# Eiropas Savienības C 33E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.033.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 33E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 5. februāris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.033.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 33E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 5. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 5.–7. jūlijs sēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 291 E, 4.10.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs |
| 2013/C 033E/01 | Universālais pakalpojums un neatliekamās palīdzības dienestu numurs 112Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (2010/2274(INI)) | 1 |
| 2013/C 033E/02 | Efektīvāks un taisnīgāks mazumtirdzniecības tirgusEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (2010/2109(INI)) | 9 |
| 2013/C 033E/03 | Ungārijas Konstitūcijas pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Ungārijas Konstitūcijas pārskatīšanu | 17 |
| 2013/C 033E/04 | 5. kohēzijas ziņojums un kohēzijas politikas stratēģija laikposmam pēc 2013. gadaEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada (2011/2035(INI)) | 21 |
| 2013/C 033E/05 | Jaunattīstības valstīm sniegtais ES budžeta atbalstsEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (2010/2300(INI)) | 38 |
| 2013/C 033E/06 | Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tamEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam (2011/2034(INI)) | 46 |
| 2013/C 033E/07 | Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumiEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (2009/2222(INI)) | 65 |
| 2013/C 033E/08 | ES attīstības politikas ietekmeEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (2011/2047(INI)) | 77 |
| | Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs |
| 2013/C 033E/09 | Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmēEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par platjoslu Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē (2010/2304(INI)) | 89 |
| 2013/C 033E/10 | Pārtikai paredzētas augļu sulas un daži līdzīgi produktiEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā (2011/2025(INI)) | 101 |
| 2013/C 033E/11 | Komisijas darba programmas sagatavošana 2012. gadamEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas darba programmu 2012. gadam | 110 |
| 2013/C 033E/12 | Tiesību akti par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroliEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli — īstenošana un perspektīva (2010/2249(INI)) | 120 |
| 2013/C 033E/13 | Aviācijas drošība, īpaši drošības skeneru izmantošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par aviācijas drošību, īpaši drošības skeneru izmantošanu (2010/2154(INI)) | 125 |
| 2013/C 033E/14 | Sievietes un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadībaEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (2010/2115(INI)) | 134 |
| 2013/C 033E/15 | Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze — veicamie pasākumi un iniciatīvasEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (2010/2242(INI)) | 140 |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs |
| 2013/C 033E/16 | Situācija Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju arābu valstīs un ZiemeļāfrikāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā | 158 |
| 2013/C 033E/17 | ES ārpolitika demokratizācijas atbalstamEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (2011/2032(INI)) | 165 |
| 2013/C 033E/18 | Gatavošanās decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts Domes vēlēšanāmEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par gatavošanos 2011. gada decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts domes vēlēšanām | 180 |
| 2013/C 033E/19 | Izmaiņas Šengenas sistēmāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pārmaiņām Šengenas zonā | 182 |
| 2013/C 033E/20 | Eiropas Parlamenta pieeja Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanai attiecībā uz parlamentu sadarbību KĀDP/KDAP jomāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta pieeju Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanā attiecībā uz parlamentāro sadarbību KĀDP un KDAP jomā | 186 |
| 2013/C 033E/21 | Pārtikas izplatīšanas shēma vistrūcīgākajām personām SavienībāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā | 188 |
| 2013/C 033E/22 | Pretmīnu pasākumu jomā panāktais progressEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pretmīnu pasākumu progresu (2011/2007(INI)) | 191 |
| 2013/C 033E/23 | Kongo Demokrātiskā Republika, masveida izvarošana Dienvidkivu provincēEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku un masveida izvarošanām Dienvidkivu provincē | 198 |
| 2013/C 033E/24 | Indonēzija, tostarp uzbrukumi minoritātēmEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indonēziju, tostarp uzbrukumiem minoritātēm | 201 |
| 2013/C 033E/25 | Indija, it īpaši Davinder Pal Singh piespriestais nāvessodsEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indiju, it īpaši Davinder Pal Singh piespriesto nāvessodu | 204 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2011.–2012. GADA SESIJA2011. gada 5.–7. jūlijs sēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 291 E, 4.10.2011.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs

2013/C 033E/01

Universālais pakalpojums un neatliekamās palīdzības dienestu numurs 112Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (2010/2274(INI))

1

2013/C 033E/02

Efektīvāks un taisnīgāks mazumtirdzniecības tirgusEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (2010/2109(INI))

9

2013/C 033E/03

Ungārijas Konstitūcijas pārskatīšanaEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Ungārijas Konstitūcijas pārskatīšanu

17

2013/C 033E/04

5. kohēzijas ziņojums un kohēzijas politikas stratēģija laikposmam pēc 2013. gadaEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada (2011/2035(INI))

21

2013/C 033E/05

Jaunattīstības valstīm sniegtais ES budžeta atbalstsEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (2010/2300(INI))

38

2013/C 033E/06

Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tamEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam (2011/2034(INI))

46

2013/C 033E/07

Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumiEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (2009/2222(INI))

65

2013/C 033E/08

ES attīstības politikas ietekmeEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (2011/2047(INI))

77

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs

2013/C 033E/09

Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmēEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par platjoslu Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē (2010/2304(INI))

89

2013/C 033E/10

Pārtikai paredzētas augļu sulas un daži līdzīgi produktiEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā (2011/2025(INI))

101

2013/C 033E/11

Komisijas darba programmas sagatavošana 2012. gadamEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas darba programmu 2012. gadam

110

2013/C 033E/12

Tiesību akti par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroliEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli — īstenošana un perspektīva (2010/2249(INI))

120

2013/C 033E/13

Aviācijas drošība, īpaši drošības skeneru izmantošanaEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par aviācijas drošību, īpaši drošības skeneru izmantošanu (2010/2154(INI))

125

2013/C 033E/14

Sievietes un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadībaEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (2010/2115(INI))

134

2013/C 033E/15

Finanšu, ekonomikas un sociālā krīze — veicamie pasākumi un iniciatīvasEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (2010/2242(INI))

140

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs

2013/C 033E/16

Situācija Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju arābu valstīs un ZiemeļāfrikāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā

158

2013/C 033E/17

ES ārpolitika demokratizācijas atbalstamEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (2011/2032(INI))

165

2013/C 033E/18

Gatavošanās decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts Domes vēlēšanāmEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par gatavošanos 2011. gada decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts domes vēlēšanām

180

2013/C 033E/19

Izmaiņas Šengenas sistēmāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pārmaiņām Šengenas zonā

182

2013/C 033E/20

Eiropas Parlamenta pieeja Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanai attiecībā uz parlamentu sadarbību KĀDP/KDAP jomāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta pieeju Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanā attiecībā uz parlamentāro sadarbību KĀDP un KDAP jomā

186

2013/C 033E/21

Pārtikas izplatīšanas shēma vistrūcīgākajām personām SavienībāEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā

188

2013/C 033E/22

Pretmīnu pasākumu jomā panāktais progressEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pretmīnu pasākumu progresu (2011/2007(INI))

191

2013/C 033E/23

Kongo Demokrātiskā Republika, masveida izvarošana Dienvidkivu provincēEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku un masveida izvarošanām Dienvidkivu provincē

198

2013/C 033E/24

Indonēzija, tostarp uzbrukumi minoritātēmEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indonēziju, tostarp uzbrukumiem minoritātēm

201

2013/C 033E/25

Indija, it īpaši Davinder Pal Singh piespriestais nāvessodsEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indiju, it īpaši Davinder Pal Singh piespriesto nāvessodu

204

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs |
| 2013/C 033E/26 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Odense Steel Shipyard (Dānija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD)) | 207 |
| PIELIKUMS | 208 |
| 2013/C 033E/27 | ES Solidaritātes fonda izmantošana — Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā 2010. gadā notikušie plūdiEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD)) | 209 |
| PIELIKUMS | 209 |
| 2013/C 033E/28 | Budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projekts: plūdi Slovēnijā, Horvātijā un Čehijas Republikā 2010. gada septembrīEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, III iedaļa — Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD)) | 210 |
| 2013/C 033E/29 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: LM Glasfiber (Dānija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD)) | 227 |
| PIELIKUMS | 228 |
| 2013/C 033E/30 | Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aģentūras izveidi lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD)) | 229 |
| P7_TC1-COD(2009)0089Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā | 230 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 230 |
| 2013/C 033E/31 | Preces, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu *Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu, groza Lēmumu 2004/162/EK (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS)) | 230 |
| 2013/C 033E/32 | Budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projekts: 2010. gada budžeta pārpalikumsEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD)) | 231 |
| 2013/C 033E/33 | Tiesību aktu īstenošana patērētāju tiesību aizsardzības jomā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD)) | 232 |
| P7_TC1-COD(2011)0001Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā | 233 |
| 2013/C 033E/34 | Ārpusbiržas atvasinājumi, centrālie darījumu starpnieki un darījumu reģistri ***IEiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) | 233 |
| 2013/C 033E/35 | Finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD)) | 296 |
| P7_TC1-COD(2010)0232Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK | 297 |
| NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS | 297 |
| 2013/C 033E/36 | Īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***IEiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) | 298 |
| 2013/C 033E/37 | Ieguldītāju kompensācijas sistēmas ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD)) | 328 |
| P7_TC1-COD(2010)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 2011.../ES, ar ko groza Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (
  1
  ) | 329 |
| 2013/C 033E/38 | Dalībvalstu iespēja ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD)) | 350 |
| P7_TC1-COD(2010)0208Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK (
  1
  ) | 351 |
| | Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs |
| 2013/C 033E/39 | Ceļošanas dokumenti, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzas ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD)) | 359 |
| P7_TC1-COD(2010)0325Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai | 359 |
| 2013/C 033E/40 | Pārtikas produktu informācijas sniegšana patērētājiem ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvu 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD)) | 360 |
| P7_TC2-COD(2008)0028Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu | 360 |
| 2013/C 033E/41 | Informācijas pārrobežu apmaiņa par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem saistībā ar ceļu satiksmes drošību ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD)) | 361 |
| P7_TC2-COD(2008)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem | 361 |
| PIELIKUMS | 362 |
| 2013/C 033E/42 | Daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP)) | 362 |
| | Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs |
| 2013/C 033E/43 | Eiropas gads aktīvai novecošanai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD)) | 364 |
| P7_TC1-COD(2010)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2011/ES par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads) | 365 |
| PIELIKUMS | 365 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs

2013/C 033E/26

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Odense Steel Shipyard (Dānija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

207

PIELIKUMS

208

2013/C 033E/27

ES Solidaritātes fonda izmantošana — Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā 2010. gadā notikušie plūdiEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

209

PIELIKUMS

209

2013/C 033E/28

Budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projekts: plūdi Slovēnijā, Horvātijā un Čehijas Republikā 2010. gada septembrīEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, III iedaļa — Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

210

2013/C 033E/29

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: LM Glasfiber (Dānija)Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

227

PIELIKUMS

228

2013/C 033E/30

Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aģentūras izveidi lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

229

P7_TC1-COD(2009)0089Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

230

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

230

2013/C 033E/31

Preces, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu *Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu, groza Lēmumu 2004/162/EK (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

230

2013/C 033E/32

Budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projekts: 2010. gada budžeta pārpalikumsEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

231

2013/C 033E/33

Tiesību aktu īstenošana patērētāju tiesību aizsardzības jomā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

232

P7_TC1-COD(2011)0001Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā

233

2013/C 033E/34

Ārpusbiržas atvasinājumi, centrālie darījumu starpnieki un darījumu reģistri ***IEiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD))

233

2013/C 033E/35

Finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzība ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

296

P7_TC1-COD(2010)0232Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK

297

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

297

2013/C 033E/36

Īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***IEiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD))

298

2013/C 033E/37

Ieguldītāju kompensācijas sistēmas ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

328

P7_TC1-COD(2010)0199Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 2011.../ES, ar ko groza Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (
  1
  )

1

329

2013/C 033E/38

Dalībvalstu iespēja ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

350

P7_TC1-COD(2010)0208Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK (
  1
  )

1

351

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs

2013/C 033E/39

Ceļošanas dokumenti, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzas ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

359

P7_TC1-COD(2010)0325Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai

359

2013/C 033E/40

Pārtikas produktu informācijas sniegšana patērētājiem ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvu 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

360

P7_TC2-COD(2008)0028Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu

360

2013/C 033E/41

Informācijas pārrobežu apmaiņa par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem saistībā ar ceļu satiksmes drošību ***IIEiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

361

P7_TC2-COD(2008)0062Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem

361

PIELIKUMS

362

2013/C 033E/42

Daudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam ***Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

362

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs

2013/C 033E/43

Eiropas gads aktīvai novecošanai ***IEiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

364

P7_TC1-COD(2010)0242Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2011/ES par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads)

365

PIELIKUMS

365

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2011.–2012. GADA SESIJA 2011. gada 5.–7. jūlijs sēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 291 E, 4.10.2011. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/1

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsUniversālais pakalpojums un neatliekamās palīdzības dienestu numurs "112"

P7_TA(2011)0306

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (2010/2274(INI))

2013/C 33 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/136/EK, ar ko groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē un Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (piekļuves direktīva) (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/140/EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Direktīvu 2009/140/EK, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem, Direktīvā 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu un Direktīvā 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 1211/2009, ar ko izveido Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un biroju (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9),

| — | ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par nākotnes universālā pakalpojuma principiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, ko Komisija uzsāka 2010. gada 2. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sabiedrisko apspriešanu par nākotnes universālā pakalpojuma principiem elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu jomā, ko Komisija uzsāka 2010. gada 2. martā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra paziņojumu „Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra paziņojumu „Platjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” (COM(2010)0472),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu (COM(2010)0471), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu (COM(2010)0471),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves tīkliem (NGA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves tīkliem (NGA),

| — | ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas darba dokumentu „Platjoslas piekļuve ES — situācija 2010. gada 1. jūlijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas darba dokumentu „Platjoslas piekļuve ES — situācija 2010. gada 1. jūlijā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 25. augusta paziņojumu „Progresa ziņojums par Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu 2009. gadā (15. ziņojums) SEC(2010)0630” (COM(2010)0253), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 25. augusta paziņojumu „Progresa ziņojums par Eiropas elektronisko sakaru vienoto tirgu 2009. gadā (15. ziņojums) SEC(2010)0630” (COM(2010)0253),

| — | ņemot vērā 2010. gada oktobrī publicēto patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturto izdevumu „Par tirgu efektīvāku darbību patērētāju labā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada oktobrī publicēto patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturto izdevumu „Par tirgu efektīvāku darbību patērētāju labā”,

| — | ņemot vērā Padomes 1991. gada 29. jūlija Lēmumu 91/396/EEK par vienota Eiropas neatliekamās palīdzības numura ieviešanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1991. gada 29. jūlija Lēmumu 91/396/EEK par vienota Eiropas neatliekamās palīdzības numura ieviešanu (10),

| — | ņemot vērā Komisijas ieteikumu par tādas informācijas apstrādi, kas attiecas uz zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu elektroniskajos komunikāciju tīklos, lai neatliekamās palīdzības dienesti varētu precīzi noteikt vietu, no kuras pienāk zvans, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ieteikumu par tādas informācijas apstrādi, kas attiecas uz zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu elektroniskajos komunikāciju tīklos, lai neatliekamās palīdzības dienesti varētu precīzi noteikt vietu, no kuras pienāk zvans,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK (11) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK (11)

| — | ņemot vērā 2010. gada 23. decembrī ratificēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 23. decembrī ratificēto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 2. pantu (Tiesības uz dzīvību), 3. pantu (Tiesības uz personas neaizskaramību), 6. pantu (Tiesības uz brīvību un drošību), 26. pantu (Invalīdu integrācija) un 35. pantu (Veselības aizsardzība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 2. pantu (Tiesības uz dzīvību), 3. pantu (Tiesības uz personas neaizskaramību), 6. pantu (Tiesības uz brīvību un drošību), 26. pantu (Invalīdu integrācija) un 35. pantu (Veselības aizsardzība),

| — | ņemot vērā pētījumu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112” (Flash Eurobarometer Nr. 314), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112” (Flash Eurobarometer Nr. 314),

| — | ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas 2011. gada 10. februāra darba dokumentu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 ieviešana — datu vākšanas ceturtās kārtas rezultāti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Komunikāciju komitejas 2011. gada 10. februāra darba dokumentu „Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 ieviešana — datu vākšanas ceturtās kārtas rezultāti”,

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 25. septembra deklarāciju par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 25. septembra deklarāciju par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0220/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0220/2011),

| A. | tā kā Universālā pakalpojuma direktīvā (UPD) paredzēta sociālās atstumtības novēršana, nodrošinot lauku un tālāku reģionu iedzīvotājiem vai mājsaimniecībām ar zemu ienākumu līmeni piekļuvi pamata un svarīgiem telekomunikāciju pakalpojumiem par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Universālā pakalpojuma direktīvā (UPD) paredzēta sociālās atstumtības novēršana, nodrošinot lauku un tālāku reģionu iedzīvotājiem vai mājsaimniecībām ar zemu ienākumu līmeni piekļuvi pamata un svarīgiem telekomunikāciju pakalpojumiem par pieņemamu cenu;

| B. | tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka neaizsargātās grupas netiktu atstātas novārtā, un jāveic īpaši efektīvi pasākumi, lai nodrošinātu to sociālo iekļaušanu un pieeju pakalpojumiem ar tādiem pašiem noteikumiem kā visiem citiem pilsoņiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai nodrošinātu, ka neaizsargātās grupas netiktu atstātas novārtā, un jāveic īpaši efektīvi pasākumi, lai nodrošinātu to sociālo iekļaušanu un pieeju pakalpojumiem ar tādiem pašiem noteikumiem kā visiem citiem pilsoņiem;

| C. | tā kā tehnoloģijas, kas strauji attīstās, jo īpaši mobilā telefonija par pieejamu cenu, pašlaik veicina to, ka pamata telefonsakaru pakalpojumi ir pieejami vairākumam iedzīvotāju; |
| --- | --- |

C.

tā kā tehnoloģijas, kas strauji attīstās, jo īpaši mobilā telefonija par pieejamu cenu, pašlaik veicina to, ka pamata telefonsakaru pakalpojumi ir pieejami vairākumam iedzīvotāju;

| D. | tā kā universālo pakalpojumu definē kā „noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci”; |
| --- | --- |

D.

tā kā universālo pakalpojumu definē kā „noteiktas kvalitātes pakalpojumu minimālo kopumu, kas ir pieejams visiem lietotājiem par pieņemamu cenu, ņemot vērā īpašos valsts apstākļus un netraucējot konkurenci”;

| E. | tā kā universālajam pakalpojumam ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem pieeja pakalpojumiem, kas ir būtiski līdzdalībai sabiedrībā, gadījumā, ja tirgus spēki vien nebūs spējīgi to paveikt; |
| --- | --- |

E.

tā kā universālajam pakalpojumam ir jānodrošina visiem iedzīvotājiem pieeja pakalpojumiem, kas ir būtiski līdzdalībai sabiedrībā, gadījumā, ja tirgus spēki vien nebūs spējīgi to paveikt;

| F. | tā kā platjoslas pārklājums 100% Eiropas pilsoņiem līdz 2013. gadam ir viens no Digitālās programmas galvenajiem darbības mērķiem; tomēr ņemot vērā, ka vietās, kur platjoslas savienojumi jau ir pieejami, tos pieslēdz vidēji 50 % no mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā platjoslas pārklājums 100% Eiropas pilsoņiem līdz 2013. gadam ir viens no Digitālās programmas galvenajiem darbības mērķiem; tomēr ņemot vērā, ka vietās, kur platjoslas savienojumi jau ir pieejami, tos pieslēdz vidēji 50 % no mājsaimniecībām;

| G. | tā kā vēl nav iespējams novērtēt labumu, kas sagaidāms no pārskatītās Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvas īstenošanas, jo transponēšanas termiņš ir 2011. gada 25. maijs un trīs gadu periods, kurš paredzēts pirms visu Direktīvas noteikumu precīzas un izsmeļošas īstenošanas novērtējuma veikšanas, ir tikko sācies; |
| --- | --- |

G.

tā kā vēl nav iespējams novērtēt labumu, kas sagaidāms no pārskatītās Universālo pakalpojumu un lietotāju tiesību direktīvas īstenošanas, jo transponēšanas termiņš ir 2011. gada 25. maijs un trīs gadu periods, kurš paredzēts pirms visu Direktīvas noteikumu precīzas un izsmeļošas īstenošanas novērtējuma veikšanas, ir tikko sācies;

| H. | tā kā, kaut arī spēkā esošo tiesību aktu pašmērķis nav tikai sniegt pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, bet arī tiem jārada vairāk priekšrocību, kuras nodrošina jaunie pasākumi, turpinot dalībvalstu uzraudzību, un jāuzlabo informācijas kvalitāti, pabeigtību un uzskatāmību; |
| --- | --- |

H.

tā kā, kaut arī spēkā esošo tiesību aktu pašmērķis nav tikai sniegt pozitīvus rezultātus iedzīvotājiem, bet arī tiem jārada vairāk priekšrocību, kuras nodrošina jaunie pasākumi, turpinot dalībvalstu uzraudzību, un jāuzlabo informācijas kvalitāti, pabeigtību un uzskatāmību;

| I. | tā kā vienoto tirgu nekad nevar uzskatīt par pilnībā sakārtotu un tas pastāvīgi no jauna jāizvērtē, lai tajā būtu atspoguļotas sociālās aizsardzības garantijas, sabiedrības vajadzības, tehnoloģiskais progress, kā arī novatorisku risinājumu parādīšanās; tā kā turpmākiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai ir galvenā loma, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus un vienotais digitālais tirgus tiek īstenots un darbojas bez traucējumiem, sniedzot labumu iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienoto tirgu nekad nevar uzskatīt par pilnībā sakārtotu un tas pastāvīgi no jauna jāizvērtē, lai tajā būtu atspoguļotas sociālās aizsardzības garantijas, sabiedrības vajadzības, tehnoloģiskais progress, kā arī novatorisku risinājumu parādīšanās; tā kā turpmākiem pasākumiem izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai ir galvenā loma, lai nodrošinātu, ka vienotais tirgus un vienotais digitālais tirgus tiek īstenots un darbojas bez traucējumiem, sniedzot labumu iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem;

| J. | tā kā Eiropas likumdevēju redzējuma un izvirzīto mērķu virzītājspēks un līdzeklis ir centieni sasniegt progresu; tā kā priekšlikumos jauniem vai grozītiem tiesību aktiem jāņem vērā faktiskā pieredze un īstenošanas spēja; tā kā tiesību aktu pielāgojumiem jāsaņem nepārprotams politisks atbalsts, kurš turklāt tiek pamatots ar objektīvu izmaksu un ieguvumu, kā arī sociāli ekonomisko novērtējumu, kas ir noteicošais faktors; |
| --- | --- |

J.

tā kā Eiropas likumdevēju redzējuma un izvirzīto mērķu virzītājspēks un līdzeklis ir centieni sasniegt progresu; tā kā priekšlikumos jauniem vai grozītiem tiesību aktiem jāņem vērā faktiskā pieredze un īstenošanas spēja; tā kā tiesību aktu pielāgojumiem jāsaņem nepārprotams politisks atbalsts, kurš turklāt tiek pamatots ar objektīvu izmaksu un ieguvumu, kā arī sociāli ekonomisko novērtējumu, kas ir noteicošais faktors;

| K. | tā kā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numurs 112, kas izveidots 1991. gadā ar Padomes lēmumu par visiem ES pilsoņiem pieejamu ārkārtas dienestu darbību (ugunsdzēsības dienests, policija un medicīnas pakalpojumi) ir vienīgais neatliekamās palīdzības dienesta numurs, kuru var izmantot visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un tā kā vairumam Eiropas iedzīvotāju tas joprojām nav zināms un nav vērojams progress kopš 2000. gada, |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numurs 112, kas izveidots 1991. gadā ar Padomes lēmumu par visiem ES pilsoņiem pieejamu ārkārtas dienestu darbību (ugunsdzēsības dienests, policija un medicīnas pakalpojumi) ir vienīgais neatliekamās palīdzības dienesta numurs, kuru var izmantot visās Eiropas Savienības dalībvalstīs, un tā kā vairumam Eiropas iedzīvotāju tas joprojām nav zināms un nav vērojams progress kopš 2000. gada,

| L. | tā kā 2008. gada 11. marta Deklarāciju par iedzīvotāju agrīno brīdināšanu lielās ārkārtējās situācijās (13) ir parakstījuši 432 deputāti, |
| --- | --- |

L.

tā kā 2008. gada 11. marta Deklarāciju par iedzīvotāju agrīno brīdināšanu lielās ārkārtējās situācijās (13) ir parakstījuši 432 deputāti,

| M. | tā kā joprojām ir gan jānovērtē pakalpojumu kvalitāte, sastādot numuru 112, gan jāturpina to nodrošināt attiecībā uz telekomunikāciju, kā arī ārkārtas dienestu darbības un koordinācijas aspektiem, ko ietekmē daudz faktori, un tā kā nav veikts visaptverošs un detalizēts faktiskās 112 pakalpojumu īstenošanas situācijas novērtējums ES attiecībā uz iedzīvotāju pieredzēto, jo īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku, |
| --- | --- |

M.

tā kā joprojām ir gan jānovērtē pakalpojumu kvalitāte, sastādot numuru 112, gan jāturpina to nodrošināt attiecībā uz telekomunikāciju, kā arī ārkārtas dienestu darbības un koordinācijas aspektiem, ko ietekmē daudz faktori, un tā kā nav veikts visaptverošs un detalizēts faktiskās 112 pakalpojumu īstenošanas situācijas novērtējums ES attiecībā uz iedzīvotāju pieredzēto, jo īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku,

| N. | tā kā vairākas nesen notikušās katastrofas pierādīja, ka ir nepieciešama iedzīvotāju agrīna brīdināšana un trauksmes izziņošana nenovēršamu vai paredzamu lielu ārkārtēju situāciju un katastrofu gadījumā, lai mazinātu ciešanas un zaudēto cilvēku dzīvību skaitu, |
| --- | --- |

N.

tā kā vairākas nesen notikušās katastrofas pierādīja, ka ir nepieciešama iedzīvotāju agrīna brīdināšana un trauksmes izziņošana nenovēršamu vai paredzamu lielu ārkārtēju situāciju un katastrofu gadījumā, lai mazinātu ciešanas un zaudēto cilvēku dzīvību skaitu,

Universālais pakalpojums un jauni sasniegumi

| 1. | uzsver universālā pakalpojuma saistību (UPS) nozīmi, kuras kalpo kā sociālās iekļaušanas drošības tīkls, ja tirgum nav pieticis spēka, lai nodrošinātu pamatpakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

uzsver universālā pakalpojuma saistību (UPS) nozīmi, kuras kalpo kā sociālās iekļaušanas drošības tīkls, ja tirgum nav pieticis spēka, lai nodrošinātu pamatpakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 2. | atbalsta regulāru ES pieejas universālā pakalpojuma saistībām novērtēšanu, lai novērtētu, cik atbilstīgi ir ES spēkā esošie tiesību aktu noteikumi, ņemot vērā sociālos, ekonomikas un tehnoloģiskos sasniegumus, lai izstrādātu un ieviestu noteikumos piemērotas definīcijas, kuras atspoguļo iedzīvotājiem radušās faktiskās vajadzības un uzlabo pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

2.

atbalsta regulāru ES pieejas universālā pakalpojuma saistībām novērtēšanu, lai novērtētu, cik atbilstīgi ir ES spēkā esošie tiesību aktu noteikumi, ņemot vērā sociālos, ekonomikas un tehnoloģiskos sasniegumus, lai izstrādātu un ieviestu noteikumos piemērotas definīcijas, kuras atspoguļo iedzīvotājiem radušās faktiskās vajadzības un uzlabo pakalpojumu kvalitāti;

| 3. | aicina Komisiju sniegt pamatnostādnes, lai nodrošinātu pārskatītās Universālā pakalpojuma direktīvas labāku īstenošanu un piemērošanu, izvairoties no tirgus kropļojumiem un vienlaikus ļaujot dalībvalstīm pieņemt tādus noteikumus, kuri būtu vispiemērotākie attiecīgo valstu apstākļiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju sniegt pamatnostādnes, lai nodrošinātu pārskatītās Universālā pakalpojuma direktīvas labāku īstenošanu un piemērošanu, izvairoties no tirgus kropļojumiem un vienlaikus ļaujot dalībvalstīm pieņemt tādus noteikumus, kuri būtu vispiemērotākie attiecīgo valstu apstākļiem;

| 4. | atbalsta Digitālās programmas „Platjosla visiem” mērķus un ir pārliecināts, ka vispārēja piekļuve platjoslai palīdz iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt visas digitālā vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, īpaši uzlabojot sociālo iekļaušanu, radot jaunas iespējas sociāli un videi draudzīgiem novatoriskiem uzņēmumiem veidot darbvietas, veicina izaugsmi un plašākas iespējas pārrobežu tirdzniecībai; tādēļ atbalsta digitālās kompetences veicināšanu; |
| --- | --- |

4.

atbalsta Digitālās programmas „Platjosla visiem” mērķus un ir pārliecināts, ka vispārēja piekļuve platjoslai palīdz iedzīvotājiem un uzņēmumiem gūt visas digitālā vienotā tirgus sniegtās priekšrocības, īpaši uzlabojot sociālo iekļaušanu, radot jaunas iespējas sociāli un videi draudzīgiem novatoriskiem uzņēmumiem veidot darbvietas, veicina izaugsmi un plašākas iespējas pārrobežu tirdzniecībai; tādēļ atbalsta digitālās kompetences veicināšanu;

| 5. | aicina Komisiju sniegt lielāku finansiālu atbalstu vietējiem projektiem, kas nodrošina digitālo pieeju, un visām kopienām, kas palīdz nelabvēlīgā stāvoklī esošajām grupām piekļūt tehnoloģiskajām ierīcēm, nodrošinot bezmaksas pieeju internetam publiskā sektora ēkās; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju sniegt lielāku finansiālu atbalstu vietējiem projektiem, kas nodrošina digitālo pieeju, un visām kopienām, kas palīdz nelabvēlīgā stāvoklī esošajām grupām piekļūt tehnoloģiskajām ierīcēm, nodrošinot bezmaksas pieeju internetam publiskā sektora ēkās;

| 6. | uzsver, ka politikas virzieni kopā ar tehnoloģijām (kā, piemēram, vadu, kabeļu, optiskās šķiedras, mobilajiem un satelīttīkliem) var veicināt jaunu tiešsaistes pakalpojumu izstrādi un pielietojumu uzņēmumos un valsts iestādēs, piemēram, e-pārvaldība, e-veselība un e-izglītība, vecinot pieprasījumu pēc ātrāka interneta pieslēguma, padarot ieguldījumus atklātos platjoslas tīklos ienesīgākus, un tādējādi mudinot veidot valsts un privātas partnerības un attīstot vienoto digitālo tirgu, vienlaikus uzlabojot atstumtāku iedzīvotāju iesaistīšanos; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka politikas virzieni kopā ar tehnoloģijām (kā, piemēram, vadu, kabeļu, optiskās šķiedras, mobilajiem un satelīttīkliem) var veicināt jaunu tiešsaistes pakalpojumu izstrādi un pielietojumu uzņēmumos un valsts iestādēs, piemēram, e-pārvaldība, e-veselība un e-izglītība, vecinot pieprasījumu pēc ātrāka interneta pieslēguma, padarot ieguldījumus atklātos platjoslas tīklos ienesīgākus, un tādējādi mudinot veidot valsts un privātas partnerības un attīstot vienoto digitālo tirgu, vienlaikus uzlabojot atstumtāku iedzīvotāju iesaistīšanos;

| 7. | uzver, cik nozīmīgi ir noteikumi par ES publisko iepirkumu un uzskata, ka, ņemot vērā šo noteikumu plašo pārskatīšanu, vislielākā nozīme ir tam, ka gan vietējās, gan reģionālās iestādes gūst labumu no pasākumiem, kas veikti, lai panāktu to iesaistīšanos ieguldījumos komunikāciju tehnoloģijās un publiskā iepirkuma pirmskomercializācijas posmā (kā instruments, kas dod no izpētes gūto labumu tirgum), un ka e-iepirkumi ir plaši izplatīti; |
| --- | --- |

7.

uzver, cik nozīmīgi ir noteikumi par ES publisko iepirkumu un uzskata, ka, ņemot vērā šo noteikumu plašo pārskatīšanu, vislielākā nozīme ir tam, ka gan vietējās, gan reģionālās iestādes gūst labumu no pasākumiem, kas veikti, lai panāktu to iesaistīšanos ieguldījumos komunikāciju tehnoloģijās un publiskā iepirkuma pirmskomercializācijas posmā (kā instruments, kas dod no izpētes gūto labumu tirgum), un ka e-iepirkumi ir plaši izplatīti;

| 8. | aicina efektīvi transponēt telekomunikāciju normatīvo bāzi, jo īpaši tīkla neitralitātes noteikumus, lai galalietotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un saturam un izmantot jebkuras lietotnes internetā; |
| --- | --- |

8.

aicina efektīvi transponēt telekomunikāciju normatīvo bāzi, jo īpaši tīkla neitralitātes noteikumus, lai galalietotāji varētu piekļūt pakalpojumiem un saturam un izmantot jebkuras lietotnes internetā;

| 9. | uzsver, ka universālais pakalpojums nav nedz vienīgais nedz arī galvenais virzītājspēks programmas „Platjosla visiem” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā augstās ieguldījumu izmaksas, kuru rezultātā ne vienmēr veidojas iespēja sniegt ievērojami uzlabotus pakalpojumus patērētājiem; tomēr atzīmē, ka Universālā pakalpojuma direktīvas 15. pantā noteikts, ka periodiski jāpārskata universālā pakalpojuma darbības joma un uzsver, ka pārskatā jāņem vērā pašreiz notiekošais Direktīvas noteikumu īstenošanas novērtējums un ietekmes novērtējums, jo īpaši attiecībā uz to kādā mērā tiek ieviests platjoslas pārklājums un cik mājsaimniecības tam reāli pieslēdzas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka universālais pakalpojums nav nedz vienīgais nedz arī galvenais virzītājspēks programmas „Platjosla visiem” mērķu sasniegšanai, ņemot vērā augstās ieguldījumu izmaksas, kuru rezultātā ne vienmēr veidojas iespēja sniegt ievērojami uzlabotus pakalpojumus patērētājiem; tomēr atzīmē, ka Universālā pakalpojuma direktīvas 15. pantā noteikts, ka periodiski jāpārskata universālā pakalpojuma darbības joma un uzsver, ka pārskatā jāņem vērā pašreiz notiekošais Direktīvas noteikumu īstenošanas novērtējums un ietekmes novērtējums, jo īpaši attiecībā uz to kādā mērā tiek ieviests platjoslas pārklājums un cik mājsaimniecības tam reāli pieslēdzas;

| 10. | uzskata, ka saistību noteikšana platjoslas pieejamībai automātiski nenodrošinās plašāku izmantošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai veicinātu pieprasījumu un stimulētu izmantošanu, nevis tikai nodrošinātu savienojumu, turklāt uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības, iespējams, vidēji ilgā termiņā varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, taču vispārējie platjoslas mērķi ir jāsasniedz ar pienācīgi izstrādātām valstu programmām; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka saistību noteikšana platjoslas pieejamībai automātiski nenodrošinās plašāku izmantošanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai veicinātu pieprasījumu un stimulētu izmantošanu, nevis tikai nodrošinātu savienojumu, turklāt uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības, iespējams, vidēji ilgā termiņā varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, taču vispārējie platjoslas mērķi ir jāsasniedz ar pienācīgi izstrādātām valstu programmām;

| 11. | uzskata, ka efektīva radiofrekvenču spektra politika, kas veicina saskaņotu „digitālās dividendes” izmantojumu, un investīcijām labvēlīgi noteikumi arī ir svarīgi instrumenti platjoslas pārklājuma paplašināšanā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka efektīva radiofrekvenču spektra politika, kas veicina saskaņotu „digitālās dividendes” izmantojumu, un investīcijām labvēlīgi noteikumi arī ir svarīgi instrumenti platjoslas pārklājuma paplašināšanā;

| 12. | aicina Komisiju pabeigt uzsākto ietekmes novērtējumu un sniegt likumdevējiem pamatotus datus par pašreizējo izmantošanu, gaidāmo pieprasījumu un UPS uzlabošanu, izmantojot platjoslu, un, visbeidzot, visefektīvākā finansēšanas mehānisma analīzi dalībvalstīm, patērētājiem un uzņēmumiem, par to, ka tiek izvērsts UPS, vienlaikus nepieļaujot neefektīvas izmaksu un pārmērīgu apgrūtinājumu veidošanos; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju pabeigt uzsākto ietekmes novērtējumu un sniegt likumdevējiem pamatotus datus par pašreizējo izmantošanu, gaidāmo pieprasījumu un UPS uzlabošanu, izmantojot platjoslu, un, visbeidzot, visefektīvākā finansēšanas mehānisma analīzi dalībvalstīm, patērētājiem un uzņēmumiem, par to, ka tiek izvērsts UPS, vienlaikus nepieļaujot neefektīvas izmaksu un pārmērīgu apgrūtinājumu veidošanos;

| 13. | aicina Komisiju, paralēli un sadarbojoties ar valsts regulatīvajām iestādēm (VRI), rūpīgi uzraudzīt tirgus, lai nodrošinātu, ka tās dalībvalstis, kuras jau var, vai vēlas nodrošināt UPS vairākās platjoslu tehnoloģijās un ātrumos, varētu to darīt, ja tirgus to nespēj nodrošināt, tomēr tādējādi neradot faktiskus tirgus kropļojumus; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju, paralēli un sadarbojoties ar valsts regulatīvajām iestādēm (VRI), rūpīgi uzraudzīt tirgus, lai nodrošinātu, ka tās dalībvalstis, kuras jau var, vai vēlas nodrošināt UPS vairākās platjoslu tehnoloģijās un ātrumos, varētu to darīt, ja tirgus to nespēj nodrošināt, tomēr tādējādi neradot faktiskus tirgus kropļojumus;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu veikt padziļinātu pētījumu par interneta pakalpojumu sniegšanu pēc patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturtā izdevuma publicēšanas; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu veikt padziļinātu pētījumu par interneta pakalpojumu sniegšanu pēc patēriņa tirgu rezultātu pārskata ceturtā izdevuma publicēšanas;

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis ar VRI atbalstu pārbaudīt vienādas noteikumu par UPS un lietotāju tiesībām piemērošanas iespējas, kas nodrošinātu piekļuvi neaizsargātākajām grupām, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, ne tikai ieviešot īpašas termināla iekārtas un izdevīgus tarifus, bet arī sniedzot piekļuvi nepieciešamai informācijai, un nodrošinot patērētājam reālu izvēli pieejamo pakalpojumu un pēcpārdošanas pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un dalībvalstis ar VRI atbalstu pārbaudīt vienādas noteikumu par UPS un lietotāju tiesībām piemērošanas iespējas, kas nodrošinātu piekļuvi neaizsargātākajām grupām, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti, ne tikai ieviešot īpašas termināla iekārtas un izdevīgus tarifus, bet arī sniedzot piekļuvi nepieciešamai informācijai, un nodrošinot patērētājam reālu izvēli pieejamo pakalpojumu un pēcpārdošanas pakalpojumu jomā;

| 16. | tomēr uzskata, ka pamatnoteikumiem par līdzekļu piešķiršanu universālajam pakalpojumam, nodrošinot, ka tos nosaka nediskriminējošā un pārredzamā veidā, ir arī turpmāk jābūt noteiktiem ES tiesību aktos un tajos jāietver saistības attiecībā gan uz datiem, gan balsi; |
| --- | --- |

16.

tomēr uzskata, ka pamatnoteikumiem par līdzekļu piešķiršanu universālajam pakalpojumam, nodrošinot, ka tos nosaka nediskriminējošā un pārredzamā veidā, ir arī turpmāk jābūt noteiktiem ES tiesību aktos un tajos jāietver saistības attiecībā gan uz datiem, gan balsi;

Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112

| 17. | uzsver, ka Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112 var glābt dzīvības un palielina ES iedzīvotāju aizsardzību, un tas kalpo kā nozīmīga atbalsta sistēma iedzīvotājiem un patērētājiem, kas dzīvo vienotā tirgus telpā, uzver, ka ir svarīgi nodrošināt nevainojamu numura 112 darbību visā Savienībā; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, lai šis pakalpojums būtu pieejams visām sabiedrības daļām, tostarp personām ar invaliditāti (dzirdes un runas traucējumiem u.c.) un citām neaizsargātām grupām; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112 var glābt dzīvības un palielina ES iedzīvotāju aizsardzību, un tas kalpo kā nozīmīga atbalsta sistēma iedzīvotājiem un patērētājiem, kas dzīvo vienotā tirgus telpā, uzver, ka ir svarīgi nodrošināt nevainojamu numura 112 darbību visā Savienībā; uzskata, ka Komisijai ir jānodrošina, lai šis pakalpojums būtu pieejams visām sabiedrības daļām, tostarp personām ar invaliditāti (dzirdes un runas traucējumiem u.c.) un citām neaizsargātām grupām;

| 18. | pauž nožēlu, ka izsaukumu numurs 112 vēl ne tuvu nav īstenojis visu potenciālu; tāpēc uzskata, ka vēl jāveic pamatpasākumi attiecībā uz šī izsaukumu numura atpazīstamību iedzīvotāju vidū, kā arī uz citiem ar tehnoloģiju un labāku koordināciju saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu, ka izsaukumu numurs 112 vēl ne tuvu nav īstenojis visu potenciālu; tāpēc uzskata, ka vēl jāveic pamatpasākumi attiecībā uz šī izsaukumu numura atpazīstamību iedzīvotāju vidū, kā arī uz citiem ar tehnoloģiju un labāku koordināciju saistītiem jautājumiem;

| 19. | norāda, ka saskaņā ar 2011. gada februārī publicēto Eirobarometra pētījumu tikai 26 % ES iedzīvotāju var uzreiz atpazīt numuru 112 kā numuru, uz kuru jāzvana, lai izsauktu ārkārtas palīdzību ES teritorijā un 58 % ES iedzīvotāju vēl aizvien nepiekrīt apgalvojumam, ka cilvēki viņu valstī ir pietiekami informēti par ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 eksistenci (14); |
| --- | --- |

19.

norāda, ka saskaņā ar 2011. gada februārī publicēto Eirobarometra pētījumu tikai 26 % ES iedzīvotāju var uzreiz atpazīt numuru 112 kā numuru, uz kuru jāzvana, lai izsauktu ārkārtas palīdzību ES teritorijā un 58 % ES iedzīvotāju vēl aizvien nepiekrīt apgalvojumam, ka cilvēki viņu valstī ir pietiekami informēti par ārkārtas palīdzības izsaukumu numura 112 eksistenci (14);

| 20. | mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis kopīgi pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētības līmeni par izsaukuma numuru 112 un tā izmantošanu, proti, attīstot mērķtiecīgu un tālejošu komunikācijas stratēģiju, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar iedzīvotāju raizēm un šaubām par sistēmas darbību; |
| --- | --- |

20.

mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis kopīgi pielikt visas pūles, lai palielinātu sabiedrības informētības līmeni par izsaukuma numuru 112 un tā izmantošanu, proti, attīstot mērķtiecīgu un tālejošu komunikācijas stratēģiju, kas risina jautājumus, kuri saistīti ar iedzīvotāju raizēm un šaubām par sistēmas darbību;

| 21. | aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk paplašināt informēšanas darbu tā, lai informācija par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 sasniegtu visus ES iedzīvotājus un ceļotājus, izmantojot informācijas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši presē un audiovizuālajos medijos, piemēram kampaņu par „Visas Eiropas ārkārtas palīdzības numuru” un organizēt un atbalstīt reklāmas pasākumus, lai informētu iedzīvotājus par pasākumiem, kas notiek katra gada 11. februārī, kas noteikta par Eiropas „112” dienu; norāda uz to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš praktiskajai informācijai, piemēram, jāuzsver, ka numurs 112 ir Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs, kas bez maksas sazvanāms no fiksētajiem un mobilajiem tālruņiem visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju un dalībvalstis turpmāk paplašināt informēšanas darbu tā, lai informācija par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 sasniegtu visus ES iedzīvotājus un ceļotājus, izmantojot informācijas kampaņas plašsaziņas līdzekļos, jo īpaši presē un audiovizuālajos medijos, piemēram kampaņu par „Visas Eiropas ārkārtas palīdzības numuru” un organizēt un atbalstīt reklāmas pasākumus, lai informētu iedzīvotājus par pasākumiem, kas notiek katra gada 11. februārī, kas noteikta par Eiropas „112” dienu; norāda uz to, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš praktiskajai informācijai, piemēram, jāuzsver, ka numurs 112 ir Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs, kas bez maksas sazvanāms no fiksētajiem un mobilajiem tālruņiem visā ES teritorijā;

| 22. | atzīmē būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz informētību par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, un aicina dalībvalstis dalīties pieredzē un apmainīties ar labāko praksi, lai panāktu, ka līdz 2020. gadam vismaz 80 % ES iedzīvotāju spēj uzreiz atpazīt ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 kā numuru, pa kuru izsaukt ārkārtas palīdzības dienestus jebkurā vietā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

22.

atzīmē būtiskās atšķirības starp dalībvalstīm attiecībā uz informētību par Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, un aicina dalībvalstis dalīties pieredzē un apmainīties ar labāko praksi, lai panāktu, ka līdz 2020. gadam vismaz 80 % ES iedzīvotāju spēj uzreiz atpazīt ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 kā numuru, pa kuru izsaukt ārkārtas palīdzības dienestus jebkurā vietā Eiropas Savienībā;

| 23. | aicina dalībvalstis izmantot labākās vietas informācijas izplatīšanai par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, no kurām informācija var nonākt ļoti daudzās mājsaimniecībās, jo īpaši ārstu prakses vietas un aptiekas, slimnīcas un klīnikas, izglītības iestādes, piemēram, skolas un universitātes, lidostas, ostas un dzelzceļa stacijas, ņemot vērā, ka izsaukumu numurs 112 ir īpaši noderīgs ceļotājiem, kā arī valstu ārkārtas dienestu informatīvos portālus; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis izmantot labākās vietas informācijas izplatīšanai par ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112, no kurām informācija var nonākt ļoti daudzās mājsaimniecībās, jo īpaši ārstu prakses vietas un aptiekas, slimnīcas un klīnikas, izglītības iestādes, piemēram, skolas un universitātes, lidostas, ostas un dzelzceļa stacijas, ņemot vērā, ka izsaukumu numurs 112 ir īpaši noderīgs ceļotājiem, kā arī valstu ārkārtas dienestu informatīvos portālus;

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt numuru 112 kā ES līmeņa ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru arī divos visizplatītākajos plašsaziņas līdzekļos jaunu cilvēku un ceļotāju vidū — tiešsaistē un radio; uzsver, ka tikai 16 % cilvēku, kuri ir informēti par numuru 112, par to ir dzirdējuši radio un tikai 11 % — tiešsaistē; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju un dalībvalstis popularizēt numuru 112 kā ES līmeņa ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru arī divos visizplatītākajos plašsaziņas līdzekļos jaunu cilvēku un ceļotāju vidū — tiešsaistē un radio; uzsver, ka tikai 16 % cilvēku, kuri ir informēti par numuru 112, par to ir dzirdējuši radio un tikai 11 % — tiešsaistē;

| 25. | aicina visas dalībvalstis nodrošināt, lai numurs 112 tiktu attēlots kā dominējošais uz visiem ārkārtas palīdzības, tostarp policijas, medicīniskās palīdzības, ugunsdzēsēju un citu dienestu, transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

25.

aicina visas dalībvalstis nodrošināt, lai numurs 112 tiktu attēlots kā dominējošais uz visiem ārkārtas palīdzības, tostarp policijas, medicīniskās palīdzības, ugunsdzēsēju un citu dienestu, transportlīdzekļiem;

| 26. | tomēr atzīmē, ka dalībvalstīm jau ir ilgstoši pastāvoši ārkārtas palīdzības izsaukumu numuri, un uzsver, ka gadījumos, kad tās vēlas saglabāt šos numurus, ir būtiski neapdraudēt informētību un neizraisīt apjukumu par to, uz kuru numuru jāzvana; |
| --- | --- |

26.

