtud asukohalepingus; ühisettevõte maksab ajutise hoone üürniku osa). |
| --- | --- |

32.

Ühisettevõtte ja Hispaania Kuningriigi vahel 2007. aastal allkirjastatud asukohalepingus sätestatakse, et Hispaania annab ühisettevõttele alalise hoone hiljemalt kolm aastat pärast lepingu allkirjastamist. Lepingus sätestatakse ka, et Hispaania tagab vahepeal ja enne lõpliku hoone kättesaadavaks tegemist ajutise hoone.

Hispaania ei ole veel andnud alalist hoonet ja ühisettevõte tegutseb ajutises tasuta hoones, kusjuures Hispaania maksab hoone kogukulud (hoone üür ja hooldus, nagu on ette nähtud asukohalepingus; ühisettevõte maksab ajutise hoone üürniku osa).

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/46

---

ARUANNE

ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/06

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata programmi SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv ühisettevõte SESAR asutati veebruaris 2007, (1) et hallata programmi SESAR (Ühtse Euroopa Taeva lennuliikluse juhtimissüsteemide alased teadusuuringud) tegevusi.

| 2. | Programmi SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:






  a) | määratlemisetapp algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopalise transpordivõrgu programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukavad; |
| --- | --- | --- |

2.

Programmi SESAR eesmärk on Euroopa lennuliikluse korraldamise moderniseerimine ning see on jagatud kolme etappi:

a)

määratlemisetapp algas 2005. aastal ja seda juhib Euroopa Lennuliikluse Ohutuse Organisatsioon (Eurocontrol) ning seda kaasrahastatakse Euroopa Liidu eelarvest üleeuroopalise transpordivõrgu programmi kaudu. Tulemuseks on Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava, milles määratletakse järgmise põlvkonna lennuliikluse korraldamise süsteemide sisu ning arendus- ja kasutuselevõtukavad;

| b) | arendusetappi (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (vt lisa) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale; |
| --- | --- |

b)

arendusetappi (2008–2013) juhib ühisettevõte SESAR (vt lisa) ja selles etapis luuakse uued tehnoloogilised süsteemid, koostisosad ja käitamisprotseduurid vastavalt Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkavale;

| c) | kasutuselevõtu etappi (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine. |
| --- | --- |

c)

kasutuselevõtu etappi (2014–2020) juhivad ettevõtjad ja huvirühmad ja selle jooksul toimub uue lennuliikluse korraldamise infrastruktuuri laiaulatuslik rajamine ja kasutuselevõtmine.

| 3. | Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad. |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõte tegutseb avaliku ja erasektori partnerluse põhimõttel. Ühisettevõtte asutajaliikmeteks on Euroopa Liit (mida esindab Euroopa Komisjon) ja Eurocontrol (mida esindab tema amet). Osalemiskutse alusel valiti 15 aeronavigatsioonitööstuse avaliku ja erasektori ettevõtet ühisettevõtte liikmeteks. Nende seas on aeronavigatsiooniteenuse pakkujad, lennuvälja- ja kosmoseseadmete tootjad, lennukitootjad, lennujaamade ametiasutused ja pardaseadmete tootjad.

| 4. | Programmi SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopalise transpordivõrgu programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena. |
| --- | --- |

4.

Programmi SESAR arendusetapi eelarve on 2,1 miljardit eurot, mis eraldatakse võrdsetes osades ELi, Eurocontroli ning osalevate avaliku ja erasektori partnerite poolt. ELi osalus rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise seitsmendast raamprogrammist ja üleeuroopalise transpordivõrgu programmist. Ligikaudu 90 % Eurocontroli ja teiste sidusrühmade osalusest tuleb mitterahaliste osamaksetena.

| 5. | Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte SESAR alustas iseseisvalt töötamist 10. augustil 2007.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, (2) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruandest (4); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte SESAR raamatupidamise aastaaruannet, (2) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (3) ja eelarve täitmise aruandest (4); samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

Juhtkonna kohustused

| 8. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade (5) kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (7) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

8.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade (5) kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (6). Direktor kehtestab organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (7) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 9. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 10. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 11. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

11.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi ning alustehingute mittevastavust Euroopa Liidu õigusraamistikule. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võtab audiitor riskide hindamisel arvesse finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamisega seonduvaid sisekontrollimehhanisme ning alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud järelevalve- ja kontrollisüsteeme. Audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 12. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 13. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte SESAR raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (8). |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte SESAR raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantsmääruse sätetele ja komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele (8).

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte SESAR 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul on ühisettevõtte SESAR 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 15. | Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

15.

Järgmised kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

EELARVE HALDAMINE JA FINANTSJUHTIMINE

| 16. | Haldusnõukogu heakskiidetud 2011. aasta lõplik eelarve sisaldas 148 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 91,7 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,4 % ja 82,4 %. |
| --- | --- |

16.

Haldusnõukogu heakskiidetud 2011. aasta lõplik eelarve sisaldas 148 miljoni euro väärtuses kulukohustuste assigneeringuid ja 91,7 miljoni euro väärtuses maksete assigneeringuid. Kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,4 % ja 82,4 %.

| 17. | 2011. aastal moodustasid liikmete osamaksed (34 miljonit eurot) koos eelmise aasta tulemiga (57 miljonit eurot) ja teistest allikatest saadud tuluga kokku 91,2 miljonit eurot, makseid tehti aga 75,6 miljoni euro eest. Selle tulemuseks oli 15,6 miljoni euro suurune eelarvetulem aasta lõpus ja hoiused pangakontodel (kogusummas 15,3 miljonit eurot). See ei ole kooskõlas eelarve tasakaalu põhimõttega. |
| --- | --- |

17.

2011. aastal moodustasid liikmete osamaksed (34 miljonit eurot) koos eelmise aasta tulemiga (57 miljonit eurot) ja teistest allikatest saadud tuluga kokku 91,2 miljonit eurot, makseid tehti aga 75,6 miljoni euro eest. Selle tulemuseks oli 15,6 miljoni euro suurune eelarvetulem aasta lõpus ja hoiused pangakontodel (kogusummas 15,3 miljonit eurot). See ei ole kooskõlas eelarve tasakaalu põhimõttega.

ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISED KONTROLLIMEHHANISMID

Sisekontrollisüsteemid

| 18. | Kontrollikoda märgib, et 2011. aastal vaatas sõltumatu välisaudiitor üle ühisettevõtte tegevusprotsessid ja tema hinnangul toimivad sisekontrollisüsteemid mõjusalt. 2012. aasta aprillis kinnitas peaarvepidaja ametlikult tegevuse alusprotsessid kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega. |
| --- | --- |

18.

Kontrollikoda märgib, et 2011. aastal vaatas sõltumatu välisaudiitor üle ühisettevõtte tegevusprotsessid ja tema hinnangul toimivad sisekontrollisüsteemid mõjusalt. 2012. aasta aprillis kinnitas peaarvepidaja ametlikult tegevuse alusprotsessid kooskõlas ühisettevõtte finantseeskirjadega.

Siseauditi funktsioon ja komisjoni siseauditi talitus

| 19. | Kontrollikoda on varasemalt täheldanud, et komisjon ja ühisettevõte SESAR on teinud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud (9). |
| --- | --- |

19.

Kontrollikoda on varasemalt täheldanud, et komisjon ja ühisettevõte SESAR on teinud samme selleks, et komisjoni siseauditi talituse ja ühisettevõtte siseauditi funktsiooni rollid oleksid tegevustasandil selgelt määratletud (9).

| 20. | Kontrollikoda märgib, et 2011. aasta novembris võttis ühisettevõtte haldusnõukogu vastu siseaudititalituse kooskõlastatud strateegilise auditikava ühisettevõtte auditeerimiseks perioodil 2012–2014. |
| --- | --- |

20.

Kontrollikoda märgib, et 2011. aasta novembris võttis ühisettevõtte haldusnõukogu vastu siseaudititalituse kooskõlastatud strateegilise auditikava ühisettevõtte auditeerimiseks perioodil 2012–2014.

MUUD KÜSIMUSED

Liikmete osamaksete hilinemine

| 21. | Ühisettevõtte liikmete poolt makstavate aasta rahaliste osamaksete tähtaega – 1. juuli 2011 – ei järgitud. 2011. augusti lõpus oli tasumata 17 maksenõuet kogusummas 3,7 miljonit eurot. Üks liige ei olnud veel 2011. aasta lõpuks oma osamakset tasunud. |
| --- | --- |

21.

Ühisettevõtte liikmete poolt makstavate aasta rahaliste osamaksete tähtaega – 1. juuli 2011 – ei järgitud. 2011. augusti lõpus oli tasumata 17 maksenõuet kogusummas 3,7 miljonit eurot. Üks liige ei olnud veel 2011. aasta lõpuks oma osamakset tasunud.

Kontrollikoda võttis käesoleva aruande vastu 15. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, 27. veebruar 2007, ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1), mida muudeti määrusega (EÜ) nr 1361/2008 (ELT L 352, 31.12.2008, lk 12).

1

(2)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse lisateavet eelarve täitmise ja haldamise kohta.

2

(3)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ning muid selgitavaid lisasid.

3

(4)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

4

(5)  Ühisettevõtte SESAR finantseeskirjad, mille ühisettevõtte haldusnõukogu võttis vastu 28. juuli 2009. aasta otsusega.

5

(6)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

6

(7)  ELi asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte SESAR finantseeskirjadesse integreeritud.

7

(8)  Komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjad põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS) või, vaikimisi, rahvusvahelistel finantsaruandlusstandarditel (IFRS).

8

(9)  Aruanne ühisettevõtte SESAR eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega (ELT C 368, 16.12.2011, lk 32).

9

---

LISA

Ühisettevõte SESAR (Brüssel)

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond


  (Artikkel 187) | Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos.
  ELi teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist või tutvustamist hõlmavate programmide edukas elluviimine. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2008) | Põhieesmärgid

  Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:






  — | projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid, |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

(Artikkel 187)

Teadusuuringud ja tehnoloogia arendamine ning kosmos.

ELi teadusuuringuid, tehnoloogia arendamist või tutvustamist hõlmavate programmide edukas elluviimine.