tomēr atzīmē, ka dalībvalstīm jau ir ilgstoši pastāvoši ārkārtas palīdzības izsaukumu numuri, un uzsver, ka gadījumos, kad tās vēlas saglabāt šos numurus, ir būtiski neapdraudēt informētību un neizraisīt apjukumu par to, uz kuru numuru jāzvana;

| 27. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis vēl nenodrošina savlaicīgu, precīzu un ticamu atrašanās vietas informāciju 112 pakalpojumiem; tādēļ aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtiski, un cik drīz vien iespējams, uzlabot zvanītāja atrašanās vietas noteikšanas precizitāti un ticamību saskaņā ar jaunajiem ES telekomunikāciju noteikumiem un modernizēt tehnoloģiju, lai sasniegtu galveno obligāto mērķi — automātisku atrašanās vietas noteikšanu visiem 112 zvaniem, arī no viesabonentu tālruņiem, dažu sekunžu laikā, lai sniegtu šo izšķiroši svarīgo informāciju dispečeriem un pirmajiem palīdzības sniedzējiem, un tādējādi izrādītos ārkārtīgi noderīgi iedzīvotājiem; aicina Komisiju paredzēt pasākumu veikšanu pret dalībvalstīm, kas nepilda savas saistības šai sakarā; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis vēl nenodrošina savlaicīgu, precīzu un ticamu atrašanās vietas informāciju 112 pakalpojumiem; tādēļ aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, būtiski, un cik drīz vien iespējams, uzlabot zvanītāja atrašanās vietas noteikšanas precizitāti un ticamību saskaņā ar jaunajiem ES telekomunikāciju noteikumiem un modernizēt tehnoloģiju, lai sasniegtu galveno obligāto mērķi — automātisku atrašanās vietas noteikšanu visiem 112 zvaniem, arī no viesabonentu tālruņiem, dažu sekunžu laikā, lai sniegtu šo izšķiroši svarīgo informāciju dispečeriem un pirmajiem palīdzības sniedzējiem, un tādējādi izrādītos ārkārtīgi noderīgi iedzīvotājiem; aicina Komisiju paredzēt pasākumu veikšanu pret dalībvalstīm, kas nepilda savas saistības šai sakarā;

| 28. | pieprasa dalībvalstīm un Komisijai veikt pasākumus, kas uzlabotu pieeju finansējumam un pētniecības projektu atbalstam, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo tehnoloģiju izstrādi zvanītāja atrašanās vietas noteikšanai, arī izmantojot VoIP, un tādēļ atbalsta nākamās paaudzes standartu un noteikumu izstrādi; prasa piešķirt IKTPAP līdzekļus, kas paredzēti ES 2009., 2010., un 2011. gada budžetā, novatorisku pakalpojumu, kurus var ieviest ar no tīkla neatkarīgām lietotnēm, pārbaudes un īstenošanas atbalstam (pamatojoties uz VoIP un IP pieeju izsaukumu numuram 112), paredzot nākamās paaudzes 112 sistēmas izveidi ES; aicina Komisiju izpētīt tādu nākamās paaudzes 112 lietotņu īstenošanu, kā teksti, video un sociālie tīkli, kā arī to, kā šīs pašlaik iedzīvotājiem pieejamās lietotnes var izmantot ārkārtas dienestu komunikācijā, lai uzlabotu 112 pieejamību kā arī ārkārtas palīdzības sniegšanu pēc iedzīvotāju iniciatīvas; |
| --- | --- |

28.

pieprasa dalībvalstīm un Komisijai veikt pasākumus, kas uzlabotu pieeju finansējumam un pētniecības projektu atbalstam, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo tehnoloģiju izstrādi zvanītāja atrašanās vietas noteikšanai, arī izmantojot VoIP, un tādēļ atbalsta nākamās paaudzes standartu un noteikumu izstrādi; prasa piešķirt IKTPAP līdzekļus, kas paredzēti ES 2009., 2010., un 2011. gada budžetā, novatorisku pakalpojumu, kurus var ieviest ar no tīkla neatkarīgām lietotnēm, pārbaudes un īstenošanas atbalstam (pamatojoties uz VoIP un IP pieeju izsaukumu numuram 112), paredzot nākamās paaudzes 112 sistēmas izveidi ES; aicina Komisiju izpētīt tādu nākamās paaudzes 112 lietotņu īstenošanu, kā teksti, video un sociālie tīkli, kā arī to, kā šīs pašlaik iedzīvotājiem pieejamās lietotnes var izmantot ārkārtas dienestu komunikācijā, lai uzlabotu 112 pieejamību kā arī ārkārtas palīdzības sniegšanu pēc iedzīvotāju iniciatīvas;

| 29. | uzskata, ka ar regulas starpniecību eCall jāievieš kā obligāts pakalpojums; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ar regulas starpniecību eCall jāievieš kā obligāts pakalpojums;

| 30. | uzsver labākas koordinācijas nozīmi starp ārkārtas palīdzības iestādēm gan valsts, gan pārrobežu un Eiropas Savienības līmenī, lai sasniegtu visaugstāko efektivitāti, un šai sakarā aicina Komisiju atbalstīt un, saskaņojot ar dalībvalstu administrācijām, izpētīt iespējas savstarpējās izmantojamības uzlabošanai starp to sistēmām; |
| --- | --- |

30.

uzsver labākas koordinācijas nozīmi starp ārkārtas palīdzības iestādēm gan valsts, gan pārrobežu un Eiropas Savienības līmenī, lai sasniegtu visaugstāko efektivitāti, un šai sakarā aicina Komisiju atbalstīt un, saskaņojot ar dalībvalstu administrācijām, izpētīt iespējas savstarpējās izmantojamības uzlabošanai starp to sistēmām;

| 31. | aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, cik drīz vien iespējams, noteikt uzticamības un kvalitātes prasības visiem 112 pakalpojumu posmiem un ieviest darbības rādītājus un vadlīnijas attiecībā uz 112 pakalpojumu kvalitāti, kā to norāda iedzīvotāji, ņemot vērā pieejamības, ārkārtas dienestu sistēmu savstarpējās izmantojamības, daudzvalodības un savlaicīgas un kvalitatīvas ārkārtas dienestu iejaukšanās nepieciešamību; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, cik drīz vien iespējams, noteikt uzticamības un kvalitātes prasības visiem 112 pakalpojumu posmiem un ieviest darbības rādītājus un vadlīnijas attiecībā uz 112 pakalpojumu kvalitāti, kā to norāda iedzīvotāji, ņemot vērā pieejamības, ārkārtas dienestu sistēmu savstarpējās izmantojamības, daudzvalodības un savlaicīgas un kvalitatīvas ārkārtas dienestu iejaukšanās nepieciešamību;

| 32. | iesaka — lai veicinātu ES ārkārtas palīdzības izsaukumu pakalpojuma 112 efektivitāti, izstrādāt rīcības programmu, lai atbalstītu apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstu VRI, ārkārtas dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī apmaiņu ar organizācijām ES kandidātvalstīs un kaimiņvalstī, uzskata, ka šajā sakarā varētu izveidot ekspertu sadarbības tīklu; īpaši iesaka apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstīm attiecībā uz 112 zvaniem, jo īpaši attiecībā uz operatoru apmācību, viena operatora izmantošanu zvana apkalpošanai, un tiešsaistes tulkošanas pakalpojumu izmantošanu, kas varētu palīdzēt tiem, kuri nerunā tās valsts valodā, kurā viņi izmanto ārkārtas palīdzības pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

iesaka — lai veicinātu ES ārkārtas palīdzības izsaukumu pakalpojuma 112 efektivitāti, izstrādāt rīcības programmu, lai atbalstītu apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstu VRI, ārkārtas dienestiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī apmaiņu ar organizācijām ES kandidātvalstīs un kaimiņvalstī, uzskata, ka šajā sakarā varētu izveidot ekspertu sadarbības tīklu; īpaši iesaka apmaiņu ar labāko praksi starp dalībvalstīm attiecībā uz 112 zvaniem, jo īpaši attiecībā uz operatoru apmācību, viena operatora izmantošanu zvana apkalpošanai, un tiešsaistes tulkošanas pakalpojumu izmantošanu, kas varētu palīdzēt tiem, kuri nerunā tās valsts valodā, kurā viņi izmanto ārkārtas palīdzības pakalpojumus;

| 33. | aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu neveiksmīgo ārkārtas palīdzības izsaukumu skaitu, saīsinātu savienojuma un atbildes saņemšanas laiku, samazinātu pa jokam veikto zvanu un nepamatoto zvanu skaitu; aicina dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz zvanu bloķēšanu no mobilajiem tālruņiem bez SIM kartēm; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu neveiksmīgo ārkārtas palīdzības izsaukumu skaitu, saīsinātu savienojuma un atbildes saņemšanas laiku, samazinātu pa jokam veikto zvanu un nepamatoto zvanu skaitu; aicina dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi attiecībā uz zvanu bloķēšanu no mobilajiem tālruņiem bez SIM kartēm;

| 34. | uzsver, ka jāgarantē piekļuve izsaukumu numuram 112 cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti un neaizsargātākajām grupām, kā arī mudina jo īpaši standartizēt šādu grupu piekļuvi izsaukumu numuram 112, iespējams izmantojot īpašu gala ierīču nodrošināšanu lietotājiem ar dzirdes vai redzes traucējumiem, tekstu pārsūtīšanas vai zīmju valodas pakalpojumus vai citas īpašas ierīces; aicina arī Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai paaugstinātu šo cilvēku informētību par izsaukumu numuru 112, izmantojot komunikācijas veidus, kas īpaši piemēroti viņu vajadzībām; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka jāgarantē piekļuve izsaukumu numuram 112 cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti un neaizsargātākajām grupām, kā arī mudina jo īpaši standartizēt šādu grupu piekļuvi izsaukumu numuram 112, iespējams izmantojot īpašu gala ierīču nodrošināšanu lietotājiem ar dzirdes vai redzes traucējumiem, tekstu pārsūtīšanas vai zīmju valodas pakalpojumus vai citas īpašas ierīces; aicina arī Komisiju un dalībvalstis pastiprināt centienus, lai paaugstinātu šo cilvēku informētību par izsaukumu numuru 112, izmantojot komunikācijas veidus, kas īpaši piemēroti viņu vajadzībām;

| 35. | aicina Komisiju veikt pētījumu par izsaukumu numura 112 dienesta darbību patlaban un par sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, kuru mērķis ir dienesta uzlabošana, un par individuālajiem pasākumiem, ko līdz šim veikušas dalībvalstis; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt numura 112 darbību no balss zvaniem līdz SMS, lai teksts „112” izraisītu ārkārtas palīdzības sniegšanu; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju veikt pētījumu par izsaukumu numura 112 dienesta darbību patlaban un par sadarbību starp attiecīgajām iestādēm, kuru mērķis ir dienesta uzlabošana, un par individuālajiem pasākumiem, ko līdz šim veikušas dalībvalstis; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt numura 112 darbību no balss zvaniem līdz SMS, lai teksts „112” izraisītu ārkārtas palīdzības sniegšanu;

| 36. | aicina Komisiju ar neatkarīgu iestāžu palīdzību, un vēlākais līdz 2012. gadam izvērtēt faktisko 112 numura pakalpojumu īstenošanas situāciju ES pilsoņu pieredzē, īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku; šajā ziņā Komisija arī tiek aicināta līdz minētajam laikam sniegt pārskatu par juridiski saistošiem un praktiski īstenotiem iejaukšanās gadījumiem ES un paplašināt ietekmes pētījumu, kas izstrādāts „eCall” ietvaros, arī attiecībā uz numura 112 darbības radītajām sekām uz cilvēkiem un finanšu aspektu; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju ar neatkarīgu iestāžu palīdzību, un vēlākais līdz 2012. gadam izvērtēt faktisko 112 numura pakalpojumu īstenošanas situāciju ES pilsoņu pieredzē, īpaši novērtējot pieejamību, savstarpējo izmantojamību un iejaukšanās laiku; šajā ziņā Komisija arī tiek aicināta līdz minētajam laikam sniegt pārskatu par juridiski saistošiem un praktiski īstenotiem iejaukšanās gadījumiem ES un paplašināt ietekmes pētījumu, kas izstrādāts „eCall” ietvaros, arī attiecībā uz numura 112 darbības radītajām sekām uz cilvēkiem un finanšu aspektu;

| 37. | aicina dalībvalstis un Komisiju, ņemot vērā, ka attiecīgās tehnoloģijas jau eksistē, veicināt „112 reversa sistēmas” izveidi, t.i.ES mēroga, universālu, daudzvalodu, pieejamu, vienkāršotu un efektīvu savstarpēji saistītu sistēmu iedzīvotāju brīdināšanai un trauksmes izziņošanai visa veida nenovēršamas vai iespējamas dabas vai cilvēku izraisītas ārkārtas situācijas vai katastrofas gadījumā; uzskata, ka šāda sistēma ir jāievieš, neskarot privātumu, un kopā ar piemērotām iedzīvotāju informēšanas un apmācību kampaņām; |
| --- | --- |

37.

aicina dalībvalstis un Komisiju, ņemot vērā, ka attiecīgās tehnoloģijas jau eksistē, veicināt „112 reversa sistēmas” izveidi, t.i.ES mēroga, universālu, daudzvalodu, pieejamu, vienkāršotu un efektīvu savstarpēji saistītu sistēmu iedzīvotāju brīdināšanai un trauksmes izziņošanai visa veida nenovēršamas vai iespējamas dabas vai cilvēku izraisītas ārkārtas situācijas vai katastrofas gadījumā; uzskata, ka šāda sistēma ir jāievieš, neskarot privātumu, un kopā ar piemērotām iedzīvotāju informēšanas un apmācību kampaņām;

| 38. | aicina Komisiju izskatīt iespējamību nākotnē izveidot 112 pakalpojumam līdzīgu 116 pakalpojumu, kas paredzēts pilsoņiem emocionālās grūtībās, kuri cieš no depresijas vai citiem garīgās veselības traucējumiem; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju izskatīt iespējamību nākotnē izveidot 112 pakalpojumam līdzīgu 116 pakalpojumu, kas paredzēts pilsoņiem emocionālās grūtībās, kuri cieš no depresijas vai citiem garīgās veselības traucējumiem;

*

* *

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

(2)  OV L 364, 9.12.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 337, 18.12.2009., 11. lpp.

(4)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp.

(5)  OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp.

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

(7)  OV L 337, 18.12.2009., 37. lpp.

(8)  OV L 337, 18.12.2009., 1. lpp.

(9)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(10)  OV L 217, 6.8.1991., 31. lpp.

(11)  OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.

(12)  OV C 219 E, 28.8.2008., 92. lpp.

(13)  OV C 66 E, 20.3.2009., 6. lpp.

(14)  Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukumu numurs 112, Eirobarometra pētījums, Eiropas Komisija, 2011. g., http://ec.europa.eu/information_society/activities/112/docs/report_2011.pdf.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/9

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEfektīvāks un taisnīgāks mazumtirdzniecības tirgus

P7_TA(2011)0307

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par efektīvāku un taisnīgāku mazumtirdzniecības tirgu (2010/2109(INI))

2013/C 33 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. jūlija ziņojumu „Tirgus uzraudzība tirdzniecības un izplatīšanas nozarē. Par efektīvāku un godīgāku tirdzniecības un izplatīšanas iekšējo tirgu līdz 2020. gadam” (COM(2010)0355) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu par mazumtirdzniecības pakalpojumiem un iekšējo tirgu (SEC(2010)0807), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. jūlija ziņojumu „Tirgus uzraudzība tirdzniecības un izplatīšanas nozarē. Par efektīvāku un godīgāku tirdzniecības un izplatīšanas iekšējo tirgu līdz 2020. gadam” (COM(2010)0355) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu par mazumtirdzniecības pakalpojumiem un iekšējo tirgu (SEC(2010)0807),

| — | ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par mazumtirdzniecības tirgus pārraudzības ziņojumu, kas notika no 2010. gada 5. jūlija līdz 10. septembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atbildes saistībā ar Komisijas publisko apspriešanos par mazumtirdzniecības tirgus pārraudzības ziņojumu, kas notika no 2010. gada 5. jūlija līdz 10. septembrim,

| — | ņemot vērā apaļā galda sarunas par efektīvāku un godīgāku mazumtirdzniecības tirgu uzņēmumiem un patērētājiem, ko 2011. gada 25. janvārī rīkoja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apaļā galda sarunas par efektīvāku un godīgāku mazumtirdzniecības tirgu uzņēmumiem un patērētājiem, ko 2011. gada 25. janvārī rīkoja Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 20. janvāra atzinumu „Tirgus uzraudzība tirdzniecības un izplatīšanas nozarē. Par efektīvāku un godīgāku tirdzniecības un izplatīšanas iekšējo tirgu līdz 2020. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 20. janvāra atzinumu „Tirgus uzraudzība tirdzniecības un izplatīšanas nozarē. Par efektīvāku un godīgāku tirdzniecības un izplatīšanas iekšējo tirgu līdz 2020. gadam”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu. Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos. Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — Par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku — 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā profesora Mario Monti2010. gada 9. maija ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus par Vienotā tirgus aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. decembra secinājumus par Vienotā tirgus aktu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu „Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. oktobra paziņojumu „Lietpratīgs regulējums Eiropas Savienībā” (COM(2010)0543),

| — | ņemot vērā „Patēriņa tirgu rezultātu pārskata – Likt tirgiem darboties patērētāju interesēs” ceturto izdevumu (rudens izdevums, 2010. gada oktobris) un „Patērētāju apstākļu rezultātu pārskata – Patērētāju labklājība vienotā tirgū” piekto izdevumu (pavasara izdevums, 2011. gada marts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā „Patēriņa tirgu rezultātu pārskata – Likt tirgiem darboties patērētāju interesēs” ceturto izdevumu (rudens izdevums, 2010. gada oktobris) un „Patērētāju apstākļu rezultātu pārskata – Patērētāju labklājība vienotā tirgū” piekto izdevumu (pavasara izdevums, 2011. gada marts),

| — | ņemot vērā 2010. gada 23. septembrī publicēto iekšējā tirgus rezultātu pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 23. septembrī publicēto iekšējā tirgus rezultātu pārskatu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu „Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. oktobra paziņojumu „Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā” (COM(2009)0591),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu „Vispirms domāt par mazākajiem. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 25. jūnija paziņojumu „Vispirms domāt par mazākajiem. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts „Small Business Act” (COM(2008)0394),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Direktīvu 2011/7/ES par maksājumu kavējumu novēršanu komercdarījumos (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 3052/95/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 764/2008, ar ko nosaka procedūras, lai dažus valstu tehniskos noteikumus piemērotu citā dalībvalstī likumīgi tirgotiem produktiem, un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 3052/95/EK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 765/2008, ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu Nr. 93/465/EEK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumu Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu Nr. 93/465/EEK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par patērētāju tiesībām (6),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par pārvaldību un partnerību vienotajā tirgū (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei (8),

| — | ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2011. gada 6. aprīļa rezolūciju par vienoto tirgu Eiropas iedzīvotājiem (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par Eiropas standartizācijas nākotni (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par Eiropas standartizācijas nākotni (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 21. septembra rezolūciju par iekšējā tirgus izveidi elektroniskās komercijas jomā (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. septembra rezolūciju par taisnīgiem ienākumiem lauksaimniekiem: labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā (12),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par vienotā tirgus nodrošināšanu patērētājiem un pilsoņiem (13),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par patērētāju aizsardzību (14),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par iekšējā tirgus rezultātu apkopojumu (15),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par SOLVIT
   (16) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. marta rezolūciju par SOLVIT
   (16)

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. februāra deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. februāra deklarāciju par izpēti saistībā ar Eiropas Savienības tirgū darbojošos lielveikalu ļaunprātīgu varas izmantošanu un tās novēršanu (17),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0217/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0217/2011),

| A. | tā kā visā Eiropā izplatījušās protekcionisma tendences rada bažas, |
| --- | --- |

A.

tā kā visā Eiropā izplatījušās protekcionisma tendences rada bažas,

| B. | tā kā reālajai ekonomikai ir jāatgriežas politiskās darba kārtības centrā, lai pilnībā atbrīvotu vienotā tirgus potenciālu; |
| --- | --- |

B.

tā kā reālajai ekonomikai ir jāatgriežas politiskās darba kārtības centrā, lai pilnībā atbrīvotu vienotā tirgus potenciālu;

| C. | tā kā mazumtirdzniecības tirgum ir īpaši būtiska nozīme mūsu apņēmībā atjaunot vienoto tirgu, |
| --- | --- |

C.

tā kā mazumtirdzniecības tirgum ir īpaši būtiska nozīme mūsu apņēmībā atjaunot vienoto tirgu,

| D. | tā kā mazumtirdzniecības tirgus, būdams lielākais energoresursu patērētājs un atkritumu ražotājs, var dot galveno ieguldījumu ilgtspējības nodrošināšanā, tostarp ES „20-20-2020” enerģētikas mērķu sasniegšanā, |
| --- | --- |

D.

tā kā mazumtirdzniecības tirgus, būdams lielākais energoresursu patērētājs un atkritumu ražotājs, var dot galveno ieguldījumu ilgtspējības nodrošināšanā, tostarp ES „20-20-2020” enerģētikas mērķu sasniegšanā,

| E. | tā kā pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības iespēju pilnīgu īstenošanu kavē dažādi šķēršļi, piemēram, valodu barjera, nedrošas sistēmas, neatbilstīga un nepietiekama informācija un administratīvās koordinēšanas un sadarbības trūkums, kas nemudina patērētājus iegādāties citu dalībvalstu mazumtirgotāju piedāvātās preces, ne arī mazumtirgotājus — iesaistīties pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībā, |
| --- | --- |

E.

tā kā pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības iespēju pilnīgu īstenošanu kavē dažādi šķēršļi, piemēram, valodu barjera, nedrošas sistēmas, neatbilstīga un nepietiekama informācija un administratīvās koordinēšanas un sadarbības trūkums, kas nemudina patērētājus iegādāties citu dalībvalstu mazumtirgotāju piedāvātās preces, ne arī mazumtirgotājus — iesaistīties pārrobežu tiešsaistes tirdzniecībā,

Ceļā uz lielāku konkurētspēju un izaugsmi un vairāk darbavietām

| 1. | uzsver, ka mazumtirdzniecības nozare veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību Eiropā un ka tai ir sevišķi būtiska nozīme stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka mazumtirdzniecības nozare veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību Eiropā un ka tai ir sevišķi būtiska nozīme stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā;

| 2. | uzsver, ka mazumtirgotāji piedāvā dažādus un modernus preču un pakalpojumu iegādes un tirdzniecības veidus, palielina patērētāju izvēli, kā arī nodrošina elastīgas un pienācīgas nodarbinātības iespējas, jo īpaši jauniešiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka mazumtirgotāji piedāvā dažādus un modernus preču un pakalpojumu iegādes un tirdzniecības veidus, palielina patērētāju izvēli, kā arī nodrošina elastīgas un pienācīgas nodarbinātības iespējas, jo īpaši jauniešiem;

| 3. | aicina ES iestādes piešķirt mazumtirdzniecības nozarei lielāku politisko nozīmi, jo tā ir viens no Vienotā tirgus akta pīlāriem un sabiedrības uzticības atjaunošanas vienotajam tirgum virzītājspēks; |
| --- | --- |

3.

aicina ES iestādes piešķirt mazumtirdzniecības nozarei lielāku politisko nozīmi, jo tā ir viens no Vienotā tirgus akta pīlāriem un sabiedrības uzticības atjaunošanas vienotajam tirgum virzītājspēks;

| 4. | aicina Komisiju pastiprināt politikas virzienu savstarpējo saskaņošanu un pieņemt visaptverošu un ilgtermiņa pieeju mazumtirdzniecības nozarei; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju pastiprināt politikas virzienu savstarpējo saskaņošanu un pieņemt visaptverošu un ilgtermiņa pieeju mazumtirdzniecības nozarei;

| 5. | pauž nožēlu par būtiskajiem šķēršļiem, kas joprojām neļauj izmantot visas tiešsaistes un nesaistes iespējas mazumtirdzniecības nozarē; uzsver, ka šie šķēršļi ir nekavējoties jānovērš; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par būtiskajiem šķēršļiem, kas joprojām neļauj izmantot visas tiešsaistes un nesaistes iespējas mazumtirdzniecības nozarē; uzsver, ka šie šķēršļi ir nekavējoties jānovērš;

| 6. | uzskata, ka mazumtirgotājiem un piegādātājiem ir kopīga atbildība, lai panāktu efektīvāka, pārredzamāka un taisnīgāka mazumtirdzniecības tirgus izveidi; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka mazumtirgotājiem un piegādātājiem ir kopīga atbildība, lai panāktu efektīvāka, pārredzamāka un taisnīgāka mazumtirdzniecības tirgus izveidi;

| 7. | uzskata, ka galvenā uzmanība būtu jāvērš uz Līgumā paredzēto principu, pašreizējo iekšējā tirgus noteikumu un instrumentu, kā arī pašregulācijas efektīvu īstenošanu, pirms vajadzības gadījumā tiek apsvērta reglamentējošas pieejas piemērošana; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka galvenā uzmanība būtu jāvērš uz Līgumā paredzēto principu, pašreizējo iekšējā tirgus noteikumu un instrumentu, kā arī pašregulācijas efektīvu īstenošanu, pirms vajadzības gadījumā tiek apsvērta reglamentējošas pieejas piemērošana;

Brīvas preču un pakalpojumu aprites šķēršļu likvidēšana

| 8. | pauž bažas par to, ka ierobežojoši valstu noteikumi, atšķirīga interpretācija un neatbilstīga īstenošana kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti ES; uzsver, ka prasības pēc papildu testiem un reģistrācijas, sertifikātu un standartu neatzīšana, teritoriālās apgādes ierobežojumi un līdzīgi pasākumi rada papildu izmaksas patērētājiem un mazumtirgotājiem, jo īpaši MVU, tādējādi ierobežojot vienotā tirgus lietderīgumu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmējiem; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par to, ka ierobežojoši valstu noteikumi, atšķirīga interpretācija un neatbilstīga īstenošana kavē preču un pakalpojumu brīvu apriti ES; uzsver, ka prasības pēc papildu testiem un reģistrācijas, sertifikātu un standartu neatzīšana, teritoriālās apgādes ierobežojumi un līdzīgi pasākumi rada papildu izmaksas patērētājiem un mazumtirgotājiem, jo īpaši MVU, tādējādi ierobežojot vienotā tirgus lietderīgumu Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmējiem;

| 9. | atzīst nepieciešamību Komisijai, balstoties uz atbilstīgiem statistikas līdzekļiem, turpmāk analizēt cenu atšķirību iemeslus ES, lai nodrošinātu cenu lielāku pārredzamību un salīdzināmību patērētājiem, neskarot Eiropas un valstu fiskālos un darba tirgus noteikumus un tādējādi veicinot pārdomātas izvēles iespējas un lielāku uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai; atzīst nepieciešamību šajā nolūkā aktīvi sadarboties valstu statistikas aģentūrām; |
| --- | --- |

9.

atzīst nepieciešamību Komisijai, balstoties uz atbilstīgiem statistikas līdzekļiem, turpmāk analizēt cenu atšķirību iemeslus ES, lai nodrošinātu cenu lielāku pārredzamību un salīdzināmību patērētājiem, neskarot Eiropas un valstu fiskālos un darba tirgus noteikumus un tādējādi veicinot pārdomātas izvēles iespējas un lielāku uzticēšanos pārrobežu tirdzniecībai; atzīst nepieciešamību šajā nolūkā aktīvi sadarboties valstu statistikas aģentūrām;

| 10. | prasa dalībvalstīm pilnībā un pareizi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus, jo īpaši Preču paketi, Pakalpojumu direktīvu, Novēlotu maksājumu direktīvu, Elektroniskās komercijas direktīvu, Mazās uzņēmējdarbības aktu un Negodīgas komercprakses direktīvu; prasa dalībvalstīm arī novērst pārklāšanos un samazināt administratīvus un regulatīvus šķēršļus, kas var ierobežot izaugsmi un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

10.

prasa dalībvalstīm pilnībā un pareizi īstenot iekšējā tirgus noteikumus un tiesību aktus, jo īpaši Preču paketi, Pakalpojumu direktīvu, Novēlotu maksājumu direktīvu, Elektroniskās komercijas direktīvu, Mazās uzņēmējdarbības aktu un Negodīgas komercprakses direktīvu; prasa dalībvalstīm arī novērst pārklāšanos un samazināt administratīvus un regulatīvus šķēršļus, kas var ierobežot izaugsmi un darba vietu radīšanu;

| 11. | prasa Komisijai ciešāk uzraudzīt dalībvalstis, lai mazinātu transponēšanas nepilnības un nodrošinātu preču un pakalpojumu efektīvu savstarpējo atzīšanu; prasa Komisijai nodrošināt arī pašreizējo noteikumu vienkāršošanu; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai ciešāk uzraudzīt dalībvalstis, lai mazinātu transponēšanas nepilnības un nodrošinātu preču un pakalpojumu efektīvu savstarpējo atzīšanu; prasa Komisijai nodrošināt arī pašreizējo noteikumu vienkāršošanu;

| 12. | norāda uz Eiropas neatkarīgo mazumtirgotāju problēmām un uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā daudz pamatīgāk būtu jābalstās uz pierādījumiem, un īpaši vajadzētu atbilstīgi pārbaudīt un izprast tiesību aktu ietekmi uz mazajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

norāda uz Eiropas neatkarīgo mazumtirgotāju problēmām un uzskata, ka tiesību aktiem mazumtirdzniecības jomā daudz pamatīgāk būtu jābalstās uz pierādījumiem, un īpaši vajadzētu atbilstīgi pārbaudīt un izprast tiesību aktu ietekmi uz mazajiem uzņēmumiem;

| 13. | mudina uzņēmēju federācijas un patērētāju apvienības ar Komisijas atbalstu nodrošināt vairāk informācijas, mācību un juridisko konsultāciju ieinteresētajām personām par viņu tiesībām un viņu rīcībā esošajiem problēmu risināšanas instrumentiem, piemēram, SOLVIT, un atbalstīt savstarpēju paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

13.

mudina uzņēmēju federācijas un patērētāju apvienības ar Komisijas atbalstu nodrošināt vairāk informācijas, mācību un juridisko konsultāciju ieinteresētajām personām par viņu tiesībām un viņu rīcībā esošajiem problēmu risināšanas instrumentiem, piemēram, SOLVIT, un atbalstīt savstarpēju paraugprakses apmaiņu;

| 14. | uzsver, ka sadrumstalota maksājumu sistēma ir šķērslis tirdzniecībai; aicina Komisiju uzlabot SEPA sistēmu, lai izveidotu pamata maksājumu pakalpojumus, kas pieejami visām kartēm, sekmētu maksāšanas līdzekļu konkurenci, novēršot piekļuves šķēršļus, palielinātu darījumu izmaksu pārredzamību un atceltu nepamatotu savstarpējās apmaiņas maksu; aicina Komisiju arī nodrošināt ātrākus banku pārskaitījumus ES; turklāt norāda, ka SEPA sistēma var būt lietderīgs ēnu ekonomikas izskaušanas līdzeklis; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka sadrumstalota maksājumu sistēma ir šķērslis tirdzniecībai; aicina Komisiju uzlabot SEPA sistēmu, lai izveidotu pamata maksājumu pakalpojumus, kas pieejami visām kartēm, sekmētu maksāšanas līdzekļu konkurenci, novēršot piekļuves šķēršļus, palielinātu darījumu izmaksu pārredzamību un atceltu nepamatotu savstarpējās apmaiņas maksu; aicina Komisiju arī nodrošināt ātrākus banku pārskaitījumus ES; turklāt norāda, ka SEPA sistēma var būt lietderīgs ēnu ekonomikas izskaušanas līdzeklis;

Tirgus atvēršana uzņēmumiem un patērētājiem

| 15. | vērš uzmanību uz pilsoniskās sabiedrības un MVU pārstāvju paustajām bažām par tirdzniecības centru skaita palielināšanos un vietējo veikalu un tirgu skaita samazināšanos attālos reģionos un mazpilsētu centros; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz pilsoniskās sabiedrības un MVU pārstāvju paustajām bažām par tirdzniecības centru skaita palielināšanos un vietējo veikalu un tirgu skaita samazināšanos attālos reģionos un mazpilsētu centros;

| 16. | uzsver, ka, plānojot mazumtirdzniecību, vajadzētu nodrošināt visiem uzņēmumiem strukturālus pamatnosacījumus, kas veicinātu konkurenci, palielinātu patērēju izvēles brīvību un ļautu piekļūt precēm un pakalpojumiem, jo īpaši mazāk pieejamos un reti apdzīvotos reģionos vai kad patērētāju pārvietošanās spējas ir ierobežotas; turklāt noteikti uzskata, ka vietējiem veikaliem un tirgiem ir sociāla, kultūras un vides ietekme lauku un pilsētu atveseļošanā; tādēļ prasa dalībvalstīm veicināt ilgtspējīgas vietējās kopienas, stiprinot jauninājumus un MVU izaugsmi; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, plānojot mazumtirdzniecību, vajadzētu nodrošināt visiem uzņēmumiem strukturālus pamatnosacījumus, kas veicinātu konkurenci, palielinātu patērēju izvēles brīvību un ļautu piekļūt precēm un pakalpojumiem, jo īpaši mazāk pieejamos un reti apdzīvotos reģionos vai kad patērētāju pārvietošanās spējas ir ierobežotas; turklāt noteikti uzskata, ka vietējiem veikaliem un tirgiem ir sociāla, kultūras un vides ietekme lauku un pilsētu atveseļošanā; tādēļ prasa dalībvalstīm veicināt ilgtspējīgas vietējās kopienas, stiprinot jauninājumus un MVU izaugsmi;

| 17. | uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas balsts un ka tādēļ tiem ir īpaša nozīme gan darba vietu radīšanā, jo īpaši laukos, gan arī ES vietējo kopienu mazumtirdzniecības nozares jauninājumu attīstības un izaugsmes paātrināšanā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas balsts un ka tādēļ tiem ir īpaša nozīme gan darba vietu radīšanā, jo īpaši laukos, gan arī ES vietējo kopienu mazumtirdzniecības nozares jauninājumu attīstības un izaugsmes paātrināšanā;

| 18. | uzskata, ka pieejamības jautājums ir jārisina, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka pieejamības jautājums ir jārisina, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu;

| 19. | atzīst, ka dalībvalstis atbild par veikalu izvietošanas stratēģiju un ka ilgtspējība, mobilitāte, reģionālā plānošana un būtiska konsolidācija ir galvenie faktori, kas jāņem vērā, pieņemot lēmumus par jaunu veikalu atrašanās vietu piemērotību; |
| --- | --- |

19.

atzīst, ka dalībvalstis atbild par veikalu izvietošanas stratēģiju un ka ilgtspējība, mobilitāte, reģionālā plānošana un būtiska konsolidācija ir galvenie faktori, kas jāņem vērā, pieņemot lēmumus par jaunu veikalu atrašanās vietu piemērotību;

| 20. | uzskata, ka, stimulējot ēku atjaunošanu pilsētās, tostarp izmantojot struktūrfondus, būtu iespējams samazināt īres maksu (publiskā un privātā partnerība) un atvieglot uzņēmumu, jo īpaši vietējo uzņēmumu, atgriešanos, tādējādi palīdzot veicināt ekonomisko un sociālo attīstību; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka, stimulējot ēku atjaunošanu pilsētās, tostarp izmantojot struktūrfondus, būtu iespējams samazināt īres maksu (publiskā un privātā partnerība) un atvieglot uzņēmumu, jo īpaši vietējo uzņēmumu, atgriešanos, tādējādi palīdzot veicināt ekonomisko un sociālo attīstību;

| 21. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt pētījumu par tirdzniecības centru un iepirkšanās galeriju izveidošanas ietekmi darba tirgū attiecībā uz MVU darbību un patērētājiem, kā arī par šādas rīcības iespējamām sekām; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt pētījumu par tirdzniecības centru un iepirkšanās galeriju izveidošanas ietekmi darba tirgū attiecībā uz MVU darbību un patērētājiem, kā arī par šādas rīcības iespējamām sekām;

| 22. | ar satraukumu norāda uz sabiedriskās vietās strādājošo ceļojošo ielu tirgotāju paustajām bažām par iespēju, ka Direktīvu 2006/123/EK dalībvalstīs varētu īstenot, paplašinot jēdziena „dabas resurss” piemērošanu arī attiecībā uz valsts zemes īpašumiem, tādējādi ierobežojot atļauju laiku tirdzniecībai sabiedriskās vietās; šāda rīcība ārkārtīgi negatīvi ietekmētu nodarbinātību, patērētāju izvēles brīvību un tradicionālo ielu tirgu pastāvēšanu; |
| --- | --- |

22.

ar satraukumu norāda uz sabiedriskās vietās strādājošo ceļojošo ielu tirgotāju paustajām bažām par iespēju, ka Direktīvu 2006/123/EK dalībvalstīs varētu īstenot, paplašinot jēdziena „dabas resurss” piemērošanu arī attiecībā uz valsts zemes īpašumiem, tādējādi ierobežojot atļauju laiku tirdzniecībai sabiedriskās vietās; šāda rīcība ārkārtīgi negatīvi ietekmētu nodarbinātību, patērētāju izvēles brīvību un tradicionālo ielu tirgu pastāvēšanu;

| 23. | uzsver, ka elektroniskā komercija ir būtisks papildinājums tradicionālajai tirdzniecībai un ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai pilnībā attīstītu tās potenciālu, tostarp, uzlabojot piekļuvi internetam Eiropas Savienības attālākajos apgabalos; aicina Komisiju gaidāmajā paziņojumā par elektronisko komerciju iekļaut pasākumus, ar kuriem uzlabo uzticību, jo īpaši atvieglojot domēnu pārrobežu reģistrāciju, uzlabojot maksājumu drošību tiešsaistē un vienkāršojot pārrobežu parādu atgūšanu, kā arī sniedzot labāku informāciju par patērētāju tiesībām, jo īpaši attiecībā uz līgumu atcelšanu un apelācijas iespējām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka elektroniskā komercija ir būtisks papildinājums tradicionālajai tirdzniecībai un ka ir jāveic atbilstīgi pasākumi, lai pilnībā attīstītu tās potenciālu, tostarp, uzlabojot piekļuvi internetam Eiropas Savienības attālākajos apgabalos; aicina Komisiju gaidāmajā paziņojumā par elektronisko komerciju iekļaut pasākumus, ar kuriem uzlabo uzticību, jo īpaši atvieglojot domēnu pārrobežu reģistrāciju, uzlabojot maksājumu drošību tiešsaistē un vienkāršojot pārrobežu parādu atgūšanu, kā arī sniedzot labāku informāciju par patērētāju tiesībām, jo īpaši attiecībā uz līgumu atcelšanu un apelācijas iespējām;

| 24. | pauž nožēlu par daudzajiem šķēršļiem, ar ko saskaras mazumtirgotāji, īstenojot brīvību veikt uzņēmējdarbību visā ES; pauž bažas par noteiktiem valstu tiesību aktiem tirdzniecības un nodokļu jomā, kuri faktiski diskriminē ārvalstu mazumtirgotājus; |
| --- | --- |

24.

pauž nožēlu par daudzajiem šķēršļiem, ar ko saskaras mazumtirgotāji, īstenojot brīvību veikt uzņēmējdarbību visā ES; pauž bažas par noteiktiem valstu tiesību aktiem tirdzniecības un nodokļu jomā, kuri faktiski diskriminē ārvalstu mazumtirgotājus;

| 25. | aicina Komisiju rīkoties stingrāk pret visām tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj iekšējā tirgus principus, paātrināt pienākumu neizpildes procedūras, izmantojot paātrināto procedūru, un reizi gadā ziņot Eiropas Parlamentam par izskatītajām lietām mazumtirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju rīkoties stingrāk pret visām tām dalībvalstīm, kuras pārkāpj iekšējā tirgus principus, paātrināt pienākumu neizpildes procedūras, izmantojot paātrināto procedūru, un reizi gadā ziņot Eiropas Parlamentam par izskatītajām lietām mazumtirdzniecības jomā;

Līgumslēgšanas prakses un komercprakses uzlabošana uzņēmumu savstarpējās attiecībās

| 26. | atgādina, ka brīva un godīga konkurence, brīvība slēgt līgumus un pareiza attiecīgo tiesību aktu prasību īstenošana ir īpaši svarīga, lai mazumtirdzniecības tirgus darbotos pareizi; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka brīva un godīga konkurence, brīvība slēgt līgumus un pareiza attiecīgo tiesību aktu prasību īstenošana ir īpaši svarīga, lai mazumtirdzniecības tirgus darbotos pareizi;

| 27. | atzīst, ka uzņēmumiem ir dažāda ietekme tirgū, ka tiem ir jārīkojas ekonomiski pamatotā veidā un ka ES ir vajadzīgi uzņēmumi ar līderpozīcijām ekonomikā, lai varētu konkurēt pasaulē; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka uzņēmumiem ir dažāda ietekme tirgū, ka tiem ir jārīkojas ekonomiski pamatotā veidā un ka ES ir vajadzīgi uzņēmumi ar līderpozīcijām ekonomikā, lai varētu konkurēt pasaulē;

| 28. | tomēr uzsver, ka pastāv plaši izplatītās bažas par lielāku tirgus dalībnieku dominējošo pozīciju tirgū, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie bieži uzspiež negodīgus noteikumus vājākiem piegādātājiem un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, ar selektīvu izplatīšanu, ģeogrāfisku segmentāciju, cenu kontrolēšanu, preču izņemšanu no sortimenta bez brīdinājuma un citām ierobežojošām praksēm, tādējādi kropļojot konkurenci; uzsver, ka šādas prakses skar visu mazumtirdzniecības piegādes ķēdi; nosoda prakses, ar kurām ļaunprātīgi izmanto tirgus dalībnieku nevienlīdzīgo ietekmi un ietekmē patiesu brīvību slēgt līgumus; uzsver, ka visu dalībnieku, jo īpaši MVU, informēšana par līgumslēgšanas tiesībām varētu palīdzēt novērst šāda veidu prakses; |
| --- | --- |

28.

tomēr uzsver, ka pastāv plaši izplatītās bažas par lielāku tirgus dalībnieku dominējošo pozīciju tirgū, par kuriem tiek uzskatīts, ka tie bieži uzspiež negodīgus noteikumus vājākiem piegādātājiem un mazumtirdzniecības uzņēmumiem, piemēram, ar selektīvu izplatīšanu, ģeogrāfisku segmentāciju, cenu kontrolēšanu, preču izņemšanu no sortimenta bez brīdinājuma un citām ierobežojošām praksēm, tādējādi kropļojot konkurenci; uzsver, ka šādas prakses skar visu mazumtirdzniecības piegādes ķēdi; nosoda prakses, ar kurām ļaunprātīgi izmanto tirgus dalībnieku nevienlīdzīgo ietekmi un ietekmē patiesu brīvību slēgt līgumus; uzsver, ka visu dalībnieku, jo īpaši MVU, informēšana par līgumslēgšanas tiesībām varētu palīdzēt novērst šāda veidu prakses;

| 29. | atzīst, ka komercpilnvarojums ir laba neatkarīgo mazumtirdzniecības uzņēmumu izdzīvošanas formula spēcīgas konkurences apstākļos; ar bažām norāda, ka mazumtirdzniecības uzņēmumu komercpilnvarojuma līgumi kļūst aizvien stingrāki; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka komercpilnvarojums ir laba neatkarīgo mazumtirdzniecības uzņēmumu izdzīvošanas formula spēcīgas konkurences apstākļos; ar bažām norāda, ka mazumtirdzniecības uzņēmumu komercpilnvarojuma līgumi kļūst aizvien stingrāki;

| 30. | uzsver, ka privātais marķējums būtu jāizstrādā tā, lai tiktu uzlabota patērētāju izvēle, jo īpaši pārredzamības, informācijas kvalitātes un dažādības ziņā, un MVU tiktu nodrošinātas konkrētas jauninājumu attīstības un paplašināšanās iespējas; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka privātais marķējums būtu jāizstrādā tā, lai tiktu uzlabota patērētāju izvēle, jo īpaši pārredzamības, informācijas kvalitātes un dažādības ziņā, un MVU tiktu nodrošinātas konkrētas jauninājumu attīstības un paplašināšanās iespējas;

| 31. | uzskata, ka „parazītiskā kopēšana”, ko cita starpā var izraisīt mazumtirgotāja dubultā loma vienlaicīgi kā zīmolu ražotāju klientam un konkurentam, ir nepieņemama prakse, kas būtu nekavējoties jānovērš; atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic analīzi, lai turpmāk noskaidrotu ES 27 dalībvalstu tiesisko regulējumu un praksi attiecībā uz komercnoslēpumu un „parazītisko kopēšanu”; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka „parazītiskā kopēšana”, ko cita starpā var izraisīt mazumtirgotāja dubultā loma vienlaicīgi kā zīmolu ražotāju klientam un konkurentam, ir nepieņemama prakse, kas būtu nekavējoties jānovērš; atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic analīzi, lai turpmāk noskaidrotu ES 27 dalībvalstu tiesisko regulējumu un praksi attiecībā uz komercnoslēpumu un „parazītisko kopēšanu”;

| 32. | atzīst nepieciešamību pēc līdzsvarotākām attiecībām un lielākas pārredzamības mazumtirdzniecības piegādes ķēdē; uzsver nepieciešamību atteikties no konfrontācijas un virzīties uz dialogu, kas balstīts uz faktiem, lai atjaunotu uzticību un veicinātu godīgākas sarunas un līdzvērtīgus spēles noteikumus visiem, tādējādi ļaujot visiem piegādes ķēžu ekonomikas dalībniekiem gūt labumu no savu produktu pievienotās vērtības un pilnībā baudīt vienotā tirgus priekšrocības; |
| --- | --- |

32.

atzīst nepieciešamību pēc līdzsvarotākām attiecībām un lielākas pārredzamības mazumtirdzniecības piegādes ķēdē; uzsver nepieciešamību atteikties no konfrontācijas un virzīties uz dialogu, kas balstīts uz faktiem, lai atjaunotu uzticību un veicinātu godīgākas sarunas un līdzvērtīgus spēles noteikumus visiem, tādējādi ļaujot visiem piegādes ķēžu ekonomikas dalībniekiem gūt labumu no savu produktu pievienotās vērtības un pilnībā baudīt vienotā tirgus priekšrocības;

| 33. | prasa Komisijai un dalībvalstīm pilnībā un saskaņoti piemērot konkurences tiesību aktus un, ja iespējams, valsts līmenī piemērot tiesību aktus negodīgas konkurences un antimonopola jomā; |
| --- | --- |

33.

prasa Komisijai un dalībvalstīm pilnībā un saskaņoti piemērot konkurences tiesību aktus un, ja iespējams, valsts līmenī piemērot tiesību aktus negodīgas konkurences un antimonopola jomā;

| 34. | uzsver, ka, lai nodrošinātu pareizu konkurences noteikumu īstenošanu un novērstu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, vispirms ir svarīgi nostiprināt vietējās konkurences uzraudzības iestādes un nodrošināt pastāvīgu un nepārtrauktu šo iestāžu saziņu un sadarbību ar Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātu; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka, lai nodrošinātu pareizu konkurences noteikumu īstenošanu un novērstu dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, vispirms ir svarīgi nostiprināt vietējās konkurences uzraudzības iestādes un nodrošināt pastāvīgu un nepārtrauktu šo iestāžu saziņu un sadarbību ar Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātu;

| 35. | atbalsta Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes labāku darbību ekspertu grupas labi paveikto darbu uzņēmumu savstarpējo līgumu slēgšanas prakses jautājumos, jo īpaši nolūkā noteikt, klasificēt un novērtēt to, kas skaidri norāda uz negodīgu tirdzniecības praksi, balstoties uz datiem un konkrētiem piemēriem; aicina noteiktāk atbalstīt pušu dialoga iniciatīvas par šo jautājumu; pauž bažas par to, ka Eiropas Parlaments nav oficiāli iesaistīts Platformas un Augsta līmeņa foruma darbā; uzskata, ka Parlamentam būtu nekavējoties jārisina šis jautājums un aktīvi jāpiedalās minētā foruma darbā; |
| --- | --- |

35.

atbalsta Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes labāku darbību ekspertu grupas labi paveikto darbu uzņēmumu savstarpējo līgumu slēgšanas prakses jautājumos, jo īpaši nolūkā noteikt, klasificēt un novērtēt to, kas skaidri norāda uz negodīgu tirdzniecības praksi, balstoties uz datiem un konkrētiem piemēriem; aicina noteiktāk atbalstīt pušu dialoga iniciatīvas par šo jautājumu; pauž bažas par to, ka Eiropas Parlaments nav oficiāli iesaistīts Platformas un Augsta līmeņa foruma darbā; uzskata, ka Parlamentam būtu nekavējoties jārisina šis jautājums un aktīvi jāpiedalās minētā foruma darbā;

| 36. | atbalsta ieinteresēto pušu pausto viedokli, ka ir nepieciešams pieņemt plašāku un horizontālu pieeju, paplašinot darbības jomu ārpus lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības; prasa Komisijai un uzņēmēju federācijām, balstoties uz ekspertu grupas pašlaik veikto darbu, izpētīt iespējas izveidot jaunu, atvērtu forumu, kurā uzsvars tiktu likts uz mazumtirdzniecību kopumā; |
| --- | --- |

36.

atbalsta ieinteresēto pušu pausto viedokli, ka ir nepieciešams pieņemt plašāku un horizontālu pieeju, paplašinot darbības jomu ārpus lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības; prasa Komisijai un uzņēmēju federācijām, balstoties uz ekspertu grupas pašlaik veikto darbu, izpētīt iespējas izveidot jaunu, atvērtu forumu, kurā uzsvars tiktu likts uz mazumtirdzniecību kopumā;

| 37. | tajā pašā laikā stingri atbalsta mazumtirgotāju un piegādātāju federāciju pašlaik veikto intensīvo darbu, lai izveidotu neformālu dialogu un regulāras apspriešanās mehānismus konkurences tiesību jomā; atzinīgi vērtē to brīvprātīgo iniciatīvu vienoties par deklarāciju attiecībā uz kopējiem labu tirdzniecības prakšu principiem visā mazumtirdzniecības piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

37.

tajā pašā laikā stingri atbalsta mazumtirgotāju un piegādātāju federāciju pašlaik veikto intensīvo darbu, lai izveidotu neformālu dialogu un regulāras apspriešanās mehānismus konkurences tiesību jomā; atzinīgi vērtē to brīvprātīgo iniciatīvu vienoties par deklarāciju attiecībā uz kopējiem labu tirdzniecības prakšu principiem visā mazumtirdzniecības piegādes ķēdē;

| 38. | atzinīgi vērtē arī Komisijas Eiropas pārtikas produktu cenu uzraudzības instrumentu, kā arī līdzīgas dalībvalstu iniciatīvas, lai, veicot visas pārtikas apgādes ķēdes nozaru izmaksu, procesu, pievienotās vērtības, apjomu, cenu un rezervju analīzi, nodrošinātu taisnīgus ienākumus visā pārtikas apgādes ķēdē; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē arī Komisijas Eiropas pārtikas produktu cenu uzraudzības instrumentu, kā arī līdzīgas dalībvalstu iniciatīvas, lai, veicot visas pārtikas apgādes ķēdes nozaru izmaksu, procesu, pievienotās vērtības, apjomu, cenu un rezervju analīzi, nodrošinātu taisnīgus ienākumus visā pārtikas apgādes ķēdē;

| 39. | ar bažām norāda, ka ekonomiskās atkarības un baiļu zaudēt uzņēmējdarbību dēļ sevišķi MVU pilnībā neizmanto pašreizējos juridiskos instrumentus, lai aizstāvētu savas tiesības; prasa Komisijai, dalībvalstīm un uzņēmēju federācijām noteikt veidus, kā atjaunot uzticību un atvieglot piekļuvi tiesu sistēmām, tostarp iespēju iesniegt anonīmas sūdzības un šai jomai nodrošināt ES tiesībsargu; turklāt ir pārliecināts, ka ir svarīgi turpināt konceptuālas sistēmas izstrādi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un horizontālas uzņēmumu savstarpējās attiecības, tādējādi panākot virzību uz vienādu noteikumu izveidošanu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

39.

ar bažām norāda, ka ekonomiskās atkarības un baiļu zaudēt uzņēmējdarbību dēļ sevišķi MVU pilnībā neizmanto pašreizējos juridiskos instrumentus, lai aizstāvētu savas tiesības; prasa Komisijai, dalībvalstīm un uzņēmēju federācijām noteikt veidus, kā atjaunot uzticību un atvieglot piekļuvi tiesu sistēmām, tostarp iespēju iesniegt anonīmas sūdzības un šai jomai nodrošināt ES tiesībsargu; turklāt ir pārliecināts, ka ir svarīgi turpināt konceptuālas sistēmas izstrādi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un horizontālas uzņēmumu savstarpējās attiecības, tādējādi panākot virzību uz vienādu noteikumu izveidošanu uzņēmumiem;

| 40. | prasa Komisijai līdz 2011. gada beigām publicēt paziņojumu, uzskaitot valstu tiesību aktus un līdzekļus, ar kuriem risināt komercprakses un līgumattiecību jautājumus, un rūpīgi novērtēt, vai šie noteikumi tiek pienācīgi īstenoti un vai ir vajadzīga turpmāka rīcība; |
| --- | --- |

40.

prasa Komisijai līdz 2011. gada beigām publicēt paziņojumu, uzskaitot valstu tiesību aktus un līdzekļus, ar kuriem risināt komercprakses un līgumattiecību jautājumus, un rūpīgi novērtēt, vai šie noteikumi tiek pienācīgi īstenoti un vai ir vajadzīga turpmāka rīcība;

| 41. | uzskata, ka būtu jāizpēta alternatīvu un neformālu strīdu risināšanas un atlīdzinājuma mehānismu izveides iespējas un jānovērtē to efektivitāte, jo tie varētu būt līdzeklis, lai atrisinātu mazumtirgotāju strīdus; aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām ierosināt alternatīvus strīdu risināšanas pasākumus, lai nostiprinātu uzņēmumu un patērētāju uzticēšanos; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka būtu jāizpēta alternatīvu un neformālu strīdu risināšanas un atlīdzinājuma mehānismu izveides iespējas un jānovērtē to efektivitāte, jo tie varētu būt līdzeklis, lai atrisinātu mazumtirgotāju strīdus; aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām ierosināt alternatīvus strīdu risināšanas pasākumus, lai nostiprinātu uzņēmumu un patērētāju uzticēšanos;

| 42. | prasa Komisijai un operatoriem mazumtirdzniecības piegādes ķēdē katru gadu ziņot Parlamentam par gūtajiem panākumiem saistībā ar pašreizējām platformām un neformāla dialoga mehānismiem; ierosina apspriest rezultātus ikgadējās mazumtirdzniecības tirgus apaļā galda sarunās, ko rīko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja; |
| --- | --- |

42.

prasa Komisijai un operatoriem mazumtirdzniecības piegādes ķēdē katru gadu ziņot Parlamentam par gūtajiem panākumiem saistībā ar pašreizējām platformām un neformāla dialoga mehānismiem; ierosina apspriest rezultātus ikgadējās mazumtirdzniecības tirgus apaļā galda sarunās, ko rīko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja;

Efektivitātes palielināšana un ilgtspējīgs patēriņš – novatoriskas prakses

| 43. | uzsver mazumtirdzniecības nozares atbildību attiecībā uz ilgtspējību; atzinīgi vērtē to, ka mazumtirgotāji un piegādātāji ir priekšgalā ekoloģiski atbildīgas rīcības jomā, jo īpaši attiecībā uz atkritumiem, enerģijas patēriņu, transportu un CO2 samazināšanu; atbalsta saistības, ko tie jau ir uzņēmušies attiecībā uz ilgtspējīgu patēriņu, tomēr uzskata, ka šie pūliņi jāturpina; uzskata, ka korporatīvajā atbildībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem un vides jautājumiem; |
| --- | --- |

43.

uzsver mazumtirdzniecības nozares atbildību attiecībā uz ilgtspējību; atzinīgi vērtē to, ka mazumtirgotāji un piegādātāji ir priekšgalā ekoloģiski atbildīgas rīcības jomā, jo īpaši attiecībā uz atkritumiem, enerģijas patēriņu, transportu un CO2 samazināšanu; atbalsta saistības, ko tie jau ir uzņēmušies attiecībā uz ilgtspējīgu patēriņu, tomēr uzskata, ka šie pūliņi jāturpina; uzskata, ka korporatīvajā atbildībā lielāka uzmanība būtu jāpievērš sociālajiem un vides jautājumiem;

| 44. | uzsver, ka mazumtirgotāji un piegādātāji veicina jauninājumu izstrādi, pētniecību un attīstību; uzsver, ka visai nozarei jāturpina palielināt ieguldījumu apjoms inovatīvās tehnoloģijās un praksēs, lai turpmāk uzlabotu konkurētspēju visā piegādes ķēdē, aptverot apgādi un transportu, energoefektivitāti, iepakošanu, atkritumu apglabāšanu un produktu otrreizējo pārstrādi, un apmainīties ar paraugpraksēm; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka mazumtirgotāji un piegādātāji veicina jauninājumu izstrādi, pētniecību un attīstību; uzsver, ka visai nozarei jāturpina palielināt ieguldījumu apjoms inovatīvās tehnoloģijās un praksēs, lai turpmāk uzlabotu konkurētspēju visā piegādes ķēdē, aptverot apgādi un transportu, energoefektivitāti, iepakošanu, atkritumu apglabāšanu un produktu otrreizējo pārstrādi, un apmainīties ar paraugpraksēm;

| 45. | aicina Komisiju izstrādāt kopēju novērtēšanas un marķēšanas sistēmu, kā norādīts rezolūcijā par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei, balstoties uz visu produkta dzīves ciklu, lai jo īpaši vienkāršotu, saskaņotu un pārvarētu uzņēmumiem un patērētājiem fragmentācijas dēļ radītās izmaksas; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju izstrādāt kopēju novērtēšanas un marķēšanas sistēmu, kā norādīts rezolūcijā par vienoto tirgu uzņēmumiem un izaugsmei, balstoties uz visu produkta dzīves ciklu, lai jo īpaši vienkāršotu, saskaņotu un pārvarētu uzņēmumiem un patērētājiem fragmentācijas dēļ radītās izmaksas;

| 46. | aicina ieinteresētās puses pieņemt turpmākas iniciatīvas, lai apkarotu pārtikas atkritumu radīšanu; |
| --- | --- |

46.

aicina ieinteresētās puses pieņemt turpmākas iniciatīvas, lai apkarotu pārtikas atkritumu radīšanu;

| 47. | atzinīgi vērtē EuroCommerce un UNI-Europa kopīgo vienošanos, kas apliecina, ka sociālais dialogs veiksmīgi darbojas tirdzniecībā; atzīst, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu patērētāju informētību par mazumtirgotāju sociālo atbildību, saskaņotu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās ar cilvēkkapitālu, proti, uzlabojot prasmes, un apkarotu ēnu ekonomiku; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē EuroCommerce un UNI-Europa kopīgo vienošanos, kas apliecina, ka sociālais dialogs veiksmīgi darbojas tirdzniecībā; atzīst, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu patērētāju informētību par mazumtirgotāju sociālo atbildību, saskaņotu ieguldījumus jaunās tehnoloģijās ar cilvēkkapitālu, proti, uzlabojot prasmes, un apkarotu ēnu ekonomiku;

| 48. | atgādina pašreizējo sociālo un darba tiesību aktu pareizas īstenošanas nozīmi; pauž nožēlu par to, ka šajā nozarē ir pārāk augsts nedeklarēta darba līmenis, kura dēļ notiek būtiska izvairīšanās no nodokļiem un nav iespējams nodrošināt vienādus noteikumus visiem tirgotājiem iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

48.

atgādina pašreizējo sociālo un darba tiesību aktu pareizas īstenošanas nozīmi; pauž nožēlu par to, ka šajā nozarē ir pārāk augsts nedeklarēta darba līmenis, kura dēļ notiek būtiska izvairīšanās no nodokļiem un nav iespējams nodrošināt vienādus noteikumus visiem tirgotājiem iekšējā tirgū;

| 49. | uzsver, ka darba apstākļu uzlabošana, ēnu ekonomikas izskaušana un nodarbinātības līmeņa un konkurētspējas saglabāšana, labāk pielāgojot mazumtirdzniecības uzņēmumu vajadzības darba ņēmēju prasmēm, ir viens no šīs nozares galvenajiem uzdevumiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību ieguldīt mācību un kompetences veidošanas jomā, jo tas palīdzēs nozarei ātrāk pielāgoties jaunajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka darba apstākļu uzlabošana, ēnu ekonomikas izskaušana un nodarbinātības līmeņa un konkurētspējas saglabāšana, labāk pielāgojot mazumtirdzniecības uzņēmumu vajadzības darba ņēmēju prasmēm, ir viens no šīs nozares galvenajiem uzdevumiem; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību ieguldīt mācību un kompetences veidošanas jomā, jo tas palīdzēs nozarei ātrāk pielāgoties jaunajām tehnoloģijām;

Turpmākā rīcība

| 50. | prasa Komisijai, apspriežoties ar mazumtirdzniecības nozari, sagatavot visaptverošu Eiropas rīcības plānu mazumtirgotājiem, lai, balstoties uz gūtajiem panākumiem, atrisinot neatrisinātus jautājumus un ņemot vērā ieteikumus nozarēm, izstrādātu stratēģiju; atzinīgi vērtē to, ka Parlaments šo iniciatīvu ir atbalstījis savā rezolūcijā par vienotu tirgu uzņēmumiem un izaugsmei; |
| --- | --- |

50.

prasa Komisijai, apspriežoties ar mazumtirdzniecības nozari, sagatavot visaptverošu Eiropas rīcības plānu mazumtirgotājiem, lai, balstoties uz gūtajiem panākumiem, atrisinot neatrisinātus jautājumus un ņemot vērā ieteikumus nozarēm, izstrādātu stratēģiju; atzinīgi vērtē to, ka Parlaments šo iniciatīvu ir atbalstījis savā rezolūcijā par vienotu tirgu uzņēmumiem un izaugsmei;

| 51. | uzsver, ka rīcības plānā jāņem vērā Komisijas jau izstrādātās iniciatīvas, piemēram, Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes labāku darbību iniciatīvas, iniciatīvas attiecībā uz ilgtspējību un klimata pārmaiņām un Vienotā tirgus aktā minētie attiecīgie priekšlikumi; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka rīcības plānā jāņem vērā Komisijas jau izstrādātās iniciatīvas, piemēram, Augsta līmeņa foruma par pārtikas piegādes ķēdes labāku darbību iniciatīvas, iniciatīvas attiecībā uz ilgtspējību un klimata pārmaiņām un Vienotā tirgus aktā minētie attiecīgie priekšlikumi;

| 52. | ierosina iepazīstināt ar rīcības plānā ierosinātajiem pasākumiem, tostarp ar ieinteresēto personu dialogā gūtajiem panākumiem, un apspriest tos pirmajā apaļā galda sanāksmē par mazumtirdzniecības tirgu; |
| --- | --- |

52.

ierosina iepazīstināt ar rīcības plānā ierosinātajiem pasākumiem, tostarp ar ieinteresēto personu dialogā gūtajiem panākumiem, un apspriest tos pirmajā apaļā galda sanāksmē par mazumtirdzniecības tirgu;

| 53. | sagaida, ka, turpinot mazumtirdzniecības apgādes ķēdes pirkšanas un pārdošanas procesu pilnveidošanu gan tirgus analīzes, gan produktu pārdošanas un piegādātāju attiecību, loģistikas, krājumu pārvaldības ziņā, kā arī uzlabojot rīcību defektīvu preču gadījumos, patērētāju sūdzību izskatīšanu un patērētāju apkalpošanu, palielināsies mazumtirdzniecības nozares konkurētspēja, samazināsies cenas patērētājiem un uzlabosies pakalpojumu kvalitāte; |
| --- | --- |

53.

sagaida, ka, turpinot mazumtirdzniecības apgādes ķēdes pirkšanas un pārdošanas procesu pilnveidošanu gan tirgus analīzes, gan produktu pārdošanas un piegādātāju attiecību, loģistikas, krājumu pārvaldības ziņā, kā arī uzlabojot rīcību defektīvu preču gadījumos, patērētāju sūdzību izskatīšanu un patērētāju apkalpošanu, palielināsies mazumtirdzniecības nozares konkurētspēja, samazināsies cenas patērētājiem un uzlabosies pakalpojumu kvalitāte;

| 54. | mudina mazumtirgotājus un piegādātājus aktīvi iesaistīties atklātā, konstruktīvā un nepārtrauktā dialogā, lai panāktu pragmatiskus risinājumus; aicina dalībvalstis un ES iestādes aktīvi atbalstīt šo procesu; |
| --- | --- |

54.

mudina mazumtirgotājus un piegādātājus aktīvi iesaistīties atklātā, konstruktīvā un nepārtrauktā dialogā, lai panāktu pragmatiskus risinājumus; aicina dalībvalstis un ES iestādes aktīvi atbalstīt šo procesu;

*

* *

| 55. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

55.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 48, 23.2.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 218, 13.8.2008., 21. lpp.

(3)  OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.

(4)  OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

(5)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0293.

(7)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0144.

(8)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0146.

(9)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0145.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0384.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0320.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0302.

(13)  OV C 161 E, 31.5.2011., 84. lpp.

(14)  OV C 349 E, 22.12.2010., 1. lpp.

(15)  OV C 349 E, 22.12.2010., 25. lpp.

(16)  OV C 349 E, 22.12.2010., 10. lpp.

(17)  OV C 184 E, 6.8.2009., 23. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/17 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/17

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsUngārijas Konstitūcijas pārskatīšana

P7_TA(2011)0315

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Ungārijas Konstitūcijas pārskatīšanu

2013/C 33 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4., 6 un 7. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 49., 56., 114., 167. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), kas attiecas uz cilvēktiesību ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 4., 6 un 7. pantu, Līguma par Eiropas Savienības darbību 49., 56., 114., 167. un 258. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), kas attiecas uz cilvēktiesību ievērošanu, aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā Ungārijas pamatlikumu (turpmāk jaunā konstitūcija), kuru Ungārijas Republikas Nacionālā asambleja pieņēma 2011. gada 18. aprīlī un kurš stāsies spēkā 2012. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ungārijas pamatlikumu (turpmāk jaunā konstitūcija), kuru Ungārijas Republikas Nacionālā asambleja pieņēma 2011. gada 18. aprīlī un kurš stāsies spēkā 2012. gada 1. janvārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas komisijas par demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija) Atzinumu Nr. CDL(2011)016 un Nr. CDL(2011)001 par jauno Ungārijas Konstitūciju un trim juridiskajiem jautājumiem, kas radušies jaunās Ungārijas Konstitūcijas izstrādes procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Eiropas komisijas par demokrātiju caur likuma spēku (Venēcijas komisija) Atzinumu Nr. CDL(2011)016 un Nr. CDL(2011)001 par jauno Ungārijas Konstitūciju un trim juridiskajiem jautājumiem, kas radušies jaunās Ungārijas Konstitūcijas izstrādes procesā,

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. janvārī Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā iesniegto rezolūcijas priekšlikumu Nr. 12490 par nopietniem progresa kavēkļiem tiesiskuma un cilvēktiesību jomā Ungārijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. janvārī Eiropas Padomes Parlamentārajā asamblejā iesniegto rezolūcijas priekšlikumu Nr. 12490 par nopietniem progresa kavēkļiem tiesiskuma un cilvēktiesību jomā Ungārijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Nolēmumu Nr. 30141/04 (Schalk un Kopf pret Austriju) un jo īpaši tās obiter dicta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas Nolēmumu Nr. 30141/04 (Schalk un Kopf pret Austriju) un jo īpaši tās obiter dicta,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentā iesniegtos jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski, par jauno Ungārijas Konstitūciju, kā arī Padomei un Komisijai iesniegtos paziņojumus par pārskatīto Ungārijas Konstitūciju un 2011. gada 8. jūnijā EP notikušās debates, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentā iesniegtos jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski, par jauno Ungārijas Konstitūciju, kā arī Padomei un Komisijai iesniegtos paziņojumus par pārskatīto Ungārijas Konstitūciju un 2011. gada 8. jūnijā EP notikušās debates,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā demokrātija un tiesiskums, kā noteikts LES 2. pantā, un cilvēktiesību un brīvību nepārprotamu ievērošanu, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECHR), un minēto tiesību, brīvību un principu atzīšanu, kuru vēl vairāk demonstrē ES gaidāmā pievienošanās ECHR; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā demokrātija un tiesiskums, kā noteikts LES 2. pantā, un cilvēktiesību un brīvību nepārprotamu ievērošanu, kā paredzēts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību konvencijā (ECHR), un minēto tiesību, brīvību un principu atzīšanu, kuru vēl vairāk demonstrē ES gaidāmā pievienošanās ECHR;

| B. | tā kā Ungārija ir parakstījusi ECHR, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskus juridiskus instrumentus, kuros izvirzīta prasība tai ievērot un īstenot principus attiecībā uz varas dalījumu, institucionālās kontroles un līdzsvara īstenošanu un demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ungārija ir parakstījusi ECHR, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citus starptautiskus juridiskus instrumentus, kuros izvirzīta prasība tai ievērot un īstenot principus attiecībā uz varas dalījumu, institucionālās kontroles un līdzsvara īstenošanu un demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanu;

| C. | tā kā — lai gan jaunas konstitūcijas izstrāde un pieņemšana ietilpst dalībvalstu kompetencē — dalībvalstīm, kandidātvalstīm un ES ir pienākums nodrošināt, ka tās saturs un procedūras atbilst ES vērtībām, Pamattiesību hartai, ECHR un ka pieņemtās konstitūcijas burts un gars nav pretrunā šīm vērtībām un instrumentiem; tā kā tam ir skaidrs apliecinājums, jo vairākām pašreizējām ES dalībvalstīm bija jāpārstrādā un jāgroza sava konstitūcija, lai varētu pievienoties ES, vai arī konstitūcija bija jāpielāgo attiecīgā ES līguma prasībām, jo īpaši pēc Komisijas pieprasījuma; |
| --- | --- |

C.

tā kā — lai gan jaunas konstitūcijas izstrāde un pieņemšana ietilpst dalībvalstu kompetencē — dalībvalstīm, kandidātvalstīm un ES ir pienākums nodrošināt, ka tās saturs un procedūras atbilst ES vērtībām, Pamattiesību hartai, ECHR un ka pieņemtās konstitūcijas burts un gars nav pretrunā šīm vērtībām un instrumentiem; tā kā tam ir skaidrs apliecinājums, jo vairākām pašreizējām ES dalībvalstīm bija jāpārstrādā un jāgroza sava konstitūcija, lai varētu pievienoties ES, vai arī konstitūcija bija jāpielāgo attiecīgā ES līguma prasībām, jo īpaši pēc Komisijas pieprasījuma;

| D. | tā kā konstitūcijas sagatavošanā trūka pārredzamības un jaunās konstitūcijas izstrāde un pieņemšana notika īpaši īsā termiņā, un tāpēc nebija pietiekami daudz laika, lai rīkotu pārdomātas un nozīmīgas publiskas debates par teksta projektu; un tā kā sekmīgai un leģitīmai konstitūcijai vajadzētu pamatoties uz iespējami lielāko vienprātību; |
| --- | --- |

D.

tā kā konstitūcijas sagatavošanā trūka pārredzamības un jaunās konstitūcijas izstrāde un pieņemšana notika īpaši īsā termiņā, un tāpēc nebija pietiekami daudz laika, lai rīkotu pārdomātas un nozīmīgas publiskas debates par teksta projektu; un tā kā sekmīgai un leģitīmai konstitūcijai vajadzētu pamatoties uz iespējami lielāko vienprātību;

| E. | tā kā konstitūciju plaši kritizēja dalībvalsts, Eiropas un starptautiskās NVO un organizācijas, Venēcijas komisija un dalībvalstu valdību pārstāvji un tā kā to pieņēma vienīgi ar valdošo partiju deputātu balsojumu, un tāpēc nebija panākta politiskā un sociālā vienprātība; |
| --- | --- |

E.

tā kā konstitūciju plaši kritizēja dalībvalsts, Eiropas un starptautiskās NVO un organizācijas, Venēcijas komisija un dalībvalstu valdību pārstāvji un tā kā to pieņēma vienīgi ar valdošo partiju deputātu balsojumu, un tāpēc nebija panākta politiskā un sociālā vienprātība;

| F. | tā kā Eiropas Parlaments ir vienisprātis ar Venēcijas komisiju, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, atklātību, iesaistīšanos pieņemšanas procedūrā un tās termiņu, kā arī saistībā ar kontroles un līdzsvara sistēmas vājināšanos, jo īpaši noteikumiem, kas attiecas uz Konstitucionālo tiesu, tiesām un tiesnešiem un kas varētu radīt Ungārijas tiesu sistēmas neatkarības apdraudējumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments ir vienisprātis ar Venēcijas komisiju, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību, atklātību, iesaistīšanos pieņemšanas procedūrā un tās termiņu, kā arī saistībā ar kontroles un līdzsvara sistēmas vājināšanos, jo īpaši noteikumiem, kas attiecas uz Konstitucionālo tiesu, tiesām un tiesnešiem un kas varētu radīt Ungārijas tiesu sistēmas neatkarības apdraudējumu;

| G. | tā kā jaunajā konstitūcijā Ungārijai nav izdevies nepārprotami deklarēt vairākus principus, kas izriet no tās juridiski saistošajām starptautiskajām saistībām, kuri tai ir jāievēro un jāveicina, piemēram, nāvessoda aizliegums, mūža ieslodzījuma bez iespējas atbrīvot no soda izciešanas pirms termiņa aizliegums, diskriminācijas dzimumorientācijas dēļ aizliegums un pamattiesību apturēšanas vai ierobežošanas atbilstoši īpašai tiesiskai kārtībai aizliegums; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunajā konstitūcijā Ungārijai nav izdevies nepārprotami deklarēt vairākus principus, kas izriet no tās juridiski saistošajām starptautiskajām saistībām, kuri tai ir jāievēro un jāveicina, piemēram, nāvessoda aizliegums, mūža ieslodzījuma bez iespējas atbrīvot no soda izciešanas pirms termiņa aizliegums, diskriminācijas dzimumorientācijas dēļ aizliegums un pamattiesību apturēšanas vai ierobežošanas atbilstoši īpašai tiesiskai kārtībai aizliegums;

| H. | tā kā jaunā konstitūcija, kurā norādītās vērtības un neskaidri formulētie pamatjēdzieni, piemēram, „ģimene” un tiesības uz dzīvību no ieņemšanas brīža, varētu radīt diskriminācijas risku attiecībā uz atsevišķām sabiedrības grupām, proti, etnisko, reliģisko vai seksuālo minoritāšu pārstāvjiem, vienvecāka ģimenēm, cilvēkiem, kuri dzīvo civilās partnerattiecībās, un sievietēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā jaunā konstitūcija, kurā norādītās vērtības un neskaidri formulētie pamatjēdzieni, piemēram, „ģimene” un tiesības uz dzīvību no ieņemšanas brīža, varētu radīt diskriminācijas risku attiecībā uz atsevišķām sabiedrības grupām, proti, etnisko, reliģisko vai seksuālo minoritāšu pārstāvjiem, vienvecāka ģimenēm, cilvēkiem, kuri dzīvo civilās partnerattiecībās, un sievietēm;

| I. | tā kā preambulas neskaidrie formulējumi, jo īpaši tajās daļās, kas attiecas uz Ungārijas valsts saistībām pret ārvalstīs dzīvojošiem etniskajiem ungāriem, varētu radīt juridisku pamatu darbībām, kuras kaimiņvalstis uzskatītu par iejaukšanos viņu iekšējās lietās, un tas varētu izraisīt spriedzi reģionā; |
| --- | --- |

I.

tā kā preambulas neskaidrie formulējumi, jo īpaši tajās daļās, kas attiecas uz Ungārijas valsts saistībām pret ārvalstīs dzīvojošiem etniskajiem ungāriem, varētu radīt juridisku pamatu darbībām, kuras kaimiņvalstis uzskatītu par iejaukšanos viņu iekšējās lietās, un tas varētu izraisīt spriedzi reģionā;

| J. | tā kā jaunajā konstitūcijā noteikts, ka preambulai ir juridisks spēks, un tā kā tam varētu būt juridiska un politiska ietekme, un tas varētu izraisīt juridisku nenoteiktību; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunajā konstitūcijā noteikts, ka preambulai ir juridisks spēks, un tā kā tam varētu būt juridiska un politiska ietekme, un tas varētu izraisīt juridisku nenoteiktību;

| K. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas iestrāde jaunajā konstitūcijā varētu radīt kompetenču pārklāšanos starp Ungārijas un starptautiskajām tiesām, kā norādīts Venēcijas komisijas publicētajā atzinumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas iestrāde jaunajā konstitūcijā varētu radīt kompetenču pārklāšanos starp Ungārijas un starptautiskajām tiesām, kā norādīts Venēcijas komisijas publicētajā atzinumā;

| L. | tā kā jaunajā konstitūcijā paredzēta plaša galveno tiesību aktu izmantošana, kuru pieņemšanā arī nepieciešams divu trešdaļu balsu vairākums un kuri attieksies uz plašu jautājumu loku saistībā ar Ungārijas institucionālo sistēmu, pamattiesību ievērošanu un svarīgiem sabiedrības dzīves jautājumiem; tā kā praktiski tas padara šo aktu pieņemšanu par Ungārijas konstitucionālās procedūras daļu; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunajā konstitūcijā paredzēta plaša galveno tiesību aktu izmantošana, kuru pieņemšanā arī nepieciešams divu trešdaļu balsu vairākums un kuri attieksies uz plašu jautājumu loku saistībā ar Ungārijas institucionālo sistēmu, pamattiesību ievērošanu un svarīgiem sabiedrības dzīves jautājumiem; tā kā praktiski tas padara šo aktu pieņemšanu par Ungārijas konstitucionālās procedūras daļu;

| M. | tā kā saskaņā ar jauno konstitūciju vairākus jautājumus, piemēram, īpašus ģimeņu tiesību un nodokļu un pensijas sistēmu aspektus, kuri parasti attiecas uz valdības kompetenci vai likumdevēja pilnvarām pieņemt pastāvīgos lēmumus, arī regulēs galvenie tiesību akti, un tas nozīmē, ka mazināsies turpmāko vēlēšanu nozīmīgums un radīsies plašāka darbības joma valdībai, kurai ir divu trešdaļu balsu vairākums, lai nostiprinātu savas politiskās prioritātes; tā kā specifisku un detalizētu noteikumu izveides procedūra, izmantojot galvenos tiesību aktus, var tāpēc apdraudēt demokrātijas principu; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar jauno konstitūciju vairākus jautājumus, piemēram, īpašus ģimeņu tiesību un nodokļu un pensijas sistēmu aspektus, kuri parasti attiecas uz valdības kompetenci vai likumdevēja pilnvarām pieņemt pastāvīgos lēmumus, arī regulēs galvenie tiesību akti, un tas nozīmē, ka mazināsies turpmāko vēlēšanu nozīmīgums un radīsies plašāka darbības joma valdībai, kurai ir divu trešdaļu balsu vairākums, lai nostiprinātu savas politiskās prioritātes; tā kā specifisku un detalizētu noteikumu izveides procedūra, izmantojot galvenos tiesību aktus, var tāpēc apdraudēt demokrātijas principu;

| N. | tā kā politikas virzienus kultūras, reliģijas, sociālekonomikas un finanšu jomā nevajadzētu nostiprināt ar galveno tiesību aktu starpniecību, kā to uzsvērusi Venēcijas komisija; |
| --- | --- |

N.

tā kā politikas virzienus kultūras, reliģijas, sociālekonomikas un finanšu jomā nevajadzētu nostiprināt ar galveno tiesību aktu starpniecību, kā to uzsvērusi Venēcijas komisija;

| O. | tā kā Budžeta padomei, kura nav parlamentāra struktūrvienība un kurai ir ierobežota demokrātiskā leģitimitāte, tiks dotas veto tiesības vispārējā budžeta pieņemšanā un tā kā šādā gadījumā valsts vadītājs var Nacionālo asambleju atlaist, tādējādi nopietni ierobežojot demokrātiski ievēlēta likumdevēja darbības jomu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Budžeta padomei, kura nav parlamentāra struktūrvienība un kurai ir ierobežota demokrātiskā leģitimitāte, tiks dotas veto tiesības vispārējā budžeta pieņemšanā un tā kā šādā gadījumā valsts vadītājs var Nacionālo asambleju atlaist, tādējādi nopietni ierobežojot demokrātiski ievēlēta likumdevēja darbības jomu;

| P. | tā kā efektīvā sistēma, kurā darbojās četri parlamentārie komisāri, tiks mainīta, samazinot sastāvu līdz vienam galvenajam ombudam un diviem deputātiem, ar ko nebūtu iespējams panākt tādu pašu tiesību aizsardzības līmeni un kuru pilnvarās nebūs iekļautas iepriekšējā komisāra personas datu un informācijas brīvības jautājumos pilnvaras; tā kā minētā komisāra pilnvaras tiks pārceltas uz iestādi, kuras modus operandi nav precizēts; |
| --- | --- |

P.

tā kā efektīvā sistēma, kurā darbojās četri parlamentārie komisāri, tiks mainīta, samazinot sastāvu līdz vienam galvenajam ombudam un diviem deputātiem, ar ko nebūtu iespējams panākt tādu pašu tiesību aizsardzības līmeni un kuru pilnvarās nebūs iekļautas iepriekšējā komisāra personas datu un informācijas brīvības jautājumos pilnvaras; tā kā minētā komisāra pilnvaras tiks pārceltas uz iestādi, kuras modus operandi nav precizēts;

| Q. | tā kā vienlaikus ar jaunās konstitūcijas pieņemšanu Ungārijas valdība un valdošās partijas lielā apjomā no jauna veica daudzu personu iecelšanu galvenajos amatos, piemēram, ieceļot ģenerālprokuroru, Valsts kontroles biroja vadītāju, Budžeta padomes priekšsēdētāju; tā kā nesen Ungārijas parlaments ievēlēja tiesnešus jaunajā Ungārijas Konstitucionālajā tiesā, kā paredzēts jaunajā konstitūcijā; tā kā kandidatūru izvirzīšanas procedūra un vēlēšanas nepamatojās uz kopēju politisko vienošanos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vienlaikus ar jaunās konstitūcijas pieņemšanu Ungārijas valdība un valdošās partijas lielā apjomā no jauna veica daudzu personu iecelšanu galvenajos amatos, piemēram, ieceļot ģenerālprokuroru, Valsts kontroles biroja vadītāju, Budžeta padomes priekšsēdētāju; tā kā nesen Ungārijas parlaments ievēlēja tiesnešus jaunajā Ungārijas Konstitucionālajā tiesā, kā paredzēts jaunajā konstitūcijā; tā kā kandidatūru izvirzīšanas procedūra un vēlēšanas nepamatojās uz kopēju politisko vienošanos;

| R. | tā kā jaunajā konstitūcijā ir paredzēti ļoti vispārīgi noteikumi, kas nosaka tiesu sistēmu, un nav skaidrs, vai Augstākā tiesa, kurai mainīts nosaukums, turpinās strādāt tās pašreizējā priekšsēdētāja vadībā; |
| --- | --- |

R.

tā kā jaunajā konstitūcijā ir paredzēti ļoti vispārīgi noteikumi, kas nosaka tiesu sistēmu, un nav skaidrs, vai Augstākā tiesa, kurai mainīts nosaukums, turpinās strādāt tās pašreizējā priekšsēdētāja vadībā;

| S. | tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ir nolēmusi sagatavot ziņojumu par jauno Ungārijas Konstitūciju, pamatojoties uz Venēcijas komisijas atzinumu; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja ir nolēmusi sagatavot ziņojumu par jauno Ungārijas Konstitūciju, pamatojoties uz Venēcijas komisijas atzinumu;

| T. | tā kā jaunas konstitūcijas izstrāde un pieņemšana nebija minēta valdošo partiju vēlēšanu manifestā; |
| --- | --- |

T.

tā kā jaunas konstitūcijas izstrāde un pieņemšana nebija minēta valdošo partiju vēlēšanu manifestā;

| U. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Ban Ki-moon paziņoja, ka viņš atzinīgi vērtētu, ja Ungārijas valdība lūgtu konsultācijas un ieteikumus savā valstī, Eiropas Padomē vai Apvienoto Nāciju Organizācijā, un pauda viedokli, ka Ungārijai kā ES dalībvalstij vajadzētu vērsties Eiropas iestādēs, lai saņemtu konsultācijas un pārskatītu jauno konstitūciju, |
| --- | --- |

U.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Ban Ki-moon paziņoja, ka viņš atzinīgi vērtētu, ja Ungārijas valdība lūgtu konsultācijas un ieteikumus savā valstī, Eiropas Padomē vai Apvienoto Nāciju Organizācijā, un pauda viedokli, ka Ungārijai kā ES dalībvalstij vajadzētu vērsties Eiropas iestādēs, lai saņemtu konsultācijas un pārskatītu jauno konstitūciju,

| 1. | aicina Ungārijas varas iestādes risināt Venēcijas komisijas atzinumā konstatētās problēmas un īstenot tās ieteikumus, vai nu grozot jauno konstitūciju, vai pieņemot turpmākus galvenos un parastos tiesību aktus, lai jo īpaši:






  a) | aktīvi rīkotos vienprātības panākšanai, nodrošinātu lielāku pārredzamību un veicinātu patiesu politisko un sociālo integrāciju un plašu sabiedrisko apspriešanu saistībā ar turpmāko konstitūcijā paredzēto galveno tiesību aktu izstrādi un pieņemšanu; |
| --- | --- | --- |

1.

aicina Ungārijas varas iestādes risināt Venēcijas komisijas atzinumā konstatētās problēmas un īstenot tās ieteikumus, vai nu grozot jauno konstitūciju, vai pieņemot turpmākus galvenos un parastos tiesību aktus, lai jo īpaši:

a)

aktīvi rīkotos vienprātības panākšanai, nodrošinātu lielāku pārredzamību un veicinātu patiesu politisko un sociālo integrāciju un plašu sabiedrisko apspriešanu saistībā ar turpmāko konstitūcijā paredzēto galveno tiesību aktu izstrādi un pieņemšanu;

| b) | attiecībā uz nodokļu un pensiju sistēmu, ģimeņu politiku, politiku kultūras, reliģijas un sociālekonomikas jomā galvenajos tiesību aktos noteiktu vienīgi pamatdarbības jomu un to skaidri definētu, ļaujot turpmākajām valdībām un demokrātiski ievēlētam likumdevējam pieņemt patstāvīgus lēmumus šajās politikas jomās; pārskatītu Budžeta padomes pašreizējās pilnvaras; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz nodokļu un pensiju sistēmu, ģimeņu politiku, politiku kultūras, reliģijas un sociālekonomikas jomā galvenajos tiesību aktos noteiktu vienīgi pamatdarbības jomu un to skaidri definētu, ļaujot turpmākajām valdībām un demokrātiski ievēlētam likumdevējam pieņemt patstāvīgus lēmumus šajās politikas jomās; pārskatītu Budžeta padomes pašreizējās pilnvaras;

| c) | saskaņā ar Pamattiesību hartas 21. pantu Konstitūcijā un tās preambulā nodrošinātu ikvienam pilsonim savu tiesību vienlīdzīgu aizsardzību neatkarīgi no tā, kādai reliģiskai, dzimumorientācijas, etniskai vai citai sabiedrības grupai ir piederīgs; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Pamattiesību hartas 21. pantu Konstitūcijā un tās preambulā nodrošinātu ikvienam pilsonim savu tiesību vienlīdzīgu aizsardzību neatkarīgi no tā, kādai reliģiskai, dzimumorientācijas, etniskai vai citai sabiedrības grupai ir piederīgs;

| d) | Konstitūcijā, tostarp tās preambulā, nepārprotami garantētu to, ka Ungārija ievēros citu valstu teritoriālo integritāti, kad vērsīsies pēc atbalsta pie ārvalstīs dzīvojošiem etniskajiem ungāriem; |
| --- | --- |

d)

Konstitūcijā, tostarp tās preambulā, nepārprotami garantētu to, ka Ungārija ievēros citu valstu teritoriālo integritāti, kad vērsīsies pēc atbalsta pie ārvalstīs dzīvojošiem etniskajiem ungāriem;

| e) | atkārtoti apstiprinātu tiesu neatkarības principu, atjaunojot Konstitucionālās tiesas tiesības bez izņēmumiem pārskatīt ar budžetu saistītus tiesību aktus, kā to prasa tiesību akti, kas pamatojas uz ECHR, pārskatot noteikumu par zemāko obligāto pensionēšanās vecumu tiesnešiem un skaidri garantējot tiesu sistēmas pārvaldības neatkarību; |
| --- | --- |

e)

atkārtoti apstiprinātu tiesu neatkarības principu, atjaunojot Konstitucionālās tiesas tiesības bez izņēmumiem pārskatīt ar budžetu saistītus tiesību aktus, kā to prasa tiesību akti, kas pamatojas uz ECHR, pārskatot noteikumu par zemāko obligāto pensionēšanās vecumu tiesnešiem un skaidri garantējot tiesu sistēmas pārvaldības neatkarību;

| f) | jaunajā konstitūcijā nepārprotami aizsargātu visas pilsoņu pamattiesības un sociālās tiesības atbilstīgi Ungārijas starptautiskajām saistībām, aizliegtu nāvessodu, mūža ieslodzījumu bez iespējām atbrīvot pirms termiņa un diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ, sniegtu pietiekamas garantijas attiecībā uz pamattiesību aizsardzību, kā arī skaidri paziņotu, ka Ungārijas pilsoņi piedzimstot iegūst savas pamattiesības bez nosacījumiem; |
| --- | --- |

f)

jaunajā konstitūcijā nepārprotami aizsargātu visas pilsoņu pamattiesības un sociālās tiesības atbilstīgi Ungārijas starptautiskajām saistībām, aizliegtu nāvessodu, mūža ieslodzījumu bez iespējām atbrīvot pirms termiņa un diskrimināciju dzimumorientācijas dēļ, sniegtu pietiekamas garantijas attiecībā uz pamattiesību aizsardzību, kā arī skaidri paziņotu, ka Ungārijas pilsoņi piedzimstot iegūst savas pamattiesības bez nosacījumiem;

| g) | nodrošinātu, ka parlamentāro komisiju sistēmas reorganizācija nepazemina pašreizējās garantijas attiecībā uz tiesību aizsardzību un veicināšanu tādās jomās kā mazākumtautību aizsardzība, personas datu aizsardzība un sabiedrības interesēm atbilstošas informācijas pārredzamība, kā arī nodrošinātu to attiecīgo struktūrvienību neatkarību, kuras ir atbildīgas šajās jomās; |
| --- | --- |

g)

nodrošinātu, ka parlamentāro komisiju sistēmas reorganizācija nepazemina pašreizējās garantijas attiecībā uz tiesību aizsardzību un veicināšanu tādās jomās kā mazākumtautību aizsardzība, personas datu aizsardzība un sabiedrības interesēm atbilstošas informācijas pārredzamība, kā arī nodrošinātu to attiecīgo struktūrvienību neatkarību, kuras ir atbildīgas šajās jomās;

| h) | pārliecinātos, ka Pamattiesību hartas iekļaušana jaunajā konstitūcijā nerada interpretācijas un kompetenču pārklāšanās problēmas starp vietējām tiesām, jauno Ungārijas Konstitucionālo tiesu un Eiropas Savienības Tiesu; |
| --- | --- |

h)

pārliecinātos, ka Pamattiesību hartas iekļaušana jaunajā konstitūcijā nerada interpretācijas un kompetenču pārklāšanās problēmas starp vietējām tiesām, jauno Ungārijas Konstitucionālo tiesu un Eiropas Savienības Tiesu;

| 2. | aicina Komisiju veikt pamatīgu jaunās konstitūcijas pārskatīšanu un analīzi, kā arī turpmāk pieņemto galveno tiesību novērtēšanu, lai pārbaudītu, ka tie atbilst acquis communautaire un jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī Līgumu burtam un garam; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju veikt pamatīgu jaunās konstitūcijas pārskatīšanu un analīzi, kā arī turpmāk pieņemto galveno tiesību novērtēšanu, lai pārbaudītu, ka tie atbilst acquis communautaire un jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, kā arī Līgumu burtam un garam;

| 3. | uzdod EP attiecīgajām komitejām sadarbībā ar Venēcijas komisiju un Eiropas Padomi sekot pasākumu izpildes gaitai un novērtēt, vai un kā ieteikumi tiek īstenoti; |
| --- | --- |

3.

uzdod EP attiecīgajām komitejām sadarbībā ar Venēcijas komisiju un Eiropas Padomi sekot pasākumu izpildes gaitai un novērtēt, vai un kā ieteikumi tiek īstenoti;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pamattiesību aģentūrai, EDSO un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Pamattiesību aģentūrai, EDSO un ANO ģenerālsekretāram.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/21

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs5. kohēzijas ziņojums un kohēzijas politikas stratēģija laikposmam pēc 2013. gada

P7_TA(2011)0316

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Komisijas Piekto ziņojumu par kohēziju un kohēzijas politikas stratēģiju laikposmā pēc 2013. gada (2011/2035(INI))

2013/C 33 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010)0642) (turpmāk „secinājumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne” (COM(2010)0642) (turpmāk „secinājumi”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju „Ieguldījums Eiropas nākotnē” (turpmāk „piektais kohēzijas ziņojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju „Ieguldījums Eiropas nākotnē” (turpmāk „piektais kohēzijas ziņojums”),

| — | pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā III daļas XVIII sadaļu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā III daļas XVIII sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un Regulas (EK) Nr. 1783/1999 atcelšanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulu (EK) Nr. 1084/2006 par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1906/2006, ar ko paredz noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētījumu rezultātu izplatīšanai (7),

| — | ņemot vērā 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par turpmākas paplašināšanās ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 24. aprīļa rezolūciju par turpmākas paplašināšanās ietekmi uz kohēzijas politikas efektivitāti (8),

| — | ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju un statusu debatēm par kohēzijas politikas nākotnes reformu (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas Eiropa 2020 mērķu sasniegšanā (10),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu reģionu, salu un reti apdzīvotu teritoriju ekonomiskajai un sociālajai attīstībai (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada (12),

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Eiropas Sociālā fonda nākotni (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Eiropas Sociālā fonda nākotni (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par ERAF un pārējo struktūrfondu pašreizējo stāvokli un uz efektivitātes paaugstināšanu vērstas turpmākas sinerģijas veidiem (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu „Uzlabota partnerība attālākajiem reģioniem” (COM (2004)0343) un Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu „Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 26. maija paziņojumu „Uzlabota partnerība attālākajiem reģioniem” (COM (2004)0343) un Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu „Tālākie reģioni: Eiropas priekšrocība” (COM(2008)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā „Eiropa 2010” paredzētajā gudrā izaugsmē” (COM(2010)0553), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. oktobra paziņojumu „Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā „Eiropa 2010” paredzētajā gudrā izaugsmē” (COM(2010)0553),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu „Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu „Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (06762/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2011. gada 21. februāra secinājumus par piekto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (06762/2011),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. aprīļa atzinumu par piekto ziņojumu par kohēziju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 1. aprīļa atzinumu par piekto ziņojumu par kohēziju (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju (A7-0222/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Budžeta kontroles komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas nostāju (A7-0222/2011),

| A. | tā kā ES kohēzijas politika ievērojami sekmējusi produktivitātes kāpumu iepriekšējā un pašreizējā finansēšanas posmā visos Savienības reģionos; tā kā ex-post novērtējums arī skaidri liecina par ekonomisko, sociālo un reģionālo atšķirību samazināšanos; tā kā šī izaugsme vienlīdz pozitīvi ietekmējusi arī sociālo aizsardzību un investīcijas vides aizsardzībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES kohēzijas politika ievērojami sekmējusi produktivitātes kāpumu iepriekšējā un pašreizējā finansēšanas posmā visos Savienības reģionos; tā kā ex-post novērtējums arī skaidri liecina par ekonomisko, sociālo un reģionālo atšķirību samazināšanos; tā kā šī izaugsme vienlīdz pozitīvi ietekmējusi arī sociālo aizsardzību un investīcijas vides aizsardzībā;

| B. | tā kā kohēzijas politika bija paredzēta, lai nodrošinātu līdzsvaru attiecībā pret vienoto tirgu un stiprinātu inovatīvas un aizsargājošas Eiropas, kura balstīta uz solidaritāti, attīstību, saskaroties ar globalizācijas, demogrāfisku izmaiņu un resursu saglabāšanas problēmām, un tā kā jāizmanto visu reģionu patiesais potenciāls, lai veicinātu izaugsmi un reģionālo un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