Ühisettevõtte pädevus

(Nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2007, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1361/2008)

Põhieesmärgid

Ühisettevõtte eesmärk on tagada Euroopa lennuliikluse juhtimissüsteemi moderniseerimine, koordineerides ning koondades selleks kogu asjakohase teadus- ja arendustegevuse kogu ELi ulatuses. Ühisettevõte vastutab lennuliikluse korraldamise üldkava ja eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

—

projekti SESAR arendusetapi korraldamine ja koordineerimine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, mis põhineb Eurocontroli juhitava projekti määratlemisetapi tulemustel, ühitades ja hallates ühisesse struktuuri ühendatud avalikult ja erasektorilt saadavaid rahalisi vahendeid,

| — | projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale, |
| --- | --- |

—

projekti SESAR arendusetapi tegevuse rakendamiseks vajaliku rahastamise tagamine vastavalt lennuliikluse korraldamise üldkavale,

| — | Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja töötlevat tööstust, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi, |
| --- | --- |

—

Euroopa lennuliikluse korraldamise sektori sidusrühmade kaasamise tagamine, mis puudutab eelkõige: aeronavigatsiooniteenuse pakkujaid, õhuruumi kasutajaid, kutseühinguid, lennuvälju ja töötlevat tööstust, samuti asjaomaseid teadusasutusi või asjaomaseid teadusringkondi,

| — | tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust, |
| --- | --- |

—

tehniliste teadus- ja arendustegevuste, hindamiste ja uuringute korraldamine, mida saab viia ellu ühisettevõtte raames, vältides nende killustatust,

| — | lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine. |
| --- | --- |

—

lennuliikluse korraldamise üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse järelevalve tagamine ja vajaduse korral eri pakkumiskutsete algatamine.

Juhtimine

Haldusnõukogu

Haldusnõukogu ülesanded:

| a) | võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks; |
| --- | --- |

a)

võtta vastu käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 osutatud nõukogu poolt kinnitatud lennuliikluse korraldamise üldkava ning kiita heaks ettepanekud selle muutmiseks;

| b) | anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle; |
| --- | --- |

b)

anda suunised ja teha vajalikud otsused projekti SESAR arendusetapi elluviimiseks ning teostada üldkontrolli projekti rakendamise üle;

| c) | kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga; |
| --- | --- |

c)

kiita heaks artikli 16 lõikes 1 osutatud ühisettevõtte tööprogramm ning iga-aastane tööprogramm, samuti aastaeelarve koos ametikohtade loeteluga;

| d) | anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle; |
| --- | --- |

d)

anda luba läbirääkimisteks ning otsustada uute liikmete ühinemise ning sellega seotud artikli 1 lõikes 3 osutatud lepingute üle;

| e) | kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist; |
| --- | --- |

e)

kontrollida liikmete ja ühisettevõtte vahel sõlmitud lepingute täitmist;

| f) | nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle; |
| --- | --- |

f)

nimetada ametisse ja vabastada ametist tegevdirektor ja kiita heaks organisatsiooniline struktuur ning teostada järelevalvet tegevdirektori töö üle;

| g) | võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta; |
| --- | --- |

g)

võtta vastu otsused liikmete poolt osamaksude maksmise suuruse ja korra ning mitterahaliste sissemaksete hindamise kohta;

| h) | võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad; |
| --- | --- |

h)

võtta vastu ühisettevõtte finantseeskirjad;

| i) | kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss; |
| --- | --- |

i)

kiita heaks iga-aastane raamatupidamise aastaaruanne ja bilanss;

| j) | võtta vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta; |
| --- | --- |

j)

võtta vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud aastaaruanne projekti SESAR arendusetapi edenemise ning finantsolukorra kohta;

| k) | teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

k)

teha otsused komisjonile esitatavate ühisettevõtte tegevuse jätkamist või lõpetamist käsitlevate ettepanekute kohta;

| l) | kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamise õiguse ning selliste varade üleandmise kord; |
| --- | --- |

l)

kehtestada ühisettevõtte omanduses olevate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kasutamise õiguse ning selliste varade üleandmise kord;

| m) | määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral; |
| --- | --- |

m)

määrata kindlaks lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja alltöövõtumenetlused, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti korral;

| n) | otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle; |
| --- | --- |

n)

otsustada vastavalt artiklile 24 komisjonile esitatavate põhikirja muutmise ettepanekute üle;

| o) | muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud; |
| --- | --- |

o)

muude volituste teostamine ja ülesannete täitmine, sealhulgas allorganite asutamine, kui need on projekti SESAR arendusetapi jaoks vajalikud;

| p) | võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

p)

võtta vastu artikli 8 rakenduseeskirjad.

Tegevdirektor

Tegevdirektor täidab oma ametikohustusi täiesti sõltumatult talle antud volituste piires.

Tegevdirektor juhib projekti SESAR ellurakendamist haldusnõukogu määratletud suuniste raames ning on vastutav haldusnõukogu ees. Ta esitab haldusnõukogule kogu teabe, mida see oma ülesannete täitmiseks vajab.

Tegevdirektori kohustused:

| ‘a) | ühisettevõtte töötajate, sh artiklis 8 osutatud töötajate töölevõtmine, juhtimine ja kontrollimine;’ |
| --- | --- |

‘a)

ühisettevõtte töötajate, sh artiklis 8 osutatud töötajate töölevõtmine, juhtimine ja kontrollimine;’

| b) | ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine; |
| --- | --- |

b)

ühisettevõtte tegevuse korraldamine, juhtimine ja kontrollimine;

| c) | haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine; |
| --- | --- |

c)

haldusnõukogule organisatsioonilise struktuuri kohta ettepanekute esitamine;

| d) | ühisettevõtte üldise ja iga-aastase tööprogrammi, sealhulgas programmi eeldatavate kulude koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

d)

ühisettevõtte üldise ja iga-aastase tööprogrammi, sealhulgas programmi eeldatavate kulude koostamine ja korrapärane ajakohastamine ning nende esitamine haldusnõukogule;

| e) | iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine vastavalt finantsmäärustele ning nende esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

e)

iga-aastase eelarveprojekti, sealhulgas ametikohtade loetelu koostamine vastavalt finantsmäärustele ning nende esitamine haldusnõukogule;

| f) | ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega võetud kohustuste täitmise tagamine; |
| --- | --- |

f)

ühisettevõtte lepingute ja kokkulepetega võetud kohustuste täitmise tagamine;

| g) | ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti vältimise tagamine; |
| --- | --- |

g)

ühisettevõtte tegevuse sõltumatuse ja mis tahes huvide konflikti vältimise tagamine;

| h) | projekti SESAR iga-aastase eduaruande ja finantsaruande ning muude haldusnõukogu poolt nõutavate aruannete koostamine ning esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

h)

projekti SESAR iga-aastase eduaruande ja finantsaruande ning muude haldusnõukogu poolt nõutavate aruannete koostamine ning esitamine haldusnõukogule;

| i) | raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule; |
| --- | --- |

i)

raamatupidamise aastaaruande ja bilansi esitamine haldusnõukogule;

| j) | kõikide projektis SESAR muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule. |
| --- | --- |

j)

kõikide projektis SESAR muudatuste tegemist nõudvate ettepanekute esitamine haldusnõukogule.

Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Euroopa Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu ja ühisettevõtte SESAR haldusnõukogu.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid (sulgudes 2010. aasta andmed)

Eelarve

147,7 miljonit eurot

(129,5 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembril 2011

2011. aasta tegevuseelarve ametikohtade loetelu sisaldab 39 ajutise töötaja ja kolme lähetuses viibiva riikliku eksperdi ametikohta, mis teeb kokku 42 ametikohta, millest 2011. aasta lõpus oli täidetud 35 (2010. aastal 37):

| — | 23 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt, |
| --- | --- |

—

23 ajutist töötajat, kes värvati asutuseväliselt,

| — | 8 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat, |
| --- | --- |

—

8 vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artiklile 8 ühisettevõtte SESAR liikmete poolt lähetatud töötajat,

| — | 3 lepingulist töötajat, |
| --- | --- |

—

3 lepingulist töötajat,

| — | 1 lähetuses viibiv riiklik ekspert. |
| --- | --- |

—

1 lähetuses viibiv riiklik ekspert.

Personali jaotus tegevuste kaupa

Põhitegevus: 19

Haldus- ja abiülesanded: 15

Mitmesugused ülesanded: 1

2011. aastal pakutud tooted ja teenused

2011. aasta on keskse tähtsusega 2012. aasta vahe-eesmärkide ja tegevuskava täitmiseks. Eelkõige puudutab see järgmist.

Eesmärk nr 1 –   esialgne 4D trajektoor valideeritakse tegevuskeskkonnas, mida toetab satelliidipõhine tehnoloogia

Esialgne 4D trajektoori põhine tegevus oli kavas valideerida esimese valideerimise käigus veebruaris 2012 osana „Release 1”-st MUAC, NUAC ja Stockholm Approachi lennukeskkonnas. 2011. aastal tehti mitmeid ettevalmistavaid toiminguid, sealhulgas kahe lennujuhtimissüsteemi prototüübi arendamine ja integreerimine ning simulatsioonitegevus maapealsete ja lennusimulatsiooni platvormide ühendamiseks. Release 2 on planeeritud 2012. aasta lõppu ja Release 3 aastasse 2013. Eesmärk on valideerida lennutegevus vastavalt CTA-le (Controlled Time of Arrival) marsruudil ja lähenemisalal.

Eeldatavasti saavutatakse eesmärk põhiosas kavakohaselt ehk 2012. aastal, ehkki satelliidipõhised tehnoloogiad võetakse kasutusele pärast 2013. aastat.

Eesmärk nr 2 –   10 000 lendu (neist 500 sõjaväelennukitega) on saanud SESARi märgistuse

2011. aastal ilmnesid 9 366 kommertslennu puhul SESARi esimesed kasutegurid (sealhulgas AIRE ja OPTIMI lennudemonstratsioonid). Militaarlendude arv on siiani siiski veel väike. Lisaks käimasolevale programmipõhisele tegevusele otsustas ühisettevõtte haldusnõukogu esitada „demonstratsioontegevuse” konkursikutse, tänu millele saab ühisettevõte 2012. aastal tehtavate ühiskatsetuste raames oma eesmärgi täita ja militaarlendudele peamiselt 2013. aastal suuremat tähelepanu pöörata.

Eesmärk nr 3 –   80 % SESARi projektide väljunditest on katsetatud reaalses elukeskkonnas

Selleks, et täita eesmärk viia valideerimine 80 % ulatuses läbi reaalses elukeskkonnas, on koostatud valideerimisstrateegia. Eelkõige ühendavad Release 1 väljundid ja Release 2 aastal 2012 kavandatavad väljundid esmased projektid erinevate operatiivvaldkondades tehtud katsetustega ning reaalsete süsteemide või keskkonnaga.

Eesmärk nr 4 –   käivitatud on esimesed SWIMi katseprojektid, et vahetada andmeid vähemalt viies valdkonnas

Nagu haldusnõukogule juba teada antud, koostati 2011. aastal SWIMi tegevuskava, et maandada asjasse puutuvates projektides tuvastatud riske, mis muu hulgas tulenevad SWIMi õigusraamistiku puudumisest. Teatud edu saavutati SWIMi infopäevaga, mis toimus 2011. aasta novembris ja millel oli arvukalt osalejaid kogu programmist. Siiski on selle vahe-eesmärgi saavutamist siiani takistanud mitu lahendamata probleemi. Hoolimata 2011. aasta lõpuks tehtud edusammudest ja tegevuskava elluviimisest käimasoleva valideerimise toel ei ole eesmärgi saavutamine ettenähtud ajaks tõenäoline.

Eesmärk nr 5 –   esimene kaugjuhtimistorn on valmis tööd alustama

Kaugjuhtimistorni esimesed valideerimiskatsetused Release 1 raames on kavakohaselt tehtud ja viiakse lõpule 2012. aasta jooksul, et kõnealune vahe-eesmärk saavutada. Release 1 kinnitas järgmist:

| — | Malmö lennujuhtimiskeskuse teadus- ja arendustegevuse kaugjuhtimistornist Ängelholmi lennujaama lennuliikluse korraldamise teostatavus; |
| --- | --- |

—

Malmö lennujuhtimiskeskuse teadus- ja arendustegevuse kaugjuhtimistornist Ängelholmi lennujaama lennuliikluse korraldamise teostatavus;

| — | tavapäraste ja erandlike toimingute kaugjuhtimise teostatavus; |
| --- | --- |

—

tavapäraste ja erandlike toimingute kaugjuhtimise teostatavus;

| — | „aknast avaneva” liiklusolukorra ja tegevuskeskkonna fikseerimine ühes lennujaamas ja vastava pildi kuvamine mujal. |
| --- | --- |

—

„aknast avaneva” liiklusolukorra ja tegevuskeskkonna fikseerimine ühes lennujaamas ja vastava pildi kuvamine mujal.

Katsetustes osalesid ka reguleerivad asutused.

Eesmärk nr 6 –   SESARist saadavat kasu näitavad kaheksa Euroopa lennujaama vahelised lennuühendused

Pärast AIRE esimese tsükli edukat elluviimist 2009. aastal laiendas ühisettevõte SESAR seda SESARi programmi keskkonnasäästlikku haru. Ühendades Euroopa peamised lennujaamad (Pariis, Viin, Madrid, Köln, Düsseldorf, Praha, Brüssel, Toulouse) ja kaasates üle 40 partneri nii Euroopast kui mujalt, on AIREst olnud märkimisväärne kasu heitkoguste vähendamisel. Tulemused on kvaliteetsed mitte üksnes kütusekulu ja seeläbi CO2 heitkoguste vähendamise tõttu, vaid ka tänu sellele, et suure osa projektide tulemustest saab üle võtta igapäevases lennujuhtimises.

AIRE tulemused ning 2012. aasta jooksul läbiviidava demonstratsioontegevuse konkursi tulemused aitavad eesmärgi saavutamisele kaasa.

Eesmärk nr 7 –   õhuruumi kasutajad on liitunud SESARi ajapõhiste operatsioonide mudeliga

Eesmärgil on mitu mõõdet ja mudeli arendus ei ole veel piisavalt kauges faasis, et hõlmata kõigi sidusrühmade vajadusi. Siiski on tehtud suuri jõupingutusi, et arendada mudelipõhist metoodikat aeronavigatsiooniteenuse osutajate, õhuruumi kasutajate ja lennujaamade jaoks. 4D ajapõhiste operatsioonide väljundite 1. etapp valideeriti 2011. aastal ning valideerimine jätkub 2012. aastal. Jätkatakse ka standardiseerimisalast tegevust. Teatud ulatuses ja mõningates valdkondades arendatakse mudel tööstusliku tootmise valmiduseni, misjärel tuleb sidusrühmadel teha täiendavat tööd seoses selle kasutusvõimalustega. Eesmärki ei saavutata ettenähtud ajaks, ehkki esialgne mudelialane teave tehakse kättesaadavaks esimeste SESARi lahenduste kasutusetappi ülemineku (alates 2013. aastast) ettevalmistamiseks.

Lisaks annab järgmine laiema ülevaate 2011. aasta edusammudest ja saavutustest:

| — | SESARi esimene Release-projekt, Release 1, kinnitati esimeses süsteemide projekteerimise ülevaates ja jõustati haldusnõukogu poolt osana 2011. aasta tööprogrammist. See koosnes 29 valideerimisest, mis hõlmasid 16 operatiivvaldkonna kontseptuaalseid osi; |
| --- | --- |

—

SESARi esimene Release-projekt, Release 1, kinnitati esimeses süsteemide projekteerimise ülevaates ja jõustati haldusnõukogu poolt osana 2011. aasta tööprogrammist. See koosnes 29 valideerimisest, mis hõlmasid 16 operatiivvaldkonna kontseptuaalseid osi;

| — | 2011. aasta juunis toimus teine süsteemide projekteerimise ülevaatus, et hinnata Release 1 edenemist valideerimisetapi V3 suunas, pöörates erilist tähelepanu valideerimiskavadele ja platvormide valmidusele. Ülevaatuse alusel võeti mitmeid parandusmeetmeid, mille abil maandada Release’i elluviimisega seotud riske. Ülevaatuse tulemusel leiti, et üldine areng oli asjakohane, kuid ressursside kasutamise ja väljundite ühtlustamise puhul esines mõningaid puudusi. Eelkõige ei olnud piisav projektide valmidusaste kasutamaks E-OCVM metoodikat, ehkki see oli võrreldes 2010. aastaga paranenud; |
| --- | --- |

—

2011. aasta juunis toimus teine süsteemide projekteerimise ülevaatus, et hinnata Release 1 edenemist valideerimisetapi V3 suunas, pöörates erilist tähelepanu valideerimiskavadele ja platvormide valmidusele. Ülevaatuse alusel võeti mitmeid parandusmeetmeid, mille abil maandada Release’i elluviimisega seotud riske. Ülevaatuse tulemusel leiti, et üldine areng oli asjakohane, kuid ressursside kasutamise ja väljundite ühtlustamise puhul esines mõningaid puudusi. Eelkõige ei olnud piisav projektide valmidusaste kasutamaks E-OCVM metoodikat, ehkki see oli võrreldes 2010. aastaga paranenud;

| — | Release 1 on hakanud käegakatsutavaid tulemusi tootma ja on pöördemomendiks uue lennujuhtimissüsteemi arendamises; |
| --- | --- |

—

Release 1 on hakanud käegakatsutavaid tulemusi tootma ja on pöördemomendiks uue lennujuhtimissüsteemi arendamises;

| — | 2011. aasta lõpuks oli tehtud 26 valideerimist, mis tähendab, et 90 % Release 1-st on ellu viidud ja kolm valideerimist on lükatud 2012. aastasse; |
| --- | --- |

—

2011. aasta lõpuks oli tehtud 26 valideerimist, mis tähendab, et 90 % Release 1-st on ellu viidud ja kolm valideerimist on lükatud 2012. aastasse;

| — | 282 projekti ehk rohkem kui 90 % kogu programmist on rakendusetapis, kuid programmi edenemine ei ole ühtlane. Kõrgetasemelise kontseptsiooni kasutuselevõtmine tegevusnõuetes on toimunud oodatust aeglasemalt ja see mõjutab mitme tehnilise projekti kriitilist ahelat. Kasutusele tuli võtta mitu riskimaandamismeedet ja nende üle teeb järelevalvet programmi kontrollrühm. Teine muret tekitav valdkond on SWIM, kus töötati välja spetsiaalne tegevuskava 2011. aastal tuvastatud probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

—

282 projekti ehk rohkem kui 90 % kogu programmist on rakendusetapis, kuid programmi edenemine ei ole ühtlane. Kõrgetasemelise kontseptsiooni kasutuselevõtmine tegevusnõuetes on toimunud oodatust aeglasemalt ja see mõjutab mitme tehnilise projekti kriitilist ahelat. Kasutusele tuli võtta mitu riskimaandamismeedet ja nende üle teeb järelevalvet programmi kontrollrühm. Teine muret tekitav valdkond on SWIM, kus töötati välja spetsiaalne tegevuskava 2011. aastal tuvastatud probleemide lahendamiseks;

| — | ressursside kasutamise osas näitavad liikmete 2011. aasta lõpus esitatud esimesed hinnangud, et üldine alakasutuse määr oli ca. 20 %. Tuleb siiski märkida, et paljude projektide puhul on planeeritud ressursside eraldamine rakendusetapis ülevaatamisel ja see ei kajastu veel lähteandmetes, mille abil mõõdetakse programmi edenemist. Pärast IBAFO I ja II ümberjaotamist, mille kinnitas haldusnõukogu 15. detsembril 2011, võib täheldada ressursside alakasutamist programmi varajastes etappides, mida näib kompenseerivat ressursside intensiivsem kasutamine kuni programmi lõpuni; |
| --- | --- |

—

ressursside kasutamise osas näitavad liikmete 2011. aasta lõpus esitatud esimesed hinnangud, et üldine alakasutuse määr oli ca. 20 %. Tuleb siiski märkida, et paljude projektide puhul on planeeritud ressursside eraldamine rakendusetapis ülevaatamisel ja see ei kajastu veel lähteandmetes, mille abil mõõdetakse programmi edenemist. Pärast IBAFO I ja II ümberjaotamist, mille kinnitas haldusnõukogu 15. detsembril 2011, võib täheldada ressursside alakasutamist programmi varajastes etappides, mida näib kompenseerivat ressursside intensiivsem kasutamine kuni programmi lõpuni;

| — | samalaadne, kuid vähem märgatav valmidusastme ja ressursside kasutamise arengusuund tundub kehtivat ka väljundite puhul, kuna mõnes valdkonnas on ühisettevõte tuvastanud aeglasemat väljundite tootmist kombinatsioonis ressursside alakasutamisega. Olukorra lahendamiseks lühemas perspektiivis on võetud erinevaid meetmeid, muu hulgas: programmikomitee liikmetele esitatud palve teha täiendavat kontrolli partnerite tasemel, alakasutamise peamiste põhjuste analüüs, IBAFO I ja II ümberjaotamine, osa projektide tegevuse lõpetamine jne. Kõikide meetmete üle tehakse järelevalvet riskijuhtimistasandil ja need koondatakse ühisettevõtte tasemel. Lisaks tehakse koostööd liikmetega probleemide algpõhjuste paremaks väljaselgitamiseks. Mõningaid neist võib juba nimetada, nagu mõne projekti töökorraldus, mõningad omavahel kooskõlastamata tegevused programmi erinevates etappides, väljundite ja täpsemate kvaliteedikriteeriumide ebapiisav määratlemine. |
| --- | --- |