B.

tā kā kohēzijas politika bija paredzēta, lai nodrošinātu līdzsvaru attiecībā pret vienoto tirgu un stiprinātu inovatīvas un aizsargājošas Eiropas, kura balstīta uz solidaritāti, attīstību, saskaroties ar globalizācijas, demogrāfisku izmaiņu un resursu saglabāšanas problēmām, un tā kā jāizmanto visu reģionu patiesais potenciāls, lai veicinātu izaugsmi un reģionālo un sociālo kohēziju;

| C. | tā kā kohēzijas politika ir jautājums, kas tieši attiecas uz pilsoņiem, jo ļauj iemiesot Eiropu ikdienā, padarīt to konkrētu un redzamu visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā kohēzijas politika ir jautājums, kas tieši attiecas uz pilsoņiem, jo ļauj iemiesot Eiropu ikdienā, padarīt to konkrētu un redzamu visā ES teritorijā;

| D. | tā kā kohēzijas politika un struktūrpolitika ir apliecinājušas elastību krīzes situācijās un tā kā tās deva izšķirīgu ieguldījumu dažādiem valsts ekonomikas stimuliem un mācību programmām, un tā kā ir svarīgi saglabāt šo elastību; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politika un struktūrpolitika ir apliecinājušas elastību krīzes situācijās un tā kā tās deva izšķirīgu ieguldījumu dažādiem valsts ekonomikas stimuliem un mācību programmām, un tā kā ir svarīgi saglabāt šo elastību;

| E. | tā kā Eiropas struktūrpolitika sniedz būtisku atbalstu, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi, jo ir orientēta uz inovāciju un atšķirību novēršanu, neatlaidīgi mudinot Eiropas reģionus uzlabot infrastruktūru, palielināt reģionālo inovācijas potenciālu un atbalstīt videi draudzīgu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas struktūrpolitika sniedz būtisku atbalstu, lai pārvarētu ekonomikas un finanšu krīzi, jo ir orientēta uz inovāciju un atšķirību novēršanu, neatlaidīgi mudinot Eiropas reģionus uzlabot infrastruktūru, palielināt reģionālo inovācijas potenciālu un atbalstīt videi draudzīgu ilgtspējīgu attīstību;

| F. | tā kā struktūrfondu orientācija uz Lisabonas stratēģijas mērķiem ir apliecinājusi savu efektivitāti, ko pierāda iespaidīgais saistību īpatsvars konverģences un reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķu īstenošanā, un tā kā 20 % no Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem atbilst Lisabonas mērķiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā struktūrfondu orientācija uz Lisabonas stratēģijas mērķiem ir apliecinājusi savu efektivitāti, ko pierāda iespaidīgais saistību īpatsvars konverģences un reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības mērķu īstenošanā, un tā kā 20 % no Eiropas teritoriālās sadarbības projektiem atbilst Lisabonas mērķiem;

| G. | tā kā teritoriālās sadarbības mērķis ir palīdzēt teritorijām un reģioniem sadarboties, lai kopā risinātu kopīgās problēmas, mazinātu fiziskos, administratīvos un regulatīvos šķēršļus, kas kavē šo sadarbību, un mazinātu „robežu efektu”; |
| --- | --- |

G.

tā kā teritoriālās sadarbības mērķis ir palīdzēt teritorijām un reģioniem sadarboties, lai kopā risinātu kopīgās problēmas, mazinātu fiziskos, administratīvos un regulatīvos šķēršļus, kas kavē šo sadarbību, un mazinātu „robežu efektu”;

| H. | tā kā Lisabonas stratēģijas daļējās neveiksmes cēlonis nav vis nepareiza kohēzijas politikas īstenošana, bet drīzāk daudzlīmeņu pārvaldības trūkums un atbildības trūkums par šo stratēģiju reģionālajā un vietējā līmenī, finanšu krīzes sekas un iekšējā tirgus ieviešanas nepilnības, budžeta disciplīnas trūkums, kā arī nepiemēroti makroekonomiskie pamatapstākļi atsevišķās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

H.

tā kā Lisabonas stratēģijas daļējās neveiksmes cēlonis nav vis nepareiza kohēzijas politikas īstenošana, bet drīzāk daudzlīmeņu pārvaldības trūkums un atbildības trūkums par šo stratēģiju reģionālajā un vietējā līmenī, finanšu krīzes sekas un iekšējā tirgus ieviešanas nepilnības, budžeta disciplīnas trūkums, kā arī nepiemēroti makroekonomiskie pamatapstākļi atsevišķās dalībvalstīs;

| I. | tā kā beidzamajos finansēšanas posmos ir ievērojami samazinājies kļūdu koeficients un finansējuma neatbilstoša izmantošana; tomēr struktūrpolitika, diemžēl, joprojām ir politikas nozare ar lielām nepilnībām šajā jomā, un dažās dalībvalstīs joprojām nav efektīvu mehānismu finansējuma neatbilstošas izmantošanas novēršanai un nepienācīgi izmaksātās naudas atgūšanai; tā kā informācija par nepilnībām var tikt nesniegta vai nu nevērības dēļ vai tīši un tā kā jāņem vērā, ka būtisku kohēzijas politikas kļūdu daļu var saistīt ar tiesiskajām prasībām ārpus kohēzijas politikas, piemēram, publisko iepirkumu, vides un valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

I.

tā kā beidzamajos finansēšanas posmos ir ievērojami samazinājies kļūdu koeficients un finansējuma neatbilstoša izmantošana; tomēr struktūrpolitika, diemžēl, joprojām ir politikas nozare ar lielām nepilnībām šajā jomā, un dažās dalībvalstīs joprojām nav efektīvu mehānismu finansējuma neatbilstošas izmantošanas novēršanai un nepienācīgi izmaksātās naudas atgūšanai; tā kā informācija par nepilnībām var tikt nesniegta vai nu nevērības dēļ vai tīši un tā kā jāņem vērā, ka būtisku kohēzijas politikas kļūdu daļu var saistīt ar tiesiskajām prasībām ārpus kohēzijas politikas, piemēram, publisko iepirkumu, vides un valsts atbalsta jomā;

| J. | tā kā pastāvošā kohēzijas un struktūrpolitikas mērķu sistēma (konverģence, reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība, un Eiropas teritoriālā sadarbība) salikumā ar daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, horizontāliem mērķiem un plānošanas drošību ir kopumā sevi apliecinājusi, pateicoties uzticamam finansiālajam nodrošinājumam un atzītam plānošanas periodam (7 gadi), tomēr atgādina par ievērojamo programmas ieviešanas aizkavēšanos, ko izraisīja ārkārtīgi ilgās sarunas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas un finansējuma jomā un būtiskās izmaiņas kohēzijas politikas noteikumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā pastāvošā kohēzijas un struktūrpolitikas mērķu sistēma (konverģence, reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība, un Eiropas teritoriālā sadarbība) salikumā ar daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, horizontāliem mērķiem un plānošanas drošību ir kopumā sevi apliecinājusi, pateicoties uzticamam finansiālajam nodrošinājumam un atzītam plānošanas periodam (7 gadi), tomēr atgādina par ievērojamo programmas ieviešanas aizkavēšanos, ko izraisīja ārkārtīgi ilgās sarunas Savienības lēmumu pieņemšanas procesā likumdošanas un finansējuma jomā un būtiskās izmaiņas kohēzijas politikas noteikumos;

| K. | tā kā ilgtspējīga palīdzība konverģences reģioniem un to attīstībai pozitīvi ietekmē šo reģionu tirgus pieprasījumu pēc precēm un pakalpojumiem un tādējādi neapšaubāmi pozitīvi ietekmē arī turīgākās ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

K.

tā kā ilgtspējīga palīdzība konverģences reģioniem un to attīstībai pozitīvi ietekmē šo reģionu tirgus pieprasījumu pēc precēm un pakalpojumiem un tādējādi neapšaubāmi pozitīvi ietekmē arī turīgākās ES dalībvalstis;

| L. | tā kā reģionu ekonomisko un sociālo atšķirību, noteiktu reģionu (jo īpaši attālāko reģionu) neizdevīgā ģeogrāfiskā stāvokļa, kā arī specifisku strukturālu problēmu dēļ un tāpēc, ka ir jāpielāgojas jauniem apstākļiem, vēl aizvien visos Eiropas reģionos ir nepieciešama visaptveroša Eiropas kohēzijas politika ar pietiekamu finansējumu, un tā kā to paredz arī Lisabonas līgums; |
| --- | --- |

L.

tā kā reģionu ekonomisko un sociālo atšķirību, noteiktu reģionu (jo īpaši attālāko reģionu) neizdevīgā ģeogrāfiskā stāvokļa, kā arī specifisku strukturālu problēmu dēļ un tāpēc, ka ir jāpielāgojas jauniem apstākļiem, vēl aizvien visos Eiropas reģionos ir nepieciešama visaptveroša Eiropas kohēzijas politika ar pietiekamu finansējumu, un tā kā to paredz arī Lisabonas līgums;

| M. | tā kā kohēzijas politikai, ņemot vērā tās stratēģisko nozīmi nākotnes perspektīvā, nav jākļūst par pielāgojamu mainīgo turpmākajās budžeta debatēs, |
| --- | --- |

M.

tā kā kohēzijas politikai, ņemot vērā tās stratēģisko nozīmi nākotnes perspektīvā, nav jākļūst par pielāgojamu mainīgo turpmākajās budžeta debatēs,

Kohēzijas politikas pievienotā vērtība un investīciju prioritātes

| 1. | aicina vairāk uzsvērt Eiropas pievienoto vērtību kohēzijas politikas un struktūrpolitikas programmās; saskata šo pievienoto vērtību gadījumos, kad ar ES projektiem problemātiskos, mazāk attīstītos reģionos tiek panākta ilgtspējīga ekonomiskā, infrastruktūras, sociālā un/vai ekoloģiskā statusa paaugstināšanās, un kad tas nebūtu bijis iespējams bez Eiropas palīdzības; |
| --- | --- |

1.

aicina vairāk uzsvērt Eiropas pievienoto vērtību kohēzijas politikas un struktūrpolitikas programmās; saskata šo pievienoto vērtību gadījumos, kad ar ES projektiem problemātiskos, mazāk attīstītos reģionos tiek panākta ilgtspējīga ekonomiskā, infrastruktūras, sociālā un/vai ekoloģiskā statusa paaugstināšanās, un kad tas nebūtu bijis iespējams bez Eiropas palīdzības;

| 2. | saskata Eiropas finansējuma pievienoto vērtību arī gadījumos, kad valsts, reģionālā un vietējā līmenī finansētie projekti veicina Eiropas kopējo mērķu sasniegšanu Eiropas integrācijās, ekonomiskās izaugsmes, pētniecības, vides aizsardzības, kultūras, resursu pārvaldības, sporta, demogrāfiskās attīstības, ilgtspējīgas energoapgādes, sociālās kohēzijas vai pārrobežu attīstības jomā, un kad to nebūtu bijis iespējams īstenot bez Eiropas iniciatīvas; |
| --- | --- |

2.

saskata Eiropas finansējuma pievienoto vērtību arī gadījumos, kad valsts, reģionālā un vietējā līmenī finansētie projekti veicina Eiropas kopējo mērķu sasniegšanu Eiropas integrācijās, ekonomiskās izaugsmes, pētniecības, vides aizsardzības, kultūras, resursu pārvaldības, sporta, demogrāfiskās attīstības, ilgtspējīgas energoapgādes, sociālās kohēzijas vai pārrobežu attīstības jomā, un kad to nebūtu bijis iespējams īstenot bez Eiropas iniciatīvas;

| 3. | uzskata, ka Eiropas mērķu īstenošana saskaņā ar decentralizētu pieeju un daudzlīmeņu atbildības un pārvaldības principu ir viena no lielākajām kohēzijas politikas priekšrocībām un līdz ar to pievienotā vērtība pati par sevi; uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ar skaidri noteiktām struktūrām un atbildību konkretizē subsidiaritātes principu, kā arī nozīmē reģionālo iestāžu svarīgās lomas atzīšanu kohēzijas politikas izstrādē un īstenošanā; aicina turpināt šā partnerības principa un iesaistīto pušu atbildības apzināšanās stiprināšanu, teritoriālā paktā ieviešot sīki izstrādātus saistošus noteikumus, par kuriem jālemj katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu uz rezultātiem vērstu plānošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Eiropas mērķu īstenošana saskaņā ar decentralizētu pieeju un daudzlīmeņu atbildības un pārvaldības principu ir viena no lielākajām kohēzijas politikas priekšrocībām un līdz ar to pievienotā vērtība pati par sevi; uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ar skaidri noteiktām struktūrām un atbildību konkretizē subsidiaritātes principu, kā arī nozīmē reģionālo iestāžu svarīgās lomas atzīšanu kohēzijas politikas izstrādē un īstenošanā; aicina turpināt šā partnerības principa un iesaistīto pušu atbildības apzināšanās stiprināšanu, teritoriālā paktā ieviešot sīki izstrādātus saistošus noteikumus, par kuriem jālemj katrā dalībvalstī, lai nodrošinātu uz rezultātiem vērstu plānošanu un īstenošanu;

| 4. | uzskata, ka kohēzijas politikas, tās plānošanas cikla un izdevumu piešķiršanas pārskatāmība un informācijas pieejamība iespējamajiem struktūrfondu līdzekļu saņēmējiem ir galvenie priekšnosacījumi vispārējo kohēzijas politikas mērķu sasniegšanai, tāpēc pārskatāmība ir jāievieš kā galvenais starpnozaru princips kohēzijas plānošanā un lēmumu pieņemšanas procesos nākamajā finansēšanas laikposmā; uzsver, ka arī turpmāk ir jāpublisko līdzekļu saņēmēju saraksts, īpaši tiešsaistē, jo tas ir efektīvs pārskatāmības uzlabošanas veids; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka kohēzijas politikas, tās plānošanas cikla un izdevumu piešķiršanas pārskatāmība un informācijas pieejamība iespējamajiem struktūrfondu līdzekļu saņēmējiem ir galvenie priekšnosacījumi vispārējo kohēzijas politikas mērķu sasniegšanai, tāpēc pārskatāmība ir jāievieš kā galvenais starpnozaru princips kohēzijas plānošanā un lēmumu pieņemšanas procesos nākamajā finansēšanas laikposmā; uzsver, ka arī turpmāk ir jāpublisko līdzekļu saņēmēju saraksts, īpaši tiešsaistē, jo tas ir efektīvs pārskatāmības uzlabošanas veids;

| 5. | uzskata, ka pārskatāmības noteikumi (pienākums atklāt galīgo saņēmēju) ir instruments, kas nepieciešams ekspertiem, sabiedrībai un politikas veidotājiem, lai novērtētu, vai finansējums ir izmantots saskaņā ar noteiktajiem mērķiem un vai tas ir noticis likumīgi; aicina nodrošināt aprakstu ne tikai attiecīgās valsts valodā, bet arī vienā no trijām darba valodām (angļu, franču vai vācu) un iesaka turpināt nepieciešamās informācijas saskaņošanu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pārskatāmības noteikumi (pienākums atklāt galīgo saņēmēju) ir instruments, kas nepieciešams ekspertiem, sabiedrībai un politikas veidotājiem, lai novērtētu, vai finansējums ir izmantots saskaņā ar noteiktajiem mērķiem un vai tas ir noticis likumīgi; aicina nodrošināt aprakstu ne tikai attiecīgās valsts valodā, bet arī vienā no trijām darba valodām (angļu, franču vai vācu) un iesaka turpināt nepieciešamās informācijas saskaņošanu;

| 6. | uzsver, ka reģionālajām atšķirībām gan ir tendence samazināties, tomēr joprojām pastāv lielas atšķirības — un dažās dalībvalstīs / starp dažām dalībvalstīm tās pat palielinās, tostarp ekonomikas un finanšu krīzes dēļ —, tādēļ kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt koncentrētai uz atšķirību samazināšanu un harmoniskas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanu visos Savienības reģionos neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tās pastāv; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka reģionālajām atšķirībām gan ir tendence samazināties, tomēr joprojām pastāv lielas atšķirības — un dažās dalībvalstīs / starp dažām dalībvalstīm tās pat palielinās, tostarp ekonomikas un finanšu krīzes dēļ —, tādēļ kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt koncentrētai uz atšķirību samazināšanu un harmoniskas un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanu visos Savienības reģionos neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tās pastāv;

| 7. | atzīst to reģionu īpašās vajadzības, ko īpaši nelabvēlīgi ietekmē ģeogrāfiskais novietojums un vides īpatnības; atkārtoti aicina dalībvalstis un Komisiju arī turpmāk piemērot īpašus preferenču veidus, ja vien tie ir efektīvi un nodrošina Eiropas pievienoto vērtību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību minētajiem īpaši nelabvēlīgi ietekmēto reģionu tipiem (attālākie reģioni, visattālākie un mazapdzīvotie ziemeļu reģioni un salu, kalnu un pierobežu reģioni); |
| --- | --- |

7.

atzīst to reģionu īpašās vajadzības, ko īpaši nelabvēlīgi ietekmē ģeogrāfiskais novietojums un vides īpatnības; atkārtoti aicina dalībvalstis un Komisiju arī turpmāk piemērot īpašus preferenču veidus, ja vien tie ir efektīvi un nodrošina Eiropas pievienoto vērtību, Līgumā par Eiropas Savienības darbību minētajiem īpaši nelabvēlīgi ietekmēto reģionu tipiem (attālākie reģioni, visattālākie un mazapdzīvotie ziemeļu reģioni un salu, kalnu un pierobežu reģioni);

| 8. | atzīst to reģionu īpašo statusu un vajadzības, kuras rada to ģeogrāfiskais novietojums, demogrāfiskās pārmaiņas vai tādi specifiski ierobežojumi kā dabas apstākļi, īpašu uzmanību pievēršot arī to potenciālam; atkārtoti aicina arī turpmāk šiem reģioniem un īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. un 174. pantā minētajiem īpaši nelabvēlīgi ietekmētajiem reģioniem (attālākajiem reģioniem, tostarp attālākajiem lauku reģioniem, visattālākajiem un vismazāk apdzīvotajiem ziemeļu reģioniem, kurus nelabvēlīgi ietekmē arī lielie attālumi un ziemeļu klimatiskie apstākļi, un salu, kalnu un pierobežu reģioniem) piemērot īpašus preferenču veidus, nodrošināt elastību un īpašu finansējumu, kā arī labvēlīgākus nosacījumus investīcijām šajos reģionos ar tiešā atbalsta vai nodokļu atbrīvojumu palīdzību; aicina arī meklēt veidus šiem reģioniem paredzētu atsevišķu preferenču veidu saglabāšanai vai izveidei, lai kohēzijas politikas instrumentu izmantojums būtu piemērots šo reģionu ekonomikai un pienācīga uzmanība tiktu veltīta to mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un konkurētspējas un vienādu iespēju nepieciešamībai, lai tie pilnībā varētu iekļauties ES iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

8.

atzīst to reģionu īpašo statusu un vajadzības, kuras rada to ģeogrāfiskais novietojums, demogrāfiskās pārmaiņas vai tādi specifiski ierobežojumi kā dabas apstākļi, īpašu uzmanību pievēršot arī to potenciālam; atkārtoti aicina arī turpmāk šiem reģioniem un īpaši Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. un 174. pantā minētajiem īpaši nelabvēlīgi ietekmētajiem reģioniem (attālākajiem reģioniem, tostarp attālākajiem lauku reģioniem, visattālākajiem un vismazāk apdzīvotajiem ziemeļu reģioniem, kurus nelabvēlīgi ietekmē arī lielie attālumi un ziemeļu klimatiskie apstākļi, un salu, kalnu un pierobežu reģioniem) piemērot īpašus preferenču veidus, nodrošināt elastību un īpašu finansējumu, kā arī labvēlīgākus nosacījumus investīcijām šajos reģionos ar tiešā atbalsta vai nodokļu atbrīvojumu palīdzību; aicina arī meklēt veidus šiem reģioniem paredzētu atsevišķu preferenču veidu saglabāšanai vai izveidei, lai kohēzijas politikas instrumentu izmantojums būtu piemērots šo reģionu ekonomikai un pienācīga uzmanība tiktu veltīta to mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un konkurētspējas un vienādu iespēju nepieciešamībai, lai tie pilnībā varētu iekļauties ES iekšējā tirgū;

| 9. | uzsver, ka Kopiena globālajā konkurencē var būt konkurētspējīga tikai tad, ja kohēzijas politika var pilnībā izmantot visu šo reģionu, pilsētu teritoriju un pilsētu attīstības potenciālu un dod iespēju sniegt pietiekami elastīgu reģionālo risinājumu stratēģijā „Eiropa 2020” identificētajiem uzdevumiem un problēmām; šajā sakarā uzsver, ka struktūrfondu resursu orientēšanai, izmantojot plašu teritoriālu pieeju, ir jākalpo, lai kompensētu strukturālos trūkumus arī spēcīgākos reģionos; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika nav tikai stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanas instruments un ka pastāvīga koncentrēšanās uz kohēzijas politikas pamatprincipiem radīs pievienoto vērtību stratēģijas „Eiropa 2020” sasniegumu ilgtspējībai pat pēc stratēģijas darbības beigām; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka Kopiena globālajā konkurencē var būt konkurētspējīga tikai tad, ja kohēzijas politika var pilnībā izmantot visu šo reģionu, pilsētu teritoriju un pilsētu attīstības potenciālu un dod iespēju sniegt pietiekami elastīgu reģionālo risinājumu stratēģijā „Eiropa 2020” identificētajiem uzdevumiem un problēmām; šajā sakarā uzsver, ka struktūrfondu resursu orientēšanai, izmantojot plašu teritoriālu pieeju, ir jākalpo, lai kompensētu strukturālos trūkumus arī spēcīgākos reģionos; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika nav tikai stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanas instruments un ka pastāvīga koncentrēšanās uz kohēzijas politikas pamatprincipiem radīs pievienoto vērtību stratēģijas „Eiropa 2020” sasniegumu ilgtspējībai pat pēc stratēģijas darbības beigām;

| 10. | uzsver, ka kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt orientētai uz teritoriālo kohēziju, un uzsver, ka Lisabonas līgumā ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem ir pievienota teritoriālā kohēzija; apliecina, ka šis mērķis joprojām nav šķirams no ekonomiskās un sociālās kohēzijas uzdevumiem un palielina kohēzijas politikas Eiropas pievienoto vērtību; uzsver, ka „teritoriālā kohēzija” ir būtiska arī subreģionālā līmenī, jo īpaši pilsētu apvidos (pilsētu kvartāli, kuros ir problēmas, nekontrolēta pilsētu izplešanās) un pat reģionos, kas tiek uzskatīti par pārticīgiem; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka kohēzijas politikai arī turpmāk jābūt orientētai uz teritoriālo kohēziju, un uzsver, ka Lisabonas līgumā ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem ir pievienota teritoriālā kohēzija; apliecina, ka šis mērķis joprojām nav šķirams no ekonomiskās un sociālās kohēzijas uzdevumiem un palielina kohēzijas politikas Eiropas pievienoto vērtību; uzsver, ka „teritoriālā kohēzija” ir būtiska arī subreģionālā līmenī, jo īpaši pilsētu apvidos (pilsētu kvartāli, kuros ir problēmas, nekontrolēta pilsētu izplešanās) un pat reģionos, kas tiek uzskatīti par pārticīgiem;

| 11. | uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas, ja vien vietējās pārvaldes iestādes piedalās to pārvaldībā, var efektīvāk izmantot supranacionālo potenciālu, uzlabot dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību un kopā risināt kopīgos uzdevumus, piemēram, rūpēties par vides aizsardzību vai resursu izmantošanu un attīstības spēju, tādējādi nodrošinot efektīvāku, līdzsvarotāku un ilgtspējīgāku attīstību; uzsver nepieciešamību teritoriālās sadarbības programmas efektīvāk saistīt ar teritoriālajām stratēģijām (piemēram, reģionālās attīstības plāniem, vietējās attīstības stratēģijām un vietējiem attīstības plāniem); uzskata, ka uzlabojot pašreizējo atbalsta mehānismu koordinēšanu, ir iespējams mērķtiecīgāk izmantot ES struktūrfondus, tomēr tas nenozīmē, ka būtu jāpalielina šīm starpreģionālās sadarbības jomām atvēlētie resursi; norāda, ka šīm stratēģijām nav jārada jauni instrumenti, finanšu resursi vai īstenošanas struktūras un ka finansējums, kas reģioniem paredzēts mazāka mēroga attīstības projektu atbalstam, nedrīkst tikt ietekmēts; uzskata, ka makroreģionālo pieeju varētu izmantot, lai stiprinātu saikni starp kohēzijas politiku un kaimiņattiecību politiku; mudina šajā kontekstā Komisiju un dalībvalstis vairāk uzmanības pievērst ESF teritoriālai dimensijai, īpaši darba iespēju jomā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas, ja vien vietējās pārvaldes iestādes piedalās to pārvaldībā, var efektīvāk izmantot supranacionālo potenciālu, uzlabot dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību un kopā risināt kopīgos uzdevumus, piemēram, rūpēties par vides aizsardzību vai resursu izmantošanu un attīstības spēju, tādējādi nodrošinot efektīvāku, līdzsvarotāku un ilgtspējīgāku attīstību; uzsver nepieciešamību teritoriālās sadarbības programmas efektīvāk saistīt ar teritoriālajām stratēģijām (piemēram, reģionālās attīstības plāniem, vietējās attīstības stratēģijām un vietējiem attīstības plāniem); uzskata, ka uzlabojot pašreizējo atbalsta mehānismu koordinēšanu, ir iespējams mērķtiecīgāk izmantot ES struktūrfondus, tomēr tas nenozīmē, ka būtu jāpalielina šīm starpreģionālās sadarbības jomām atvēlētie resursi; norāda, ka šīm stratēģijām nav jārada jauni instrumenti, finanšu resursi vai īstenošanas struktūras un ka finansējums, kas reģioniem paredzēts mazāka mēroga attīstības projektu atbalstam, nedrīkst tikt ietekmēts; uzskata, ka makroreģionālo pieeju varētu izmantot, lai stiprinātu saikni starp kohēzijas politiku un kaimiņattiecību politiku; mudina šajā kontekstā Komisiju un dalībvalstis vairāk uzmanības pievērst ESF teritoriālai dimensijai, īpaši darba iespēju jomā;

| 12. | šaubās, vai īpašās darbības programmas dos papildu labumu funkcionālajām ģeogrāfiskajām vienībām, piemēram, vietēju iestāžu grupām vai jūras vai upju baseiniem, īpaši tajos gadījumos, kad nav tādu politisku iestāžu (tostarp demokrātiskā veidā ievēlētu politisku iestāžu), kam būtu pietiekama atbildība par programmu īstenošanu; aicina intensīvāk saskaņot makroreģionālās, lielpilsētu reģionu vai vides ģeogrāfiskās stratēģijas valdību līmenī un aicina veltīt pienācīgu uzmanību šīm funkcionālajām ģeogrāfiskajām vienībām valstu darbības programmās, lai veicinātu ES finansējuma izmantošanu starpreģionu attīstības projektiem; uzskata, ka īpašajām darbības programmām vajadzētu būt vienam no piegādes veidiem reģionos, kuros subreģionālā piegāde sniedz pievienoto vērtību salīdzinājumā ar valsts vai reģionālajām programmām un kuros politiskas institūcijas īstenošanas nolūkā ir izveidojušas partnerības; aicina iesaistīt pārrobežu grupas darbības programmu izstrādē pārrobežu programmām, balstoties uz ETSG regulu; |
| --- | --- |

12.

šaubās, vai īpašās darbības programmas dos papildu labumu funkcionālajām ģeogrāfiskajām vienībām, piemēram, vietēju iestāžu grupām vai jūras vai upju baseiniem, īpaši tajos gadījumos, kad nav tādu politisku iestāžu (tostarp demokrātiskā veidā ievēlētu politisku iestāžu), kam būtu pietiekama atbildība par programmu īstenošanu; aicina intensīvāk saskaņot makroreģionālās, lielpilsētu reģionu vai vides ģeogrāfiskās stratēģijas valdību līmenī un aicina veltīt pienācīgu uzmanību šīm funkcionālajām ģeogrāfiskajām vienībām valstu darbības programmās, lai veicinātu ES finansējuma izmantošanu starpreģionu attīstības projektiem; uzskata, ka īpašajām darbības programmām vajadzētu būt vienam no piegādes veidiem reģionos, kuros subreģionālā piegāde sniedz pievienoto vērtību salīdzinājumā ar valsts vai reģionālajām programmām un kuros politiskas institūcijas īstenošanas nolūkā ir izveidojušas partnerības; aicina iesaistīt pārrobežu grupas darbības programmu izstrādē pārrobežu programmām, balstoties uz ETSG regulu;

| 13. | uzsver pilsētu teritoriju un reģionu, tostarp galvaspilsētu un to reģionu svarīgo lomu stratēģijas „Eiropa 2020” ekonomisko, vides un sociālo mērķu sasniegšanā; atbalsta dinamisko procesu, kas uzsākts integrētu pilsētu programmu iepriekšējā plānošanas perioda laikā, un uzsver pašlaik notiekošo eksperimentu nozīmi; aicina atbalstīt idejas un projektus, kurus var izmantot par paraugu un kuru pamatā ir integrēti vietējie attīstības plāni, un savstarpēji izdevīgi uzlabot pilsētu un ar tām funkcionāli saistītu lauku reģionu attiecības; uzskata, ka ļoti būtiska ir šo teritoriju lielāka kohēzija, lai risinātu nelabvēlīgā stāvoklī esošo kopienu problēmas; šajā kontekstā uzsver, ka lielākās sociālekonomiskās atšķirības bieži pastāv pilsētās un ka pilsētas ar nelabvēlīgiem apgabaliem un nabadzīgiem rajoniem var atrasties arī pārticīgos reģionos; |
| --- | --- |

13.

uzsver pilsētu teritoriju un reģionu, tostarp galvaspilsētu un to reģionu svarīgo lomu stratēģijas „Eiropa 2020” ekonomisko, vides un sociālo mērķu sasniegšanā; atbalsta dinamisko procesu, kas uzsākts integrētu pilsētu programmu iepriekšējā plānošanas perioda laikā, un uzsver pašlaik notiekošo eksperimentu nozīmi; aicina atbalstīt idejas un projektus, kurus var izmantot par paraugu un kuru pamatā ir integrēti vietējie attīstības plāni, un savstarpēji izdevīgi uzlabot pilsētu un ar tām funkcionāli saistītu lauku reģionu attiecības; uzskata, ka ļoti būtiska ir šo teritoriju lielāka kohēzija, lai risinātu nelabvēlīgā stāvoklī esošo kopienu problēmas; šajā kontekstā uzsver, ka lielākās sociālekonomiskās atšķirības bieži pastāv pilsētās un ka pilsētas ar nelabvēlīgiem apgabaliem un nabadzīgiem rajoniem var atrasties arī pārticīgos reģionos;

| 14. | uzsver, ka pilsētas kā izaugsmes centri un izaugsmes veicinātājas var sniegt būtisku ieguldījumu attiecīgajā reģionā; tai pašā laikā norāda, ka ir jārada iespēja lauku apdzīvotām vietām piedalīties integrētos risinājumos attiecīgai funkcionālajai ģeogrāfiskajai vienībai, veicinot partnerības un tīklus; uzsver, ka lielākiem pilsētu centriem ir īpašas problēmas to sociālo, ekonomisko un vides uzdevumu sarežģītības dēļ; šajā kontekstā saskata lauku reģionu endogēnu potenciālu, kas sniedz attīstības iespējas ne tikai ap aglomerācijām un lielām pilsētām; šajā kontekstā atzīmē arī īpaši nelabvēlīgi ietekmēto reģionu ekonomiskās iespējas attīstīties, atbilstoši izmantojot un atbalstot lauku
  un piepilsētu
  reģionu endogēno potenciālu, tostarp to vides un kultūras vērtības; uzsver, ka struktūrpolitikas un kohēzijas politikas kontekstā lauku reģionu un pilsētu partnerības jāskata vairāk kā lauku reģionu nodrošinātājas ar vienādiem apstākļiem attīstībai un dzīves kvalitātei, ņemot vērā sociālos un ekonomiskos faktorus; aicina dalībvalstis, ņemot vērā pilsētu dinamisko ietekmi uz ekonomisko attīstību reģionos un ekonomikas stimulēšanu tuvumā esošajos lauku rajonos, nodrošināt nepieciešamos resursus, lai īstenotu vajadzīgos pilsētu un piepilsētu projektus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka pilsētas kā izaugsmes centri un izaugsmes veicinātājas var sniegt būtisku ieguldījumu attiecīgajā reģionā; tai pašā laikā norāda, ka ir jārada iespēja lauku apdzīvotām vietām piedalīties integrētos risinājumos attiecīgai funkcionālajai ģeogrāfiskajai vienībai, veicinot partnerības un tīklus; uzsver, ka lielākiem pilsētu centriem ir īpašas problēmas to sociālo, ekonomisko un vides uzdevumu sarežģītības dēļ; šajā kontekstā saskata lauku reģionu endogēnu potenciālu, kas sniedz attīstības iespējas ne tikai ap aglomerācijām un lielām pilsētām; šajā kontekstā atzīmē arī īpaši nelabvēlīgi ietekmēto reģionu ekonomiskās iespējas attīstīties, atbilstoši izmantojot un atbalstot lauku
  un piepilsētu
  reģionu endogēno potenciālu, tostarp to vides un kultūras vērtības; uzsver, ka struktūrpolitikas un kohēzijas politikas kontekstā lauku reģionu un pilsētu partnerības jāskata vairāk kā lauku reģionu nodrošinātājas ar vienādiem apstākļiem attīstībai un dzīves kvalitātei, ņemot vērā sociālos un ekonomiskos faktorus; aicina dalībvalstis, ņemot vērā pilsētu dinamisko ietekmi uz ekonomisko attīstību reģionos un ekonomikas stimulēšanu tuvumā esošajos lauku rajonos, nodrošināt nepieciešamos resursus, lai īstenotu vajadzīgos pilsētu un piepilsētu projektus;

| 15. | noraida obligātas kvantitatīvas kvotas īpaši valsts programmu sadalījumiem (ESF/ERAF), vietējai un pilsētu attīstībai, laukiem, kā arī citām aglomerācijas kategorijām vai funkcionālajām zonām, kas varētu nodrošināt lielāku intervenču kritisko masu; uzskata, ka prasība jau darbības programmās obligāti paredzēt finansējuma saņemšanai atbilstīgās pilsētas un teritorijas, ir iespēja, kas ir jāpadara prioritāra tajos gadījumos, kad šī metode nodrošina pievienoto vērtību un palīdzības intensitātes koncentrēšanu, un tā jāapspriež, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem; uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem arī šajā sakarībā ir jāuztic lielāka atbildība noteikt uz konkurētspēju un rezultātiem pamatotas atlases procedūras; |
| --- | --- |

15.

noraida obligātas kvantitatīvas kvotas īpaši valsts programmu sadalījumiem (ESF/ERAF), vietējai un pilsētu attīstībai, laukiem, kā arī citām aglomerācijas kategorijām vai funkcionālajām zonām, kas varētu nodrošināt lielāku intervenču kritisko masu; uzskata, ka prasība jau darbības programmās obligāti paredzēt finansējuma saņemšanai atbilstīgās pilsētas un teritorijas, ir iespēja, kas ir jāpadara prioritāra tajos gadījumos, kad šī metode nodrošina pievienoto vērtību un palīdzības intensitātes koncentrēšanu, un tā jāapspriež, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības principiem; uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem arī šajā sakarībā ir jāuztic lielāka atbildība noteikt uz konkurētspēju un rezultātiem pamatotas atlases procedūras;

| 16. | uzsver, ka struktūrpolitikā un kohēzijas politikā nedrīkst vienpusīgi dot priekšroku noteiktiem reģionu tipiem; aicina lauku reģionu un pilsētu partnerības skatīt plašākā sociālā, ekonomiskā un vides kontekstā; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka struktūrpolitikā un kohēzijas politikā nedrīkst vienpusīgi dot priekšroku noteiktiem reģionu tipiem; aicina lauku reģionu un pilsētu partnerības skatīt plašākā sociālā, ekonomiskā un vides kontekstā;

| 17. | uzsver, ka strukturālajā un kohēzijas finansējumā ir jāņem vērā arī stratēģijas „Eiropa 2020” uzdevumi izglītības, kultūras un sociāli politiskajā jomā, bet ir jāsaglabā ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas noteikta līgumā kā vispārējs ES mērķis un jāievēro subsidiaritātes princips; tomēr uzskata, ka attiecīgo politikas jomu plaša pārrobežu eiropeizācija piedzīvos neveiksmi finansiālu iemeslu dēļ; tāpēc aicina turpināt vietai pielāgotu vietējās attīstības paraugpieeju ieviešanu, saglabājot valstu un reģionālo līmeņu kompetences; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka strukturālajā un kohēzijas finansējumā ir jāņem vērā arī stratēģijas „Eiropa 2020” uzdevumi izglītības, kultūras un sociāli politiskajā jomā, bet ir jāsaglabā ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija, kas noteikta līgumā kā vispārējs ES mērķis un jāievēro subsidiaritātes princips; tomēr uzskata, ka attiecīgo politikas jomu plaša pārrobežu eiropeizācija piedzīvos neveiksmi finansiālu iemeslu dēļ; tāpēc aicina turpināt vietai pielāgotu vietējās attīstības paraugpieeju ieviešanu, saglabājot valstu un reģionālo līmeņu kompetences;

| 18. | turklāt uzsver, ka kohēzijas politika nevar kļūt par līdzekli vai instrumentu nozaru jautājumu — piemēram, pētniecības un attīstības, rūpniecības jauninājumu politikas un klimata pārmaiņu apkarošanas — risināšanai, jo tas nozīmētu tās galvenā mērķa dekoncentrāciju un tās izmantošanas ierobežošanu reģionu attīstības potenciāla paaugstināšanai, kas ir ļoti svarīgi, lai mazinātu atšķirības starp nelabvēlīgākajos apstākļos esošiem reģioniem un attīstītākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

18.

turklāt uzsver, ka kohēzijas politika nevar kļūt par līdzekli vai instrumentu nozaru jautājumu — piemēram, pētniecības un attīstības, rūpniecības jauninājumu politikas un klimata pārmaiņu apkarošanas — risināšanai, jo tas nozīmētu tās galvenā mērķa dekoncentrāciju un tās izmantošanas ierobežošanu reģionu attīstības potenciāla paaugstināšanai, kas ir ļoti svarīgi, lai mazinātu atšķirības starp nelabvēlīgākajos apstākļos esošiem reģioniem un attīstītākajiem reģioniem;

| 19. | aicina, ņemot vērā nepieciešamību pāriet uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un saskaņā ar diskusijām, palielināt kohēzijas politikas ieguldījumu vides tehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas nozares ātrā attīstībā; uzskata, ka tai vajadzētu būt vienai no prioritātēm, ja programmās ir pieejami pietiekami līdzekļi un ja pievēršanās atjaunojamiem enerģijas avotiem nodrošina ES pievienoto vērtību, balstoties uz projektiem, kuru mērķis ir attīstīt decentralizētus enerģētikas konceptus, kas ietver efektīvas enerģijas glabāšanas tehnoloģijas reģionos; atbalsta reģionālās ekonomikas potenciāla izmantošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

aicina, ņemot vērā nepieciešamību pāriet uz atjaunojamiem enerģijas avotiem un saskaņā ar diskusijām, palielināt kohēzijas politikas ieguldījumu vides tehnoloģiju un atjaunojamās enerģijas nozares ātrā attīstībā; uzskata, ka tai vajadzētu būt vienai no prioritātēm, ja programmās ir pieejami pietiekami līdzekļi un ja pievēršanās atjaunojamiem enerģijas avotiem nodrošina ES pievienoto vērtību, balstoties uz projektiem, kuru mērķis ir attīstīt decentralizētus enerģētikas konceptus, kas ietver efektīvas enerģijas glabāšanas tehnoloģijas reģionos; atbalsta reģionālās ekonomikas potenciāla izmantošanu šajā jomā;

| 20. | saskata struktūrfondu iespējas atbalstīt ieguldījumus īpašā enerģētikas infrastruktūrā, tomēr tie jāattiecina tikai uz tiem reģioniem, kuros politisku un ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir ievērojami ierobežoti tirgus ekonomikas risinājumi energoapgādei; turklāt aicina struktūrfondu atbalstu vienmēr saistīt ar iekšējā enerģijas tirgus un apgādes drošības stiprināšanu, kā arī principu par dalīto atbildību attiecībā uz līdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

saskata struktūrfondu iespējas atbalstīt ieguldījumus īpašā enerģētikas infrastruktūrā, tomēr tie jāattiecina tikai uz tiem reģioniem, kuros politisku un ģeogrāfisku iemeslu dēļ ir ievērojami ierobežoti tirgus ekonomikas risinājumi energoapgādei; turklāt aicina struktūrfondu atbalstu vienmēr saistīt ar iekšējā enerģijas tirgus un apgādes drošības stiprināšanu, kā arī principu par dalīto atbildību attiecībā uz līdzekļiem;

| 21. | uzskata arī, ka kohēzijas politika ir atbildīga par to, lai novērstu nepilnības un problēmas Eiropas nozīmes galveno ceļu TEN transporta pamattīklā, īpaši pierobežu apgabalos, kuri līdz šim šajā saistībā ir tikuši ignorēti; |
| --- | --- |

21.

uzskata arī, ka kohēzijas politika ir atbildīga par to, lai novērstu nepilnības un problēmas Eiropas nozīmes galveno ceļu TEN transporta pamattīklā, īpaši pierobežu apgabalos, kuri līdz šim šajā saistībā ir tikuši ignorēti;

| 22. | uzsver, ka Eiropas transporta tīkliem ir izšķiroša loma Eiropas reģionu kohēzijā un tādēļ jāpaātrina TEN infrastruktūru, jūras maģistrāļu un lielo Eiropas ceļu veidošana un jāuzlabo piekļuves iespējas jo īpaši pierobežu apgabalos un attālākajos reģionos; aicina veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu un garantētu prioritāro TEN-T projektu savlaicīgu īstenošanu; ierosina, ka noteiktas pārrobežu „infrastruktūras” jāuzskata par prioritāriem projektiem, kuriem ir tiesības saņemt 1., 2. un 3. mērķa finansējumu; aicina atzīt obligātas tiesības izstrādāt pirmo priekšlikumu reģionālā līmenī saistībā ar šāda veida darbību un nodrošināt pierobežu reģionu un vietējo pašvaldību vienlīdzīgu līdzdalību plānošanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Eiropas transporta tīkliem ir izšķiroša loma Eiropas reģionu kohēzijā un tādēļ jāpaātrina TEN infrastruktūru, jūras maģistrāļu un lielo Eiropas ceļu veidošana un jāuzlabo piekļuves iespējas jo īpaši pierobežu apgabalos un attālākajos reģionos; aicina veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu un garantētu prioritāro TEN-T projektu savlaicīgu īstenošanu; ierosina, ka noteiktas pārrobežu „infrastruktūras” jāuzskata par prioritāriem projektiem, kuriem ir tiesības saņemt 1., 2. un 3. mērķa finansējumu; aicina atzīt obligātas tiesības izstrādāt pirmo priekšlikumu reģionālā līmenī saistībā ar šāda veida darbību un nodrošināt pierobežu reģionu un vietējo pašvaldību vienlīdzīgu līdzdalību plānošanā;

| 23. | mudina piemērot valsts resursus, ņemot vērā šādu pasākumu pievienoto vērtību reģionālās konverģences, teritoriālās kohēzijas un attīstības pasākumu, piemēram, tūrisma, kas ir svarīgi attāliem — piemēram, salu — reģioniem, veicināšanā; |
| --- | --- |

23.

mudina piemērot valsts resursus, ņemot vērā šādu pasākumu pievienoto vērtību reģionālās konverģences, teritoriālās kohēzijas un attīstības pasākumu, piemēram, tūrisma, kas ir svarīgi attāliem — piemēram, salu — reģioniem, veicināšanā;

| 24. | atbalsta ekonomisko attīstību un nodarbinātību MVU un mikrouzņēmumos; tādēļ pieprasa, lai Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (EMUA) pamatprincipi, t. i., „vispirms domāt par mazākajiem” un „tikai vienreiz”, tiktu uzskatīti par vienu no kohēzijas politikas pamatiem, un uzskata, ka šie principi dalībvalstīm un reģioniem jāpiemēro to darbības programmu definēšanā; |
| --- | --- |

24.

atbalsta ekonomisko attīstību un nodarbinātību MVU un mikrouzņēmumos; tādēļ pieprasa, lai Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (EMUA) pamatprincipi, t. i., „vispirms domāt par mazākajiem” un „tikai vienreiz”, tiktu uzskatīti par vienu no kohēzijas politikas pamatiem, un uzskata, ka šie principi dalībvalstīm un reģioniem jāpiemēro to darbības programmu definēšanā;

Programmu plānošanas mērķu sistēma un pamats

| 25. | uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” galvenie elementi (jauninājumi, izglītība un profesionālā sagatavošana, enerģētika, vide, nodarbinātība, konkurētspēja, prasmes un nabadzības izskaušana) jau ir kohēzijas un struktūrpolitikas sastāvdaļa; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” uzdevumus var ļoti labi integrēt trīs pārbaudītajās mērķu sistēmās (konverģence, reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība, Eiropas teritoriālā sadarbība); |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” galvenie elementi (jauninājumi, izglītība un profesionālā sagatavošana, enerģētika, vide, nodarbinātība, konkurētspēja, prasmes un nabadzības izskaušana) jau ir kohēzijas un struktūrpolitikas sastāvdaļa; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” uzdevumus var ļoti labi integrēt trīs pārbaudītajās mērķu sistēmās (konverģence, reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība, Eiropas teritoriālā sadarbība);

| 26. | uzsver, ka ieguldījumi jauninājumos un izglītībā var veicināt izaugsmi; tomēr norāda, ka atbilstošajai infrastruktūrai (transports, platjoslas internets, enerģētika) un atbilstošām institūcijām (publisko investīciju un fiskālās politikas konsolidācijas līdzsvarots apvienojums ar makroekonomiskiem pasākumiem, e-valdības pakalpojumiem un pārrobežu izglītību) jānodrošina efektīvs atbalsts; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ieguldījumi jauninājumos un izglītībā var veicināt izaugsmi; tomēr norāda, ka atbilstošajai infrastruktūrai (transports, platjoslas internets, enerģētika) un atbilstošām institūcijām (publisko investīciju un fiskālās politikas konsolidācijas līdzsvarots apvienojums ar makroekonomiskiem pasākumiem, e-valdības pakalpojumiem un pārrobežu izglītību) jānodrošina efektīvs atbalsts;

| 27. | uzskata, ka arī pamata infrastruktūras attīstīšana ir uzskatāma par atbilstīgu stratēģijai „Eiropa 2020”, jo tikai konkurētspējīgi transporta, enerģētikas un sakaru tīkli, kā arī atkritumu pārvaldības infrastruktūra var palīdzēt konverģences reģioniem īstenot stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, tāpēc jādod iespēja vājākajiem un trūcīgākajiem reģioniem šos mērķus interpretēt elastīgi; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka arī pamata infrastruktūras attīstīšana ir uzskatāma par atbilstīgu stratēģijai „Eiropa 2020”, jo tikai konkurētspējīgi transporta, enerģētikas un sakaru tīkli, kā arī atkritumu pārvaldības infrastruktūra var palīdzēt konverģences reģioniem īstenot stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus, tāpēc jādod iespēja vājākajiem un trūcīgākajiem reģioniem šos mērķus interpretēt elastīgi;

| 28. | uzsver, ka ESF ir vissvarīgākais instruments, lai īstenotu stratēģijas „Eiropa 2020” sociālo aspektu un ka šis fonds var ievērojami veicināt tādu šīs stratēģijas galveno prioritāšu īstenošanu kā nodarbinātība, pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaita samazināšana un nabadzības, diskriminācijas un sociālās atstumtības apkarošana, kā arī risinājumu meklēšana dažādās sociālās situācijās nonākušiem cilvēkiem; šajā kontekstā uzsver, ka līdztekus IKP, SVID analīzē būtu lietderīgi iekļaut arī citus sociālos rādītājus; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ESF ir vissvarīgākais instruments, lai īstenotu stratēģijas „Eiropa 2020” sociālo aspektu un ka šis fonds var ievērojami veicināt tādu šīs stratēģijas galveno prioritāšu īstenošanu kā nodarbinātība, pāreja uz ilgtspējīgu ekonomiku, priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas gadījumu skaita samazināšana un nabadzības, diskriminācijas un sociālās atstumtības apkarošana, kā arī risinājumu meklēšana dažādās sociālās situācijās nonākušiem cilvēkiem; šajā kontekstā uzsver, ka līdztekus IKP, SVID analīzē būtu lietderīgi iekļaut arī citus sociālos rādītājus;

| 29. | uzskata, ka ESF ir ļoti nozīmīgs kohēzijas politikai un ka tas var palielināt savu ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, tostarp ilgtspējīgas izaugsmes jomā, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem zaļu darba vietu izveidē; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ESF ir ļoti nozīmīgs kohēzijas politikai un ka tas var palielināt savu ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, tostarp ilgtspējīgas izaugsmes jomā, sniedzot atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem zaļu darba vietu izveidē;

| 30. | uzskata cīņu pret diskrimināciju darba tirgū — gan attiecībā uz dzimumu, seksuālo orientāciju, tautību, vecumu, invaliditāti, gan dzīvesvietu — par izšķiroši svarīgu, lai veicinātu patiesu iespēju vienlīdzību; atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības līmeņa palielināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības mērķus, un tāpēc ir visaptveroši jāvēršas pret šķēršļiem, kas ierobežo sieviešu dalību darba tirgū; |
| --- | --- |