—

samalaadne, kuid vähem märgatav valmidusastme ja ressursside kasutamise arengusuund tundub kehtivat ka väljundite puhul, kuna mõnes valdkonnas on ühisettevõte tuvastanud aeglasemat väljundite tootmist kombinatsioonis ressursside alakasutamisega. Olukorra lahendamiseks lühemas perspektiivis on võetud erinevaid meetmeid, muu hulgas: programmikomitee liikmetele esitatud palve teha täiendavat kontrolli partnerite tasemel, alakasutamise peamiste põhjuste analüüs, IBAFO I ja II ümberjaotamine, osa projektide tegevuse lõpetamine jne. Kõikide meetmete üle tehakse järelevalvet riskijuhtimistasandil ja need koondatakse ühisettevõtte tasemel. Lisaks tehakse koostööd liikmetega probleemide algpõhjuste paremaks väljaselgitamiseks. Mõningaid neist võib juba nimetada, nagu mõne projekti töökorraldus, mõningad omavahel kooskõlastamata tegevused programmi erinevates etappides, väljundite ja täpsemate kvaliteedikriteeriumide ebapiisav määratlemine.

Järgmises tabelis antakse ülevaade 310-st ühisettevõtte vastutusalas olevast teadus- ja arendustegevuse ning juhtimisprojektist (välja arvatud tööprogrammi E haru pikaajalised uurimisprojektid) vastavalt projektide arengufaasile 2011. aasta lõpus.

| | seisuga 31.12.2010 | 2011. aastal rakendatud | seisuga 31.12.2011 | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SESARi programmi projektide koguarv | 304 | 6 | 310 | |
| millest | | | | |
| — | algatatud projekte |

seisuga 31.12.2010

2011. aastal rakendatud

seisuga 31.12.2011

SESARi programmi projektide koguarv

304

6

310

millest

—

285

16

301

tühistatud projekte

2

1

3

0,9 %

peatatud projekte

11

–1

10

3,2 %

algatamisel olevaid projekte

26

–20

6

2 %

rakendusetapis olevaid projekte

246

36

282

91 %

| — | algatamist ootavaid projekte |
| --- | --- |

—

algatamist ootavaid projekte

19

–10

9

2,9 %

Allikas: ühisettevõtte SESAR edastatud teave.

---

ÜHISETTEVÕTTE SESAR VASTUS

Kinnitav avaldus

| 13.–14. | Ühisettevõttel on hea meel, et kontrollikoja auditiarvamus ühisettevõtte raamatupidamise 2011. aasta aruande usaldusväärsuse ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on positiivne.
  Auditiarvamused on ühisettevõtte jaoks olulised, sest nendest lähtuvalt luuakse ja pannakse toimima sobivad sisehaldus- ja -kontrollisüsteemid programmi SESAR eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

13.–14.

Ühisettevõttel on hea meel, et kontrollikoja auditiarvamus ühisettevõtte raamatupidamise 2011. aasta aruande usaldusväärsuse ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta on positiivne.

Auditiarvamused on ühisettevõtte jaoks olulised, sest nendest lähtuvalt luuakse ja pannakse toimima sobivad sisehaldus- ja -kontrollisüsteemid programmi SESAR eesmärkide saavutamiseks.

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

| 17. | Ühisettevõtte hinnangul on eelarve tasakaalu põhimõtet järgitud senisest paremini. 2011. aasta lõpu kassaseis vähenes 57,2 miljonilt eurolt 15,3 miljoni euroni ehk 73,2 %. Ühisettevõte jätkab pingutusi, et tagada optimaalne rahavoogude juhtimine ja eelarvepõhimõtete järgimine. |
| --- | --- |

17.

Ühisettevõtte hinnangul on eelarve tasakaalu põhimõtet järgitud senisest paremini. 2011. aasta lõpu kassaseis vähenes 57,2 miljonilt eurolt 15,3 miljoni euroni ehk 73,2 %. Ühisettevõte jätkab pingutusi, et tagada optimaalne rahavoogude juhtimine ja eelarvepõhimõtete järgimine.

Muud küsimused – liikmete osamaksete hilinemine

| 21. | Aasta lõpus veel tasumata hilinenud osamaksed laekusid 2012. aasta veebruaris. Ühisettevõte arutab oma liikmetega kõige sobivamat lähenemist, et tagada lepinguliste tähtaegade järgimine osamaksete tasumiseks. |
| --- | --- |

21.

Aasta lõpus veel tasumata hilinenud osamaksed laekusid 2012. aasta veebruaris. Ühisettevõte arutab oma liikmetega kõige sobivamat lähenemist, et tagada lepinguliste tähtaegade järgimine osamaksete tasumiseks.

---

| 10.1.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 6/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.1.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 6/56

---

ARUANNE

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõtte eelarveaasta 2011 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ühisettevõtte vastustega

2013/C 6/07

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (edaspidi „ühisettevõte”) asutati mais 2008 (1) ajavahemikuks kuni 31. detsember 2017.

| 2. | Ühisettevõtte ülesanneteks on muuhulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu koostöös erasektori ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3). |
| --- | --- |

2.

Ühisettevõtte ülesanneteks on muuhulgas toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga (2) assotsieerunud riikides tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu koostöös erasektori ja teadusasutustega ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks (3).

| 3. | Ühisettevõtte liikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, maailma uue energia tööstusrühmitus (NEW-IG) ning teadusringkonnad (N.ERGHY). |
| --- | --- |

3.

Ühisettevõtte liikmed on Euroopa Liit, keda esindab komisjon, maailma uue energia tööstusrühmitus (NEW-IG) ning teadusringkonnad (N.ERGHY).

| 4. | ELi maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot, see makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Uue energia tööstusrühmitus peaks katma 50 % ning teadusringkonnad 1/12 jooksvatest kuludest ning mõlemad peaksid osalema teadustöö rahastamises mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi antava toetusega. |
| --- | --- |

4.

ELi maksimaalne toetus ühisettevõtte jooksvateks kuludeks ja tegevuskuludeks on 470 miljonit eurot, see makstakse seitsmenda raamprogrammi eelarvest ning kogutoetus jooksvate kulude katteks ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Uue energia tööstusrühmitus peaks katma 50 % ning teadusringkonnad 1/12 jooksvatest kuludest ning mõlemad peaksid osalema teadustöö rahastamises mitterahalise toetusega, (4) mis on vähemalt võrdväärne ELi antava toetusega.

| 5. | Ühisettevõte sai rahaliselt iseseisvaks 15. novembril 2010. |
| --- | --- |

5.

Ühisettevõte sai rahaliselt iseseisvaks 15. novembril 2010.

KINNITAVAT AVALDUST TOETAV TEAVE

| 6. | Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet. |
| --- | --- |

6.

Kontrollikoja auditi lähenemisviis koosneb analüütilistest auditiprotseduuridest, tehingute kontrollimisest ühisettevõtte tasandil ning järelevalve- ja kontrollisüsteemide peamiste kontrollimehhanismide hindamisest. Lisaks kasutatakse vajaduse korral teiste audiitorite tööst saadud auditi tõendusmaterjali ning analüüsitakse juhtkonna esitatud teavet.

KINNITAV AVALDUS

| 7. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest, (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

7.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele auditeeris kontrollikoda ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruannet, (5) mis koosneb 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta finantsaruannetest (6) ja eelarve täitmise aruandest, (7) samuti auditeeris kontrollikoda raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust.

| 8. | Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artikli 185 lõikega 2. |
| --- | --- |

8.

Käesolev kinnitav avaldus on adresseeritud Euroopa Parlamendile ja nõukogule kooskõlas nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artikli 185 lõikega 2.

Juhtkonna kohustused

| 9. | Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

9.

Eelarvevahendite käsutajana täidab direktor eelarvet nii tulude kui ka kulude osas ühisettevõtte finantseeskirjade kohaselt, omal vastutusel ja heakskiidetud assigneeringute piires (9). Direktor kehtestab (10) organisatsiooni struktuuri ja sobiva haldus- ja sisekontrolli süsteemi ning -protseduurid, et koostada lõplik raamatupidamise aastaaruanne, (11) milles ei esine pettusest või vigadest tingitud olulisi väärkajastamisi; samuti on direktori ülesanne tagada, et mainitud aruande aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

Audiitori kohustused

| 10. | Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

10.

Kontrollikoja kohustuseks on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 11. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega (12). Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi ja ISSAI rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja eetikanormidega (12). Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda auditi kavandama ja läbi viima viisil, mis annab talle piisava kindluse selle kohta, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ja selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| 12. | Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks aruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Valitud protseduurid sõltuvad audiitori otsustusest, sealhulgas hinnangust riskidele, et finantsaruanded võivad sisaldada pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks võetakse riskihindamisel arvesse asutuse raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamisega seonduvat sisekontrollisüsteemi. Kontrollikoja audit hõlmab ka juhtkonna poolt kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasuse ja tehtud arvestushinnangute põhjendatuse, samuti raamatupidamise aastaaruande üldise esitusviisi hindamist.

| 13. | Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane järgmiste arvamuste esitamiseks.

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| 14. | Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja hinnangul kajastab ühisettevõtte raamatupidamise aastaaruanne kõigis olulistes aspektides õiglaselt ühisettevõtte finantsolukorda 31. detsembri 2011. aasta seisuga ning ühisettevõtte finantstulemusi ja rahavooge lõppenud aastal vastavalt ühisettevõtte finantseeskirjade sätetele.

Alus märkustega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 15. | Juhatus võttis jaanuaris 2011 vastu järelauditite strateegia, (13) millel on keskne osa ühisettevõtte tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. Septembriks 2012 oli kaheteistkümnest järelauditist lõpetatud vaid kaheksa. Auditeeritud summa oli 4,8 miljonit eurot, mis moodustab 27 % 2011. aastal saadud väljamaksetaotluste kogumahust. Kuue auditi käigus ei leitud olulisel määral vigu, ent kahe auditiga avastati olulisi vigu, (14) millest suurem (764 000 eurot) järgmisel aastal parandati. |
| --- | --- |

15.