30.

uzskata cīņu pret diskrimināciju darba tirgū — gan attiecībā uz dzimumu, seksuālo orientāciju, tautību, vecumu, invaliditāti, gan dzīvesvietu — par izšķiroši svarīgu, lai veicinātu patiesu iespēju vienlīdzību; atzīmē, ka sieviešu nodarbinātības līmeņa palielināšana ir ļoti svarīga, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” nodarbinātības mērķus, un tāpēc ir visaptveroši jāvēršas pret šķēršļiem, kas ierobežo sieviešu dalību darba tirgū;

| 31. | uzskata, ka IKP arī turpmāk jāpaliek galvenajam kritērijam īpaši atbalstāmo reģionu (zem 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju) un eventuāli kohēzijas valstu (zem 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju) noteikšanā; uzskata, ka atbildīgajām valsts un reģionālajām iestādēm jādod rīcības brīvība attiecīgajos lēmumu pieņemšanas līmeņos un atspoguļojot ģeogrāfisko koncentrāciju izmantot papildu rādītājus katram mērķim, par kuriem jāvienojas attīstības un ieguldījumu partnerībās un ar kuru palīdzību var novērtēt attiecīgās sociālās, ekonomiskās, vides, demogrāfiskās un ģeogrāfiskās problēmas; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka IKP arī turpmāk jāpaliek galvenajam kritērijam īpaši atbalstāmo reģionu (zem 75 % no vidējā IKP uz vienu iedzīvotāju) un eventuāli kohēzijas valstu (zem 90 % no vidējā NKI uz vienu iedzīvotāju) noteikšanā; uzskata, ka atbildīgajām valsts un reģionālajām iestādēm jādod rīcības brīvība attiecīgajos lēmumu pieņemšanas līmeņos un atspoguļojot ģeogrāfisko koncentrāciju izmantot papildu rādītājus katram mērķim, par kuriem jāvienojas attīstības un ieguldījumu partnerībās un ar kuru palīdzību var novērtēt attiecīgās sociālās, ekonomiskās, vides, demogrāfiskās un ģeogrāfiskās problēmas;

| 32. | aicina noteikt, ka kohēzijas politikai saskaņā ar Lisabonas līgumu arī turpmāk jābūt orientētai galvenokārt uz trūcīgākajiem reģioniem; uzsver, ka atbilstīgi 1. mērķim — „konverģence” trūcīgākajiem reģioniem jāpiešķir to attīstības problēmu smagumam atbilstīga finansējuma daļa; |
| --- | --- |

32.

aicina noteikt, ka kohēzijas politikai saskaņā ar Lisabonas līgumu arī turpmāk jābūt orientētai galvenokārt uz trūcīgākajiem reģioniem; uzsver, ka atbilstīgi 1. mērķim — „konverģence” trūcīgākajiem reģioniem jāpiešķir to attīstības problēmu smagumam atbilstīga finansējuma daļa;

| 33. | aicina noteikt ierobežojumu tādu reģionu atbilstības termiņam, kuri nevar uzrādīt būtiskus uzlabojumus ekonomiskajā, sociālajā un vides situācijā pēc vairākiem plānošanas periodiem, neraugoties uz maksimālo atbalstu; |
| --- | --- |

33.

aicina noteikt ierobežojumu tādu reģionu atbilstības termiņam, kuri nevar uzrādīt būtiskus uzlabojumus ekonomiskajā, sociālajā un vides situācijā pēc vairākiem plānošanas periodiem, neraugoties uz maksimālo atbalstu;

| 34. | aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu nākošajam plānošanas periodam, kurā paredzēts nodrošināt pielāgojamu, ievērojamu un samērīgu pārejas perioda atbalstu reģioniem, uz kuriem vairs neattiecas konverģences mērķis, lai risinātu to specifisko situāciju, kā arī reģioniem ar IKP uz vienu iedzīvotāju no 75 % līdz 90 % no Eiropas vidējā rādītāja, izveidojot jaunu starpkategoriju, lai izvairītos no nevienlīdzīgas pieejas reģioniem, neskatoties uz to līdzīgajām situācijām; uzskata, ka šai īpašajai kārtībai ir jāaizvieto pašreizējā pakāpeniskas pārtraukšanas un pakāpeniskas piešķiršanas sistēma, tādējādi izveidojot godīgu sistēmu, kurā tiek ņemtas vērā reģionu ekonomiskās un finanšu krīzes negatīvās sekas, vienlaikus stiprinot kohēzijas politikas pamatprincipus — taisnīgumu un solidaritāti; uzsver, ka minētos pārejas pasākumus nākamajam plānošanas periodam nedrīkst izveidot uz pašreizējā 1. mērķa — „konverģence”, 2. mērķa — „reģionālā konkurētspēja” vai 3. mērķa — „Eiropas teritoriālā sadarbība” rēķina; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu nākošajam plānošanas periodam, kurā paredzēts nodrošināt pielāgojamu, ievērojamu un samērīgu pārejas perioda atbalstu reģioniem, uz kuriem vairs neattiecas konverģences mērķis, lai risinātu to specifisko situāciju, kā arī reģioniem ar IKP uz vienu iedzīvotāju no 75 % līdz 90 % no Eiropas vidējā rādītāja, izveidojot jaunu starpkategoriju, lai izvairītos no nevienlīdzīgas pieejas reģioniem, neskatoties uz to līdzīgajām situācijām; uzskata, ka šai īpašajai kārtībai ir jāaizvieto pašreizējā pakāpeniskas pārtraukšanas un pakāpeniskas piešķiršanas sistēma, tādējādi izveidojot godīgu sistēmu, kurā tiek ņemtas vērā reģionu ekonomiskās un finanšu krīzes negatīvās sekas, vienlaikus stiprinot kohēzijas politikas pamatprincipus — taisnīgumu un solidaritāti; uzsver, ka minētos pārejas pasākumus nākamajam plānošanas periodam nedrīkst izveidot uz pašreizējā 1. mērķa — „konverģence”, 2. mērķa — „reģionālā konkurētspēja” vai 3. mērķa — „Eiropas teritoriālā sadarbība” rēķina;

| 35. | aicina stiprināt 2. mērķi — „reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība” ar tā horizontālo pieeju, panākot rezultātus attiecībā uz ierobežotu ES prioritāšu daudzumu, tādu kā MVU atbalsts, „zaļās” inovācijas, vietējās ekonomikas, izglītība un apmācība, infrastruktūra, ilgtspējīga mobilitāte, atjaunojamā enerģija un energoapgāde, resursu efektivitāte un sociālā integrācija; uzsver, ka jāsaglabā un jāturpina attīstīt pārbaudītā sistēma, kas nodrošina reģionālo strukturālo nepilnību novēršanu attīstītākiem reģioniem, mazina teritoriālās atšķirības, veicina kopīgu Eiropas mērķu īstenošanu un nodrošina nākotnes problēmu risināšanu, izmantojot struktūras, kas var elastīgi reaģēt uz mainīgiem apstākļiem, tostarp, cita starpā, arī inovāciju kopumus un finansējuma konkursus šajos reģionos; aicina izstrādāt papildu instrumentus, kas var veicināt sociālekonomiskus un infrastruktūras uzlabojumus jomās, kuras ir lielā mērā saskārušās ar strukturālām pārmaiņām; šajā kontekstā norāda, ka jāizstrādā pietiekami elastīgas stratēģijas, lai varētu tikt galā ar katra reģiona problēmām un īpatnībām; |
| --- | --- |

35.

aicina stiprināt 2. mērķi — „reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība” ar tā horizontālo pieeju, panākot rezultātus attiecībā uz ierobežotu ES prioritāšu daudzumu, tādu kā MVU atbalsts, „zaļās” inovācijas, vietējās ekonomikas, izglītība un apmācība, infrastruktūra, ilgtspējīga mobilitāte, atjaunojamā enerģija un energoapgāde, resursu efektivitāte un sociālā integrācija; uzsver, ka jāsaglabā un jāturpina attīstīt pārbaudītā sistēma, kas nodrošina reģionālo strukturālo nepilnību novēršanu attīstītākiem reģioniem, mazina teritoriālās atšķirības, veicina kopīgu Eiropas mērķu īstenošanu un nodrošina nākotnes problēmu risināšanu, izmantojot struktūras, kas var elastīgi reaģēt uz mainīgiem apstākļiem, tostarp, cita starpā, arī inovāciju kopumus un finansējuma konkursus šajos reģionos; aicina izstrādāt papildu instrumentus, kas var veicināt sociālekonomiskus un infrastruktūras uzlabojumus jomās, kuras ir lielā mērā saskārušās ar strukturālām pārmaiņām; šajā kontekstā norāda, ka jāizstrādā pietiekami elastīgas stratēģijas, lai varētu tikt galā ar katra reģiona problēmām un īpatnībām;

| 36. | aicina nodrošināt, lai attīstītāki reģioni varētu modernizēt savu sociālo un ekonomisko kapitālu un risināt konkrētu nabadzīgo rajonu un ekonomiskās attīstības trūkuma problēmas; |
| --- | --- |

36.

aicina nodrošināt, lai attīstītāki reģioni varētu modernizēt savu sociālo un ekonomisko kapitālu un risināt konkrētu nabadzīgo rajonu un ekonomiskās attīstības trūkuma problēmas;

| 37. | noteikti uzskata, ka ir jāpalielina pūles saistībā ar 3. mērķi — „Eiropas teritoriālā sadarbība” pie visām ES iekšējām robežām un visās trijās šās sadarbības dimensijās (pārrobežu, starpreģionu, starptautiskā) un aicina paaugstināt struktūrfondu daļu līdz 7 %; pieprasa, lai līdzekļu piešķiršana visām teritoriālās sadarbības programmām notiktu, balstoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai stratēģiski un integrēti apmierinātu visu attiecīgo teritoriju un ģeogrāfisko apgabalu vajadzības un atbilstu to īpašajām iezīmēm; uzsver pierobežu reģionu nozīmi stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata par nepieciešamu pievērst lielāku vērību Eiropas komunikāciju tīklu koordinācijai, īpaši tiem, kas saistīti ar transportu un enerģētiku, kā arī pārrobežu infrastruktūrām un aicina palielināt subsīdijas minētajiem tīkliem saskaņā ar Eiropas prioritātēm, kā arī aicina palielināt finansējumu visiem pierobežu reģioniem; aicina vienkāršot īstenošanas noteikumus, kas regulē 3. mērķa programmas, balstoties uz proporcionalitātes principu, kā arī izstrādāt vienotu atbilstības noteikumu kopumu, kas visi ir uzskatāmi par priekšnosacījumiem, lai šīs programmas kļūtu efektīvākas un atpazīstamākas; uzsver vietējo lēmumu pieņēmēju aktīvas iesaistīšanās nepieciešamību, jo programmu izstrāde ir iespējama tikai tādā gadījumā, ja tiek garantēta šī līdzdalība; |
| --- | --- |

37.

noteikti uzskata, ka ir jāpalielina pūles saistībā ar 3. mērķi — „Eiropas teritoriālā sadarbība” pie visām ES iekšējām robežām un visās trijās šās sadarbības dimensijās (pārrobežu, starpreģionu, starptautiskā) un aicina paaugstināt struktūrfondu daļu līdz 7 %; pieprasa, lai līdzekļu piešķiršana visām teritoriālās sadarbības programmām notiktu, balstoties uz saskaņotiem kritērijiem, lai stratēģiski un integrēti apmierinātu visu attiecīgo teritoriju un ģeogrāfisko apgabalu vajadzības un atbilstu to īpašajām iezīmēm; uzsver pierobežu reģionu nozīmi stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; uzskata par nepieciešamu pievērst lielāku vērību Eiropas komunikāciju tīklu koordinācijai, īpaši tiem, kas saistīti ar transportu un enerģētiku, kā arī pārrobežu infrastruktūrām un aicina palielināt subsīdijas minētajiem tīkliem saskaņā ar Eiropas prioritātēm, kā arī aicina palielināt finansējumu visiem pierobežu reģioniem; aicina vienkāršot īstenošanas noteikumus, kas regulē 3. mērķa programmas, balstoties uz proporcionalitātes principu, kā arī izstrādāt vienotu atbilstības noteikumu kopumu, kas visi ir uzskatāmi par priekšnosacījumiem, lai šīs programmas kļūtu efektīvākas un atpazīstamākas; uzsver vietējo lēmumu pieņēmēju aktīvas iesaistīšanās nepieciešamību, jo programmu izstrāde ir iespējama tikai tādā gadījumā, ja tiek garantēta šī līdzdalība;

| 38. | uzskata, ka ETSG ir unikāls un ļoti vērtīgs teritoriālās pārvaldības instruments, kas atbilst strukturētas sadarbības vajadzībām, un ir popularizējams kā rīks pārrobežu pārvaldības sistēmu izveidei, nodrošinot dažādu politiku esamību reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ETSG ir unikāls un ļoti vērtīgs teritoriālās pārvaldības instruments, kas atbilst strukturētas sadarbības vajadzībām, un ir popularizējams kā rīks pārrobežu pārvaldības sistēmu izveidei, nodrošinot dažādu politiku esamību reģionālā un vietējā līmenī;

| 39. | kategoriski noraida jebkādus priekšlikumus nacionalizēt kohēzijas politiku vai sadalīt to nozarēs; uzskata, ka jauni tematiskie fondi (klimats, enerģētika, satiksme) grautu pārbaudīto dalītās pārvaldības un integrēto attīstības programmu principu un apdraudētu sinerģiju pieejamību, intervenču efektivitāti un līdz ar to reģionālo līdzdalību stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

39.

kategoriski noraida jebkādus priekšlikumus nacionalizēt kohēzijas politiku vai sadalīt to nozarēs; uzskata, ka jauni tematiskie fondi (klimats, enerģētika, satiksme) grautu pārbaudīto dalītās pārvaldības un integrēto attīstības programmu principu un apdraudētu sinerģiju pieejamību, intervenču efektivitāti un līdz ar to reģionālo līdzdalību stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanā;

| 40. | uzstāj, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk jābūt kohēzijas politikas sastāvdaļai, jo tikai tā var attīstīt un īstenot integrētas stratēģijas ekonomisko un sociālo problēmu atrisināšanai; |
| --- | --- |

40.

uzstāj, ka Eiropas Sociālajam fondam arī turpmāk jābūt kohēzijas politikas sastāvdaļai, jo tikai tā var attīstīt un īstenot integrētas stratēģijas ekonomisko un sociālo problēmu atrisināšanai;

| 41. | atbalsta Komisijas mērķi nostiprināt ESF, uzlabot tā efektivitāti un atpazīstamību; šajā nolūkā aicina Komisiju un dalībvalstis sarunu ceļā vienoties par nepieciešamo ESF ieguldījumu struktūrfondos; |
| --- | --- |

41.

atbalsta Komisijas mērķi nostiprināt ESF, uzlabot tā efektivitāti un atpazīstamību; šajā nolūkā aicina Komisiju un dalībvalstis sarunu ceļā vienoties par nepieciešamo ESF ieguldījumu struktūrfondos;

| 42. | uzskata, ka ESF efektivitātes uzlabošanas pasākumi jābalsta galvenokārt uz stimuliem, nevis uz sankcijām; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka ESF efektivitātes uzlabošanas pasākumi jābalsta galvenokārt uz stimuliem, nevis uz sankcijām;

| 43. | uzsver, ka ekonomikas krīze vēl vairāk palielinājusi neatliekamu nepieciešamību pēc pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas ESF, jo īpaši, lai veicinātu nodarbinātību, darba vietas maiņu, sociālo integrāciju un nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ekonomikas krīze vēl vairāk palielinājusi neatliekamu nepieciešamību pēc pasākumiem nozarēs, uz kurām attiecas ESF, jo īpaši, lai veicinātu nodarbinātību, darba vietas maiņu, sociālo integrāciju un nabadzības samazināšanu;

| 44. | uzsver, ka ESF sniedz būtisku atbalstu tādām darba tirgus politikas jomām kā preventīvā un vietējā politika, kā arī tādām jomām, kuru mērķis ir palīdzēt jauniešiem ienākt darba tirgū, un apkarot nabadzību; uzsver, ka dalībvalstīm ESF ir jāizmanto, lai veiktu ieguldījumus jaunu zināšanu, izglītības (tostarp agrīnās bērnības izglītības), mūžizglītības ieguves, pārkvalificēšanas un darba vietu maiņas pasākumos, un uzsver, ka fondam ir būtiska loma visu sociālās integrācijas aspektu veicināšanā, un tas skar arī nelabvēlīgākās un mazāk aizsargātās grupas; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka ESF sniedz būtisku atbalstu tādām darba tirgus politikas jomām kā preventīvā un vietējā politika, kā arī tādām jomām, kuru mērķis ir palīdzēt jauniešiem ienākt darba tirgū, un apkarot nabadzību; uzsver, ka dalībvalstīm ESF ir jāizmanto, lai veiktu ieguldījumus jaunu zināšanu, izglītības (tostarp agrīnās bērnības izglītības), mūžizglītības ieguves, pārkvalificēšanas un darba vietu maiņas pasākumos, un uzsver, ka fondam ir būtiska loma visu sociālās integrācijas aspektu veicināšanā, un tas skar arī nelabvēlīgākās un mazāk aizsargātās grupas;

| 45. | aicina Komisiju pastiprināt ESF rīcību, kuras mērķis ir veicināt integrāciju darba tirgū; mudina dalībvalstis ar izglītības palīdzību veikt ieguldījumus bērnu labā sākot jau no agrīnās bērnības un vēlāk skolas līmenī izveidot orientācijas sistēmu, kas balstīta uz vietējām un reģionālajām darba iespējām un mūžizglītību, palīdzot darba ņēmējiem pielāgot prasmes darba tirgus vajadzībām, vienlaikus īstenojot pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai un tā saucamo nabadzīgo strādājošo parādības novēršanai, kā arī izveidot programmas, kas speciāli paredzētas nelabvēlīgo un mazāk aizsargāto grupu, piemēram, romu, migrantu, cilvēku ar invaliditāti un izglītošanos priekšlaikus pārtraukušo atbalstam ar mērķi veicināt efektīvu un iekļaujošu izaugsmi un uz zināšanām balstītu ekonomiku Eiropā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju pastiprināt ESF rīcību, kuras mērķis ir veicināt integrāciju darba tirgū; mudina dalībvalstis ar izglītības palīdzību veikt ieguldījumus bērnu labā sākot jau no agrīnās bērnības un vēlāk skolas līmenī izveidot orientācijas sistēmu, kas balstīta uz vietējām un reģionālajām darba iespējām un mūžizglītību, palīdzot darba ņēmējiem pielāgot prasmes darba tirgus vajadzībām, vienlaikus īstenojot pasākumus jauniešu bezdarba apkarošanai un tā saucamo nabadzīgo strādājošo parādības novēršanai, kā arī izveidot programmas, kas speciāli paredzētas nelabvēlīgo un mazāk aizsargāto grupu, piemēram, romu, migrantu, cilvēku ar invaliditāti un izglītošanos priekšlaikus pārtraukušo atbalstam ar mērķi veicināt efektīvu un iekļaujošu izaugsmi un uz zināšanām balstītu ekonomiku Eiropā;

| 46. | prasa mērķtiecīgāku un papildu tehnisko atbalstu tiem apgabaliem, ko skārusi dziļa nabadzība un bieži vien saspringta vairākuma un mazākuma kultūru līdzāspastāvēšana subreģionālā līmenī; uzskata, ka šādi subreģionāli apgabali bieži vien var palikt dziļas nabadzības stāvoklī un saskarties ar segregāciju pat reģionos, kas ne vienmēr atpaliek no statistikas vidējiem rādītājiem; norāda, ka koncentrēti centieni būtu jāvirza uz šādu subreģionālu apgabalu attīstību; |
| --- | --- |

46.

prasa mērķtiecīgāku un papildu tehnisko atbalstu tiem apgabaliem, ko skārusi dziļa nabadzība un bieži vien saspringta vairākuma un mazākuma kultūru līdzāspastāvēšana subreģionālā līmenī; uzskata, ka šādi subreģionāli apgabali bieži vien var palikt dziļas nabadzības stāvoklī un saskarties ar segregāciju pat reģionos, kas ne vienmēr atpaliek no statistikas vidējiem rādītājiem; norāda, ka koncentrēti centieni būtu jāvirza uz šādu subreģionālu apgabalu attīstību;

| 47. | atzinīgi vērtē, ka dažās dalībvalstīs pirmo reizi 2007.–2013. gada finansēšanas periodā saskaņā ar Eiropas sociālā fonda noteikumiem ieviestas visām mērķa jomām paredzētas darba programmas; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē, ka dažās dalībvalstīs pirmo reizi 2007.–2013. gada finansēšanas periodā saskaņā ar Eiropas sociālā fonda noteikumiem ieviestas visām mērķa jomām paredzētas darba programmas;

| 48. | uzsver, ka vēl aizvien ir vērtīga Kopienas iniciatīvas EQUAL pieredze, jo īpaši vietējo un reģionālo pasākumu apvienošanas un labākās prakses apmaiņas jomā ES mērogā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka vēl aizvien ir vērtīga Kopienas iniciatīvas EQUAL pieredze, jo īpaši vietējo un reģionālo pasākumu apvienošanas un labākās prakses apmaiņas jomā ES mērogā;

| 49. | norāda, ka ar integrētu vietējās un reģionālās attīstības pieeju ir panākama sinerģija, jo īpaši ESF saiknē ar ERAF, un aicina izstrādāt kopējus atbilstības noteikumus un — jo īpaši attiecībā uz vietai pielāgotu attīstības plānu — palielināt un atvieglot šķērsfinansēšanas iespējas starp abiem fondiem; atbalsta vairākfondu darbības programmu iespējas ieviešanu, kas vēl vairāk sekmētu integrētās pieejas; turklāt atgādina par labākajām sinerģijām starp EAF un ERAF; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka ar integrētu vietējās un reģionālās attīstības pieeju ir panākama sinerģija, jo īpaši ESF saiknē ar ERAF, un aicina izstrādāt kopējus atbilstības noteikumus un — jo īpaši attiecībā uz vietai pielāgotu attīstības plānu — palielināt un atvieglot šķērsfinansēšanas iespējas starp abiem fondiem; atbalsta vairākfondu darbības programmu iespējas ieviešanu, kas vēl vairāk sekmētu integrētās pieejas; turklāt atgādina par labākajām sinerģijām starp EAF un ERAF;

| 50. | aicina sinerģiju palielināšanas nolūkam panākt nozaru politiku (transports, enerģētika, pētniecība, vide, izglītība) lielāku integrāciju kohēzijas un strukturālajā politikā, panākot lielāku efektivitāti un labāku koordināciju starp struktūrfondiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Pētniecības un attīstības pamatprogrammām, ierosina, ka vairākfondu plānošana varētu nodrošināt integrētāku minēto fondu darbību un palielinātu šo dažādo fondu mijiedarbības efektivitāti; uzskata, ka valsts/reģionālās attīstības partnerības ir atbilstošs instruments šo dažādo politikas virzienu apvienošanai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jānosaka skaidri mērķi un jāizvērtē, vai dalībvalstīs tika sasniegti mērķi; |
| --- | --- |

50.

aicina sinerģiju palielināšanas nolūkam panākt nozaru politiku (transports, enerģētika, pētniecība, vide, izglītība) lielāku integrāciju kohēzijas un strukturālajā politikā, panākot lielāku efektivitāti un labāku koordināciju starp struktūrfondiem, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu un Pētniecības un attīstības pamatprogrammām, ierosina, ka vairākfondu plānošana varētu nodrošināt integrētāku minēto fondu darbību un palielinātu šo dažādo fondu mijiedarbības efektivitāti; uzskata, ka valsts/reģionālās attīstības partnerības ir atbilstošs instruments šo dažādo politikas virzienu apvienošanai; šajā sakarībā uzsver, ka ir jānosaka skaidri mērķi un jāizvērtē, vai dalībvalstīs tika sasniegti mērķi;

| 51. | ierosina, ka pētniecības un attīstības politika ir jāsakārto atbilstoši teritorijai; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi pielāgot kohēzijas politiku un pētniecības un inovāciju politiku teritoriju īpašajām vajadzībām, jo aktīvākai reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalībai reģionālās attīstības fondu un pētniecības un inovāciju programmu izstrādē un īstenošanā ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā to, ka nav iespējams piemērot vienu un to pašu stratēģiju visiem reģioniem; |
| --- | --- |

51.

ierosina, ka pētniecības un attīstības politika ir jāsakārto atbilstoši teritorijai; tāpēc uzsver, ka ir svarīgi pielāgot kohēzijas politiku un pētniecības un inovāciju politiku teritoriju īpašajām vajadzībām, jo aktīvākai reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalībai reģionālās attīstības fondu un pētniecības un inovāciju programmu izstrādē un īstenošanā ir izšķiroša nozīme, ņemot vērā to, ka nav iespējams piemērot vienu un to pašu stratēģiju visiem reģioniem;

| 52. | aicina ieviest kopīgus stratēģiskos pamatprincipus ERAF, ESF, Kohēzijas fondam, pamatprogrammām, ELFLA un EZF plānošanas periodam pēc 2013. gada; uzskata, ka jāturpina sekmēt vienota regulatīvā pieeja (kas attiektos uz pārvaldi, tiesībām uz atbalstu, finanšu pārskatu revīziju, ziņošanas noteikumiem) ar kopīgu pamatregulu; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt raitu dažādu fondu kopdarbību, lai gūtu rezultātus; aicina Komisiju veikt atbilstošas korekcijas, lai attiecīgie fondi pēc iespējas varētu papildināt cits citu; |
| --- | --- |

52.

aicina ieviest kopīgus stratēģiskos pamatprincipus ERAF, ESF, Kohēzijas fondam, pamatprogrammām, ELFLA un EZF plānošanas periodam pēc 2013. gada; uzskata, ka jāturpina sekmēt vienota regulatīvā pieeja (kas attiektos uz pārvaldi, tiesībām uz atbalstu, finanšu pārskatu revīziju, ziņošanas noteikumiem) ar kopīgu pamatregulu; šajā saistībā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt raitu dažādu fondu kopdarbību, lai gūtu rezultātus; aicina Komisiju veikt atbilstošas korekcijas, lai attiecīgie fondi pēc iespējas varētu papildināt cits citu;

| 53. | aicina Padomi un Parlamentu pieņemt jaunu kopēju stratēģisko sistēmu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz LESD 177. pantu; |
| --- | --- |

53.

aicina Padomi un Parlamentu pieņemt jaunu kopēju stratēģisko sistēmu saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, balstoties uz LESD 177. pantu;

| 54. | uzskata, ka Eiropas Sociālais fonds ir jāiekļauj kopējā stratēģiskajā shēmā, tomēr nemainot tā īpašos darbības noteikumus un nosacījumus un pietiekamu resursu nodrošināšanu; aicina Komisiju stiprināt ESF nozīmi, uzlabot tā tēlu un vienkāršot budžeta kontroli, izveidojot vienkāršas un efektīvas procedūras pārvaldes iestāžu un budžeta kontroles departamentu sadarbībai; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka Eiropas Sociālais fonds ir jāiekļauj kopējā stratēģiskajā shēmā, tomēr nemainot tā īpašos darbības noteikumus un nosacījumus un pietiekamu resursu nodrošināšanu; aicina Komisiju stiprināt ESF nozīmi, uzlabot tā tēlu un vienkāršot budžeta kontroli, izveidojot vienkāršas un efektīvas procedūras pārvaldes iestāžu un budžeta kontroles departamentu sadarbībai;

| 55. | rosina šajos ietvaros pārbaudīt reģionālo ELFLA programmu atjaunotu iekļaušanu (3. un 4. veicināšanas ass); tomēr ir pret to, ka šāda atjaunota iekļaušana varētu izraisīt ERAF un ELFLA paredzēto finanšu līdzekļu samazinājumu; aicina noteikt obligātas saistības dalībvalstīm un reģioniem izveidot saskaņotākas ES sturktūrfondu pārvaldes struktūras un lauku attīstības reģionālās programmas; |
| --- | --- |

55.

rosina šajos ietvaros pārbaudīt reģionālo ELFLA programmu atjaunotu iekļaušanu (3. un 4. veicināšanas ass); tomēr ir pret to, ka šāda atjaunota iekļaušana varētu izraisīt ERAF un ELFLA paredzēto finanšu līdzekļu samazinājumu; aicina noteikt obligātas saistības dalībvalstīm un reģioniem izveidot saskaņotākas ES sturktūrfondu pārvaldes struktūras un lauku attīstības reģionālās programmas;

| 56. | aicina pārskatīt regulu par pārrobežu sadarbību pie ārējām robežām un pašreizējo ENPI, lai integrētu attiecīgos fondus 3. mērķī — „Eiropas teritoriālā sadarbība”; |
| --- | --- |

56.

aicina pārskatīt regulu par pārrobežu sadarbību pie ārējām robežām un pašreizējo ENPI, lai integrētu attiecīgos fondus 3. mērķī — „Eiropas teritoriālā sadarbība”;

| 57. | atzinīgi vērtē mērķus Komisijas ierosinātajām attīstības un ieguldījumu partnerībām starp ES un dalībvalstīm (iepriekšējo stratēģisko pamatprogrammu vietā, kuras tika sagatavotas dažām dalībvalstīm); aicina šajā posmā tajās noteikt ieguldījumu prioritātes stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai un turpmākos kohēzijas politikas mērķus; uzskata, ka pēc iespējas drīzāk ir jāprecizē konkrēts kompetenču sadalījums starp dažādiem līmeņiem, un aicina saglabāt valstu un/vai reģionālās un vietējās kompetences atbilstīgi subsidiaritātes principam; aicina paust skaidru apņemšanos atbilstoši iesaistīt partnerus attīstības un ieguldījumu partnerībās; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē mērķus Komisijas ierosinātajām attīstības un ieguldījumu partnerībām starp ES un dalībvalstīm (iepriekšējo stratēģisko pamatprogrammu vietā, kuras tika sagatavotas dažām dalībvalstīm); aicina šajā posmā tajās noteikt ieguldījumu prioritātes stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanai un turpmākos kohēzijas politikas mērķus; uzskata, ka pēc iespējas drīzāk ir jāprecizē konkrēts kompetenču sadalījums starp dažādiem līmeņiem, un aicina saglabāt valstu un/vai reģionālās un vietējās kompetences atbilstīgi subsidiaritātes principam; aicina paust skaidru apņemšanos atbilstoši iesaistīt partnerus attīstības un ieguldījumu partnerībās;

| 58. | atbalsta darbības programmu saglabāšanu kā svarīgāko instrumentu stratēģisko dokumentu pārvēršanai par konkrētām ieguldījumu prioritātēm; aicina šajā ziņā noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus; |
| --- | --- |

58.

atbalsta darbības programmu saglabāšanu kā svarīgāko instrumentu stratēģisko dokumentu pārvēršanai par konkrētām ieguldījumu prioritātēm; aicina šajā ziņā noteikt skaidrus un izmērāmus mērķus;

| 59. | aicina noteikt reģionālo un vietējo iestāžu un to asociāciju obligātu iesaistīšanu saskaņā ar atsevišķo dalībvalstu konstitucionālo un institucionālo struktūru visos kohēzijas politikas īstenošanas posmos (stratēģiskā plānošana, attīstības un investīciju partnerību un darbības programmu izstrāde un apspriešana) strukturētā un sistemātiskā veidā; uzskata, ka ir jāparedz attiecīgi noteikumi atbilstīgajās regulās, ar kurām pārvalda struktūrfondus; |
| --- | --- |

59.

aicina noteikt reģionālo un vietējo iestāžu un to asociāciju obligātu iesaistīšanu saskaņā ar atsevišķo dalībvalstu konstitucionālo un institucionālo struktūru visos kohēzijas politikas īstenošanas posmos (stratēģiskā plānošana, attīstības un investīciju partnerību un darbības programmu izstrāde un apspriešana) strukturētā un sistemātiskā veidā; uzskata, ka ir jāparedz attiecīgi noteikumi atbilstīgajās regulās, ar kurām pārvalda struktūrfondus;

| 60. | uzskata, ka ikviena turpmākā ESF izmantošanas stratēģija būs efektīvāka, ja tā piesaistīs reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, kas spēj pielāgot stratēģiskos mērķus konkrētām teritoriālajām īpatnībām, pamatojoties uz strukturētu dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, organizācijām, kas atbalsta abu dzimumu tiesības, nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem partneriem, kā arī finanšu un banku institūcijām; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi gatavot un pilnvarot „pārmaiņu īstenotājus”; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka ikviena turpmākā ESF izmantošanas stratēģija būs efektīvāka, ja tā piesaistīs reģionālo un vietējo pārvaldības līmeni, kas spēj pielāgot stratēģiskos mērķus konkrētām teritoriālajām īpatnībām, pamatojoties uz strukturētu dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, organizācijām, kas atbalsta abu dzimumu tiesības, nevalstiskajām organizācijām, sociālajiem partneriem, kā arī finanšu un banku institūcijām; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi gatavot un pilnvarot „pārmaiņu īstenotājus”;

| 61. | atbalsta Komisijas ierosināto tematisko prioritāšu sistēmu; norāda, jo zemāks ir dalībvalstu vai reģionu attīstības līmenis, jo plašāku spektru ir jāaptver ar prioritātēm, pie tam ņemot vērā īpašās reģionālās attīstības vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka minēto tematisko pieeju struktūrfondu un kohēzijas fondu plānošanai nevar īstenot, kaitējot integrētai uz vietu balstītai pieejai; |
| --- | --- |

61.

atbalsta Komisijas ierosināto tematisko prioritāšu sistēmu; norāda, jo zemāks ir dalībvalstu vai reģionu attīstības līmenis, jo plašāku spektru ir jāaptver ar prioritātēm, pie tam ņemot vērā īpašās reģionālās attīstības vajadzības, vienlaikus nodrošinot, ka minēto tematisko pieeju struktūrfondu un kohēzijas fondu plānošanai nevar īstenot, kaitējot integrētai uz vietu balstītai pieejai;

| 62. | aicina dalībvalstis, gadījumā, ja tiek noteiktas konkrētas saistošas prioritātes visām dalībvalstīm, iekļaut prioritāšu vidū jauninājumus, infrastruktūru, transportu un resursu pārvaldību, tomēr uzskata, ka ir jāparedz zināma manevrēšanas iespēja, lai ņemtu vērā programmu mērogu, atsauces scenāriju katrā reģionā un sasniedzamos rezultātus, lai šīs prioritātes būtu pielāgotas katra reģiona īpašajām vajadzībām; šajā saistībā uzsver, ka ir jāpielieto plaša novatorisma interpretācija saskaņā ar Inovāciju savienības pamatiniciatīvu; piebilst, ka MVU ir galvenais darba avots ES un augsne idejām uzņēmējdarbības jomā; uzsver, ka ir jāturpina atbalstīt MVU un šis atbalsts ir jāstiprina, ņemot vērā to iespējamo būtisko nozīmi stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā; uzsver, ka Inovāciju savienības ziņā ir jāpiemēro plaša inovāciju koncepcija un vienlaikus aizvien jāatvieglo finanšu pieejamība MVU; uzsver, ka turpmākas prioritātes ir jāspēj piedāvāt un īstenot brīvprātīgi un saskaņā ar subsidiaritātes principu; aicina paredzētajās prioritātēs iekļaut enerģētikas, izglītības, apmācības un nabadzības izskaušanas jomas; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis, gadījumā, ja tiek noteiktas konkrētas saistošas prioritātes visām dalībvalstīm, iekļaut prioritāšu vidū jauninājumus, infrastruktūru, transportu un resursu pārvaldību, tomēr uzskata, ka ir jāparedz zināma manevrēšanas iespēja, lai ņemtu vērā programmu mērogu, atsauces scenāriju katrā reģionā un sasniedzamos rezultātus, lai šīs prioritātes būtu pielāgotas katra reģiona īpašajām vajadzībām; šajā saistībā uzsver, ka ir jāpielieto plaša novatorisma interpretācija saskaņā ar Inovāciju savienības pamatiniciatīvu; piebilst, ka MVU ir galvenais darba avots ES un augsne idejām uzņēmējdarbības jomā; uzsver, ka ir jāturpina atbalstīt MVU un šis atbalsts ir jāstiprina, ņemot vērā to iespējamo būtisko nozīmi stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā; uzsver, ka Inovāciju savienības ziņā ir jāpiemēro plaša inovāciju koncepcija un vienlaikus aizvien jāatvieglo finanšu pieejamība MVU; uzsver, ka turpmākas prioritātes ir jāspēj piedāvāt un īstenot brīvprātīgi un saskaņā ar subsidiaritātes principu; aicina paredzētajās prioritātēs iekļaut enerģētikas, izglītības, apmācības un nabadzības izskaušanas jomas;

| 63. | aicina novērst kavēšanos programmu uzsākšanā un principā sekmēt ātrāku lēmumu pieņemšanas un izvērtēšanas procesu; uzsver, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina šajā nolūkā uzlabot attiecīgajām administratīvajām iestādēm pieejamo tehnisko aprīkojumu un šīm iestādēm ciešāk sadarboties savā starpā, samazināt prasības saistībā ar publicēšanas pienākumu, kā arī saīsināt uzaicinājumu uz konkursu un pieteikumu iesniegšanas termiņus; lūdz Komisiju izvērtēt, vai varētu noteikt izmēģinājuma jomas, lai pārbaudītu jaunos noteikumus mazākā mērogā, pirms uzsākt noteikumu piemērošanu pārējiem reģioniem, lai noteiktu iespējamās problēmas to īstenošanā; |
| --- | --- |

63.

aicina novērst kavēšanos programmu uzsākšanā un principā sekmēt ātrāku lēmumu pieņemšanas un izvērtēšanas procesu; uzsver, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; aicina šajā nolūkā uzlabot attiecīgajām administratīvajām iestādēm pieejamo tehnisko aprīkojumu un šīm iestādēm ciešāk sadarboties savā starpā, samazināt prasības saistībā ar publicēšanas pienākumu, kā arī saīsināt uzaicinājumu uz konkursu un pieteikumu iesniegšanas termiņus; lūdz Komisiju izvērtēt, vai varētu noteikt izmēģinājuma jomas, lai pārbaudītu jaunos noteikumus mazākā mērogā, pirms uzsākt noteikumu piemērošanu pārējiem reģioniem, lai noteiktu iespējamās problēmas to īstenošanā;

Stimuli, nosacījumi, orientācija uz rezultātiem, līdzfinansējums, finansēšanas iespējas

| 64. | aicina saistīt līdzekļus ar tādiem konkrētiem nosacījumiem attīstības un ieguldījumu partnerībās, par kuriem panākta iepriekšēja vienošanās Komisijas un dalībvalstu dialogā; uzskata, ka šiem iepriekš paredzētajiem nosacījumiem jāpieprasa dalībvalstīm veikt reformas, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izmantošanu ar kohēzijas politiku tieši saistītajās jomās, un, ka dalībvalstis vajadzības gadījumā ir jāaicina atbilstoši rīkoties un līdzekļu piešķiršanai ir jābūt atkarīgai no šiem nosacījumiem; aicina veikt pasākumus, lai darbības programmu pārvaldībā iesaistītajām personām būtu iespēja ietekmēt nosacījumus; uzskata, ka ir taisnīgi to saistīt ar jau pieņemto ES tiesību aktu (cenu regulējumi, paziņojumi par konkursiem, satiksme, vide, veselība u. c.) korektu īstenošanu, lai tādējādi novērstu pārkāpumus un nodrošinātu efektivitāti; tomēr noraida ieceri pieprasīt dalībvalstīm fundamentālu sociālo un ekonomikas reformu īstenošanu; visos nosacījumos jābūt pilnībā ievērotam subsidiaritātes un partnerības principam; |
| --- | --- |

64.

aicina saistīt līdzekļus ar tādiem konkrētiem nosacījumiem attīstības un ieguldījumu partnerībās, par kuriem panākta iepriekšēja vienošanās Komisijas un dalībvalstu dialogā; uzskata, ka šiem iepriekš paredzētajiem nosacījumiem jāpieprasa dalībvalstīm veikt reformas, lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu izmantošanu ar kohēzijas politiku tieši saistītajās jomās, un, ka dalībvalstis vajadzības gadījumā ir jāaicina atbilstoši rīkoties un līdzekļu piešķiršanai ir jābūt atkarīgai no šiem nosacījumiem; aicina veikt pasākumus, lai darbības programmu pārvaldībā iesaistītajām personām būtu iespēja ietekmēt nosacījumus; uzskata, ka ir taisnīgi to saistīt ar jau pieņemto ES tiesību aktu (cenu regulējumi, paziņojumi par konkursiem, satiksme, vide, veselība u. c.) korektu īstenošanu, lai tādējādi novērstu pārkāpumus un nodrošinātu efektivitāti; tomēr noraida ieceri pieprasīt dalībvalstīm fundamentālu sociālo un ekonomikas reformu īstenošanu; visos nosacījumos jābūt pilnībā ievērotam subsidiaritātes un partnerības principam;

| 65. | uzskata, ka jaunie nosacījumi nedrīkst radīt papildu administratīvo slogu iesaistītajām personām; aicina izstrādāt konsekventas, standarta, kā arī objektīvi izvērtējamas nosacījumu sistēmas gan ERAF, gan ESF; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka jaunie nosacījumi nedrīkst radīt papildu administratīvo slogu iesaistītajām personām; aicina izstrādāt konsekventas, standarta, kā arī objektīvi izvērtējamas nosacījumu sistēmas gan ERAF, gan ESF;

| 66. | uzskata, ka Komisija ir atbildīga par nosacījumu izstrādāšanu un to īstenošanas pārraudzību, un ierosina izstrādāt atbilstošus rīcības plānus dalībvalstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka Komisija ir atbildīga par nosacījumu izstrādāšanu un to īstenošanas pārraudzību, un ierosina izstrādāt atbilstošus rīcības plānus dalībvalstīm un reģioniem;

| 67. | atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto kohēzijas politikas pastiprinātu orientāciju uz rezultātiem, iepriekš nosakot piemērotus mērķus un rādītājus; uzsver, ka šajā saistībā runa var būt tikai par dažiem skaidri definētiem un izmērāmiem rādītājiem, kam jābūt tieši saistītiem ar atbalstu un kas kopīgi jāsaskaņo reģioniem/dalībvalstīm; tomēr uzskata, ka snieguma izvērtēšanai piedāvāto instrumentu un kritēriju kopumā ir jāsaglabā kvalitatīvs skatījums uz programmām; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē Komisijas paredzēto kohēzijas politikas pastiprinātu orientāciju uz rezultātiem, iepriekš nosakot piemērotus mērķus un rādītājus; uzsver, ka šajā saistībā runa var būt tikai par dažiem skaidri definētiem un izmērāmiem rādītājiem, kam jābūt tieši saistītiem ar atbalstu un kas kopīgi jāsaskaņo reģioniem/dalībvalstīm; tomēr uzskata, ka snieguma izvērtēšanai piedāvāto instrumentu un kritēriju kopumā ir jāsaglabā kvalitatīvs skatījums uz programmām;

| 68. | uzskata, ka rādītājiem, kas nosaka reģionālās subsīdijas no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda, jābūt balstītiem uz Eirostata jaunākajiem statistikas datiem, lai tiktu pilnībā ņemta vērā krīzes ekonomiskā un sociālā ietekme uz reģioniem; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka rādītājiem, kas nosaka reģionālās subsīdijas no struktūrfondiem un Kohēzijas fonda, jābūt balstītiem uz Eirostata jaunākajiem statistikas datiem, lai tiktu pilnībā ņemta vērā krīzes ekonomiskā un sociālā ietekme uz reģioniem;

| 69. | aicina palielināt ESF efektivitāti un pārredzamību ar tādu pasākumu palīdzību, kas vairāk vērsti uz rezultātiem, un aicina šajā nolūkā laikus noteikt definīciju skaidriem un izmērāmiem mērķiem un rezultātu rādītājiem, kas tieši saistīti ar finansējuma mērķi un kas dod iespēju noteikti īpaši to, kādi panākumi gūti nabadzības apkarošanas un sociālās atstumtības novēršanas jomā un vai ir izdevusies integrācija kvalitatīvā nodarbinātībā; uzskata, ka ar visiem pārvaldības līmeņiem saistītajām pusēm ir jāpiedalās šo mērķu un rādītāju noteikšanā un ka tie ir savlaicīgi pirms finansējuma nodrošināšanas skaidri jādefinē, lai dalībvalstis un Komisija varētu novērtēt sasniegumus un šo pieredzi izmantot nākamajā plānošanas posmā; atbalsta Komisijas priekšlikumu piešķirt ESF finansējumu atkarībā no ex ante nosacījumu ievērošanas, tostarp atkarībā no priekšnosacījuma par to ES tiesību aktu transponēšanu un ES mērķu ievērošanas, kas ir nepieciešami ESF pasākumu sekmīgai īstenošanai, kā arī atkarībā no strukturālajām reformām un administrācijas jaudas; uzsver, ka orientēšanās uz rezultātiem nedrīkst radīt kaitējumu mazajiem labuma guvējiem un ka tiem nedrīkst rasties jauni pieejamības šķēršļi vai riski; |
| --- | --- |

69.

aicina palielināt ESF efektivitāti un pārredzamību ar tādu pasākumu palīdzību, kas vairāk vērsti uz rezultātiem, un aicina šajā nolūkā laikus noteikt definīciju skaidriem un izmērāmiem mērķiem un rezultātu rādītājiem, kas tieši saistīti ar finansējuma mērķi un kas dod iespēju noteikti īpaši to, kādi panākumi gūti nabadzības apkarošanas un sociālās atstumtības novēršanas jomā un vai ir izdevusies integrācija kvalitatīvā nodarbinātībā; uzskata, ka ar visiem pārvaldības līmeņiem saistītajām pusēm ir jāpiedalās šo mērķu un rādītāju noteikšanā un ka tie ir savlaicīgi pirms finansējuma nodrošināšanas skaidri jādefinē, lai dalībvalstis un Komisija varētu novērtēt sasniegumus un šo pieredzi izmantot nākamajā plānošanas posmā; atbalsta Komisijas priekšlikumu piešķirt ESF finansējumu atkarībā no ex ante nosacījumu ievērošanas, tostarp atkarībā no priekšnosacījuma par to ES tiesību aktu transponēšanu un ES mērķu ievērošanas, kas ir nepieciešami ESF pasākumu sekmīgai īstenošanai, kā arī atkarībā no strukturālajām reformām un administrācijas jaudas; uzsver, ka orientēšanās uz rezultātiem nedrīkst radīt kaitējumu mazajiem labuma guvējiem un ka tiem nedrīkst rasties jauni pieejamības šķēršļi vai riski;

| 70. | uzskata valsts un privāto līdzfinansējumu par vienu no kohēzijas politikas pamatprincipiem; aicina pārskatīt ES maksimālo daļu, raugoties, lai tā pēc iespējas vairāk atbilst reģionālajam attīstības līmenim, Eiropas pievienotajai vērtībai un pasākumu veidam, un atbilstīgi palielinot vai samazinot to; |
| --- | --- |