Juhatus võttis jaanuaris 2011 vastu järelauditite strateegia, (13) millel on keskne osa ühisettevõtte tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel. Septembriks 2012 oli kaheteistkümnest järelauditist lõpetatud vaid kaheksa. Auditeeritud summa oli 4,8 miljonit eurot, mis moodustab 27 % 2011. aastal saadud väljamaksetaotluste kogumahust. Kuue auditi käigus ei leitud olulisel määral vigu, ent kahe auditiga avastati olulisi vigu, (14) millest suurem (764 000 eurot) järgmisel aastal parandati.

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| 16. | Välja arvatud punktis 15 kirjeldatud asjaolu, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

16.

Välja arvatud punktis 15 kirjeldatud asjaolu, on kontrollikoja hinnangul ühisettevõtte 2011. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

| 17. | Punktides 18–27 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

17.

Punktides 18–27 esitatud kommentaarid ei sea kontrollikoja esitatud arvamusi kahtluse alla.

KOMMENTAARID EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

Eelarve täitmine

| 18. | 2011. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 117 ja 60 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,8 % ja 87,9 %. Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest (eelarve III jaotis) rakendati 112 miljonit eurot 2011. aasta projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu. |
| --- | --- |

18.

2011. aasta lõplik eelarve sisaldas kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 117 ja 60 miljoni euro väärtuses. Kasutatavate kulukohustuste ja maksete assigneeringute kasutusmäärad olid vastavalt 99,8 % ja 87,9 %. Põhitegevuseks kasutada olevatest kulukohustuste assigneeringutest (eelarve III jaotis) rakendati 112 miljonit eurot 2011. aasta projektikonkursi üldiste kulukohustuste kaudu.

| 19. | Seejuures ei järgitud ühisettevõtte finantseeskirjades (15) sätestatud eelarveprotseduuri; valesti tõlgendati komisjoni tehtud erandit, mille kohaselt lubati tühistatud kulukohustusi kanda järgneva kolme aasta tulude ja kulude prognoosi. Ühisettevõte otsustas kasutada maksete assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot (16) (tegu oli 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud maksete assigneeringutega), kuigi kasutamata oli veel käimasoleva eelarve jaoks heaks kiidetud maksete assigneeringuid summas 6,3 miljonit eurot (17). Ühisettevõttepoolse eelarveprotseduuri tõlgendamise tõttu ei ole õige ka aasta eelarvetulem, sest arvutuses ei võetud arvesse 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringuid summas 6,3 miljonit eurot (18). Lisaks ei ole 2010. aasta eelarvetulemis arvesse võetud 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud maksete assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

19.

Seejuures ei järgitud ühisettevõtte finantseeskirjades (15) sätestatud eelarveprotseduuri; valesti tõlgendati komisjoni tehtud erandit, mille kohaselt lubati tühistatud kulukohustusi kanda järgneva kolme aasta tulude ja kulude prognoosi. Ühisettevõte otsustas kasutada maksete assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot (16) (tegu oli 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud maksete assigneeringutega), kuigi kasutamata oli veel käimasoleva eelarve jaoks heaks kiidetud maksete assigneeringuid summas 6,3 miljonit eurot (17). Ühisettevõttepoolse eelarveprotseduuri tõlgendamise tõttu ei ole õige ka aasta eelarvetulem, sest arvutuses ei võetud arvesse 2011. aastast 2012. aastasse üle kantud maksete assigneeringuid summas 6,3 miljonit eurot (18). Lisaks ei ole 2010. aasta eelarvetulemis arvesse võetud 2010. aastast 2011. aastasse üle kantud maksete assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot.

| 20. | 2010. aasta kasutamata üldiseid kulukohustusi summas 10,4 miljonit eurot, mis tulnuks ära kasutada 2011. aasta 31. detsembriks, ei tühistatud 2011. aasta lõpus, vaid alles jaanuaris 2012. |
| --- | --- |

20.

2010. aasta kasutamata üldiseid kulukohustusi summas 10,4 miljonit eurot, mis tulnuks ära kasutada 2011. aasta 31. detsembriks, ei tühistatud 2011. aasta lõpus, vaid alles jaanuaris 2012.

Projektikonkursid

| 21. | 2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud kokku summas 183,4 miljonit eurot (19); 2011. aastal alustati projektikonkurssi eelarvega 111,6 miljonit eurot, mis moodustab vastavalt 41 % ja 25 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud maksimaalsest ELi toetusest (20). Projektikonkursi hindamine lõpetati 2011. aastal ning valitud projektid on praegu läbirääkimiste etapis. 2012. aasta jaanuaris alustati viienda projektikonkursiga (79 miljonit eurot), mis moodustab täiendavalt 18 % ühisettevõttele eraldatavast maksimaalsest ELi toetusest. Eelkirjeldatu näitab, et eelarve täitmine edeneb rahuldavas tempos. |
| --- | --- |

21.

2008., 2009. ja 2010. aastal korraldatud projektikonkursside tulemusel kirjutati alla toetuslepingud kokku summas 183,4 miljonit eurot (19); 2011. aastal alustati projektikonkurssi eelarvega 111,6 miljonit eurot, mis moodustab vastavalt 41 % ja 25 % ühisettevõttele teadusuuringuteks ette nähtud maksimaalsest ELi toetusest (20). Projektikonkursi hindamine lõpetati 2011. aastal ning valitud projektid on praegu läbirääkimiste etapis. 2012. aasta jaanuaris alustati viienda projektikonkursiga (79 miljonit eurot), mis moodustab täiendavalt 18 % ühisettevõttele eraldatavast maksimaalsest ELi toetusest. Eelkirjeldatu näitab, et eelarve täitmine edeneb rahuldavas tempos.

KOMMENTAARID ÜHISETTEVÕTTE JÄRELEVALVE- JA KONTROLLISÜSTEEMIDE PEAMISTE KONTROLLIMEHHANISMIDE KOHTA

| 22. | 2011. aasta lõpuks olid süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid peaarvepidaja poolt kinnitatud, (21) nagu ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad. Peaarvepidaja loetles oma aruandes mitmeid puudusi, (22) mille kõrvaldamisega ta 2012. aastal tegelema hakkab. |
| --- | --- |

22.

2011. aasta lõpuks olid süsteemide aluseks olevad tegevusprotsessid peaarvepidaja poolt kinnitatud, (21) nagu ühisettevõtte finantseeskirjad seda ette näevad. Peaarvepidaja loetles oma aruandes mitmeid puudusi, (22) mille kõrvaldamisega ta 2012. aastal tegelema hakkab.

Mitterahaliste osamaksete mahu iga-aastane hindamine

| 23. | Lõpetati mitterahaliste osamaksete (23) mahu hindamine (24) ning aprillis 2012 andsid sellele oma hinnangu siseauditi talitus ja siseauditi üksus (25). Peaarvepidaja poolt 2012. aasta 8. veebruari seisuga (2011. aasta esialgse raamatupidamise aruande koostamisel kasutatud periodiseerimise kuupäev) kinnitatud mitterahaliste osamaksete summa oli 347,6 miljonit eurot. Hindamisaruande kohaselt peab nimetatud summat 0,93 miljoni euro (26) (0,3 %) võrra vähendama. |
| --- | --- |

23.

Lõpetati mitterahaliste osamaksete (23) mahu hindamine (24) ning aprillis 2012 andsid sellele oma hinnangu siseauditi talitus ja siseauditi üksus (25). Peaarvepidaja poolt 2012. aasta 8. veebruari seisuga (2011. aasta esialgse raamatupidamise aruande koostamisel kasutatud periodiseerimise kuupäev) kinnitatud mitterahaliste osamaksete summa oli 347,6 miljonit eurot. Hindamisaruande kohaselt peab nimetatud summat 0,93 miljoni euro (26) (0,3 %) võrra vähendama.

Rahavoogude juhtimine

| 24. | Ühisettevõtte pangakonto saldo oli 2011. aasta detsembri lõpus 9,2 miljonit eurot (27). Vahemikus augustist 2011 kuni detsembrini 2011 oli pangakonto saldo vahemikus 30–60 miljonit eurot. Ühisettevõte peaks võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et vähendada pangaarvel hoitava raha kogus nõutud tasemeni. |
| --- | --- |

24.

Ühisettevõtte pangakonto saldo oli 2011. aasta detsembri lõpus 9,2 miljonit eurot (27). Vahemikus augustist 2011 kuni detsembrini 2011 oli pangakonto saldo vahemikus 30–60 miljonit eurot. Ühisettevõte peaks võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et vähendada pangaarvel hoitava raha kogus nõutud tasemeni.

MUUD KÜSIMUSED

Eelmise aasta tähelepanekute põhjal võetud meetmed

| 25. | Aastal 2011 koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. 12. juunil 2012 kiitis ühisettevõte heaks talitluspidevuse kava koos selles sisalduva avariitaasteplaaniga. |
| --- | --- |

25.

Aastal 2011 koostas ühisettevõte talitluspidevuse kava ja tegi edusamme IT-turvalisuse menetluste formaliseerimisel. 12. juunil 2012 kiitis ühisettevõte heaks talitluspidevuse kava koos selles sisalduva avariitaasteplaaniga.

| 26. | Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole veel muudetud nii, et need sisaldaks sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta (28). |
| --- | --- |

26.

Ühisettevõtte finantseeskirju ei ole veel muudetud nii, et need sisaldaks sätet komisjoni siseaudiitori volituste kohta (28).

| 27. | Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 3. veebruaril 2012 asukohaleping, (29) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust. |
| --- | --- |

27.

Ühisettevõtte ja Belgia ametiasutuste vahel sõlmiti 3. veebruaril 2012 asukohaleping, (29) milles käsitletakse tööruume, privileege ja immuniteete ning Belgia poolt ühisettevõttele antavat muud toetust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige dr Louis GALEA, võttis käesoleva aruande vastu 13. novembri 2012. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  Nõukogu 30. mai 2008. aasta määrus (EÜ) nr 521/2008, millega asutatakse Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte (ELT L 153, 12.6.2008, lk 1).

1

(2)  Seitsmes raamprogramm, mis võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega nr 1982/2006/EÜ (ELT L 412, 30.12.2006, lk 1), koondab enda alla kõik ELi uurimistegevusega seotud algatused ning sellel on tähtis roll majanduskasvu-, konkurentsivõime- ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel. Seitsmes raamprogramm on ka Euroopa teadusruumi üks tugisammastest.

2

(3)  Lisas esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ühisettevõtte pädevusest, tegevusest ja vahenditest.