70.

uzskata valsts un privāto līdzfinansējumu par vienu no kohēzijas politikas pamatprincipiem; aicina pārskatīt ES maksimālo daļu, raugoties, lai tā pēc iespējas vairāk atbilst reģionālajam attīstības līmenim, Eiropas pievienotajai vērtībai un pasākumu veidam, un atbilstīgi palielinot vai samazinot to;

| 71. | plānojot līdzfinansējuma apropriācijas, aicina dalībvalstis un reģionus domāt tālejoši un atbalstīt tās, izmantojot finanšu inženierijas līdzekļus; |
| --- | --- |

71.

plānojot līdzfinansējuma apropriācijas, aicina dalībvalstis un reģionus domāt tālejoši un atbalstīt tās, izmantojot finanšu inženierijas līdzekļus;

| 72. | attiecībā tiešajām subsīdijām uzņēmumiem aicina ņemt vērā, ka kohēzijas politikas finansējumu mēdz iegūt uzņēmumi, kas jau ir pieņēmuši attiecīgu lēmumu par rūpnīcas atvēršanu konkrētā vietā (tā saucamais inerces efekts), nevis izmanto, lai ietekmētu uzņēmumu, jo īpaši lielāku uzņēmumu lēmumus, un tādēļ aicina piešķirt atbalstu lieliem privātiem uzņēmumiem attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā vai attiecīgi vairāk, nekā tas pašlaik notiek, piedāvāt to netiešu infrastruktūras atbalstu veidā; turklāt aicina ieviest skaidru regulējumu vispārējos struktūrfondu noteikumos, kas izslēdz jebkādu Eiropas finansējumu uzņēmumu pārvietošanai ES, kā arī ievērojam samazina pārbaudes slieksni ieguldījumu pārvietošanai, izslēdzot iespēju lieliem uzņēmumiem saņemt tiešās subsīdijas un nosakot, ka darbību ilgumam jābūt 10 gadi; |
| --- | --- |

72.

attiecībā tiešajām subsīdijām uzņēmumiem aicina ņemt vērā, ka kohēzijas politikas finansējumu mēdz iegūt uzņēmumi, kas jau ir pieņēmuši attiecīgu lēmumu par rūpnīcas atvēršanu konkrētā vietā (tā saucamais inerces efekts), nevis izmanto, lai ietekmētu uzņēmumu, jo īpaši lielāku uzņēmumu lēmumus, un tādēļ aicina piešķirt atbalstu lieliem privātiem uzņēmumiem attiecībā uz ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā vai attiecīgi vairāk, nekā tas pašlaik notiek, piedāvāt to netiešu infrastruktūras atbalstu veidā; turklāt aicina ieviest skaidru regulējumu vispārējos struktūrfondu noteikumos, kas izslēdz jebkādu Eiropas finansējumu uzņēmumu pārvietošanai ES, kā arī ievērojam samazina pārbaudes slieksni ieguldījumu pārvietošanai, izslēdzot iespēju lieliem uzņēmumiem saņemt tiešās subsīdijas un nosakot, ka darbību ilgumam jābūt 10 gadi;

| 73. | atzīst jaunu finansēšanas mehānismu sviras efektu un mobilizēšanas potenciālu; principā atbalsta aizdevumu finansēšanu un aicina paplašināt apgrozāmos finanšu instrumentus uz tām atbalsta jomām, kuru atbilstība ir apstiprināta; aicina šajā nolūkā vienkāršot procedūras un panākt lielāku juridisko skaidrību attiecībā uz visu atbalsta laikposmu, kā arī izveidot ES reģistru, kurā ir parādīts, kuriem projektiem ir izsniegti aizdevumi un kuriem — subsīdijas; aicina nodrošināt instrumentu pielāgojamību, lai tie būtu dzīvotspējīgi un pielietojami visos reģionos un pilsētās; uzskata, ka vēlākais pēc viena atbalsta laikposma atbildība par līdzekļu izmantošanu būtu jāpārceļ uz valsts līmeni vai attiecīgi projektu līmeni; atzīmē, ka šajā posmā ne visas dalībvalstis pielieto decentralizētu pieeju, darbojoties ar finanšu instrumentiem, piemēram, JESSICA; uzsver, ka pilsētām ir jānodrošina tieša piekļuve; |
| --- | --- |

73.

atzīst jaunu finansēšanas mehānismu sviras efektu un mobilizēšanas potenciālu; principā atbalsta aizdevumu finansēšanu un aicina paplašināt apgrozāmos finanšu instrumentus uz tām atbalsta jomām, kuru atbilstība ir apstiprināta; aicina šajā nolūkā vienkāršot procedūras un panākt lielāku juridisko skaidrību attiecībā uz visu atbalsta laikposmu, kā arī izveidot ES reģistru, kurā ir parādīts, kuriem projektiem ir izsniegti aizdevumi un kuriem — subsīdijas; aicina nodrošināt instrumentu pielāgojamību, lai tie būtu dzīvotspējīgi un pielietojami visos reģionos un pilsētās; uzskata, ka vēlākais pēc viena atbalsta laikposma atbildība par līdzekļu izmantošanu būtu jāpārceļ uz valsts līmeni vai attiecīgi projektu līmeni; atzīmē, ka šajā posmā ne visas dalībvalstis pielieto decentralizētu pieeju, darbojoties ar finanšu instrumentiem, piemēram, JESSICA; uzsver, ka pilsētām ir jānodrošina tieša piekļuve;

| 74. | uzsver, ka atbalsta piešķiršana jāsaglabā kā izvēles iespēja un ka attiecīgo iesaistīto personu ziņā ir izmantot katram gadījumam piemērotu jauktu finansējumu atbilstīgi reģionālajām vajadzībām; |
| --- | --- |

74.

uzsver, ka atbalsta piešķiršana jāsaglabā kā izvēles iespēja un ka attiecīgo iesaistīto personu ziņā ir izmantot katram gadījumam piemērotu jauktu finansējumu atbilstīgi reģionālajām vajadzībām;

| 75. | uzskata, ka EIB ir aktīvāk jāiesaistās TEN infrastruktūras finansēšanā; aicina rosināt vairākas pieejas attiecībā uz pašatbalstošiem valsts un privātās partnerības risinājumiem; principā uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir būtiska atbildība par atbilstošu pārredzamību, kā arī lēmumu pieņemšanas un uzraudzības pienākumiem; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka EIB ir aktīvāk jāiesaistās TEN infrastruktūras finansēšanā; aicina rosināt vairākas pieejas attiecībā uz pašatbalstošiem valsts un privātās partnerības risinājumiem; principā uzskata, ka Eiropas Parlamentam ir būtiska atbildība par atbilstošu pārredzamību, kā arī lēmumu pieņemšanas un uzraudzības pienākumiem;

| 76. | atzinīgi vērtē EIB un Komisijas efektīvo sadarbību trīs kopīgu iniciatīvu — JESSICA, JEREMIE un JASMINE — īstenošanā, kam ir jāpalielina kohēzijas politikas lietderība un efektivitāte un jāuzlabo struktūrfondu darbība; aicina Komisiju turpināt aktīvi pieņemt kopīgas iniciatīvas ar EIB, īpaši kohēzijas politikas jomā, un nodrošināt finansiālu atbalstu MVU; |
| --- | --- |

76.

atzinīgi vērtē EIB un Komisijas efektīvo sadarbību trīs kopīgu iniciatīvu — JESSICA, JEREMIE un JASMINE — īstenošanā, kam ir jāpalielina kohēzijas politikas lietderība un efektivitāte un jāuzlabo struktūrfondu darbība; aicina Komisiju turpināt aktīvi pieņemt kopīgas iniciatīvas ar EIB, īpaši kohēzijas politikas jomā, un nodrošināt finansiālu atbalstu MVU;

| 77. | uzskata, ka vispārēja dotācija reģionu līmenī ir piemērots instruments autonomām ieguldījumu stratēģijām saskaņā ar Eiropas reģionālās politikas mērķiem; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka vispārēja dotācija reģionu līmenī ir piemērots instruments autonomām ieguldījumu stratēģijām saskaņā ar Eiropas reģionālās politikas mērķiem;

| 78. | tomēr neatbalsta kvotas vai pienākumus attiecībā uz vispārējām dotācijām, jo tās var negatīvi ietekmēt reģionu vajadzībām pielāgotu galveno prioritāšu noteikšanu; |
| --- | --- |

78.

tomēr neatbalsta kvotas vai pienākumus attiecībā uz vispārējām dotācijām, jo tās var negatīvi ietekmēt reģionu vajadzībām pielāgotu galveno prioritāšu noteikšanu;

Budžets, finanšu pārvaldība, birokrātijas mazināšana, budžeta disciplīna, finanšu kontrole

| 79. | uzskata, ka programmas septiņu gadu periods ir sevi attaisnojis attiecībā uz kohēzijas politiku un to vajadzētu saglabāt vismaz līdz nākamā plānošanas perioda beigām (2020. gadā); tomēr aicina ātrāk veikt stratēģisko pamatnosacījumu pārskatīšanu, lai varētu ātrāk un elastīgāk reaģēt uz īpašiem notikumiem (finanšu krīze, enerģētikas krīze vai dabas katastrofas); |
| --- | --- |

79.

uzskata, ka programmas septiņu gadu periods ir sevi attaisnojis attiecībā uz kohēzijas politiku un to vajadzētu saglabāt vismaz līdz nākamā plānošanas perioda beigām (2020. gadā); tomēr aicina ātrāk veikt stratēģisko pamatnosacījumu pārskatīšanu, lai varētu ātrāk un elastīgāk reaģēt uz īpašiem notikumiem (finanšu krīze, enerģētikas krīze vai dabas katastrofas);

| 80. | uzsver, ka tā, kā ir pašlaik veidots ES budžets un tā piešķiršanas mehānismi, kuru pamatā ir dažādu fondu pārvaldības regulas, ir pierādījuši savu efektivitāti, īstenojot kohēzijas politiku un jo īpaši struktūrpolitiku, tādēļ izmaiņas jāveic tikai tur, kur procesa norise nav bijusi veiksmīga vai kur konstatētas pretrunas ar spēkā esošo Finanšu regulu; šajā sakarībā atbalsta Komisijas priekšlikumus saskaņot regulējumu visiem reģionālajai attīstībai pieejamajiem fondiem; tomēr aicina pat vismazākās izmaiņas jau izveidotās un efektīvās struktūrās veikt ārkārtīgi piesardzīgi, lai izvairītos no nepareizas darbības un nenoteiktības valsts un reģionālajām administratīvajām iestādēm, un palielinātu slogu saņēmējiem, īpaši tiem ar nelielu struktūru un ierobežotu kapacitāti; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka tā, kā ir pašlaik veidots ES budžets un tā piešķiršanas mehānismi, kuru pamatā ir dažādu fondu pārvaldības regulas, ir pierādījuši savu efektivitāti, īstenojot kohēzijas politiku un jo īpaši struktūrpolitiku, tādēļ izmaiņas jāveic tikai tur, kur procesa norise nav bijusi veiksmīga vai kur konstatētas pretrunas ar spēkā esošo Finanšu regulu; šajā sakarībā atbalsta Komisijas priekšlikumus saskaņot regulējumu visiem reģionālajai attīstībai pieejamajiem fondiem; tomēr aicina pat vismazākās izmaiņas jau izveidotās un efektīvās struktūrās veikt ārkārtīgi piesardzīgi, lai izvairītos no nepareizas darbības un nenoteiktības valsts un reģionālajām administratīvajām iestādēm, un palielinātu slogu saņēmējiem, īpaši tiem ar nelielu struktūru un ierobežotu kapacitāti;

| 81. | uzskata, ka ir pilnībā iespējama stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu integrācija jau esošajās mērķstruktūrās un fondos; noraida ES budžeta sadalījumu saskaņā ar viedas, iekļaujošas un ilgspējīgas izaugsmes jēdzieniem, kā arī jebkādu kohēzijas politikas fragmentāciju dažādu budžeta pozīciju starpā; uzskata, ka šai politikai ir jābūt atsevišķai ES budžeta pozīcijai; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ir pilnībā iespējama stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu integrācija jau esošajās mērķstruktūrās un fondos; noraida ES budžeta sadalījumu saskaņā ar viedas, iekļaujošas un ilgspējīgas izaugsmes jēdzieniem, kā arī jebkādu kohēzijas politikas fragmentāciju dažādu budžeta pozīciju starpā; uzskata, ka šai politikai ir jābūt atsevišķai ES budžeta pozīcijai;

| 82. | uzskata, ka kohēzijas politika pēc 2013. gada vēl vairāk spēs sekmēt turpmāku un ilgstpējīgu ES reģionu attīstību un būs izšķirīgs politikas virziens, kas nodrošinās stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu visās nozarēs, tādēļ aicina saglabāt šo jomu finansējumu vismaz tajā pašā budžeta proporcijas apjoma ziņā; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka kohēzijas politika pēc 2013. gada vēl vairāk spēs sekmēt turpmāku un ilgstpējīgu ES reģionu attīstību un būs izšķirīgs politikas virziens, kas nodrošinās stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu visās nozarēs, tādēļ aicina saglabāt šo jomu finansējumu vismaz tajā pašā budžeta proporcijas apjoma ziņā;

| 83. | atgādina, ka Eiropas Revīzijas palāta jau vairākus gadus ir ziņojusi, ka kohēzijas jomas maksājumos mēdz būt kļūdas, kas pārsniedz 5 %, taču norāda, ka to līmenis ir pazeminājies, jo kā liecina Revīzijas palātas gada pārskats iepriekšējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā tas sasniedza 11 %, turklāt arī uzraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz šiem maksājumiem ir tikai daļēji efektīvas; aicina arī padarīt skaidrāku kļūdu aprēķināšanas metodi, jo Eiropas Revīzijas palātas un Komisijas sniegto datu neatbilstība rada neskaidrību un neuzticēšanos oficiālajiem datiem; |
| --- | --- |

83.

atgādina, ka Eiropas Revīzijas palāta jau vairākus gadus ir ziņojusi, ka kohēzijas jomas maksājumos mēdz būt kļūdas, kas pārsniedz 5 %, taču norāda, ka to līmenis ir pazeminājies, jo kā liecina Revīzijas palātas gada pārskats iepriekšējās budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras laikā tas sasniedza 11 %, turklāt arī uzraudzības un kontroles sistēmas attiecībā uz šiem maksājumiem ir tikai daļēji efektīvas; aicina arī padarīt skaidrāku kļūdu aprēķināšanas metodi, jo Eiropas Revīzijas palātas un Komisijas sniegto datu neatbilstība rada neskaidrību un neuzticēšanos oficiālajiem datiem;

| 84. | aicina pieņemt stingrākus uzraudzības noteikumus par nepilnībām struktūrfondu izlietojumā dalībvalstīs, kuras izceļas ar nepilnībām struktūrfondu līdzekļu izmantošanā, un noteikumus par sistemātiskas maksājumu pārtraukšanas un atcelšanas procedūru, tiklīdz tiek konstatēti pierādījumi, kas liecina par būtiskām nepilnībām apstiprināto iestāžu darbībā; vienlaikus aicina atcelt nevajadzīgas pārbaudes dalībvalstīs, kurās jau pastāv atbilstoša līdzekļu pārvaldības sistēma; uzskata, ka pēc iespējas biežāk ir jāpiemēro „uzticības līgums” un „vienreizējā audita” princips; |
| --- | --- |

84.

aicina pieņemt stingrākus uzraudzības noteikumus par nepilnībām struktūrfondu izlietojumā dalībvalstīs, kuras izceļas ar nepilnībām struktūrfondu līdzekļu izmantošanā, un noteikumus par sistemātiskas maksājumu pārtraukšanas un atcelšanas procedūru, tiklīdz tiek konstatēti pierādījumi, kas liecina par būtiskām nepilnībām apstiprināto iestāžu darbībā; vienlaikus aicina atcelt nevajadzīgas pārbaudes dalībvalstīs, kurās jau pastāv atbilstoša līdzekļu pārvaldības sistēma; uzskata, ka pēc iespējas biežāk ir jāpiemēro „uzticības līgums” un „vienreizējā audita” princips;

| 85. | aicina attiecīgās dalībvalstis/valsts iestādes izraudzīties iestādes, kuras būtu pilnībā atbildīgas par struktūrfondu līdzekļu likumīgu pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

85.

aicina attiecīgās dalībvalstis/valsts iestādes izraudzīties iestādes, kuras būtu pilnībā atbildīgas par struktūrfondu līdzekļu likumīgu pārvaldīšanu;

| 86. | uzskata, ka ikgadēji, pārbaudīti pārvaldības ziņojumi līdzekļus pārvaldošā biroja (maksājumu biroja/administratīvās iestādes) vadītāja līmenī ir atbilstošs veids, kā stiprināt ziņošanas un kontroles ķēdi, un uzsver, ka ir noteikti jānodrošina šo ziņojumu satura precizitāte; tādēļ aicina piemērot sodu sistēmu nepatiesiem ziņojumiem; turpina atbalstīt valsts ticamības deklarāciju mērķi; |
| --- | --- |

86.

uzskata, ka ikgadēji, pārbaudīti pārvaldības ziņojumi līdzekļus pārvaldošā biroja (maksājumu biroja/administratīvās iestādes) vadītāja līmenī ir atbilstošs veids, kā stiprināt ziņošanas un kontroles ķēdi, un uzsver, ka ir noteikti jānodrošina šo ziņojumu satura precizitāte; tādēļ aicina piemērot sodu sistēmu nepatiesiem ziņojumiem; turpina atbalstīt valsts ticamības deklarāciju mērķi;

| 87. | aicina Komisiju jau sākot no nākamā plānošanas perioda sākuma paredzēt lielāku atbildību par valstu pārvaldības procesu uzlabošanu; šajā sakarā norāda, ka ir steidzami jāveic vienkāršojumi un precizējumi atbalsta programmu pārvaldīšanā, jo īpaši finansiālās īstenošanas un finanšu kontroles jomā; norāda, ka Komisijai ir pienākums veikt valstu vai pavalstu administrācijas un pārbaudes iestāžu akreditācijas procesu; uzskata, ka tiesības iesniegt vienkāršākus un retākus ziņojumus ir jāsaista ar veiksmīgu akreditāciju un kļūdu samazināšanos; |
| --- | --- |

87.

aicina Komisiju jau sākot no nākamā plānošanas perioda sākuma paredzēt lielāku atbildību par valstu pārvaldības procesu uzlabošanu; šajā sakarā norāda, ka ir steidzami jāveic vienkāršojumi un precizējumi atbalsta programmu pārvaldīšanā, jo īpaši finansiālās īstenošanas un finanšu kontroles jomā; norāda, ka Komisijai ir pienākums veikt valstu vai pavalstu administrācijas un pārbaudes iestāžu akreditācijas procesu; uzskata, ka tiesības iesniegt vienkāršākus un retākus ziņojumus ir jāsaista ar veiksmīgu akreditāciju un kļūdu samazināšanos;

| 88. | tādēļ prasa nostiprināt Komisijas uzraudzības funkcijas, ieviešot iespējas sistemātiski pārtraukt vai apturēt maksājumus, tiklīdz ir pieejamas drošas liecības, ka akreditēto iestāžu darbība ir būtiski nepilnīga; aicina Komisiju izveidot arī stingrākus plānus kļūdainu maksājumu atgūšanas līmeņa uzlabošanai; |
| --- | --- |

88.

tādēļ prasa nostiprināt Komisijas uzraudzības funkcijas, ieviešot iespējas sistemātiski pārtraukt vai apturēt maksājumus, tiklīdz ir pieejamas drošas liecības, ka akreditēto iestāžu darbība ir būtiski nepilnīga; aicina Komisiju izveidot arī stingrākus plānus kļūdainu maksājumu atgūšanas līmeņa uzlabošanai;

| 89. | aicina vienkāršot pārbaudes sistēmu un samazināt pārbaudes līmeņu skaitu, kā arī precizēt attiecīgos Komisijas un dalībvalstu pienākumus; aicina izmantot viena līmeņa pārbaudes procedūru, kuras ietvaros dalībvalstis pārbaudītu projektus un Komisija pārbaudītu dalībvalstu pārbaudes sistēmas; |
| --- | --- |

89.

aicina vienkāršot pārbaudes sistēmu un samazināt pārbaudes līmeņu skaitu, kā arī precizēt attiecīgos Komisijas un dalībvalstu pienākumus; aicina izmantot viena līmeņa pārbaudes procedūru, kuras ietvaros dalībvalstis pārbaudītu projektus un Komisija pārbaudītu dalībvalstu pārbaudes sistēmas;

| 90. | uzskata, ka darbības programmu efektivitātes uzlabošanai ir vairāk jāpielieto konkurētspējīgas projektu izvēles procedūras reģionos; |
| --- | --- |

90.

uzskata, ka darbības programmu efektivitātes uzlabošanai ir vairāk jāpielieto konkurētspējīgas projektu izvēles procedūras reģionos;

| 91. | aicina pārvaldības vienkāršošanas nolūkā paplašināt standarta procedūru, paaugstinot vienības izmaksu standarta shēmas, ja šāda sistēma ir piemērota, kā arī kopējo izmaksu vienoto likmi; aicina vairāk ievērot samērīguma principu, t. i., mazāku programmu īstenošanai noteikt ievērojami mazāk ziņojumu un pārbaudes pienākumu; |
| --- | --- |

91.

aicina pārvaldības vienkāršošanas nolūkā paplašināt standarta procedūru, paaugstinot vienības izmaksu standarta shēmas, ja šāda sistēma ir piemērota, kā arī kopējo izmaksu vienoto likmi; aicina vairāk ievērot samērīguma principu, t. i., mazāku programmu īstenošanai noteikt ievērojami mazāk ziņojumu un pārbaudes pienākumu;

| 92. | aicina Komisiju saglabāt ikgadēju publisko „neveiksmju pārskatu”, iekļaujot tajā informāciju par neatbilstošu un/vai vēlu ziņošanas un informācijas izpaušanas prasību izpildi, nepilnībām, no struktūrfondiem saņemto līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu; aicina šo informāciju sakārtot pēc dalībvalstīm un fondiem; |
| --- | --- |

92.

aicina Komisiju saglabāt ikgadēju publisko „neveiksmju pārskatu”, iekļaujot tajā informāciju par neatbilstošu un/vai vēlu ziņošanas un informācijas izpaušanas prasību izpildi, nepilnībām, no struktūrfondiem saņemto līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu; aicina šo informāciju sakārtot pēc dalībvalstīm un fondiem;

| 93. | pauž bažas par to, ka administratīvais slogs neļauj mazajiem uzņēmumiem un organizācijām pilnvērtīgi izmantot struktūrfondus; pieprasa nodrošināt pēc iespējas lielāku tiesību aktu un tehnisko dokumentu skaidrību; |
| --- | --- |

93.

pauž bažas par to, ka administratīvais slogs neļauj mazajiem uzņēmumiem un organizācijām pilnvērtīgi izmantot struktūrfondus; pieprasa nodrošināt pēc iespējas lielāku tiesību aktu un tehnisko dokumentu skaidrību;

| 94. | aicina noteikt tādas ikgadējās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras jaunajam plānošanas periodam, kas ietvertu arī daudzgadu programmas; |
| --- | --- |

94.

aicina noteikt tādas ikgadējās grāmatojumu noskaidrošanas procedūras jaunajam plānošanas periodam, kas ietvertu arī daudzgadu programmas;

| 95. | uzskata, ka visai īstenošanas un uzraudzības sistēmai ir nepieciešami efektīvāki e-pārvaldes risinājumi (saskaņotas formas); aicina dalībvalstis apmainīties ar pieredzi un Komisiju koordinēt šo procesu, kā arī aicina nodrošināt saskaņotu īstenošanu ar administratīvo un revīzijas iestāžu grupu starpniecību; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka visai īstenošanas un uzraudzības sistēmai ir nepieciešami efektīvāki e-pārvaldes risinājumi (saskaņotas formas); aicina dalībvalstis apmainīties ar pieredzi un Komisiju koordinēt šo procesu, kā arī aicina nodrošināt saskaņotu īstenošanu ar administratīvo un revīzijas iestāžu grupu starpniecību;

| 96. | atbalsta Komisijas priekšlikumu par izdevumu atlīdzināšanu valstu iestādēm tikai tad, kad atbilstošais ES finansējums ir izmaksāts līdzekļu saņēmējiem; uzskata, ka šādā veidā varēs paātrināt finansējuma izmaksas, kā arī sniegt izšķirošo impulsu stingriem valstu revīzijas pasākumiem; tomēr norāda, ka dalībvalstīm vai reģioniem varētu rasties likviditātes problēmas un ir jārod atbilstīgi riska ierobežošanas risinājumi; |
| --- | --- |

96.

atbalsta Komisijas priekšlikumu par izdevumu atlīdzināšanu valstu iestādēm tikai tad, kad atbilstošais ES finansējums ir izmaksāts līdzekļu saņēmējiem; uzskata, ka šādā veidā varēs paātrināt finansējuma izmaksas, kā arī sniegt izšķirošo impulsu stingriem valstu revīzijas pasākumiem; tomēr norāda, ka dalībvalstīm vai reģioniem varētu rasties likviditātes problēmas un ir jārod atbilstīgi riska ierobežošanas risinājumi;

| 97. | uzskata, ka Komisijas aicinājums nodrošināt maksājumu ciešāku sasaisti ar rezultātiem ir neloģisks, jo šādā veidā rezultāti tiks sasniegti tikai tādā gadījumā, ja projekti tiks finansēti; pauž bažas, ka uzraudzība var būt ļoti birokrātiska, tomēr uzskata par pieņemamām prasības, saskaņā ar kurām maksājumus nosaka pierādīta konsekvence starp projektu un, piemēram, stratēģiju „ES 2020”; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka Komisijas aicinājums nodrošināt maksājumu ciešāku sasaisti ar rezultātiem ir neloģisks, jo šādā veidā rezultāti tiks sasniegti tikai tādā gadījumā, ja projekti tiks finansēti; pauž bažas, ka uzraudzība var būt ļoti birokrātiska, tomēr uzskata par pieņemamām prasības, saskaņā ar kurām maksājumus nosaka pierādīta konsekvence starp projektu un, piemēram, stratēģiju „ES 2020”;

| 98. | uzskata, ka, lai gan līdzekļu atlīdzināšanai ir jānotiek pēc ES finansējuma izmaksas projektos, nedrīkst radīt papildu slogu saņēmējiem procentu likmju ziņā, kuras neatspoguļo šādu banku vai citu finanšu iestāžu izsniegtu aizdevumu zemā riska faktoru; |
| --- | --- |

98.

uzskata, ka, lai gan līdzekļu atlīdzināšanai ir jānotiek pēc ES finansējuma izmaksas projektos, nedrīkst radīt papildu slogu saņēmējiem procentu likmju ziņā, kuras neatspoguļo šādu banku vai citu finanšu iestāžu izsniegtu aizdevumu zemā riska faktoru;

| 99. | aicina dažādot soda mehānismus, tostarp atlaižu sistēmas aspektus attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras ievēro īstenošanas prasības, īpaši administratīvo koncesiju veidā; |
| --- | --- |

99.

aicina dažādot soda mehānismus, tostarp atlaižu sistēmas aspektus attiecībā uz tām dalībvalstīm, kuras ievēro īstenošanas prasības, īpaši administratīvo koncesiju veidā;

| 100. | atgādina, ka atšķirībā no citiem struktūrfondiem ESF specifika ir cieši saistīta ar tā atbalstītajām mērķa grupām un ka tas jāveido tā, lai sniegtu atbalstu daudziem maziem vietējā mēroga projektiem; aicina dalībvalstis finansējumu nekavējoties nodot projektiem, lai mazajiem labuma guvējiem nerastos problēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt elastību finansiālajā programmu īstenošanā, ņemt vērā proporcionalitātes principu attiecībā uz laiku, intensitāti un finanšu iemaksām, nosakot kontroles un audita pienākumus, vienkāršot procedūras un samazināt pārmērīgās administratīvās izmaksas, kā arī projektu un saņēmēju interesēs novērst citus šķēršļus, lai ESF pilnvērtīgāk veicinātu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanu izaugsmes un darba vietu radīšanas jomā; aicina Komisiju palielināt pārvaldības iestāžu un labuma guvēju izvēles klāstu attiecībā uz finansēšanas iespējām un piedāvāt iespēju izvēlēties standarta izmaksas kopā ar tradicionālo uzskaiti; |
| --- | --- |

100.

atgādina, ka atšķirībā no citiem struktūrfondiem ESF specifika ir cieši saistīta ar tā atbalstītajām mērķa grupām un ka tas jāveido tā, lai sniegtu atbalstu daudziem maziem vietējā mēroga projektiem; aicina dalībvalstis finansējumu nekavējoties nodot projektiem, lai mazajiem labuma guvējiem nerastos problēmas; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt elastību finansiālajā programmu īstenošanā, ņemt vērā proporcionalitātes principu attiecībā uz laiku, intensitāti un finanšu iemaksām, nosakot kontroles un audita pienākumus, vienkāršot procedūras un samazināt pārmērīgās administratīvās izmaksas, kā arī projektu un saņēmēju interesēs novērst citus šķēršļus, lai ESF pilnvērtīgāk veicinātu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanu izaugsmes un darba vietu radīšanas jomā; aicina Komisiju palielināt pārvaldības iestāžu un labuma guvēju izvēles klāstu attiecībā uz finansēšanas iespējām un piedāvāt iespēju izvēlēties standarta izmaksas kopā ar tradicionālo uzskaiti;

| 101. | atbalsta Komisijas priekšlikumu par „n+2 likuma” un „n+3 likuma” konsekventu piemērošanu, iespējams dalībvalstu piešķīrumu līmenī, lai panāktu lielāku elastību, izņemot pirmo līdzekļu piešķiršanas gadu un pārrobežu programmas, un uzskata, ka jebkurai atkāpei no noteikuma par atbrīvošanos no saistībām ir jāatspoguļo tikai tāda administratīvā sloga pielāgošana, ko radīja jaunie noteikumi, kas ir saistīti ar stratēģisko plānošanu, uz rezultātiem vērstu virzienu un ex ante nosacījumiem; atbalsta „n+3 likuma” piemērošanu pārrobežu programmu gadījumā, lai ņemtu vērā lēnākos administratīvos procesus, kam par iemeslu ir valodu un kultūru problēmjautājumi, ar kuriem tām jāsaskaras; uzskata, ka šie pasākumi nodrošinās līdzsvarotas attiecības starp kvalitatīvi augstvērtīgām investīcijām un programmas netraucētu un ātru ieviešanu; |
| --- | --- |

101.

atbalsta Komisijas priekšlikumu par „n+2 likuma” un „n+3 likuma” konsekventu piemērošanu, iespējams dalībvalstu piešķīrumu līmenī, lai panāktu lielāku elastību, izņemot pirmo līdzekļu piešķiršanas gadu un pārrobežu programmas, un uzskata, ka jebkurai atkāpei no noteikuma par atbrīvošanos no saistībām ir jāatspoguļo tikai tāda administratīvā sloga pielāgošana, ko radīja jaunie noteikumi, kas ir saistīti ar stratēģisko plānošanu, uz rezultātiem vērstu virzienu un ex ante nosacījumiem; atbalsta „n+3 likuma” piemērošanu pārrobežu programmu gadījumā, lai ņemtu vērā lēnākos administratīvos procesus, kam par iemeslu ir valodu un kultūru problēmjautājumi, ar kuriem tām jāsaskaras; uzskata, ka šie pasākumi nodrošinās līdzsvarotas attiecības starp kvalitatīvi augstvērtīgām investīcijām un programmas netraucētu un ātru ieviešanu;

Kaimiņattiecību un paplašināšanās politika

| 102. | uzsver Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) nozīmi kohēzijas politikā attiecībā uz pārrobežu sadarbību ar valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis; atzīmē pašreizējās programmas īstenošanas problēmas; ir pārliecināts, ka galu galā kohēzijas politikā būs no jauna jāintegrē ENPI pārrobežu sadarbības programmas; uzskata, ka kaimiņvalstu piesaiste tieši infrastruktūras jomā (transportā, enerģētikā un vides jomā) ļoti pozitīvi ietekmēs arī Eiropas robežreģionus; aicina ENPI līdzekļus vairāk koncentrēt stratēģiskām ar enerģētiku un transporta infrastruktūru saistītām vajadzībām; uzsver makroreģionu iespējamo lomu šajā saistībā; aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot efektīvākas sinerģijas starp iniciatīvām, kuras ir atkarīgas no ERAF, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI) un Eiropas attīstības fondu (EAF); turklāt aicina Komisiju novērtēt, vai reģionālajā politikā izmantotās struktūras var pielietot arī ENPI pārvaldībā; |
| --- | --- |

102.

uzsver Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) nozīmi kohēzijas politikā attiecībā uz pārrobežu sadarbību ar valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis; atzīmē pašreizējās programmas īstenošanas problēmas; ir pārliecināts, ka galu galā kohēzijas politikā būs no jauna jāintegrē ENPI pārrobežu sadarbības programmas; uzskata, ka kaimiņvalstu piesaiste tieši infrastruktūras jomā (transportā, enerģētikā un vides jomā) ļoti pozitīvi ietekmēs arī Eiropas robežreģionus; aicina ENPI līdzekļus vairāk koncentrēt stratēģiskām ar enerģētiku un transporta infrastruktūru saistītām vajadzībām; uzsver makroreģionu iespējamo lomu šajā saistībā; aicina Komisiju izskatīt iespēju izveidot efektīvākas sinerģijas starp iniciatīvām, kuras ir atkarīgas no ERAF, Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI) un Eiropas attīstības fondu (EAF); turklāt aicina Komisiju novērtēt, vai reģionālajā politikā izmantotās struktūras var pielietot arī ENPI pārvaldībā;

| 103. | uzsver arī kohēzijas svarīgumu ES paplašināšanās procesā un norāda uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), kas pievienošanās kandidātiem noder kohēzijas politikas īstenošanas saturiskā un organizatoriskā sagatavošanā; pievērš uzmanību īstenošanas problēmām dalībvalstīs; atgādina par IPA instrumenta sākotnējo mērķi, īpaši attiecībā uz finansēšanas kapacitātes veidošanu un institūciju stiprināšanu un atbalstu valstu sagatavošanās darbiem Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai, lai sagatavotu kandidātvalstis pilnīgai Kopienas tiesību aktu kopuma īstenošanai pievienošanās laikā; aicina Komisiju noteikt problēmas IPA instrumenta pašreizējā darbībā; |
| --- | --- |

103.

uzsver arī kohēzijas svarīgumu ES paplašināšanās procesā un norāda uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA), kas pievienošanās kandidātiem noder kohēzijas politikas īstenošanas saturiskā un organizatoriskā sagatavošanā; pievērš uzmanību īstenošanas problēmām dalībvalstīs; atgādina par IPA instrumenta sākotnējo mērķi, īpaši attiecībā uz finansēšanas kapacitātes veidošanu un institūciju stiprināšanu un atbalstu valstu sagatavošanās darbiem Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai, lai sagatavotu kandidātvalstis pilnīgai Kopienas tiesību aktu kopuma īstenošanai pievienošanās laikā; aicina Komisiju noteikt problēmas IPA instrumenta pašreizējā darbībā;

| 104. | atkārto prasību par Reģionālās attīstības komitejas iesaistīšanu minēto instrumentu turpmākā pilnveidošanā; |
| --- | --- |

104.

atkārto prasību par Reģionālās attīstības komitejas iesaistīšanu minēto instrumentu turpmākā pilnveidošanā;

*

* *

| 105. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ES reģionu un zemju priekšsēdētājiem. |
| --- | --- |

105.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un ES reģionu un zemju priekšsēdētājiem.

---

(1)  OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.

(3)  OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.

(4)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

(5)  OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.

(6)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

(7)  OV L 391, 30.12.2006., 1. lpp.

(8)  OV C 74 E, 20.3.2008., 275. lpp.

(9)  OV C 117 E, 6.5.2010., 65. lpp.

(10)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0341.

(12)  Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0356.

(13)  Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0357.

(14)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0286.

(15)  OV C 166, 7.6.2011., 35. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/38

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsJaunattīstības valstīm sniegtais ES budžeta atbalsts

P7_TA(2011)0317

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par jaunattīstības valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni (2010/2300(INI))

2013/C 33 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā saistības, kuras 2005. gadā G8 valstis uzņēmās Glenīglsas sanāksmē un visās turpmākajās G8 un G20 sanāksmēs attiecībā uz atbalsta apjomu, atbalstu Subsahāras Āfrikai, kā arī atbalsta kvalitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistības, kuras 2005. gadā G8 valstis uzņēmās Glenīglsas sanāksmē un visās turpmākajās G8 un G20 sanāksmēs attiecībā uz atbalsta apjomu, atbalstu Subsahāras Āfrikai, kā arī atbalsta kvalitāti,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000.gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000.gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (1) un Eiropas Savienības rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā (1) un Eiropas Savienības rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2),

| — | ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka „politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā noteikts, ka „politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,

| — | ņemot vērā 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (3) („Attīstības sadarbības instruments”(DCI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (3) („Attīstības sadarbības instruments”(DCI)),

| — | ņemot vērā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. aprīļa rezolūciju par palīdzības efektivitāti un korupciju jaunattīstības valstīs (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par septītā, astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 3. februāra rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 3. februāra rezolūciju par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (6),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 11/2010 „Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 11/2010 „Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotne” (COM(2010)0586), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotne” (COM(2010)0586),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada dokumentu „Atbalsts vispārējam budžetam. Atbalsta plānošanas, izstrādes un pārvaldības vadlīnijas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada dokumentu „Atbalsts vispārējam budžetam. Atbalsta plānošanas, izstrādes un pārvaldības vadlīnijas”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada ziņojumu „Budžeta atbalsts — vai tas ir efektīvs veids, kā finansēt attīstību?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada ziņojumu „Budžeta atbalsts — vai tas ir efektīvs veids, kā finansēt attīstību?”,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par budžeta atbalstu kā līdzekli oficiālas attīstības palīdzības (OAP) nodrošināšanai ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komitejas ziņojumu par budžeta atbalstu kā līdzekli oficiālas attīstības palīdzības (OAP) nodrošināšanai ĀKK valstīm,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7–0206/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Ārlietu komitejas, Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7–0206/2011),

| A. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības mazināšana un beigās tās izskaušana ir galvenais Eiropas Savienības attīstības politikas mērķis; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu nabadzības mazināšana un beigās tās izskaušana ir galvenais Eiropas Savienības attīstības politikas mērķis;

| B. | tā kā budžeta atbalsts ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem atbalsta veidiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta atbalsts ir kļuvis par vienu no svarīgākajiem atbalsta veidiem;

| C. | tā kā daudzi līdzekļu devēji budžeta atbalstu uzskata par vispārīgu un nozaru līdzekli, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību attīstības politikā un ilgtspējīgu reformu procesā, stiprinātu valstu pārskatatbildības iestādes un sistēmas un veicinātu izaugsmi, nabadzības izskaušanu un attīstības jomas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzi līdzekļu devēji budžeta atbalstu uzskata par vispārīgu un nozaru līdzekli, lai veicinātu partnervalstu līdzdalību attīstības politikā un ilgtspējīgu reformu procesā, stiprinātu valstu pārskatatbildības iestādes un sistēmas un veicinātu izaugsmi, nabadzības izskaušanu un attīstības jomas mērķu sasniegšanu;

| D. | tā kā ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana, lai vispirms radītu nepieciešamos priekšnosacījumus no programmām izrietošu darbību īstenošanai, tostarp budžeta atbalstam vai plašākiem modeļiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir nepieciešama veiktspējas uzlabošana, lai vispirms radītu nepieciešamos priekšnosacījumus no programmām izrietošu darbību īstenošanai, tostarp budžeta atbalstam vai plašākiem modeļiem;

| E. | tā kā budžeta atbalsts ļauj novērst dažas tradicionālās projektu pieejas vājās vietas (augstas darījumu izmaksas, sadrumstalotas paralēlas sistēmas) un tādējādi stiprināt Lisabonas līgumā uzsvērto Savienības pasākumu vienotību un efektivitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā budžeta atbalsts ļauj novērst dažas tradicionālās projektu pieejas vājās vietas (augstas darījumu izmaksas, sadrumstalotas paralēlas sistēmas) un tādējādi stiprināt Lisabonas līgumā uzsvērto Savienības pasākumu vienotību un efektivitāti;

| F. | tā kā budžeta atbalstam būtu jāuzlabo atbalsta kvalitāte un efektivitāte, jo īpaši līdzdalības un saskaņošanas principa piemērošanas jomā, jo ar politisku dialogu starp atbalsta devējiem un saņēmējiem ir iespējams iemaksas pielāgot prioritātēm, ko valstis noteikušas savās stratēģijās nabadzības samazināšanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā budžeta atbalstam būtu jāuzlabo atbalsta kvalitāte un efektivitāte, jo īpaši līdzdalības un saskaņošanas principa piemērošanas jomā, jo ar politisku dialogu starp atbalsta devējiem un saņēmējiem ir iespējams iemaksas pielāgot prioritātēm, ko valstis noteikušas savās stratēģijās nabadzības samazināšanai;

| G. | tā kā Eiropas Revīzijas palāta ziņojumos par budžeta atbalstu ir minējusi ar to saistītos riskus, tomēr „dinamiskā pieeja” vispārējos budžeta atbalsta nosacījumos joprojām ir ļoti svarīgs politiskā dialoga instruments; tā kā tomēr budžeta atbalstu nekādā gadījumā nevar uzskatīt par līdzekļu piešķiršanu bez nosacījumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Revīzijas palāta ziņojumos par budžeta atbalstu ir minējusi ar to saistītos riskus, tomēr „dinamiskā pieeja” vispārējos budžeta atbalsta nosacījumos joprojām ir ļoti svarīgs politiskā dialoga instruments; tā kā tomēr budžeta atbalstu nekādā gadījumā nevar uzskatīt par līdzekļu piešķiršanu bez nosacījumiem;

| H. | tā kā saistību kopums, ko saņēmējvalstis uzņemas attiecībā pret visiem saviem partneriem, laiku pa laikam var apgrūtināt līdzekļu izmantošanu, ņemot vērā to, ka līdzekļu devēju nosacījumi dažreiz izrādās pretrunīgi; |
| --- | --- |

H.

tā kā saistību kopums, ko saņēmējvalstis uzņemas attiecībā pret visiem saviem partneriem, laiku pa laikam var apgrūtināt līdzekļu izmantošanu, ņemot vērā to, ka līdzekļu devēju nosacījumi dažreiz izrādās pretrunīgi;

| I. | tā kā līdz šim Eiropas Savienība partnerības nolīgumos vairāk ir minējusi cilvēktiesību pārkāpumus (tā saucamie pirmās paaudzes pārkāpumi), nevis sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību pārkāpumus (tā saucamie otrās paaudzes pārkāpumi); |
| --- | --- |

I.

tā kā līdz šim Eiropas Savienība partnerības nolīgumos vairāk ir minējusi cilvēktiesību pārkāpumus (tā saucamie pirmās paaudzes pārkāpumi), nevis sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību pārkāpumus (tā saucamie otrās paaudzes pārkāpumi);

| J. | tā kā visiem līdzekļu devējiem vajadzētu apspriesties, lai novērstu jebkādas atšķirības nosacījumos; |
| --- | --- |

J.

tā kā visiem līdzekļu devējiem vajadzētu apspriesties, lai novērstu jebkādas atšķirības nosacījumos;

| K. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma 2. panta 3. punktu Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un tam jāattiecas arī uz attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līguma 2. panta 3. punktu Savienības mērķis ir veicināt ilgtspējīgu sociālo tirgus ekonomiku un tam jāattiecas arī uz attīstības politiku un kaimiņattiecību politiku;

| L. | tā kā partnervalsts valdības budžeta pārvaldības pārskatatbildība attiecībā uz tās iedzīvotājiem ir nozīmīgs faktors attiecīgās valsts spēju attīstībā, pateicoties tās parlamenta īstenotajai kontrolei, kā arī pilsoniskās sabiedrības izglītošanai publisko finanšu jomā, |
| --- | --- |

L.