3

Lisas

(4)  Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 521/2008 lisa artikli 12 lõikes 3 sätestatakse, et „FCH ühisettevõtte tegevuskulusid rahastatakse ELi rahalise toetuse ning ühisettevõtte tegevuses osalevate juriidiliste isikute mitterahalise toetusega. Osalevate juriidiliste isikute panus on vähemalt võrdväärne ELi toetusega”.

4

(5)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määrast koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutamise kohta erinevate eelarvepunktide vahel.

5

(6)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, omakapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud põhiliste arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

6

(7)  Eelarve täitmise aruanded koosnevad eelarve tulemiaruandest, selle selgitavast võrdlemisest tulemiaruandega ja aruandest eelarve täitmise kohta 2011. aastal.

7

(8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

8

(9)  Komisjoni määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72) artikkel 33.

9

(10)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

10

(11)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. ja 2. peatükis, mida on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ühisettevõtte finantseeskirjadesse integreeritud.

11

(12)  Rahvusvaheline Arvestusekspertide Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

12

(13)  Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 521/2008 artikli 12 lõikes 4 sätestatakse, et. „FCH ühisettevõte teeb FCH ühisettevõtte avaliku sektori vahendite saajate seas kohapealseid kontrolle ja finantsauditeid”. Järelauditite käigus võidakse avastada abikõlbmatuid kulusid, mida toetusesaajad on hüvitamiseks esitanud. Abikõlbmatute kulude tagastamiseks alustatakse sissenõudemenetlusi.

13

(14)  Veamäära arvutamine on otstarbekas alles siis, kui kõik auditid on lõpetatud.

14

(15)  Ühisettevõtte finantsmääruse artikkel 10 sätestab: „Assigneeringud, mida ei ole kasutatud selle eelarveaasta lõpuks, mille eelarves need on kavandatud, tühistatakse. Vajaduse korral võib ühisettevõte kanda tühistatud assigneeringuid järgneva kolme aasta tulude ja kulude prognoosi (vastavalt artiklile 27).

15

Juhatuse hiljemalt 15. veebruariks tehtud otsusega võib neid aga üle kanda vaid järgmisse eelarveaastasse.”

(16)  2010. aasta põhitegevuse jaoks eraldatud kasutamata maksete assigneeringuid summas 3,3 miljonit eurot lisati 22. novembri 2011. aasta juhatuse otsusega teise paranduseelarvesse.

16

(17)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 10 lõige 4 sätestab, et: „ühisettevõte kasutab kõigepealt jooksvaks eelarveaastaks kinnitatud assigneeringuid ega kasuta ülekantud assigneeringuid enne, kui esimesena nimetatud on ammendunud.”

17

(18)  Eelarveaasta 2011 esialgses raamatupidamise aruandes on öeldud, et „2011. aasta tegevuseelarve kasutamata maksete assigneeringud (6 267 731 eurot) [—] kantakse eelarvemuudatuse abil üle ühisettevõtte 2012. aasta eelarvesse [—]” (ühisettevõtte 2011. eelarveaasta esialgne raamatupidamise aruanne, lk 42).

18

(19)  Kulukohustustega seotud assigneeringud hõlmavad ka seitsmendas raamprogrammis osalevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide 2,4 % suurust osalust.

19

(20)  Vastavalt ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 521/2008 artiklile 5 ja määruse lisa artikli 12 lõikele 5 on maksimaalne ELi toetus ühisettevõttele jooksvate kulude ja teadustegevuse jaoks 470 miljonit eurot, millest jooksvate kulude summa ei tohi ületada 20 miljonit eurot. Kui jooksvate kulude jaoks ette nähtud osa ära ei kasutata, võib selle suunata teadustegevusele.

20

(21)  Ühisettevõtte finantseeskirjade artikli 43 lõikes 1 sätestatakse, et „peaarvepidaja kohustus on raamatupidamisarvestuse süsteemide kehtestamine ja heakskiitmine”.

21

(22)  Leitud puudused hõlmavad nt vajadust luua ja pidada õiguslike kulukohustuste ammendavat registrit, ning vajadust jälgida ja juhtida kiiret ja korrektset tegevust õiguslikes kulukohustustes tehtavate muudatuste rakendamisel.

22

(23)  Mitterahalised toetused on abikõlblikud kulud, mis tekivad juriidilistel isikutel, kes osalevad ühisettevõtte poolt mitte hüvitatavates tegevustes (ühisettevõtte kasutatav mitterahaliste toetuste määratlus).

23

(24)  Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 521/2008 lisa artikli 12 lõikes 7 sätestatakse, et „FCH ühisettevõte määrab mitterahaliste toetuste hindamise metoodika kindlaks kooskõlas oma finantseeskirjadega ning lähtuvalt seitsmendas raamprogrammis osalemise eeskirjadest”.

24

(25)  Ühisettevõtte loomist käsitleva määruse (EÜ) nr 521/2008 lisa artikli 12 lõikes 7 sätestatakse, et sõltumatu audiitor teeb hindamise igal eelarveaastal. Hindamistulemused esitatakse komisjonile nelja kuu jooksul pärast iga eelarveaasta lõppu.

25

(26)  Kohanduse põhjuseks on 2008. aasta projektikonkursi kaheksa projekti, kus teatud osalejad võtsid oma eelarveliste kulude esitamisel kaudsete kulude arvestamisel fikseeritud määraks 60 %, kuigi ühisettevõttes kasutatav määr on 20 % (mitterahaliste osamaksete mahu iga-aastane hindamine – lõpparuanne).

26

(27)  Rahaliste vahendite saldo oli 2010. aasta lõpus 5 miljonit eurot.

27

(28)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta (ELT C 368, 16.12.2011, lk 40), punkt 20.

28

(29)  Kontrollikoja aruanne ühisettevõtte eelarveaasta 2010 raamatupidamise aastaaruande kohta, punkt 21.

29

---

LISA

Kütuseelementide ja Vesiniku Valdkonna Ühisettevõte

Pädevus ja tegevus

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188

  Otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses. |
| --- | --- |
| Ühisettevõtte pädevus


  (määrus (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011) | Eesmärgid

  Ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.
  Eelkõige on ühisettevõttel järgmised eesmärgid:






  a) | saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 187 ja 188

Otsusega nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb seitsmendat raamprogrammi, nähakse ette liidu toetus pikaajaliste avaliku ja erasektori partnerlussuhete loomisele ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis, mida saaks rakendada ühisettevõtete kaudu Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 tähenduses.

Ühisettevõtte pädevus

(määrus (EÜ) nr 521/2008, mida on muudetud määrusega (EL) nr 1183/2011)

Eesmärgid

Ühisettevõte aitab rakendada seitsmendat raamprogrammi ning eelkõige eriprogrammi „Koostöö” teemavaldkondi „Energeetika”, „Nanoteadused, nanotehnoloogiad, materjalid ja uued tootmistehnoloogiad”, „Keskkond (sealhulgas kliimamuutused)” ning „Transport (sealhulgas lennundus)”.

Eelkõige on ühisettevõttel järgmised eesmärgid:

a)

saavutada Euroopale ülemaailmne liidripositsioon kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate valdkonnas ning saavutada turul kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate läbimurre, mis võimaldaks turumehhanismide abil rakendada olulist potentsiaali üldsuse huvides;

| b) | toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

b)

toetada liikmesriikides ja seitsmenda raamprogrammiga assotsieerunud riikides (edaspidi „assotsieerunud riigid”) teadusuuringuid, tehnoloogiaarendust ja tutvustamistegevust (TTA) kooskõlastatud lähenemisviisi kaudu, et ületada turutõrked ning keskenduda turukõlblike rakenduste väljatöötamisele, soodustades seeläbi täiendavaid tööstuslikke jõupingutusi kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogiate kiireks kasutuselevõtuks;

| c) | toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel; |
| --- | --- |

c)

toetada TTA rakendamist, kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse prioriteete, eelkõige toetuste andmisega projektikonkursside alusel;

| d) | julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides. |
| --- | --- |

d)

julgustada suuremaid riiklikke ja erainvesteeringuid kütuseelemendi- ja vesinikutehnoloogia valdkonna teadustegevusse liikmesriikides ja assotsieerunud riikides.

Ülesanded

| a) | Tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine; |
| --- | --- |

a)

Tagada kütuseelementide ja vesiniku ühise tehnoloogiaalgatuse loomine ja tõhus juhtimine;

| b) | saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks; |
| --- | --- |

b)

saavutada teadustöö kriitiline mass, et pakkuda tööstusele ning avaliku ja erasektori investoritele, otsustajatele ja teistele sidusrühmadele kindlustunnet pikaajalises programmis osalemiseks;

| c) | võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

c)

võimendada uusi TTAsse tehtavaid investeeringuid tööstusharude, riikide ja piirkondade tasandil;

| d) | integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad; |
| --- | --- |

d)

integreerida TTA ning keskenduda pikaajaliste säästvuse ja tööstuse konkurentsivõime eesmärkide saavutamisele kulude, jõudluse ja kestvuse vallas ning ületada kriitilised tehnoloogilised kitsaskohad;

| e) | ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket; |
| --- | --- |

e)

ergutada innovatsiooni ning uute väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid (edaspidi „VKE”) hõlmavate väärtusahelate teket;

| f) | soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas; |
| --- | --- |

f)

soodustada tööstuse, ülikoolide ning uurimiskeskuste suhtlust, sealhulgas alusuuringute valdkonnas;

| g) | edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega; |
| --- | --- |

g)

edendada ühisettevõtte tegevuses VKEde osalemist kooskõlas seitsmenda raamprogrammi eesmärkidega;

| h) | edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist; |
| --- | --- |

h)

edendada kõikide liikmesriikide ja assotsieerunud riikide institutsioonide osalemist;

| i) | teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks; |
| --- | --- |

i)

teha laiapõhjalisi sotsiaalseid, tehnilisi ja majanduslikke uuringuid tehnoloogia arengu ning mittetehnoloogiliste turuletuleku tõkete hindamiseks ja jälgimiseks;

| j) | teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni; |
| --- | --- |

j)

teha teadusuuringuid, mis aitavad välja töötada uusi ning läbi vaadata olemasolevaid eeskirju ja standardeid, et kaotada kunstlikud turuletuleku tõkked ning toetada vahetatavust, koostalitlusvõimet, piiriülest vesinikukaubandust ja eksporditurge, tagades samas ohutusnõuded ning mitte pärssides innovatsiooni;

| k) | korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega; |
| --- | --- |

k)

korraldada teavitamis- ja levitamistegevusi ning anda usaldusväärset teavet, et suurendada üldsuse teadlikkust ja vastuvõtlikkust seoses vesiniku ohutuse, uute tehnoloogiate keskkonnaeeliste, varustuskindluse, energiakulude ning tööhõivega;

| l) | töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava; |
| --- | --- |

l)

töötada välja ja rakendada mitmeaastane rakenduskava;

| m) | kindlustada liidupoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid; |
| --- | --- |

m)

kindlustada liidupoolne rahastamine ning kaasata TTAks vajalikud erasektori vahendid ja muud avaliku sektori vahendid;

| n) | tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine; |
| --- | --- |

n)

tagada TTA ladus toimimine ja vahendite nõuetekohane finantsjuhtimine;

| o) | avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa; |
| --- | --- |

o)

avaldada ja levitada projekte käsitlevat teavet, kaasa arvatud osalejate nimed, TTA tulemused ja FCH ühisettevõtte rahalise toetuse summa;

| p) | teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust; |
| --- | --- |

p)

teavitada FCH ühisettevõttega toetuslepingu sõlminud juriidilisi isikuid Euroopa Investeerimispanga võimalikest laenuvõimalustest, eelkõige seitsmenda raamprogrammiga loodud riskijagamisrahastust;

| q) | tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte; |
| --- | --- |

q)

tagada läbipaistvuse kõrge taseme ja võrdsete juurdepääsutingimuste abil aus konkurents kõikidele FCH ühisettevõtte teadusuuringutes ja tutvustamistegevuses osaleda soovijatele (eelkõige VKEd), olenemata sellest, kas nad on teadusrühmituse või tööstusrühmituse liikmed või mitte;

| r) | jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

r)

jälgida valdkonnas toimuvaid rahvusvahelisi arenguid ning osaleda vajaduse korral rahvusvahelises koostöös;

| s) | arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega; |
| --- | --- |

s)

arendada tihedat koostööd ja tagada koordineerimine teadusuuringute raamprogrammi tasandi ning teiste Euroopa, riikide ja riikidevaheliste tegevustega, organite ja sidusrühmadega;

| t) | jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme; |
| --- | --- |

t)

jälgida FCH ühisettevõtte eesmärkide täitmisel tehtavaid edusamme;

| u) | tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

u)

tegeleda muude tegevustega, mis on vajalikud tema eesmärkide saavutamiseks.

Juhtimine

Ühisettevõtte organid on:

| a) | juhatus; |
| --- | --- |

a)

juhatus;

| b) | tegevdirektor; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor;

| c) | teaduskomitee. |
| --- | --- |

c)

teaduskomitee.

Juhatus

Juhatus on ühisettevõtte põhiline otsustav organ.

Tegevdirektor

Direktor on ühisettevõtte igapäevase juhtimise eest vastutav tegevjuht ning selle seaduslik esindaja. Tegevdirektor annab aru juhatusele.

Teaduskomitee

Teaduskomitee koosneb maksimaalselt üheksast liikmest, kes esindavad tasakaalustatult teaduse, tööstuse ja reguleerivate asutuste maailmatasemel eksperte. Teaduskomiteel on järgmised ülesanded:

| a) | nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas; |
| --- | --- |

a)

nõustada iga-aastaste ja mitmeaastaste rakenduskavade ettepanekute teaduslike prioriteetide osas;

| b) | nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas; |
| --- | --- |

b)

nõustada iga-aastases tegevusaruandes kirjeldatud teaduslike saavutuste osas;

| c) | nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas. |
| --- | --- |

c)

nõustada vastastikuse eksperdihindamise komisjonide koosseisu osas.

Ühisettevõtte nõuandvad välisorganid on:

| — | FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm ja sidusrühmade üldkogu. |
| --- | --- |

—

FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm ja sidusrühmade üldkogu.

FCH ühisettevõttes osalevate riikide esindajate rühm

Rühma kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ja assotsieerunud riigist. Rühma tähtsamad ülesanded on avaldada arvamust ühisettevõtte programmi elluviimisel tehtud edusammude kohta, jälgida eesmärkidest kinnipidamist ja koordineerida tööd liikmesriikide programmidega, vältimaks nende kattumist.

Sidusrühmade üldkogu

Sidusrühmade üldkogul on tähtis roll ühisettevõtte tegevust tutvustava teabe levitamisel. Üldkogu on avatud kõikidele avaliku ja erasektori sidusrühmadele ning liikmesriikide, assotsieerunud riikide ja kolmandate riikide rahvusvahelistele huvirühmadele. Üldkogu kutsutakse kokku üks kord aastas. Sidusrühmade üldkogu teavitatakse ühisettevõtte tegevusest ja üldkogul palutakse esitada oma märkused.

Ühisettevõtte sise- ja välisaudiitor ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Siseaudit

| — | Ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus); |
| --- | --- |

—

Ühisettevõtte auditijuht (st siseauditi üksus);

| — | Komisjoni siseauditi talitus. |
| --- | --- |

—

Komisjoni siseauditi talitus.

Välisaudit

Kontrollikoda.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

2011. aastal ühisettevõtte käsutusse antud ressursid

Eelarve

117,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid, millest 113,1 miljonit eurot on rahastatud põhitegevusele eraldatud ELi eelarvetoetusena (kavandatud on samas mahus erasektori liikmete mitterahalist toetust) ja 4 miljonit eurot jooksvateks kuludeks.

Personali suurus 31. detsembril 2011

18 ajutise teenistuja ametikohta ametikohtade loetelus (kõik täidetud)

2 lepingulist ametikohta ametikohtade loetelus (kõik täidetud)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

Põhitegevus: 6

Haldusülesanded: 7

| — | Mitmesugused ülesanded: 7 |
| --- | --- |

—

Mitmesugused ülesanded: 7

2011. aasta peamised saavutused

| — | Mitmeaastase rakenduskava ülevaatamine, mille juhatus 22. novembril 2011 vastu võttis; |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase rakenduskava ülevaatamine, mille juhatus 22. novembril 2011 vastu võttis;

| — | tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2011. aasta projektikonkursi teemade (36) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 109 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2011. aasta projektikonkursi teemade (36) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 109 miljonit eurot;

| — | tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2012. aasta projektikonkursi teemade (31) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 77,5 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse prioriteetide ning 2012. aasta projektikonkursi teemade (31) ettevalmistamine, projektikonkursi ühisettevõttepoolse rahastamise kavandatud mahuks on 77,5 miljonit eurot;

| — | 2011. aasta projektikonkursi väljakuulutamine mais, taotluste esitamise tähtajaga oktoobris 2011; |
| --- | --- |

—

2011. aasta projektikonkursi väljakuulutamine mais, taotluste esitamise tähtajaga oktoobris 2011;

| — | 2011. aasta projektikonkursi taotluste hindamine septembris 2011, läbirääkimistele kutsutavate projektide nimekirja ettevalmistamine, nimekiri (30 projekti) esitati juhatusele heakskiitmiseks 2011. aasta novembris, läbirääkimisi alustati 28. novembril 2011; |
| --- | --- |

—

2011. aasta projektikonkursi taotluste hindamine septembris 2011, läbirääkimistele kutsutavate projektide nimekirja ettevalmistamine, nimekiri (30 projekti) esitati juhatusele heakskiitmiseks 2011. aasta novembris, läbirääkimisi alustati 28. novembril 2011;

| — | läbirääkimised 2010. aasta projektikonkursi valitud projektide üle pärast juhatusepoolset korrektsioonifaktori heakskiitmist ja vastavate toetuslepingute sõlmimine (26); |
| --- | --- |

—

läbirääkimised 2010. aasta projektikonkursi valitud projektide üle pärast juhatusepoolset korrektsioonifaktori heakskiitmist ja vastavate toetuslepingute sõlmimine (26);

| — | rahvusvahelise koostöö arendamine tähtsamate partneritega (Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Korea); üks teema 2012. aasta projektikonkursil, mille puhul on täiendava kriteeriumina nõutud side mõne DoE (USA) rahastatud projektiga; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelise koostöö arendamine tähtsamate partneritega (Ameerika Ühendriigid, Jaapan ja Korea); üks teema 2012. aasta projektikonkursil, mille puhul on täiendava kriteeriumina nõutud side mõne DoE (USA) rahastatud projektiga;

| — | teabevahetus liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega (infotunnid); |
| --- | --- |

—

teabevahetus liikmesriikide ja assotsieerunud riikidega (infotunnid);

| — | koostöö Euroopa piirkondadega (HyER partnerluse kaudu); |
| --- | --- |

—

koostöö Euroopa piirkondadega (HyER partnerluse kaudu);

| — | koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega projektide ja programmide tasandil. Tegevuse kooskõlastamise ühise töökava kaudu, mis keskendub mõõtmisele, tehnoloogiate kaardistamisele ja strateegilisele nõustamisele. Pea 400 osalejaga sidusrühmade üldkogu koos esimese programmi läbivaatamise päeva ning muu kommunikatsioonitegevusega toimus 22.–23. novembril 2011 ning keskendus kütuseelementide ja vesinikutehnoloogiate kommertsialiseerimisele eelkõige transpordisektoris. |
| --- | --- |

—

koostöö Teadusuuringute Ühiskeskusega projektide ja programmide tasandil. Tegevuse kooskõlastamise ühise töökava kaudu, mis keskendub mõõtmisele, tehnoloogiate kaardistamisele ja strateegilisele nõustamisele. Pea 400 osalejaga sidusrühmade üldkogu koos esimese programmi läbivaatamise päeva ning muu kommunikatsioonitegevusega toimus 22.–23. novembril 2011 ning keskendus kütuseelementide ja vesinikutehnoloogiate kommertsialiseerimisele eelkõige transpordisektoris.

Muud peamised saavutused

| — | Uutesse ruumidesse kolimine (koos veel nelja ühisettevõttega 2012. aasta jaanuari keskel) |
| --- | --- |

—

Uutesse ruumidesse kolimine (koos veel nelja ühisettevõttega 2012. aasta jaanuari keskel)

| — | FCH ühisettevõtte esimene vahehindamine |
| --- | --- |

—

FCH ühisettevõtte esimene vahehindamine

| — | Peaarvepidaja kinnitas 21. novembril 2011 arvestussüsteemi |
| --- | --- |

—

Peaarvepidaja kinnitas 21. novembril 2011 arvestussüsteemi

| — | Võeti vastu FCH ühisettevõtte asutamismäärust muutev nõukogu määrus (EL) nr 1183/2011 |
| --- | --- |

—

Võeti vastu FCH ühisettevõtte asutamismäärust muutev nõukogu määrus (EL) nr 1183/2011

| — | Saadi esimesed väljamaksetaotlused ning asuti neid töötlema |
| --- | --- |

—

Saadi esimesed väljamaksetaotlused ning asuti neid töötlema

| — | Alustati esimesi järelauditeid |
| --- | --- |

—

Alustati esimesi järelauditeid

Allikas: ühisettevõtte edastatud teave.