tā kā partnervalsts valdības budžeta pārvaldības pārskatatbildība attiecībā uz tās iedzīvotājiem ir nozīmīgs faktors attiecīgās valsts spēju attīstībā, pateicoties tās parlamenta īstenotajai kontrolei, kā arī pilsoniskās sabiedrības izglītošanai publisko finanšu jomā,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu budžeta atbalstam veltītajā zaļajā grāmatā, kurā ir paredzēts vispirms veicināt partnervalstu iekšējo attīstību, un pieprasa precīzus budžeta atbalsta atbilstības kritērijus, lai izvairītos no iespējamo noviržu riska un šāda atbalsta veida nepareizas izmantošanas, pievēršot uzmanību tādam elementam kā valsts korupcijas indekss; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu budžeta atbalstam veltītajā zaļajā grāmatā, kurā ir paredzēts vispirms veicināt partnervalstu iekšējo attīstību, un pieprasa precīzus budžeta atbalsta atbilstības kritērijus, lai izvairītos no iespējamo noviržu riska un šāda atbalsta veida nepareizas izmantošanas, pievēršot uzmanību tādam elementam kā valsts korupcijas indekss;

| 2. | atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa apspriedes; cer, ka budžeta atbalsta piešķiršanas prakse tiks objektīvi izvērtēta un uzlabota, lai padarītu to efektīvāku; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Eiropas līmeņa apspriedes; cer, ka budžeta atbalsta piešķiršanas prakse tiks objektīvi izvērtēta un uzlabota, lai padarītu to efektīvāku;

| 3. | atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības attīstības politikas galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana; uzsver, ka nabadzībai ir dažādi aspekti, piemēram, cilvēciski, ekonomiski, kultūrsociāli, politiski, saistīti ar dzimumu un vides jautājumiem, kuri visi ir jāņem vērā ES attīstības politikā; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienības attīstības politikas galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana; uzsver, ka nabadzībai ir dažādi aspekti, piemēram, cilvēciski, ekonomiski, kultūrsociāli, politiski, saistīti ar dzimumu un vides jautājumiem, kuri visi ir jāņem vērā ES attīstības politikā;

| 4. | uzskata, ka Eiropas Savienības palīdzībai partnervalstīs ir jārada patiesas kvalitatīvas pārmaiņas; atzīst budžeta atbalstu par iedarbīgu instrumentu šā mērķa sasniegšanai ar nosacījumu, ka to izmanto vienlaikus ar efektīvu politisku un stratēģisku dialogu, kā arī ievērojot konkrētus nosacījumus; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Eiropas Savienības palīdzībai partnervalstīs ir jārada patiesas kvalitatīvas pārmaiņas; atzīst budžeta atbalstu par iedarbīgu instrumentu šā mērķa sasniegšanai ar nosacījumu, ka to izmanto vienlaikus ar efektīvu politisku un stratēģisku dialogu, kā arī ievērojot konkrētus nosacījumus;

| 5. | uzsver, ka politikas saskaņotībai ir būtiska un neatsverama nozīme ietekmīgas attīstības politikas īstenošanā; turklāt prasa, lai Eiropas Savienības ārpolitikā un drošības politikā uzmanība tiktu pievērsta tādu ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījumu veicināšanai kā demokrātija un cilvēktiesības, miers un drošība; aicina darboties sistemātiskāk, lai izceltu pasākumus, kas palīdz pielāgoties klimata pārmaiņām un mazina katastrofu risku; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka politikas saskaņotībai ir būtiska un neatsverama nozīme ietekmīgas attīstības politikas īstenošanā; turklāt prasa, lai Eiropas Savienības ārpolitikā un drošības politikā uzmanība tiktu pievērsta tādu ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījumu veicināšanai kā demokrātija un cilvēktiesības, miers un drošība; aicina darboties sistemātiskāk, lai izceltu pasākumus, kas palīdz pielāgoties klimata pārmaiņām un mazina katastrofu risku;

| 6. | uzskata, ka nodokļi nodrošina neatkarīgu avotu ilgtspējīgas attīstības finansēšanai un ir svarīga saikne starp jaunattīstības valstu valdībām un pilsoņiem; prasa par vienu no galvenajām budžeta atbalsta prioritātēm noteikt dzīvotspējīgas fiskālās pārvaldības un vispārējas nodokļu sistēmas izveidi; iesaka budžeta atbalsta politikā iekļaut pasākumus nodokļu oāžu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas apkarošanai; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka nodokļi nodrošina neatkarīgu avotu ilgtspējīgas attīstības finansēšanai un ir svarīga saikne starp jaunattīstības valstu valdībām un pilsoņiem; prasa par vienu no galvenajām budžeta atbalsta prioritātēm noteikt dzīvotspējīgas fiskālās pārvaldības un vispārējas nodokļu sistēmas izveidi; iesaka budžeta atbalsta politikā iekļaut pasākumus nodokļu oāžu, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgas kapitāla aizplūšanas apkarošanai;

| 7. | uzsver, ka attiecīgā gadījumā ir jāizmanto nozaru budžeta atbalsta metode, lai pievērstu vairāk uzmanības sociālajām pamatjomām, proti, veselībai, izglītībai, atbalsta sniegšanai neaizsargātām personām un jo īpaši invalīdiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka attiecīgā gadījumā ir jāizmanto nozaru budžeta atbalsta metode, lai pievērstu vairāk uzmanības sociālajām pamatjomām, proti, veselībai, izglītībai, atbalsta sniegšanai neaizsargātām personām un jo īpaši invalīdiem;

| 8. | norāda, ka budžeta atbalsts ir jāizmanto nevis, lai atbalstītu Eiropas Savienības īpašās ekonomiskās un stratēģiskās intereses, bet lai palīdzētu sasniegt jaunattīstības valstu attīstības mērķus, jo īpaši attiecībā uz nabadzības un bada izskaušanu; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka budžeta atbalsts ir jāizmanto nevis, lai atbalstītu Eiropas Savienības īpašās ekonomiskās un stratēģiskās intereses, bet lai palīdzētu sasniegt jaunattīstības valstu attīstības mērķus, jo īpaši attiecībā uz nabadzības un bada izskaušanu;

| 9. | atgādina Eiropas Savienības novatorisko lomu budžeta atbalstā, kā arī Eiropas Komisijas nodrošināto pievienoto vērtību, pateicoties tās kompetencei šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

atgādina Eiropas Savienības novatorisko lomu budžeta atbalstā, kā arī Eiropas Komisijas nodrošināto pievienoto vērtību, pateicoties tās kompetencei šajā jomā;

| 10. | norāda, ka budžeta atbalsts var ne tikai pilnveidot valdību pārskatatbildību, bet arī līdzekļu devēju koordinēšanu, risinot dialogu par budžeta jautājumiem; norāda, ka šis varētu būt veids, kā uzlabot jauno līdzekļu devēju koordinēšanu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka budžeta atbalsts var ne tikai pilnveidot valdību pārskatatbildību, bet arī līdzekļu devēju koordinēšanu, risinot dialogu par budžeta jautājumiem; norāda, ka šis varētu būt veids, kā uzlabot jauno līdzekļu devēju koordinēšanu;

| 11. | tādēļ uzsver, ka Eiropas Savienības mērķis ir panākt, ka tās pieredzi var lietderīgi izmantot citi institucionālie dalībnieki, jo īpaši Busanas augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti; |
| --- | --- |

11.

tādēļ uzsver, ka Eiropas Savienības mērķis ir panākt, ka tās pieredzi var lietderīgi izmantot citi institucionālie dalībnieki, jo īpaši Busanas augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti;

| 12. | uzsver, ka dinamiskajai pieejai, ko izvēlējusies Komisija, kā arī vairums budžeta atbalsta devēju, ir virkne risku, kas pienācīgi jāņem vērā; aicina Komisiju partnervalstīs veikt budžeta atbalsta iespējamo risku un ieguvumu novērtējumus valsts līmenī; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka dinamiskajai pieejai, ko izvēlējusies Komisija, kā arī vairums budžeta atbalsta devēju, ir virkne risku, kas pienācīgi jāņem vērā; aicina Komisiju partnervalstīs veikt budžeta atbalsta iespējamo risku un ieguvumu novērtējumus valsts līmenī;

| 13. | aicina ES pārvaldīt budžeta atbalstu tā, lai izmantotu tā papildināmību ar citiem atbalsta veidiem; |
| --- | --- |

13.

aicina ES pārvaldīt budžeta atbalstu tā, lai izmantotu tā papildināmību ar citiem atbalsta veidiem;

| 14. | uzsver nepieciešamību stiprināt gan Komisijas uzraudzības mehānismus, gan parlamentāro kontroli, kā arī pilsoniskās sabiedrības informēšanu budžeta atbalsta saņēmējvalstīs; uzsver arī, ka par priekšnoteikumu pirms jebkādu līdzekļu izmaksāšanas jānosaka optimālas procedūras saņēmējvalstu publisko finanšu revīzijai; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību stiprināt gan Komisijas uzraudzības mehānismus, gan parlamentāro kontroli, kā arī pilsoniskās sabiedrības informēšanu budžeta atbalsta saņēmējvalstīs; uzsver arī, ka par priekšnoteikumu pirms jebkādu līdzekļu izmaksāšanas jānosaka optimālas procedūras saņēmējvalstu publisko finanšu revīzijai;

| 15. | atgādina, ka ir nepieciešami precīzi, vispārēji atbalstīti un cieši uzraudzīti rādītāji, lai varētu redzēt konkrēto budžeta atbalsta ietekmi trešās valstīs, un ka attiecīgajām budžeta lēmējiestādēm ir regulāri jāsaņem jaunākā informācija par rādītājiem un pamatnostādnēm, kas ietekmē lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar budžeta atbalstu; uzsver, ka šie rādītāji ir precīzāk jāpieskaņo partnervalstu konkrētajām vajadzībām, lai izvairītos no Komisijas izmantotās „universālās” pieejas, kas var dot pretēju rezultātu; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka ir nepieciešami precīzi, vispārēji atbalstīti un cieši uzraudzīti rādītāji, lai varētu redzēt konkrēto budžeta atbalsta ietekmi trešās valstīs, un ka attiecīgajām budžeta lēmējiestādēm ir regulāri jāsaņem jaunākā informācija par rādītājiem un pamatnostādnēm, kas ietekmē lēmumu pieņemšanas procesu saistībā ar budžeta atbalstu; uzsver, ka šie rādītāji ir precīzāk jāpieskaņo partnervalstu konkrētajām vajadzībām, lai izvairītos no Komisijas izmantotās „universālās” pieejas, kas var dot pretēju rezultātu;

| 16. | aicina budžeta atbalstu padarīt atkarīgu no demokrātiskas parlamentārās budžeta kontroles saņēmējvalstīs; aicina uz parlamentu ciešu līdzdalību un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību partnervalstīs, lai nodrošinātu to, ka lēmumi par budžeta atbalsta līdzekļu izmantošanu var tikt pieņemti demokrātiskā veidā; |
| --- | --- |

16.

aicina budžeta atbalstu padarīt atkarīgu no demokrātiskas parlamentārās budžeta kontroles saņēmējvalstīs; aicina uz parlamentu ciešu līdzdalību un apspriedēm ar pilsonisko sabiedrību partnervalstīs, lai nodrošinātu to, ka lēmumi par budžeta atbalsta līdzekļu izmantošanu var tikt pieņemti demokrātiskā veidā;

| 17. | aicina Komisiju pirms budžeta atbalsta piešķiršanas pārbaudīt, vai intervences mērķi ir iekļauti saņēmējvalsts valsts programmās un vai attiecībā uz citiem līdzekļu devējiem tiek ievēroti koordinācijas, papildināmības un saskaņotības principi, kā arī vai šis atbalsts papildina saņēmējvalsts piešķirtos līdzekļus; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju pirms budžeta atbalsta piešķiršanas pārbaudīt, vai intervences mērķi ir iekļauti saņēmējvalsts valsts programmās un vai attiecībā uz citiem līdzekļu devējiem tiek ievēroti koordinācijas, papildināmības un saskaņotības principi, kā arī vai šis atbalsts papildina saņēmējvalsts piešķirtos līdzekļus;

| 18. | lai nodrošinātu ES budžeta atbalsta atbilstību, aicina Komisiju racionalizēt programmu izstrādes un plānošanas procesu, uzlabojot to lēmumu sagatavošanu un dokumentēšanu, ar kuriem sāk budžeta atbalsta darbības; ņemot vērā delegāciju ierobežotos resursus, kas bieži ierobežo to spēju pildīt noteiktas darbības, aicina Komisiju nodrošināt pietiekami kvalificētu personālu īstenošanai, jo budžeta atbalstam vajadzīgas dažādas analītiskās prasmes projektu un programmu finansēšanas jomā; |
| --- | --- |

18.

lai nodrošinātu ES budžeta atbalsta atbilstību, aicina Komisiju racionalizēt programmu izstrādes un plānošanas procesu, uzlabojot to lēmumu sagatavošanu un dokumentēšanu, ar kuriem sāk budžeta atbalsta darbības; ņemot vērā delegāciju ierobežotos resursus, kas bieži ierobežo to spēju pildīt noteiktas darbības, aicina Komisiju nodrošināt pietiekami kvalificētu personālu īstenošanai, jo budžeta atbalstam vajadzīgas dažādas analītiskās prasmes projektu un programmu finansēšanas jomā;

| 19. | uzstāj, ka saņēmējvalstu parlamentiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī vietējām iestādēm jāpiešķir vadošā loma, jo tie vislabāk var noteikt prioritārās nozares, sagatavot valsts stratēģijas dokumentus un kontrolēt budžeta sadali; prasa valstu parlamentiem, pirms tiek risināts politiskais dialogs ar līdzekļu devējiem par budžeta atbalstu, apspriesties ar pilsonisko sabiedrību un tad pieņemt valsts stratēģijas dokumentus un daudzgadu budžetu, lai tādējādi nostiprinātu parlamentāro kontroli; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka saņēmējvalstu parlamentiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī vietējām iestādēm jāpiešķir vadošā loma, jo tie vislabāk var noteikt prioritārās nozares, sagatavot valsts stratēģijas dokumentus un kontrolēt budžeta sadali; prasa valstu parlamentiem, pirms tiek risināts politiskais dialogs ar līdzekļu devējiem par budžeta atbalstu, apspriesties ar pilsonisko sabiedrību un tad pieņemt valsts stratēģijas dokumentus un daudzgadu budžetu, lai tādējādi nostiprinātu parlamentāro kontroli;

| 20. | uzsver, ka attīstības jomā nozīme ir ES palīdzības efektivitātei; aicina izstrādāt neatkarīgas sistēmas novērtējumam Savienības mērogā un sūdzību procedūru, kas būtu pieejama tiem, kuri ir neapmierināti ar Savienības palīdzību, kā arī aicina atbalstīt atbildības mehānismus valstī; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka attīstības jomā nozīme ir ES palīdzības efektivitātei; aicina izstrādāt neatkarīgas sistēmas novērtējumam Savienības mērogā un sūdzību procedūru, kas būtu pieejama tiem, kuri ir neapmierināti ar Savienības palīdzību, kā arī aicina atbalstīt atbildības mehānismus valstī;

| 21. | pieprasa Komisijai kopēju skaitlisku pārskatu par vietējai pārvaldībai piešķirto vispārējo un nozaru budžeta atbalstu un izskatīt iespēju un riskus, kas saistīti ar vienas budžeta atbalsta daļas decentralizāciju, lai vietējās pārvaldības dalībnieki varētu uzņemties reālu atbildību; |
| --- | --- |

21.

pieprasa Komisijai kopēju skaitlisku pārskatu par vietējai pārvaldībai piešķirto vispārējo un nozaru budžeta atbalstu un izskatīt iespēju un riskus, kas saistīti ar vienas budžeta atbalsta daļas decentralizāciju, lai vietējās pārvaldības dalībnieki varētu uzņemties reālu atbildību;

| 22. | aicina Eiropas Savienību ievērot un veicināt jaunattīstības valstu patieso atbildību par to attīstības stratēģiju un prasa tai atturēties no valsts politikas veidotāju steidzināšanas, risinot politisko dialogu par budžeta atbalstu, jo šāda rīcība apdraud demokrātisko pārskatatbildību un veicina vietējo politisko norišu depolitizāciju; |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Savienību ievērot un veicināt jaunattīstības valstu patieso atbildību par to attīstības stratēģiju un prasa tai atturēties no valsts politikas veidotāju steidzināšanas, risinot politisko dialogu par budžeta atbalstu, jo šāda rīcība apdraud demokrātisko pārskatatbildību un veicina vietējo politisko norišu depolitizāciju;

| 23. | uzskata, ka budžeta atbalsts ir jāparedz vispirms tām valdības struktūrām, kurām ir lielāka ietekme uz nabadzības samazināšanu, galvenokārt veselības un izglītības ministrijām; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka budžeta atbalsts ir jāparedz vispirms tām valdības struktūrām, kurām ir lielāka ietekme uz nabadzības samazināšanu, galvenokārt veselības un izglītības ministrijām;

| 24. | tāpat uzskata, ka budžeta atbalstā ir jāiekļauj dzimumu perspektīva, kas jāņem vērā visa budžeta cikla laikā, veicinot dialogu ar sieviešu apvienībām un nosakot pa dzimumiem dalītus rādītājus; |
| --- | --- |

24.

tāpat uzskata, ka budžeta atbalstā ir jāiekļauj dzimumu perspektīva, kas jāņem vērā visa budžeta cikla laikā, veicinot dialogu ar sieviešu apvienībām un nosakot pa dzimumiem dalītus rādītājus;

| 25. | uzsver, ka, lai stiprinātu savstarpējo atbildību, Eiropas Komisijai ir jānostiprina tās vidutājas loma starp valdību, parlamenta deputātiem un pilsonisko sabiedrību, un šajā sakarībā uzskata, ka budžeta atbalsta daļu, kas paredzēta tehniskajam atbalstam nozaru ministriju stiprināšanai, varētu izmantot arī parlamentu un pilsoniskās sabiedrības spēju uzlabošanai, lai tie varētu pilnībā īstenot savu lomu attiecībā uz budžeta atbalsta kontroli; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka, lai stiprinātu savstarpējo atbildību, Eiropas Komisijai ir jānostiprina tās vidutājas loma starp valdību, parlamenta deputātiem un pilsonisko sabiedrību, un šajā sakarībā uzskata, ka budžeta atbalsta daļu, kas paredzēta tehniskajam atbalstam nozaru ministriju stiprināšanai, varētu izmantot arī parlamentu un pilsoniskās sabiedrības spēju uzlabošanai, lai tie varētu pilnībā īstenot savu lomu attiecībā uz budžeta atbalsta kontroli;

| 26. | uzsver līdzekļu devēju lielo nozīmi partnervalstu atbalstā, attīstot to veiktspēju, un uzsver vietējo projektu pozitīvo ietekmi uz nabadzības mazināšanu, visaptverošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs; |
| --- | --- |

26.

uzsver līdzekļu devēju lielo nozīmi partnervalstu atbalstā, attīstot to veiktspēju, un uzsver vietējo projektu pozitīvo ietekmi uz nabadzības mazināšanu, visaptverošu izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību partnervalstīs;

| 27. | pauž bažas par makroekonomisko nestabilitāti un ietekmi, ko uz visneaizsargātāko sabiedrības daļu varētu atstāt pēkšņs budžeta atbalsta pārtraukums; ierosina ieviest budžeta atbalsta maksājumu samazināšanas pakāpeniskuma mehānismu, par ko pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību un partnervalsts parlamentu saskaņoti vienotos līdzekļu devēji, un šāds mehānisms varētu vājināt samazinājuma radīto ietekmi, veicināt politisko dialogu un radīt saskaņotus problēmu risinājumus; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par makroekonomisko nestabilitāti un ietekmi, ko uz visneaizsargātāko sabiedrības daļu varētu atstāt pēkšņs budžeta atbalsta pārtraukums; ierosina ieviest budžeta atbalsta maksājumu samazināšanas pakāpeniskuma mehānismu, par ko pēc apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību un partnervalsts parlamentu saskaņoti vienotos līdzekļu devēji, un šāds mehānisms varētu vājināt samazinājuma radīto ietekmi, veicināt politisko dialogu un radīt saskaņotus problēmu risinājumus;

| 28. | uzskata, ka budžeta atbalsts, tāpat kā jebkāds plānotais atbalsts, jāuzskata par pārejas instrumentu un tas nedrīkst kavēt centienus stiprināt valstu spējas pašām sevi finansēt, piemēram, ar nodokļiem, lai nodrošinātu neatkarību no trešo valstu ziedojumiem; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka budžeta atbalsts, tāpat kā jebkāds plānotais atbalsts, jāuzskata par pārejas instrumentu un tas nedrīkst kavēt centienus stiprināt valstu spējas pašām sevi finansēt, piemēram, ar nodokļiem, lai nodrošinātu neatkarību no trešo valstu ziedojumiem;

| 29. | aicina atbalsta sniedzējus uzlabot budžeta atbalsta saskaņošanu un paredzamību un uzsver, ka atbalsta sniedzējiem jābūt gataviem uzņemties ilgtermiņa saistības pret partnervalstīm; |
| --- | --- |

29.

aicina atbalsta sniedzējus uzlabot budžeta atbalsta saskaņošanu un paredzamību un uzsver, ka atbalsta sniedzējiem jābūt gataviem uzņemties ilgtermiņa saistības pret partnervalstīm;

| 30. | aicina Eiropas Savienību veikt atbilstošos pasākumus, lai stiprinātu trešo valstu apņēmību ieguldīt resursus mehānismā, kas veicina to finansiālo stabilitāti; |
| --- | --- |

30.

aicina Eiropas Savienību veikt atbilstošos pasākumus, lai stiprinātu trešo valstu apņēmību ieguldīt resursus mehānismā, kas veicina to finansiālo stabilitāti;

| 31. | uzstāj uz to, ka efektīvi jāizpilda prasības, kas iekļautas 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (DCI regula), kur noteikts, ka „Komisija konsekventi izmanto pieeju, kas vērsta uz rezultātiem un attīstības rādītājiem, un skaidri definē un uzrauga tās nosacītību un atbalsta partnervalstu centienus izstrādāt parlamentāru kontroli un revīzijas iespējas, kā arī palielināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai”; stingri prasa Komisijai paplašināt šos noteikumus, attiecinot tos arī uz budžeta atbalstu Eiropas Attīstības fonda saņēmējvalstīm (ĀKK valstīm), kurām līdz šim tiek piemēroti vienīgi Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktā minētie kritēriji, kuri ir vairāk tehniski kritēriji; |
| --- | --- |

31.

uzstāj uz to, ka efektīvi jāizpilda prasības, kas iekļautas 25. panta 1. punkta b) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (DCI regula), kur noteikts, ka „Komisija konsekventi izmanto pieeju, kas vērsta uz rezultātiem un attīstības rādītājiem, un skaidri definē un uzrauga tās nosacītību un atbalsta partnervalstu centienus izstrādāt parlamentāru kontroli un revīzijas iespējas, kā arī palielināt pārredzamību un publisku piekļuvi informācijai”; stingri prasa Komisijai paplašināt šos noteikumus, attiecinot tos arī uz budžeta atbalstu Eiropas Attīstības fonda saņēmējvalstīm (ĀKK valstīm), kurām līdz šim tiek piemēroti vienīgi Kotonū nolīguma 61. panta 2. punktā minētie kritēriji, kuri ir vairāk tehniski kritēriji;

| 32. | uzskata — tā kā budžeta atbalsts ir svarīgs stratēģisku lēmumu elements Savienības attiecībās ar partnervalstīm, uz šā atbalsta veida atbilstības kritēriju noteikšanu ir jāattiecina LESD 290. pants (deleģētie akti), ar ko Padomei un Parlamentam kā likumdevējiem tiek piešķirtas pilnas koplēmuma tiesības tos pieņemt, tostarp tiesības atsaukt deleģēto aktu, ja tas nepieciešams; |
| --- | --- |

32.

uzskata — tā kā budžeta atbalsts ir svarīgs stratēģisku lēmumu elements Savienības attiecībās ar partnervalstīm, uz šā atbalsta veida atbilstības kritēriju noteikšanu ir jāattiecina LESD 290. pants (deleģētie akti), ar ko Padomei un Parlamentam kā likumdevējiem tiek piešķirtas pilnas koplēmuma tiesības tos pieņemt, tostarp tiesības atsaukt deleģēto aktu, ja tas nepieciešams;

| 33. | atgādina, ka nopietni veiktspējas trūkumi un jo īpaši vāja pārvaldība ir tas, kas jaunattīstības valstīm neļauj saņemt budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka nopietni veiktspējas trūkumi un jo īpaši vāja pārvaldība ir tas, kas jaunattīstības valstīm neļauj saņemt budžeta atbalstu;

| 34. | uzskata, ka lēmumi par finansējuma piešķiršanu budžeta atbalstam ir jāpieņem, vadoties ne tikai pēc paredzamajiem ieguvumiem, bet arī pēc īstermiņa un ilgtermiņa riskiem, kas var skart gan devējas valstis, gan partnervalstis; norāda, ka Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā (7) pilnībā piekrīt šim novērtējumam, uzsverot, ka vēl joprojām nav izstrādāta un ieviesta racionāla risku pārvaldības sistēma; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka lēmumi par finansējuma piešķiršanu budžeta atbalstam ir jāpieņem, vadoties ne tikai pēc paredzamajiem ieguvumiem, bet arī pēc īstermiņa un ilgtermiņa riskiem, kas var skart gan devējas valstis, gan partnervalstis; norāda, ka Revīzijas palāta īpašajā ziņojumā (7) pilnībā piekrīt šim novērtējumam, uzsverot, ka vēl joprojām nav izstrādāta un ieviesta racionāla risku pārvaldības sistēma;

| 35. | pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta 2009. finanšu gada pārskatā par darbībām, ko finansē astotais, devītais un desmitais Eiropas Attīstības fonds (EAF), konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos bieži ir skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo trūkst strukturētu un dokumentētu pierādījumu par atbilstību maksāšanas nosacījumiem; vienlaikus pieņem zināšanai un atzinīgi vērtē Palātas saskatītos būtiskos uzlabojumus attiecināmības apliecināšanā desmitajā EAF, pateicoties skaidrākām novērtējuma sistēmām, kuru izmantošana tagad ir kļuvusi regulāra; |
| --- | --- |

35.

pauž bažas par to, ka Revīzijas palāta 2009. finanšu gada pārskatā par darbībām, ko finansē astotais, devītais un desmitais Eiropas Attīstības fonds (EAF), konstatēja, ka budžeta atbalsta maksājumos bieži ir skaitļos neizsakāmas kļūdas, jo trūkst strukturētu un dokumentētu pierādījumu par atbilstību maksāšanas nosacījumiem; vienlaikus pieņem zināšanai un atzinīgi vērtē Palātas saskatītos būtiskos uzlabojumus attiecināmības apliecināšanā desmitajā EAF, pateicoties skaidrākām novērtējuma sistēmām, kuru izmantošana tagad ir kļuvusi regulāra;

| 36. | atgādina, ka publiskajiem ieguldījumiem sabiedriskajās precēs, piemēram izglītībā, sociālajā apdrošināšanā, infrastruktūrās un ražošanas jaudā, īpaši attiecībā uz sīksaimniecībām un atbalstu vietējiem tirgiem, ir būtiska nozīme attīstības stratēģiju panākumos; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka publiskajiem ieguldījumiem sabiedriskajās precēs, piemēram izglītībā, sociālajā apdrošināšanā, infrastruktūrās un ražošanas jaudā, īpaši attiecībā uz sīksaimniecībām un atbalstu vietējiem tirgiem, ir būtiska nozīme attīstības stratēģiju panākumos;

| 37. | aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos par mainīgo maksājumu daļu atkarību no attīstības, būtu skaidri noteikti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un pārbaudes avoti un lai delegāciju ziņojumi sniegtu strukturētu un dokumentētu liecību par publisko finanšu pārvaldības gaitu, skaidri nosakot progresa kritērijus, par panākto progresu un par cēloņiem, kāpēc reformu programmu nevarēja īstenot atbilstoši plānam; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju nodrošināt, lai īpašajos nosacījumos par mainīgo maksājumu daļu atkarību no attīstības, būtu skaidri noteikti rādītāji, mērķi, aprēķina metodes un pārbaudes avoti un lai delegāciju ziņojumi sniegtu strukturētu un dokumentētu liecību par publisko finanšu pārvaldības gaitu, skaidri nosakot progresa kritērijus, par panākto progresu un par cēloņiem, kāpēc reformu programmu nevarēja īstenot atbilstoši plānam;

| 38. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai cīnītos pret korupciju saņēmējvalstīs, tostarp vajadzības gadījumā apturot līdzekļu piešķiršanu; šajā sakarībā aicina Komisiju uzturēt ar partnervalstu valdībām ciešu un regulāru dialogu par korupcijas jautājumiem un pievērst pietiekamu uzmanību attiecīgo saņēmējvalstu vajadzībām veiktspējas palielināšanā, lai nostiprinātu pārskatatbildības un korupcijas apkarošanas mehānismus; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai cīnītos pret korupciju saņēmējvalstīs, tostarp vajadzības gadījumā apturot līdzekļu piešķiršanu; šajā sakarībā aicina Komisiju uzturēt ar partnervalstu valdībām ciešu un regulāru dialogu par korupcijas jautājumiem un pievērst pietiekamu uzmanību attiecīgo saņēmējvalstu vajadzībām veiktspējas palielināšanā, lai nostiprinātu pārskatatbildības un korupcijas apkarošanas mehānismus;

| 39. | uzskata atbalsta plūsmu paredzamību par vienu no vissvarīgākajiem faktoriem, kā nodrošināt līdzekļu izmantošanas kvalitāti, jo tā ļauj partnervalstīm plānot izdevumus ilgākā laika posmā un finansiāli atbalstīt uzlabojumus nozaru politikās; apgalvo, ka šāds aspekts ir jāpastiprina ar partnervalstu nodokļu politiku un valsts ieņēmumu izmantošanu, lai ilgtermiņā samazinātu valsts atkarību no atbalsta; |
| --- | --- |

39.

uzskata atbalsta plūsmu paredzamību par vienu no vissvarīgākajiem faktoriem, kā nodrošināt līdzekļu izmantošanas kvalitāti, jo tā ļauj partnervalstīm plānot izdevumus ilgākā laika posmā un finansiāli atbalstīt uzlabojumus nozaru politikās; apgalvo, ka šāds aspekts ir jāpastiprina ar partnervalstu nodokļu politiku un valsts ieņēmumu izmantošanu, lai ilgtermiņā samazinātu valsts atkarību no atbalsta;

| 40. | atgādina, ka progresa trūkums publisko finanšu pārvaldībā vēl joprojām ir iemesls tam, ka daudzas valstis nesaņem budžeta atbalstu; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka progresa trūkums publisko finanšu pārvaldībā vēl joprojām ir iemesls tam, ka daudzas valstis nesaņem budžeta atbalstu;

| 41. | uzskata, ka budžeta atbalsts jaunattīstības valstīm ir jāpiešķir pakāpeniski, sākot ar ierobežotu valstu skaitu un palielinot to, ņemot vērā partnervalstu spēju uzlabošanos; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka budžeta atbalsts jaunattīstības valstīm ir jāpiešķir pakāpeniski, sākot ar ierobežotu valstu skaitu un palielinot to, ņemot vērā partnervalstu spēju uzlabošanos;

| 42. | atgādina, ka sniegtajam budžeta atbalstam jāmazina nabadzība, tostarp jāpalīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un īstenot tādus principus kā partnerība, palīdzības efektivitāte un attīstības politikas saskaņotība; pauž atbalstu stimuliem, kuri pamatojas uz rezultātiem, tomēr uzsver, ka maksājumu atšķirībām vajadzētu būt iespēju robežās paredzamām, lai neradītu negatīvu ietekmi uz budžeta plānošanu; atgādina, ka budžeta atbalsts ir piešķirams tikai valstīm, kas izpilda un uztur minimālos pārvaldes standartus un ievēro cilvēktiesības; uzsver, ka ar makroekonomikas reformām saistītiem nosacījumiem ir jābūt saderīgiem ar tautas un sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka sniegtajam budžeta atbalstam jāmazina nabadzība, tostarp jāpalīdz sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un īstenot tādus principus kā partnerība, palīdzības efektivitāte un attīstības politikas saskaņotība; pauž atbalstu stimuliem, kuri pamatojas uz rezultātiem, tomēr uzsver, ka maksājumu atšķirībām vajadzētu būt iespēju robežās paredzamām, lai neradītu negatīvu ietekmi uz budžeta plānošanu; atgādina, ka budžeta atbalsts ir piešķirams tikai valstīm, kas izpilda un uztur minimālos pārvaldes standartus un ievēro cilvēktiesības; uzsver, ka ar makroekonomikas reformām saistītiem nosacījumiem ir jābūt saderīgiem ar tautas un sabiedrības attīstību;

| 43. | mudina jaunattīstības valstis un Komisiju veicināt uz līdzdalību balstītu attīstību saskaņā ar Kotonū nolīguma attiecīgajiem noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1905/2006 19. un 20. pantu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un konsultēšanos ar to un vietējām un reģionālajām iestādēm; |
| --- | --- |

43.

mudina jaunattīstības valstis un Komisiju veicināt uz līdzdalību balstītu attīstību saskaņā ar Kotonū nolīguma attiecīgajiem noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 1905/2006 19. un 20. pantu, jo īpaši attiecībā uz atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un konsultēšanos ar to un vietējām un reģionālajām iestādēm;

| 44. | uzsver, ka, piešķirot budžeta atbalstu ĀKK valstīm, kas piegādā banānus un gūst labumu no šīs nozares papildu pasākumiem, ir svarīgi mainīgajā likmē, kura pamatojas uz pārvaldības rādītājiem, iekļaut īpašus nosacījumus, kas minēti jaunajā 17.a pantā, ko Eiropas Parlaments ierosina iekļaut Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (DCI) atbilstoši savai iepriekšminētajai 2011. gada 3. februāra nostājai; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka, piešķirot budžeta atbalstu ĀKK valstīm, kas piegādā banānus un gūst labumu no šīs nozares papildu pasākumiem, ir svarīgi mainīgajā likmē, kura pamatojas uz pārvaldības rādītājiem, iekļaut īpašus nosacījumus, kas minēti jaunajā 17.a pantā, ko Eiropas Parlaments ierosina iekļaut Regulā (EK) Nr. 1905/2006 (DCI) atbilstoši savai iepriekšminētajai 2011. gada 3. februāra nostājai;

| 45. | aicina Komisiju publiskot ar jaunattīstības valstīm noslēgtos budžeta atbalsta nolīgumus, kā arī TAM līgumus; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju publiskot ar jaunattīstības valstīm noslēgtos budžeta atbalsta nolīgumus, kā arī TAM līgumus;

| 46. | uzsver, ka noteiktos gadījumos nozaru budžeta atbalsts var būt lietderīga, pastarpināta iespēja, kas ļauj attiecīgajām valdībām un parlamentiem iegūt lielāku atbalstam paredzēto līdzekļu daļu, vienlaikus piešķirot šos līdzekļus arī TAM; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka noteiktos gadījumos nozaru budžeta atbalsts var būt lietderīga, pastarpināta iespēja, kas ļauj attiecīgajām valdībām un parlamentiem iegūt lielāku atbalstam paredzēto līdzekļu daļu, vienlaikus piešķirot šos līdzekļus arī TAM;

| 47. | uzskata, ka valstis, kurās ir daudz naftas un izrakteņu resursu, var finansēt pašas savu attīstību un nabadzības izskaušanu, izveidojot pārredzamas nodokļu iekasēšanas sistēmas un taisnīgu bagātības sadalījumu; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka valstis, kurās ir daudz naftas un izrakteņu resursu, var finansēt pašas savu attīstību un nabadzības izskaušanu, izveidojot pārredzamas nodokļu iekasēšanas sistēmas un taisnīgu bagātības sadalījumu;

| 48. | paredz, ka TAM līgumi ir uzskatāmi par kvalitatīva budžeta atbalsta piemēru (ilgtermiņa, paredzami, vērsti uz sociālajām nozarēm utt.) un ir saistīti ar rezultātiem; attiecīgi pieprasa Eiropas Komisijai 2011. gadā publicēt TAM līgumu novērtējumu un izskatīt iespēju tos piemērot lielākam skaitam valstu; |
| --- | --- |

48.

paredz, ka TAM līgumi ir uzskatāmi par kvalitatīva budžeta atbalsta piemēru (ilgtermiņa, paredzami, vērsti uz sociālajām nozarēm utt.) un ir saistīti ar rezultātiem; attiecīgi pieprasa Eiropas Komisijai 2011. gadā publicēt TAM līgumu novērtējumu un izskatīt iespēju tos piemērot lielākam skaitam valstu;

| 49. | aicina Komisiju, veicot vidusposma pārskatīšanu, publicēt nosacījumus un attīstības rādītājus saistībā ar valsts stratēģijas dokumentiem; uzskata, ka budžeta atbalsta panāktie attīstības rādītāji ir jānosaka kontekstā ar nabadzības samazināšanas mērķu un TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju, veicot vidusposma pārskatīšanu, publicēt nosacījumus un attīstības rādītājus saistībā ar valsts stratēģijas dokumentiem; uzskata, ka budžeta atbalsta panāktie attīstības rādītāji ir jānosaka kontekstā ar nabadzības samazināšanas mērķu un TAM sasniegšanu;

| 50. | atkārtoti aicina Komisiju pāriet no ieguldījumu kontroles uz pārbaudi, kurā rezultātus salīdzina ar rādītājiem, un tādējādi uzlabot savu pārskata sistēmu, lai tā būtu vērsta uz programmu efektivitāti; |
| --- | --- |

50.

atkārtoti aicina Komisiju pāriet no ieguldījumu kontroles uz pārbaudi, kurā rezultātus salīdzina ar rādītājiem, un tādējādi uzlabot savu pārskata sistēmu, lai tā būtu vērsta uz programmu efektivitāti;

| 51. | uzskata — lai attīstības politikas pasākumi partnervalstīs būtu efektīvi, pilnībā ir jāņem vērā vietējie apstākļi un jāievēro Līgumā noteiktās Eiropas Savienības vērtības, tostarp tiesiskuma un demokrātijas princips; uzsver, ka saņēmējvalstu vajadzībām arī turpmāk ir jābūt izšķirošam kritērijam Savienības attīstības palīdzības saņemšanai; |
| --- | --- |

51.

uzskata — lai attīstības politikas pasākumi partnervalstīs būtu efektīvi, pilnībā ir jāņem vērā vietējie apstākļi un jāievēro Līgumā noteiktās Eiropas Savienības vērtības, tostarp tiesiskuma un demokrātijas princips; uzsver, ka saņēmējvalstu vajadzībām arī turpmāk ir jābūt izšķirošam kritērijam Savienības attīstības palīdzības saņemšanai;

| 52. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kur pārredzamā veidā būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji, lai stiprinātu demokrātiskās iestādes un nodrošinātu savstarpēju atbildību; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot publisku reģistru, kur pārredzamā veidā būtu norādīti budžeta atbalsta nolīgumi, procedūras un attīstības rādītāji, lai stiprinātu demokrātiskās iestādes un nodrošinātu savstarpēju atbildību;

| 53. | aicina dalībvalstis nodrošināt labāku atbilstību starp valstu plāniem un Kopienas plāniem attīstības palīdzības politikas jomā; aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Ārējās darbības dienestu, koordinācijas stiprināšanai ar Komisiju attiecībā uz budžeta atbalstu, lai izvairītos no pasākumu dubultošanās un nekonsekvences; |
| --- | --- |

53.

aicina dalībvalstis nodrošināt labāku atbilstību starp valstu plāniem un Kopienas plāniem attīstības palīdzības politikas jomā; aicina dalībvalstis izmantot Eiropas Ārējās darbības dienestu, koordinācijas stiprināšanai ar Komisiju attiecībā uz budžeta atbalstu, lai izvairītos no pasākumu dubultošanās un nekonsekvences;

| 54. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par nepieciešamību saskaņot attīstības sadarbību un uzlabot Komisijas pārskatatbildību, kas attiecas uz visām iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

54.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm par nepieciešamību saskaņot attīstības sadarbību un uzlabot Komisijas pārskatatbildību, kas attiecas uz visām iesaistītajām pusēm;

| 55. | ir cieši pārliecināts, ka, rūpīgi analizējot trešām valstīm Savienības sniegtā budžeta atbalsta nākotni, ir jāpievēršas jautājumam par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā; apzinās pašreizējās situācijas vēsturisko un institucionālo kontekstu, bet uzskata, ka pienācis laiks Padomei, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atzīt, ka šāds stāvoklis negatīvi ietekmē Savienības budžeta atbalsta efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; tomēr uzsver — iekļaušana budžetā nedrīkst novest pie tā, ka tiek samazināts attīstības politikai paredzētais kopējais finansējums; |
| --- | --- |

55.

ir cieši pārliecināts, ka, rūpīgi analizējot trešām valstīm Savienības sniegtā budžeta atbalsta nākotni, ir jāpievēršas jautājumam par Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā; apzinās pašreizējās situācijas vēsturisko un institucionālo kontekstu, bet uzskata, ka pienācis laiks Padomei, dalībvalstīm un ĀKK valstīm atzīt, ka šāds stāvoklis negatīvi ietekmē Savienības budžeta atbalsta efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību; tomēr uzsver — iekļaušana budžetā nedrīkst novest pie tā, ka tiek samazināts attīstības politikai paredzētais kopējais finansējums;

| 56. | aicina dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu atbilstīgi citās jomās pieņemtajai praksei uzlabot trešām valstīm sniegtā budžeta atbalsta koordinēšanu, lai izvairītos no darbību pārklāšanās, nekonsekvences un pretrunām vai tās novērstu; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar pārskatu datiem nozaru līmenī politikas darbību, iestāžu un pakalpojumu sniegšanas sistēmu trūkumi ir likuši līdzekļu devējiem īstenot projektus ar savu sistēmu palīdzību un rīkoties divpusēji, nevis saskaņojot rīcību, un šāda situācija ir vēl jo vairāk nepieņemama, ņemot vērā finansējuma nepietiekamību, un tā arī ļoti apgrūtina iespēju Savienībai pildīt dotos solījumus padarīt atbalstu paredzamāku; ir pārliecināts, ka visos budžeta atbalsta sagatavošanas un sniegšanas posmos ir jāpievēršas konkrētām jomām, kas varētu dot vislielāko pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu atbilstīgi citās jomās pieņemtajai praksei uzlabot trešām valstīm sniegtā budžeta atbalsta koordinēšanu, lai izvairītos no darbību pārklāšanās, nekonsekvences un pretrunām vai tās novērstu; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar pārskatu datiem nozaru līmenī politikas darbību, iestāžu un pakalpojumu sniegšanas sistēmu trūkumi ir likuši līdzekļu devējiem īstenot projektus ar savu sistēmu palīdzību un rīkoties divpusēji, nevis saskaņojot rīcību, un šāda situācija ir vēl jo vairāk nepieņemama, ņemot vērā finansējuma nepietiekamību, un tā arī ļoti apgrūtina iespēju Savienībai pildīt dotos solījumus padarīt atbalstu paredzamāku; ir pārliecināts, ka visos budžeta atbalsta sagatavošanas un sniegšanas posmos ir jāpievēršas konkrētām jomām, kas varētu dot vislielāko pievienoto vērtību;

| 57. | aicina Komisiju uzlabot sabiedrības informētību par riskiem saistībā ar budžeta atbalsta praksi, vienlaikus veicinot budžeta atbalsta pozitīvo ietekmi uz partneru emancipāciju; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju uzlabot sabiedrības informētību par riskiem saistībā ar budžeta atbalsta praksi, vienlaikus veicinot budžeta atbalsta pozitīvo ietekmi uz partneru emancipāciju;

| 58. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis turpināt finanšu atbalsta veicināšanu un saglabāšanu, vienlaikus sniedzot atbalstu konsultējot publisko finanšu tehniskajā pārvaldībā; |
| --- | --- |

58.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis turpināt finanšu atbalsta veicināšanu un saglabāšanu, vienlaikus sniedzot atbalstu konsultējot publisko finanšu tehniskajā pārvaldībā;

| 59. | uzsver, ka uzlabotas koordinēšanas mērķim jābūt līdzekļu piešķiršanas optimizācijai, paraugprakses apmaiņas veicināšanai un lielākai budžeta atbalsta efektivitātei; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka uzlabotas koordinēšanas mērķim jābūt līdzekļu piešķiršanas optimizācijai, paraugprakses apmaiņas veicināšanai un lielākai budžeta atbalsta efektivitātei;

| 60. | uzskata, ka Savienībai būtu jāatzīst un jāizmanto milzīgais politiskais iespaids, ko dod tās radītā pievienotā vērtība un tās darbības iespējamā nozīme, nodrošinot politisko ietekmi, kas atbilstu sniegtajam finansiālajam atbalstam; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka Savienībai būtu jāatzīst un jāizmanto milzīgais politiskais iespaids, ko dod tās radītā pievienotā vērtība un tās darbības iespējamā nozīme, nodrošinot politisko ietekmi, kas atbilstu sniegtajam finansiālajam atbalstam;

| 61. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

61.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Padomes 2007. gada 15. maija secinājumi (09558/2007).

(3)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(4)  OV C 293 E, 2.12.2006., 316. lpp.

(5)  OV L 252, 25.9.2010., 109. lpp.

(6)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0030.