---

KÜTUSEELEMENTIDE JA VESINIKU VALDKONNA ÜHISETTEVÕTTE VASTUS

Punktid 15 ja 16

FCH ühisettevõte on kehtestanud mitmeaastase kontrollistrateegia, milles on ühitatud eel- ja järelkontrollimehhanismid ning võetakse arvesse kulutõhususe aspekte. Järelauditid on üldise sisekontrollisüsteemi oluline osa ja nende näol on tegemist ühe peamise elemendiga, mis toetab tegevdirektori kinnitavat avaldust. Selleks et nõuetekohaselt tegeleda oma kontrolli- ja kinnitusvajadustega, algatas FCH ühisettevõte esimese järelauditi kohe pärast seda, kui ühisettevõte sai ja kinnitas 2011. aastal esimesed väljamaksetaotlused.

FCH ühisettevõte on rahul kontrollikoja positiivse järeldusega, mis käsitleb raamatupidamise kõikide alustehingute seaduslikkust ja korrektsust, v.a vaid väljamaksetaotluste kinnitamisega seotud tehingud. FCH ühisettevõtte arvates tuleks järelduse tegemisel alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuste kohta tervikuna ning eriti 2011. aastal kinnitatud väljamaksetaotluste kohta võtta arvesse järgmisi aspekte.

| — | Maksete aeg, liik ja osakaal: ühisettevõte sai ja kinnitas esimesed väljamaksetaotlused alles 2011. aastal. Kinnitatud väljamaksetaotluste alusel tehti vahemakseid 4,6 miljoni euro väärtuses. See moodustab 8 % (1) kõikidest 2011. aastal tehtud maksetest, mille kogusumma oli 56,7 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Maksete aeg, liik ja osakaal: ühisettevõte sai ja kinnitas esimesed väljamaksetaotlused alles 2011. aastal. Kinnitatud väljamaksetaotluste alusel tehti vahemakseid 4,6 miljoni euro väärtuses. See moodustab 8 % (1) kõikidest 2011. aastal tehtud maksetest, mille kogusumma oli 56,7 miljonit eurot.

| — | FCH ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi tõhusus: ühisettevõtte sisekontrollisüsteem tõestas oma tõhusust 2011. aastal. Kontrollikoda ei teavitanud ühisettevõtet ühestki seaduslikkuse ja korrektsusega seotud veast, mis oleks tulenenud kontrollimisest, mille ta ise tehingute suhtes teostas. Kontrollikoja väljatoodud vead avastati ühisettevõtte enda sisekontrollisüsteemi abil (st järelauditite ajal). |
| --- | --- |

—

FCH ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi tõhusus: ühisettevõtte sisekontrollisüsteem tõestas oma tõhusust 2011. aastal. Kontrollikoda ei teavitanud ühisettevõtet ühestki seaduslikkuse ja korrektsusega seotud veast, mis oleks tulenenud kontrollimisest, mille ta ise tehingute suhtes teostas. Kontrollikoja väljatoodud vead avastati ühisettevõtte enda sisekontrollisüsteemi abil (st järelauditite ajal).

| — | Avastatud vigade iseloom ja finantsmõju: ühisettevõte avastas 97 % vigadest (väärtuse alusel) vaid ühe uue maksesaaja auditi tulemusel; nimetatud maksesaaja ei ole kursis FCH ühisettevõtte eeskirjadega ning vead on tingitud abikõlblikkuse eeskirjade väärtõlgendamisest. Kuigi maksesaaja deklareeris kulusid liigselt kokku 764 000 euro väärtuses, on avastatud vea finantsmõju ühisettevõtte rahalist panust (st enammakset) arvestades palju väiksem (117 971 eurot). |
| --- | --- |

—

Avastatud vigade iseloom ja finantsmõju: ühisettevõte avastas 97 % vigadest (väärtuse alusel) vaid ühe uue maksesaaja auditi tulemusel; nimetatud maksesaaja ei ole kursis FCH ühisettevõtte eeskirjadega ning vead on tingitud abikõlblikkuse eeskirjade väärtõlgendamisest. Kuigi maksesaaja deklareeris kulusid liigselt kokku 764 000 euro väärtuses, on avastatud vea finantsmõju ühisettevõtte rahalist panust (st enammakset) arvestades palju väiksem (117 971 eurot).

| — | Korrigeerimismeetmed: maksete saajad on kõikide ühisettevõtte avastatud vigadega nõustunud ja ühisettevõte on need 98 % (väärtuse alusel) ulatuses parandanud, nagu kontrollikoda on kinnitanud. |
| --- | --- |

—

Korrigeerimismeetmed: maksete saajad on kõikide ühisettevõtte avastatud vigadega nõustunud ja ühisettevõte on need 98 % (väärtuse alusel) ulatuses parandanud, nagu kontrollikoda on kinnitanud.

| — | Auditite ulatus: järelauditid, mis ühisettevõtte algatas 2011. aastal, hõlmasid sellel aastal kinnitatud väljamaksetaotlusest 43 % (väärtuse alusel). 2012. aasta septembri seisuga lõpetatud auditid hõlmasid 27 % kinnitatud väljamaksetaotlusest, nagu kinnitab kontrollikoda. |
| --- | --- |

—

Auditite ulatus: järelauditid, mis ühisettevõtte algatas 2011. aastal, hõlmasid sellel aastal kinnitatud väljamaksetaotlusest 43 % (väärtuse alusel). 2012. aasta septembri seisuga lõpetatud auditid hõlmasid 27 % kinnitatud väljamaksetaotlusest, nagu kinnitab kontrollikoda.

| — | Ennetus- ja avastamismeetmed: FCH ühisettevõte on võtnud meetmeid finantsvigade ärahoidmiseks kulude arvestuses, tutvustades maksete saajatele õigusraamistikku. Seni on korraldatud kolm FCH ühisettevõtte maksete saajatele suunatud teavituskampaaniat ja avaldatud on FCH ühisettevõtte suunised finantsküsimuste ja kontrollimise/auditite teemadel. Samuti on tugevdatud FCH ühisettevõtte järelkontrollimehhanisme, et avastada ja parandada vead juba enne väljamaksetaotluste kinnitamist. |
| --- | --- |

—

Ennetus- ja avastamismeetmed: FCH ühisettevõte on võtnud meetmeid finantsvigade ärahoidmiseks kulude arvestuses, tutvustades maksete saajatele õigusraamistikku. Seni on korraldatud kolm FCH ühisettevõtte maksete saajatele suunatud teavituskampaaniat ja avaldatud on FCH ühisettevõtte suunised finantsküsimuste ja kontrollimise/auditite teemadel. Samuti on tugevdatud FCH ühisettevõtte järelkontrollimehhanisme, et avastada ja parandada vead juba enne väljamaksetaotluste kinnitamist.

Kontrollikoja väiteid kahtluse alla seadmata märgib FCH ühisettevõte, et arvestades ühisettevõtte sisekontrollisüsteemi tõhusust vigade avastamisel, järelauditite suurt ulatust, parandusi, mis ühisettevõtte 98 % avastatud vigade puhul tegi, ning vahemaksete väikest osakaalu võrreldes kõikide maksetega, on riskialune summa (st võimalik avastamata viga kinnitatud väljamaksetaotluses) suhtelisel väike võrreldes kõikide 2011. aastal tehtud väljamaksete ja ilmnenud tegevuskulude kogumahuga.

Punkt 19

FCH ühisettevõte on kehtestanud menetluse oma finantseeskirjade artikli 10 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 11 rakendamiseks, mis võimaldab FCH ühisettevõttel kirjendada tühistatud assigneeringuid oma eelarves kuni kolme järgmise eelarveaasta jooksul. FCH ühisettevõte ei ole seni kasutanud järgmisesse eelarveaastasse ülekandmise võimalust (v.a C4 ja C5), mis on sätestatud artikli 10.1 lõikes 2, ja järelikult ei kehti selle konkreetse juhtumi puhul artikli 10 lõike 1 teine lõik ja artikli 10 lõiked 2–7.

FCH ühisettevõte on järjepidevalt rakendanud oma finantseeskirjade rakendamise menetlust, eriti komisjoni tehtud mööndust, mille eesmärk on võtta arvesse FCH ühisettevõtte vajadusi.

Punkt 20

FCH ühisettevõte on nõus sellega, et kohustustest vabastamise oleks pidanud tegema 31. detsembriks 2011 ja see viga parandati 2012. aasta jaanuaris. Eelarve rangem jälgimine ja aastalõpu menetluse kohaldamine peaks hoidma ära samalaadse puuduse kordumise.

Punkt 22

FCH ühisettevõtte juhtkond on koostanud tegevuskava puudustega tegelemiseks ja 2012. aasta oktoobri seisuga on enamik tegevusi kas täielikult või osaliselt ellu viidud.

Punkt 23

Parandus on tehtud.

Punkt 24

FCH ühisettevõtte sularahasaldod jäid vahemikku neli miljonit eurot (1. augustil 2011) kuni 60 miljonit eurot (11. oktoobril 2011) ja 31. detsembril 2011 oli sulgemissaldo üheksa miljonit eurot. FCH ühisettevõte võtab igakülgsed meetmed oma rahavoogude optimeerimiseks rahastamislepingute piires.

Punkt 26

FCH ühisettevõtte finantseeskirju muudetakse nõuetekohaselt, et kajastada kõiki vajalikke muudatusi, mis nähakse ette avaliku ja erasektori partnerlusasutuste näidisfinantsmäärusega selle vastuvõtmise järel. Vahepeal, nagu tunnistas kontrollikoda oma aruandes 2010. aasta raamatupidamisaruannete kohta, määratles ja kinnitas juhatus 2011. aasta märtsis komisjoni siseauditi talituse (IAS) ja FCH ühisettevõtte siseauditi üksuse (IAC) vastavad rollid. 2011. aasta mais kiitis juhatus heaks „IASi ja IACi kooskõlastatud strateegilise auditikava aastateks 2011–2013” ning kava viiakse ellu.

---

(1)  11 % arvestades vahemakseid (4,6 miljonit eurot) ja eelmakseid, mis tasaarveldati 2011. aastal (1,6 miljonit eurot).

---