(7)  Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 11/2010 „Kā Komisija pārvalda vispārējā budžeta atbalstu ĀKK, Latīņamerikas un Āzijas valstīs”.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/46

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEnerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam

P7_TA(2011)0318

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam (2011/2034(INI))

2013/C 33 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” (COM(2010)0677),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu attiecībā uz Enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam — projektu integrētam Eiropas enerģētikas tīklam (SEC(2010)1395), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par ietekmes novērtējumu attiecībā uz Enerģētikas infrastruktūras prioritātēm 2020. gadam un pēc tam — projektu integrētam Eiropas enerģētikas tīklam (SEC(2010)1395),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģētikai” COM(2010)0639, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un drošai enerģētikai” COM(2010)0639,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem — virzība uz 2020. gada mērķi” (COM(2011)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Enerģija no atjaunojamiem energoresursiem — virzība uz 2020. gada mērķi” (COM(2011)0031),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un attiecīgi atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un attiecīgi atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” (COM(2010)0265), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Dažādu iespēju analīze, kā panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu par vairāk nekā 20 %, un oglekļa emisiju pārvirzes riska analīze” (COM(2010)0265),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļvedis virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. g.” (COM(2011)0112),

| — | ņemot vērā trešo tiesību aktu paketi par iekšējo tirgu enerģētikas jomā „Enerģija Eiropai — funkcionējošs tirgus un droša energoapgāde” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā trešo tiesību aktu paketi par iekšējo tirgu enerģētikas jomā „Enerģija Eiropai — funkcionējošs tirgus un droša energoapgāde” (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 994/2010 par gāzes piegādes drošības aizsardzības pasākumiem (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva „Resursu ziņā efektīva Eiropa” (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīva „Resursu ziņā efektīva Eiropa” (COM(2011)0021),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas enerģētikas tīklu programmas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam (COM(2010)0203), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas enerģētikas tīklu programmas īstenošanu laikposmā no 2007. līdz 2009. gadam (COM(2010)0203),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 6. maija rezolūciju par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei un Eiropas Parlamentam „Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropadomei un Eiropas Parlamentam „Enerģētikas politika Eiropai” (COM(2007)0001),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Prioritāru savienojumu plāns” (COM(2006)0846), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam „Prioritāru savienojumu plāns” (COM(2006)0846),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/72/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/73/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 25. novembra rezolūciju par topošo jauno Eiropas enerģētikas stratēģiju 2011.–2020. gadam (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūciju par energoefektivitātes rīcības plāna pārskatīšanu (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020 (11)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 17. februāra rezolūciju par stratēģiju „Eiropa 2020 (11)”,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 194. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantu, saskaņā ar kuru Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantu, saskaņā ar kuru Savienība palīdz izveidot un attīstīt Eiropas komunikāciju tīklus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūru jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0226/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0226/2011),

| A. | tā kā mūsu galvenie uzdevumi enerģētikas jomā ir stāties pretī klimata pārmaiņām un nostiprināt enerģijas piegādes drošību un autonomiju, vienlaikus samazinot kopējo enerģijas patēriņu, kā arī fosilā kurināmā importu un atkarību no tā, dažādojot enerģijas piegādātājus un avotus, izveidojot konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu un nodrošinot universālu piekļuvi ilgtspējīgai, cenu ziņā pieejamai, drošai un efektīvai enerģijai; |
| --- | --- |

A.

tā kā mūsu galvenie uzdevumi enerģētikas jomā ir stāties pretī klimata pārmaiņām un nostiprināt enerģijas piegādes drošību un autonomiju, vienlaikus samazinot kopējo enerģijas patēriņu, kā arī fosilā kurināmā importu un atkarību no tā, dažādojot enerģijas piegādātājus un avotus, izveidojot konkurētspējīgu iekšējo enerģijas tirgu un nodrošinot universālu piekļuvi ilgtspējīgai, cenu ziņā pieejamai, drošai un efektīvai enerģijai;

| B. | tā kā kopējā enerģētikas politika ES līmenī ir veidota, pamatojoties uz kopīgo mērķi nepārtraukti nodrošināt enerģētikas produktu un pakalpojumu pieejamību tirgū par visiem patērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem) pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopējā enerģētikas politika ES līmenī ir veidota, pamatojoties uz kopīgo mērķi nepārtraukti nodrošināt enerģētikas produktu un pakalpojumu pieejamību tirgū par visiem patērētājiem (mājsaimniecībām un uzņēmumiem) pieņemamām cenām;

| C. | tā kā situācijās, kad kādā dalībvalstī rodas enerģētikas krīze, ir jāgarantē piegādes drošība un jāsaliedē dalībvalstu vienotība; |
| --- | --- |

C.

tā kā situācijās, kad kādā dalībvalstī rodas enerģētikas krīze, ir jāgarantē piegādes drošība un jāsaliedē dalībvalstu vienotība;

| D. | tā kā Lisabonas līgums paredz īpašu juridisko pamatu ES enerģētikas politikas izstrādei, ar ko valstu un reģionālā mērogā veicina dalībvalstu enerģētikas tīklu veiksmīgu savstarpējo savienošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pārējos ES enerģētikas politikas un solidaritātes mērķus (enerģijas tirgus funkcionēšana, energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija, energoapgādes drošība un enerģijas avotu un piegādes veidu dažādošana); |
| --- | --- |

D.

tā kā Lisabonas līgums paredz īpašu juridisko pamatu ES enerģētikas politikas izstrādei, ar ko valstu un reģionālā mērogā veicina dalībvalstu enerģētikas tīklu veiksmīgu savstarpējo savienošanu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu pārējos ES enerģētikas politikas un solidaritātes mērķus (enerģijas tirgus funkcionēšana, energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija, energoapgādes drošība un enerģijas avotu un piegādes veidu dažādošana);

| E. | tā kā tas, ka Savienības enerģētikas infrastruktūra nav laikus modernizēta, atjaunināta, savstarpēji savienota un pielāgota ilgtspējīgākam un efektīvākam enerģijas ražošanas, pārvades un patērēšanas modelim, var apdraudēt tās spēju sasniegt 2020. gada mērķus enerģijas un klimata jomā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu integrācijas un īpatsvara palielināšanas mērķi, un iedragāt ES 2050. gada ilgtermiņa mērķi, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju par 80 līdz 95 %; |
| --- | --- |

E.

tā kā tas, ka Savienības enerģētikas infrastruktūra nav laikus modernizēta, atjaunināta, savstarpēji savienota un pielāgota ilgtspējīgākam un efektīvākam enerģijas ražošanas, pārvades un patērēšanas modelim, var apdraudēt tās spēju sasniegt 2020. gada mērķus enerģijas un klimata jomā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu integrācijas un īpatsvara palielināšanas mērķi, un iedragāt ES 2050. gada ilgtermiņa mērķi, proti, samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju par 80 līdz 95 %;

| F. | tā kā infrastruktūras ieguldījumu plānošana un ar tiem saistīto lēmumu pieņemšana ir jāatbalsta ar ilgtermiņa scenārijiem, kuros ņemti vērā paredzamie sasniegumi un tehniskās attīstības papildu vajadzības; |
| --- | --- |

F.

tā kā infrastruktūras ieguldījumu plānošana un ar tiem saistīto lēmumu pieņemšana ir jāatbalsta ar ilgtermiņa scenārijiem, kuros ņemti vērā paredzamie sasniegumi un tehniskās attīstības papildu vajadzības;

| G. | tā kā turpmākai atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanai būs vajadzīgi atsevišķi Eiropas enerģētikas infrastruktūras pielāgojumi gan pārvades, gan sadales līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā turpmākai atjaunojamo enerģijas avotu integrēšanai būs vajadzīgi atsevišķi Eiropas enerģētikas infrastruktūras pielāgojumi gan pārvades, gan sadales līmenī;

| H. | tā kā ir vajadzīgs atvērts, pārredzams, integrēts un konkurētspējīgs ES enerģijas tirgus, lai sasniegtu konkurētspējīgas enerģijas cenas, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī efektīvu atjaunojamās enerģijas pārvadi lielā mērogā, un tā kā šāda tirgus pilnveidošana joprojām ir svarīgs visu dalībvalstu uzdevums; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir vajadzīgs atvērts, pārredzams, integrēts un konkurētspējīgs ES enerģijas tirgus, lai sasniegtu konkurētspējīgas enerģijas cenas, piegādes drošību un ilgtspējību, kā arī efektīvu atjaunojamās enerģijas pārvadi lielā mērogā, un tā kā šāda tirgus pilnveidošana joprojām ir svarīgs visu dalībvalstu uzdevums;

| I. | paturot prātā, cik būtiski ir laikus un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, un, kamēr Tiesa nav pasludinājusi spriedumu (12), pienācīgi ziņot par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā, lai gūtu pārskatu par potenciālām pieprasījuma un piegādes neatbilstībām, kā arī šķēršļiem, kas kavē ieguldījumus; |
| --- | --- |

I.

paturot prātā, cik būtiski ir laikus un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, un, kamēr Tiesa nav pasludinājusi spriedumu (12), pienācīgi ziņot par ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā, lai gūtu pārskatu par potenciālām pieprasījuma un piegādes neatbilstībām, kā arī šķēršļiem, kas kavē ieguldījumus;

| J. | tā kā attiecībā uz Eiropadomes 2002. gadā izvirzīto mērķi nodrošināt starpsavienojumu līmeni 10 % apmērā ir konstatēts, ka starpsavienojumu jauda vai tās pieejamība starp dalībvalstīm joprojām ir nepietiekama trešdaļā Savienības teritorijas, un tā kā atsevišķas dalībvalstis un reģioni joprojām ir izolēti un atkarīgi no viena piegādātāja, kas kavē īsteni integrēt tirgus, likviditāti un enerģijas plūsmas; |
| --- | --- |

J.

tā kā attiecībā uz Eiropadomes 2002. gadā izvirzīto mērķi nodrošināt starpsavienojumu līmeni 10 % apmērā ir konstatēts, ka starpsavienojumu jauda vai tās pieejamība starp dalībvalstīm joprojām ir nepietiekama trešdaļā Savienības teritorijas, un tā kā atsevišķas dalībvalstis un reģioni joprojām ir izolēti un atkarīgi no viena piegādātāja, kas kavē īsteni integrēt tirgus, likviditāti un enerģijas plūsmas;

| K. | tā kā būtu jāņem vērā dabisko salu un attālāko reģionu, piemēram, Kanāriju salu, Madeiras, Azoru salu un Francijas īpaši nomaļo reģionu (ĪNR), konkrētās vajadzības enerģētikas infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā būtu jāņem vērā dabisko salu un attālāko reģionu, piemēram, Kanāriju salu, Madeiras, Azoru salu un Francijas īpaši nomaļo reģionu (ĪNR), konkrētās vajadzības enerģētikas infrastruktūras jomā;

| L. | tā kā Dienvidaustrumeiropā enerģijas transporta tīkls nav tik blīvs kā pārējā kontinentā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Dienvidaustrumeiropā enerģijas transporta tīkls nav tik blīvs kā pārējā kontinentā;

| M. | tā kā alternatīvi piegādes un tranzīta tīkli un jauni starpsavienojumi ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka solidaritāte starp dalībvalstīm kļūst funkcionāla; |
| --- | --- |

M.

tā kā alternatīvi piegādes un tranzīta tīkli un jauni starpsavienojumi ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka solidaritāte starp dalībvalstīm kļūst funkcionāla;

| N. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem, kuri vēl nav pabeigti, bet kurus ES ir atlasījusi kā prioritārus projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK; |
| --- | --- |

N.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta projektiem, kuri vēl nav pabeigti, bet kurus ES ir atlasījusi kā prioritārus projektus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Lēmumu Nr. 1229/2003/EK;

| O. | tā kā ar trešo enerģētikas tiesību aktu paketi ir izveidots tiesiskais regulējums, kam būtu jāuzlabo konkurētspēja enerģijas tirgū; |
| --- | --- |

O.

tā kā ar trešo enerģētikas tiesību aktu paketi ir izveidots tiesiskais regulējums, kam būtu jāuzlabo konkurētspēja enerģijas tirgū;

| P. | tā kā pašlaik plānotām enerģētikas infrastruktūrām ir jāatbilst tirgus vajadzībām un ES ilgtermiņa mērķiem klimata un enerģijas jomā un to īstenošanai dažādās valstu enerģētikas politikas pamatnostādnēs, par prioritāriem atzīstot tādus enerģijas avotus, kas nerada sociālas un vides izmaksas; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašlaik plānotām enerģētikas infrastruktūrām ir jāatbilst tirgus vajadzībām un ES ilgtermiņa mērķiem klimata un enerģijas jomā un to īstenošanai dažādās valstu enerģētikas politikas pamatnostādnēs, par prioritāriem atzīstot tādus enerģijas avotus, kas nerada sociālas un vides izmaksas;

| Q. | tā kā attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju ir jāpastiprina ieguldījumi pārvades jaudas palielināšanā, vienlaikus paturot prātā ES 20-20-20 mērķus enerģētikas jomā un jauno, pēc iespējas lielākā mērā no oglekļa brīvo enerģētikas vidi pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

Q.

tā kā attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju ir jāpastiprina ieguldījumi pārvades jaudas palielināšanā, vienlaikus paturot prātā ES 20-20-20 mērķus enerģētikas jomā un jauno, pēc iespējas lielākā mērā no oglekļa brīvo enerģētikas vidi pēc 2020. gada;

| R. | tā kā enerģētikas infrastruktūras veidošana ir stratēģiski svarīga, lai sasniegtu stratēģiskā energotehnoloģijas (SET) plāna mērķus; |
| --- | --- |

R.

tā kā enerģētikas infrastruktūras veidošana ir stratēģiski svarīga, lai sasniegtu stratēģiskā energotehnoloģijas (SET) plāna mērķus;

| S. | tā kā energoefektivitāte sniedz iedarbīgu un rentablu instrumentu, ar ko sasniegt ilgtspējīgu enerģijas nākotni, proti, samazinot enerģijas pieprasījumu, var mazināt arī atkarību no importa un atbilstīgi augošajām izmaksām pārvietot ražošanas uzņēmumus, kā arī, lietpratīgi ieguldot pašreizējās un jaunās infrastruktūrās, var samazināt vajadzību pēc valsts un privātā sektora ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā; |
| --- | --- |

S.

tā kā energoefektivitāte sniedz iedarbīgu un rentablu instrumentu, ar ko sasniegt ilgtspējīgu enerģijas nākotni, proti, samazinot enerģijas pieprasījumu, var mazināt arī atkarību no importa un atbilstīgi augošajām izmaksām pārvietot ražošanas uzņēmumus, kā arī, lietpratīgi ieguldot pašreizējās un jaunās infrastruktūrās, var samazināt vajadzību pēc valsts un privātā sektora ieguldījumiem enerģētikas infrastruktūrā;

| T. | tā kā viedtīkli nodrošina būtisku izdevību izveidot efektīvas attiecības starp enerģijas ražošanu, enerģijas pārvadi, enerģijas sadali un galalietotājiem, nodrošinot racionālu enerģijas patēriņu un līdz ar to palielinot energoefektivitāti; |
| --- | --- |

T.

tā kā viedtīkli nodrošina būtisku izdevību izveidot efektīvas attiecības starp enerģijas ražošanu, enerģijas pārvadi, enerģijas sadali un galalietotājiem, nodrošinot racionālu enerģijas patēriņu un līdz ar to palielinot energoefektivitāti;

| U. | tā kā, nostiprinot starpsavienojumu jaudu starp gāzes tīklu sistēmām gar dienvidu–rietumu asi ziemeļu–dienvidu koridorā, gan Ibērijas pussalas SDG importa jauda, gan pazemes krātuves jauda sniegs ieguldījumu ES piegādes drošības uzlabošanā, vienlaikus tuvinot īsteni integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi; |
| --- | --- |

U.

tā kā, nostiprinot starpsavienojumu jaudu starp gāzes tīklu sistēmām gar dienvidu–rietumu asi ziemeļu–dienvidu koridorā, gan Ibērijas pussalas SDG importa jauda, gan pazemes krātuves jauda sniegs ieguldījumu ES piegādes drošības uzlabošanā, vienlaikus tuvinot īsteni integrēta iekšējā enerģijas tirgus izveidi;

| V. | tā kā ilgas atļauju izsniegšanas procedūras un koordinācijas trūkums starp administratīvām iestādēm var izraisīt būtiskus nokavējumus un papildu izmaksas, jo īpaši pārrobežu projektu īstenošanā; |
| --- | --- |

V.

tā kā ilgas atļauju izsniegšanas procedūras un koordinācijas trūkums starp administratīvām iestādēm var izraisīt būtiskus nokavējumus un papildu izmaksas, jo īpaši pārrobežu projektu īstenošanā;

| W. | tā kā pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu izstrādi lielā mērā apgrūtina ilgas atļauju piešķiršanas procedūras un izmaksu sadales metodoloģijas un tādu instrumentu trūkums, ar kuriem varētu kopīgi izmantot šo projektu priekšrocības un segt to izmaksas; |
| --- | --- |

W.

tā kā pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu izstrādi lielā mērā apgrūtina ilgas atļauju piešķiršanas procedūras un izmaksu sadales metodoloģijas un tādu instrumentu trūkums, ar kuriem varētu kopīgi izmantot šo projektu priekšrocības un segt to izmaksas;

| X. | tā kā ir jānodrošina augstas kvalitātes sabiedriskā apspriešana un pienācīgi jāņem vērā Eiropas vides tiesību akti; |
| --- | --- |

X.

tā kā ir jānodrošina augstas kvalitātes sabiedriskā apspriešana un pienācīgi jāņem vērā Eiropas vides tiesību akti;

| Y. | tā kā regulatoriem ir būtiska nozīme uz patērētājiem orientēta, integrēta un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus izveidē; |
| --- | --- |

Y.

tā kā regulatoriem ir būtiska nozīme uz patērētājiem orientēta, integrēta un konkurētspējīga iekšējā enerģijas tirgus izveidē;

| Z. | tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” enerģētikas infrastruktūras vajadzību finansēšanai turpmākajos desmit gados vajadzēs 200 miljardus euro un tā kā puse no šīs summas būs jāsedz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

Z.

tā kā saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Enerģētikas infrastruktūras prioritātes 2020. gadam un pēc tam — projekts integrētam Eiropas enerģētikas tīklam” enerģētikas infrastruktūras vajadzību finansēšanai turpmākajos desmit gados vajadzēs 200 miljardus euro un tā kā puse no šīs summas būs jāsedz dalībvalstīm;

| AA. | tā kā uz tirgu balstītiem instrumentiem un principam “maksā patērētājs” arī turpmāk ir jābūt pamatā enerģijas infrastruktūras finansēšanai un, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būs vajadzīgs valsts finansējums ierobežotā apmērā, ar ko finansēt atsevišķus Eiropas interešu projektus, kuri nav pilnībā saimnieciski patstāvīgi, vienlaikus nosargājot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, garantējot piegādes drošību, novēršot konkurences izkropļojumus un veicinot efektīvu atjaunojamās enerģijas integrāciju; |
| --- | --- |

AA.

tā kā uz tirgu balstītiem instrumentiem un principam “maksā patērētājs” arī turpmāk ir jābūt pamatā enerģijas infrastruktūras finansēšanai un, katru gadījumu izskatot atsevišķi, būs vajadzīgs valsts finansējums ierobežotā apmērā, ar ko finansēt atsevišķus Eiropas interešu projektus, kuri nav pilnībā saimnieciski patstāvīgi, vienlaikus nosargājot līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropas iekšējā enerģijas tirgū, garantējot piegādes drošību, novēršot konkurences izkropļojumus un veicinot efektīvu atjaunojamās enerģijas integrāciju;

| AB. | tā kā pēc iespējas drīzāk ir jāveic liela mēroga ieguldījumi; |
| --- | --- |

AB.

tā kā pēc iespējas drīzāk ir jāveic liela mēroga ieguldījumi;

| AC. | tā kā reģionālajām iestādēm ir izšķirīga nozīme, ņemot vērā to svarīgo ietekmi enerģētikas lietās, jo to pārziņā ir daudzi jautājumi, kas attiecas uz vispārējo un reģionālo plānošanu, atļauju piešķiršanu, lielu infrastruktūras projektu apstiprināšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu un ražošanu, turklāt tās ir pietuvinātas patērētājiem, |
| --- | --- |

AC.

tā kā reģionālajām iestādēm ir izšķirīga nozīme, ņemot vērā to svarīgo ietekmi enerģētikas lietās, jo to pārziņā ir daudzi jautājumi, kas attiecas uz vispārējo un reģionālo plānošanu, atļauju piešķiršanu, lielu infrastruktūras projektu apstiprināšanu, ieguldījumiem, publisko iepirkumu un ražošanu, turklāt tās ir pietuvinātas patērētājiem,

Enerģijas infrastruktūras stratēģiskā plānošana

| 1. | uzsver, ka valsts iestādes ir vispārēji atbildīgas par valsts interešu aizstāvēšanu, īstenojot sociālos un vides mērķus, taču galvenā atbildība par enerģētikas infrastruktūras attīstību ir jāuzņemas pienācīgi regulētam tirgum; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka valsts iestādes ir vispārēji atbildīgas par valsts interešu aizstāvēšanu, īstenojot sociālos un vides mērķus, taču galvenā atbildība par enerģētikas infrastruktūras attīstību ir jāuzņemas pienācīgi regulētam tirgum;

| 2. | uzsver, cik būtiski ir laikus, pareizi un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, lai ne vēlāk kā 2014. gadā izveidotu integrētu un konkurētspējīgu Eiropas iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik būtiski ir laikus, pareizi un pilnībā īstenot spēkā esošos tiesību aktus, tostarp regulējuma izstrādi, kā tas aicināts trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo enerģijas tirgu, lai ne vēlāk kā 2014. gadā izveidotu integrētu un konkurētspējīgu Eiropas iekšējo tirgu;

| 3. | uzsver vajadzību īstenot pašreizējās politikas nostādnes un noteikumus, lai uzlabotu pašreizējās enerģētikas infrastruktūras izmantošanu Eiropas patērētāju labā; aicina Komisiju un Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) stingrāk uzraudzīt to, kā valstis īsteno noteikumus, piemēram, attiecībā uz principu „izmanto vai zaudē”; |
| --- | --- |

3.

uzsver vajadzību īstenot pašreizējās politikas nostādnes un noteikumus, lai uzlabotu pašreizējās enerģētikas infrastruktūras izmantošanu Eiropas patērētāju labā; aicina Komisiju un Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) stingrāk uzraudzīt to, kā valstis īsteno noteikumus, piemēram, attiecībā uz principu „izmanto vai zaudē”;

| 4. | uzskata — lai pilnībā izmantotu jaunas infrastruktūras priekšrocības, ir vajadzīga sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām izstrādāta ES pieeja, un uzsver vajadzību atbilstīgi iekšējā tirgus noteikumiem izstrādāt saskaņotu papildu metodi, ar ko atlasīt infrastruktūras projektus; uzskata, ka šāda metode ir jāņem vērā Eiropas un reģionālajos plānos, lai novērstu atšķirības un optimizētu sociālekonomiskās sekas un ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

4.

uzskata — lai pilnībā izmantotu jaunas infrastruktūras priekšrocības, ir vajadzīga sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām izstrādāta ES pieeja, un uzsver vajadzību atbilstīgi iekšējā tirgus noteikumiem izstrādāt saskaņotu papildu metodi, ar ko atlasīt infrastruktūras projektus; uzskata, ka šāda metode ir jāņem vērā Eiropas un reģionālajos plānos, lai novērstu atšķirības un optimizētu sociālekonomiskās sekas un ietekmi uz vidi;

| 5. | uzsver, ka enerģētikas infrastruktūras projektu plānošanā pilnībā ir jāievēro piesardzības princips; katrā gadījumā atsevišķi ir jāveic padziļināti rīcības plānu ietekmes uz vidi novērtējumi, ņemot vērā vietējos un reģionālos vides nosacījumus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka enerģētikas infrastruktūras projektu plānošanā pilnībā ir jāievēro piesardzības princips; katrā gadījumā atsevišķi ir jāveic padziļināti rīcības plānu ietekmes uz vidi novērtējumi, ņemot vērā vietējos un reģionālos vides nosacījumus;

| 6. | uzsver, ka ir jānodrošina pienācīga līmeņa energoapgādes drošība Eiropas Savienībā un jāizveido labvēlīgas attiecības ar enerģijas piegādes un tranzīta valstīm ārpus ES, sadarbojoties reģionālu un globālu energoapgādes sistēmu jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir jānodrošina pienācīga līmeņa energoapgādes drošība Eiropas Savienībā un jāizveido labvēlīgas attiecības ar enerģijas piegādes un tranzīta valstīm ārpus ES, sadarbojoties reģionālu un globālu energoapgādes sistēmu jomā;

| 7. | uzsver, ka atsauces scenārijam, kas izmantots, izvērtējot enerģijas infrastruktūru 2020. gadam, ir jābūt pārredzamam un saskaņā ar vispārējiem enerģētikas politikas mērķiem, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 194. pantā un ES 2050. gada plānā, tam jābūt saskaņā ar citām ES politikas pamatnostādnēm (tādām kā transports, ēkas un emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (EKTS)) un ar energoefektivitātes politiku, kas paredz sasniegt 20 % energotaupības mērķi (jo īpaši ņemot vērā energoefektivitātes rīcības plānu), kā arī tajā jāņem vērā tehnoloģiskās attīstības iespējamā ietekme, īpaši attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un elektromobiļu aizvien lielāko ietekmi, kā arī jāievēro viedtīklu un iniciatīvu „progresīvās pilsētas un reģioni” ieviešana; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka atsauces scenārijam, kas izmantots, izvērtējot enerģijas infrastruktūru 2020. gadam, ir jābūt pārredzamam un saskaņā ar vispārējiem enerģētikas politikas mērķiem, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienību 194. pantā un ES 2050. gada plānā, tam jābūt saskaņā ar citām ES politikas pamatnostādnēm (tādām kā transports, ēkas un emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (EKTS)) un ar energoefektivitātes politiku, kas paredz sasniegt 20 % energotaupības mērķi (jo īpaši ņemot vērā energoefektivitātes rīcības plānu), kā arī tajā jāņem vērā tehnoloģiskās attīstības iespējamā ietekme, īpaši attiecībā uz atjaunojamo enerģiju un elektromobiļu aizvien lielāko ietekmi, kā arī jāievēro viedtīklu un iniciatīvu „progresīvās pilsētas un reģioni” ieviešana;

| 8. | atbalsta inovāciju partnerības „Viedās pilsētas” drīzu uzsākšanu un aicina ilgtspējīgas pilsētu attīstības plānošanas procesos iesaistītos attiecīgos partnerus labāk veicināt iniciatīvas JESSICA un ELENA un izmantot iespējas, ko tās var sniegt ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģijā vietējā līmenī, lai palīdzētu pilsētām un reģioniem īstenot dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus energoefektivitātes, tīras sadegšanas, atjaunojamās enerģijas avotu un ilgtspējīga pilsētas transporta jomā; turklāt norāda uz iespēju kopīgi ar kaimiņvalstīm piedalīties pārrobežu finansējumā, ko paredz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI); |
| --- | --- |

8.

atbalsta inovāciju partnerības „Viedās pilsētas” drīzu uzsākšanu un aicina ilgtspējīgas pilsētu attīstības plānošanas procesos iesaistītos attiecīgos partnerus labāk veicināt iniciatīvas JESSICA un ELENA un izmantot iespējas, ko tās var sniegt ieguldījumiem ilgtspējīgā enerģijā vietējā līmenī, lai palīdzētu pilsētām un reģioniem īstenot dzīvotspējīgus ieguldījumu projektus energoefektivitātes, tīras sadegšanas, atjaunojamās enerģijas avotu un ilgtspējīga pilsētas transporta jomā; turklāt norāda uz iespēju kopīgi ar kaimiņvalstīm piedalīties pārrobežu finansējumā, ko paredz Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI);

| 9. | uzsver, ka atbilstīgi nozīmīguma hierarhijai un nolūkā panākt rentabilitāti ir jākonstatē, kuros gadījumos infrastruktūru var samazināt, īstenojot energoefektivitātes politiku, kuros gadījumos pašreizējo valsts un pārrobežu infrastruktūru var atjaunināt vai modernizēt un kuros gadījumos ir vajadzīga jauna infrastruktūra, ko var uzbūvēt līdzās pašreizējai enerģētikas vai transporta infrastruktūrai; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka atbilstīgi nozīmīguma hierarhijai un nolūkā panākt rentabilitāti ir jākonstatē, kuros gadījumos infrastruktūru var samazināt, īstenojot energoefektivitātes politiku, kuros gadījumos pašreizējo valsts un pārrobežu infrastruktūru var atjaunināt vai modernizēt un kuros gadījumos ir vajadzīga jauna infrastruktūra, ko var uzbūvēt līdzās pašreizējai enerģētikas vai transporta infrastruktūrai;

| 10. | uzskata, ka energopatēriņa un piesārņojošu vielu emisijas samazinājumu un energoefektivitātes uzlabojumus var panākt, īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas programmas ēku un transporta sektorā; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka energopatēriņa un piesārņojošu vielu emisijas samazinājumu un energoefektivitātes uzlabojumus var panākt, īstenojot energoefektivitātes uzlabošanas programmas ēku un transporta sektorā;

| 11. | uzsver, ka ir svarīgi apzināt nākotnē iespējamās enerģijas pieprasījuma un piegādes nepilnības, kā arī turpmāk iespējamos ražošanas un pārvades infrastruktūras trūkumus; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir svarīgi apzināt nākotnē iespējamās enerģijas pieprasījuma un piegādes nepilnības, kā arī turpmāk iespējamos ražošanas un pārvades infrastruktūras trūkumus;

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi saskaņot ES tirgus struktūru un kopējas Eiropas infrastruktūras shēmu izstrādi, lai nodrošinātu Eiropas iekšējo starpsavienojumu un starpsavienojumu ar trešām valstīm pārvaldību; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir svarīgi saskaņot ES tirgus struktūru un kopējas Eiropas infrastruktūras shēmu izstrādi, lai nodrošinātu Eiropas iekšējo starpsavienojumu un starpsavienojumu ar trešām valstīm pārvaldību;

| 13. | uzskata, ka elektroenerģijas infrastruktūras attīstīšana starp ES un trešām valstīm un dažos gadījumos pašreizējās infrastruktūras attīstīšana var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzes risku vai šāda riska palielināšanos, ja tāds jau pastāv; aicina Komisiju izvērtēt šo iespēju un vajadzības gadījumā ierosināt pasākumus, ar kuriem ES varētu šo jautājumu efektīvi risināt, kā to prasa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo enerģiju; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka elektroenerģijas infrastruktūras attīstīšana starp ES un trešām valstīm un dažos gadījumos pašreizējās infrastruktūras attīstīšana var izraisīt oglekļa emisiju pārvirzes risku vai šāda riska palielināšanos, ja tāds jau pastāv; aicina Komisiju izvērtēt šo iespēju un vajadzības gadījumā ierosināt pasākumus, ar kuriem ES varētu šo jautājumu efektīvi risināt, kā to prasa Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo enerģiju;

| 14. | aicina tīklu operatorus, regulatīvās iestādes, tostarp ACER, un Komisiju sadarbībā ar trešo valstu tīklu operatoriem un iestādēm radīt vajadzīgos apstākļus, lai nodrošinātu ES un teršo valstu elektroenerģijas infrastruktūras savietojamību un stabilitāti nolūkā sekmēt dalībvalstu energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

14.

aicina tīklu operatorus, regulatīvās iestādes, tostarp ACER, un Komisiju sadarbībā ar trešo valstu tīklu operatoriem un iestādēm radīt vajadzīgos apstākļus, lai nodrošinātu ES un teršo valstu elektroenerģijas infrastruktūras savietojamību un stabilitāti nolūkā sekmēt dalībvalstu energoapgādes drošību;

| 15. | uzsver, ka jākoncentrējas ne tikai uz pārrobežu projektiem, bet arī uz iekšējām pārvades sistēmām, kam ir izšķirīga nozīme enerģijas tirgu integrēšanā, atjaunojamās enerģijas ražošanas un sistēmu drošības integrēšanā, energoizolētības likvidēšanā un iekšējo sastrēgumu mazināšanā, kas ietekmē visu Eiropas energosistēmu; uzsver, cik svarīgi ir garantēt, lai pienācīgi ņemtu vērā attālākos reģionus un to vietējās vajadzības; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka jākoncentrējas ne tikai uz pārrobežu projektiem, bet arī uz iekšējām pārvades sistēmām, kam ir izšķirīga nozīme enerģijas tirgu integrēšanā, atjaunojamās enerģijas ražošanas un sistēmu drošības integrēšanā, energoizolētības likvidēšanā un iekšējo sastrēgumu mazināšanā, kas ietekmē visu Eiropas energosistēmu; uzsver, cik svarīgi ir garantēt, lai pienācīgi ņemtu vērā attālākos reģionus un to vietējās vajadzības;

| 16. | uzsver vajadzību pēc jaunas infrastruktūras, kas izslēdz energoizolētības veidošanos un atkarību no viena piegādātāja, un uzlabo piegādes pasūtījumu drošumu; |
| --- | --- |

16.

uzsver vajadzību pēc jaunas infrastruktūras, kas izslēdz energoizolētības veidošanos un atkarību no viena piegādātāja, un uzlabo piegādes pasūtījumu drošumu;

| 17. | uzsver, ka neviens ES dalībvalstu reģions, tostarp arī salu reģioni, pēc 2015. gada nedrīkst būt izolēts no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, un pienācīgu savienojumu trūkums nekādi nedrīkst apdraudēt to energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka neviens ES dalībvalstu reģions, tostarp arī salu reģioni, pēc 2015. gada nedrīkst būt izolēts no Eiropas gāzes un elektroenerģijas tīkliem, un pienācīgu savienojumu trūkums nekādi nedrīkst apdraudēt to energoapgādes drošību;

| 18. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus veicināt reģionālo sadarbību un aicina sniegt turpmākus norādījumus par šādām reģionālām iniciatīvām; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Komisijas centienus veicināt reģionālo sadarbību un aicina sniegt turpmākus norādījumus par šādām reģionālām iniciatīvām;

| 19. | vērš uzmanību uz iespējām, ko pašreizējie ES reģionālās sadarbības noteikumi sniedz pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu attīstības un straujākas īstenošanas ziņā, jo īpaši saistībā ar atjaunojamās enerģijas projektiem, un šim mērķim mudina izmantot reģionālās sadarbības instrumentus (EUREGIO, ETSG); |
| --- | --- |

19.

vērš uzmanību uz iespējām, ko pašreizējie ES reģionālās sadarbības noteikumi sniedz pārrobežu enerģētikas infrastruktūras projektu attīstības un straujākas īstenošanas ziņā, jo īpaši saistībā ar atjaunojamās enerģijas projektiem, un šim mērķim mudina izmantot reģionālās sadarbības instrumentus (EUREGIO, ETSG);

| 20. | uzskata, ka ir jāpaplašina un jāturpina attīstīt reģionālās iniciatīvas, jo tās ir visciešāk saistītas ar enerģētikas sistēmas darbību atsevišķos reģionos (piemēram, reģionālo enerģijas ražošanas avotu struktūru, vēja enerģijas izmantošanu, tīklu ierobežojumiem un enerģijas avotu pieejamību); |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir jāpaplašina un jāturpina attīstīt reģionālās iniciatīvas, jo tās ir visciešāk saistītas ar enerģētikas sistēmas darbību atsevišķos reģionos (piemēram, reģionālo enerģijas ražošanas avotu struktūru, vēja enerģijas izmantošanu, tīklu ierobežojumiem un enerģijas avotu pieejamību);

| 21. | uzsver, ka sadarbība starp pašvaldībām un reģioniem valsts un Eiropas līmenī veicina energoizolētības likvidēšanu, sniedz ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanā un sekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu; uzskata, ka Eiropas kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķis, kā arī makroreģionālās stratēģijas var uzlabot pārrobežu projektu sadarbības iespējas nolūkā izveidot efektīvus un viedus starpsavienojumus ar netradicionāliem vietējiem un reģionāliem enerģijas avotiem un lieliem energotīkliem; uzsver, ka infrastruktūras projektu atbilstīga saskaņošana var garantēt vislabāko iespējamo izmaksu un ieguvumu attiecību un maksimāli palielināt ES līdzekļu efektivitāti; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāuzlabo reģionālā sadarbība, jo īpaši nolūkā nodrošināt pienācīgu saikni starp izvirzītajām prioritātēm un Eiropas reģioniem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka sadarbība starp pašvaldībām un reģioniem valsts un Eiropas līmenī veicina energoizolētības likvidēšanu, sniedz ieguldījumu iekšējā enerģijas tirgus izveides pabeigšanā un sekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu; uzskata, ka Eiropas kohēzijas politikas teritoriālās sadarbības mērķis, kā arī makroreģionālās stratēģijas var uzlabot pārrobežu projektu sadarbības iespējas nolūkā izveidot efektīvus un viedus starpsavienojumus ar netradicionāliem vietējiem un reģionāliem enerģijas avotiem un lieliem energotīkliem; uzsver, ka infrastruktūras projektu atbilstīga saskaņošana var garantēt vislabāko iespējamo izmaksu un ieguvumu attiecību un maksimāli palielināt ES līdzekļu efektivitāti; šajā sakarībā uzskata, ka ir jāuzlabo reģionālā sadarbība, jo īpaši nolūkā nodrošināt pienācīgu saikni starp izvirzītajām prioritātēm un Eiropas reģioniem;

| 22. | prasa Komisijai un dalībvalstīm ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori (PSO) ir pienācīgi motivēti izvērtēt iespējamos starpsavienojumus reģionālā vai Eiropas mērogā un ka to ieguldījumu plānu pamatā ir nevis vienīgi projekta ekonomija, bet gan enerģētikas starpsavienojumu sociālekonomiskā ietekme, tādējādi nepieļaujot nepietiekamu ieguldīšanu pārvades jaudā; |
| --- | --- |

22.

prasa Komisijai un dalībvalstīm ieviest pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvades sistēmu operatori (PSO) ir pienācīgi motivēti izvērtēt iespējamos starpsavienojumus reģionālā vai Eiropas mērogā un ka to ieguldījumu plānu pamatā ir nevis vienīgi projekta ekonomija, bet gan enerģētikas starpsavienojumu sociālekonomiskā ietekme, tādējādi nepieļaujot nepietiekamu ieguldīšanu pārvades jaudā;

| 23. | aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām iesniegt priekšlikumus par risinājumiem attiecībā uz kompromisiem, kas minēti Eiropas koordinatora Georg Wilhelm Adamowitsch2010. gada 15. novembrī publicētajā trešajā gada pārskatā, piemēram, kompromisu starp neatliekamo vajadzību pēc jaunas infrastruktūras un stingriem vides aizsardzības noteikumiem; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju līdz 2011. gada beigām iesniegt priekšlikumus par risinājumiem attiecībā uz kompromisiem, kas minēti Eiropas koordinatora Georg Wilhelm Adamowitsch2010. gada 15. novembrī publicētajā trešajā gada pārskatā, piemēram, kompromisu starp neatliekamo vajadzību pēc jaunas infrastruktūras un stingriem vides aizsardzības noteikumiem;

| 24. | aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atbilsmi starptautiskiem līgumiem, piemēram, Espo konvencijai, pirms tiek īstenoti vai turpmāk attīstīti pārrobežu projekti, un saistībā ar energotīklu paplašināšanos vērš uzmanību uz nepieciešamību veicināt ciešāku sadarbību, jo īpaši starp Krieviju un Baltkrieviju, un Baltijas valstīm, un šajā sakarībā uzsākt ES un Krievijas dialogu enerģētikas jomā, proti, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķi ES dalībvalstīs un reģionos; |
| --- | --- |

24.

aicina veikt pasākumus, lai nodrošinātu atbilsmi starptautiskiem līgumiem, piemēram, Espo konvencijai, pirms tiek īstenoti vai turpmāk attīstīti pārrobežu projekti, un saistībā ar energotīklu paplašināšanos vērš uzmanību uz nepieciešamību veicināt ciešāku sadarbību, jo īpaši starp Krieviju un Baltkrieviju, un Baltijas valstīm, un šajā sakarībā uzsākt ES un Krievijas dialogu enerģētikas jomā, proti, lai sasniegtu enerģijas piegādes drošības mērķi ES dalībvalstīs un reģionos;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ieviest Eiropas atomelektrostaciju „izturības testus”; uzskata, ka turpmākas likumdošanas iniciatīvas par kopīga tiesiskā regulējuma izveidi kodoldrošības jomā ir būtiskas, lai Eiropā pastāvīgi uzlabotu drošības standartus; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu ieviest Eiropas atomelektrostaciju „izturības testus”; uzskata, ka turpmākas likumdošanas iniciatīvas par kopīga tiesiskā regulējuma izveidi kodoldrošības jomā ir būtiskas, lai Eiropā pastāvīgi uzlabotu drošības standartus;

| 26. | norāda, ka ar enerģētikas infrastruktūru ir saistīti tādi būtiski riski kā darbības riski (piemēram, sastrēgumi un nepārtrauktu piegāžu nodrošināšana), dabas radīti riski (piemēram, zemestrīces un plūdi), vides riski (piemēram, piesārņojums, biotopu izzušana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās) un antropogēni/ politiski riski (piemēram, saistībā ar drošību un terorismu); tādēļ prasa īstenot lēmumus par viedtīklu attīstību, kā paredzēts Direktīvā 2008/114/EK par kritiskajām infrastruktūrām; iesaka dalībvalstīm izstrādāt riska karti, kas būtu palīglīdzeklis, pieņemot lēmumus un uzraugot viedtīklu ieviešanas rezultātus nolūkā uzlabot tīklu savienojamību; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ar enerģētikas infrastruktūru ir saistīti tādi būtiski riski kā darbības riski (piemēram, sastrēgumi un nepārtrauktu piegāžu nodrošināšana), dabas radīti riski (piemēram, zemestrīces un plūdi), vides riski (piemēram, piesārņojums, biotopu izzušana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās) un antropogēni/ politiski riski (piemēram, saistībā ar drošību un terorismu); tādēļ prasa īstenot lēmumus par viedtīklu attīstību, kā paredzēts Direktīvā 2008/114/EK par kritiskajām infrastruktūrām; iesaka dalībvalstīm izstrādāt riska karti, kas būtu palīglīdzeklis, pieņemot lēmumus un uzraugot viedtīklu ieviešanas rezultātus nolūkā uzlabot tīklu savienojamību;

| 27. | mudina Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut enerģētikas infrastruktūrā prioritārus projektus, kas uzlabotu Eiropas pašreizējo svarīgāko infrastruktūru (gāzes un naftas cauruļvadu, elektrotīklu, atomelektrostaciju, SDG termināļu utt.) pareizu darbību un drošumu pret avārijām un dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām; |
| --- | --- |

27.

mudina Komisiju izvērtēt iespēju iekļaut enerģētikas infrastruktūrā prioritārus projektus, kas uzlabotu Eiropas pašreizējo svarīgāko infrastruktūru (gāzes un naftas cauruļvadu, elektrotīklu, atomelektrostaciju, SDG termināļu utt.) pareizu darbību un drošumu pret avārijām un dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām;

Visaptverošs infrastruktūras attīstības scenārijs

| 28. | uzskata, ka Tīklu attīstības desmitgades plānā (TADP) ir norādīti būtiski elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projekti un šim plānam ir jāsekmē prioritāšu noteikšana, pēc kurām atlasīt tādus Eiropas interešu projektus, kas ir jāīsteno, lai sasniegtu ES mērķus enerģijas un klimata jomā, neiejaucoties iekšējā tirgus darbībā; šajā sakarībā uzskata, ka starpsavienojumu jauda ir jāapsver vienādā līmenī ar 20-20-20 mērķiem un ka TADP attiecīgi ir jāuzskata par instrumentu, ar ko uzraudzīt atbilstību 10 % starpsavienojuma mērķa izpildei; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka Tīklu attīstības desmitgades plānā (TADP) ir norādīti būtiski elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras projekti un šim plānam ir jāsekmē prioritāšu noteikšana, pēc kurām atlasīt tādus Eiropas interešu projektus, kas ir jāīsteno, lai sasniegtu ES mērķus enerģijas un klimata jomā, neiejaucoties iekšējā tirgus darbībā; šajā sakarībā uzskata, ka starpsavienojumu jauda ir jāapsver vienādā līmenī ar 20-20-20 mērķiem un ka TADP attiecīgi ir jāuzskata par instrumentu, ar ko uzraudzīt atbilstību 10 % starpsavienojuma mērķa izpildei;

| 29. | aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku ES elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras plānošanas pārvaldību, iesniegt konkrētu priekšlikumu, ar ko uzlabot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību ES prioritāšu noteikšanā, plašāk iesaistot ieinteresētās personas (ietverot, piemēram, enerģētikas sektoru, neatkarīgos ekspertus, patērētāju organizācijas un NVO); uzskata, ka šo līdzdalību var nodrošināt, publicējot tehniskās plānošanas datus; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju nolūkā nodrošināt labāku ES elektroenerģijas un gāzes infrastruktūras plānošanas pārvaldību, iesniegt konkrētu priekšlikumu, ar ko uzlabot pārredzamību un sabiedrības līdzdalību ES prioritāšu noteikšanā, plašāk iesaistot ieinteresētās personas (ietverot, piemēram, enerģētikas sektoru, neatkarīgos ekspertus, patērētāju organizācijas un NVO); uzskata, ka šo līdzdalību var nodrošināt, publicējot tehniskās plānošanas datus;

| 30. | uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība ES enerģētikas infrastruktūrai, kas atrodas tādu ārvalstu uzņēmumu vai to meitasuzņēmumu īpašumā, kuru pārvaldības struktūra nav pārredzama un kuros ir pārmērīga ārvalstu valdību ietekme; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai šajā ziņā ieviestu pietiekamas tiesiskas un institucionālas garantijas, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi ES publiskajam finansējumam; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība ES enerģētikas infrastruktūrai, kas atrodas tādu ārvalstu uzņēmumu vai to meitasuzņēmumu īpašumā, kuru pārvaldības struktūra nav pārredzama un kuros ir pārmērīga ārvalstu valdību ietekme; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus, lai šajā ziņā ieviestu pietiekamas tiesiskas un institucionālas garantijas, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi ES publiskajam finansējumam;

| 31. | uzskata, ka TADP sekmē caurviju programmu Eiropas gāzes transporta un elektroenerģijas pārvades infrastruktūras attīstībai Eiropas ilgtermiņa plānošanas perspektīvā, kas ir jāuzrauga ACER un Komisijai, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos trešās iekšējā tirgus tiesību aktu paketes noteikumus; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka TADP sekmē caurviju programmu Eiropas gāzes transporta un elektroenerģijas pārvades infrastruktūras attīstībai Eiropas ilgtermiņa plānošanas perspektīvā, kas ir jāuzrauga ACER un Komisijai, pienācīgi ņemot vērā attiecīgos trešās iekšējā tirgus tiesību aktu paketes noteikumus;

| 32. | uzsver, ka šī augšupējā pieeja ir jāpapildina ar labi strukturētu lejupēju redzējumu ar Eiropas perspektīvu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka šī augšupējā pieeja ir jāpapildina ar labi strukturētu lejupēju redzējumu ar Eiropas perspektīvu;

| 33. | uzsver — lai veiksmīgi sasniegtu vispārējos mērķus enerģijas jomā, ir būtiski veicināt pārvades un sadales infrastruktūras būvniecību ar mērķi efektīvi un progresīvi integrēt atjaunojamo enerģiju, kā arī jaunus elektrības izmantošanas veidus (tādus kā elektromobiļi vai akumulatoru hibrīdtransportlīdzekļi); atzinīgi vērtē to, ka par prioritāru ir noteikts Eiropas nākotnes supertīkls un Florences forumā apstiprinātie izmēģinājuma projekti; prasa Komisijai apspriesties ar visām ieinteresētajām personām, lai paātrinātu elektroenerģijas maģistrāļu noteikšanu, kas veidotu integrētu savienojumu mezglu infrastruktūru, nolūkā optimizēt savienojamību, sistēmas pretestību un operatīvo elastīgumu un samazināt izmaksas, neizslēdzot nevienu lielāku Eiropas ģeogrāfisko teritoriju, un aicina Komisiju līdz 2014. gada vidum iesniegt Parlamentam plānu, kurā pēc iespējas izsmeļošāk aplūkotas īpašās vajadzības, ko rada atjaunojamās enerģijas pārvade; |
| --- | --- |

33.

uzsver — lai veiksmīgi sasniegtu vispārējos mērķus enerģijas jomā, ir būtiski veicināt pārvades un sadales infrastruktūras būvniecību ar mērķi efektīvi un progresīvi integrēt atjaunojamo enerģiju, kā arī jaunus elektrības izmantošanas veidus (tādus kā elektromobiļi vai akumulatoru hibrīdtransportlīdzekļi); atzinīgi vērtē to, ka par prioritāru ir noteikts Eiropas nākotnes supertīkls un Florences forumā apstiprinātie izmēģinājuma projekti; prasa Komisijai apspriesties ar visām ieinteresētajām personām, lai paātrinātu elektroenerģijas maģistrāļu noteikšanu, kas veidotu integrētu savienojumu mezglu infrastruktūru, nolūkā optimizēt savienojamību, sistēmas pretestību un operatīvo elastīgumu un samazināt izmaksas, neizslēdzot nevienu lielāku Eiropas ģeogrāfisko teritoriju, un aicina Komisiju līdz 2014. gada vidum iesniegt Parlamentam plānu, kurā pēc iespējas izsmeļošāk aplūkotas īpašās vajadzības, ko rada atjaunojamās enerģijas pārvade;

| 34. | norāda, ka salu un kalnu reģionu ģeogrāfiskie šķēršļi to novietojuma dēļ ļoti apgrūtina šo reģionu integrāciju ES enerģētikas tīklā; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā reģionālo apstākļu daudzveidību un īpašu uzmanību pievērst reģioniem ar raksturīgām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, nolūkā panākt lielāku enerģijas avotu daudzveidību un veicināt atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no importētas enerģijas; mudina Komisiju enerģētikas infrastruktūras prioritātēs 2020. gadam iekļaut salu enerģētikas sistēmu īpašo situāciju; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka salu un kalnu reģionu ģeogrāfiskie šķēršļi to novietojuma dēļ ļoti apgrūtina šo reģionu integrāciju ES enerģētikas tīklā; tādēļ aicina Komisiju ņemt vērā reģionālo apstākļu daudzveidību un īpašu uzmanību pievērst reģioniem ar raksturīgām ģeogrāfiskām un demogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu reģioniem un reģioniem ar zemu iedzīvotāju blīvumu, nolūkā panākt lielāku enerģijas avotu daudzveidību un veicināt atjaunojamo enerģijas avotu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no importētas enerģijas; mudina Komisiju enerģētikas infrastruktūras prioritātēs 2020. gadam iekļaut salu enerģētikas sistēmu īpašo situāciju;

| 35. | uzsver, ka ir vajadzīga transversālas politikas saskaņotība attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru un tās saistību ar jūras teritoriālās plānošanas sistēmu, kas varētu būt noderīga arī lielo jūras vēja enerģijas parku projektu iekļaušanai vispārējā stratēģijā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka ir vajadzīga transversālas politikas saskaņotība attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru un tās saistību ar jūras teritoriālās plānošanas sistēmu, kas varētu būt noderīga arī lielo jūras vēja enerģijas parku projektu iekļaušanai vispārējā stratēģijā;

| 36. | tomēr atgādina Komisijai, ka drošības un ekonomisku apsvērumu dēļ katrai dalībvalstij ir jāsniedz atbalsts, lai tā varētu būt gan ilgtspējīgas enerģijas ražotāja, gan patērētāja; |
| --- | --- |

36.

tomēr atgādina Komisijai, ka drošības un ekonomisku apsvērumu dēļ katrai dalībvalstij ir jāsniedz atbalsts, lai tā varētu būt gan ilgtspējīgas enerģijas ražotāja, gan patērētāja;

| 37. | norāda, ka elektroenerģijas ražošanas attīstīšana reģionos ir būtisks līdzeklis, ar ko nodrošināt dažādu Eiropas daļu pašpietiekamību ar enerģiju, jo īpaši Baltijas reģionā, kas joprojām ir izolēts un atkarīgs no viena piegādes avota; norāda, ka reģionu rīcībā ir plašs resursu klāsts, tostarp iespējas, ko sniedz dabas resursi, un ka nākotnes mērķim vajadzētu būt to pilnīgai izmantošanai, lai dažādotu enerģijas ražošanu; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka elektroenerģijas ražošanas attīstīšana reģionos ir būtisks līdzeklis, ar ko nodrošināt dažādu Eiropas daļu pašpietiekamību ar enerģiju, jo īpaši Baltijas reģionā, kas joprojām ir izolēts un atkarīgs no viena piegādes avota; norāda, ka reģionu rīcībā ir plašs resursu klāsts, tostarp iespējas, ko sniedz dabas resursi, un ka nākotnes mērķim vajadzētu būt to pilnīgai izmantošanai, lai dažādotu enerģijas ražošanu;

| 38. | atzīst efektīvu gāzes infrastruktūru nozīmi piegādes dažādošanas un drošības veicināšanā, labākā iekšējā enerģijas tirgus funkcionēšanā un līdz ar to energoatkarības mazināšanā, vienlaikus atzīstot arī vajadzību līdz 2050. gadam krasi samazināt enerģētikas nozares radītās emisijas; uzsver, ka gāzes infrastruktūrai ir jānosaka papildu elestīguma prasības un tās pareizi jāīsteno, jo īpaši nolūkā nodrošināt reverso plūsmu un starpsavienojumus, un uzsver, ka gāzes infrastruktūra ir jāattīsta, pilnībā ņemot vērā ieguldījumu, ko nodrošina sašķidrinātas dabasgāzes/ saspiestas dabas gāzes termināli, transporta kuģi un uzglabāšanas iekārtas, kā arī gazificētas biomasas un biogāzes attīstība; |
| --- | --- |

38.

atzīst efektīvu gāzes infrastruktūru nozīmi piegādes dažādošanas un drošības veicināšanā, labākā iekšējā enerģijas tirgus funkcionēšanā un līdz ar to energoatkarības mazināšanā, vienlaikus atzīstot arī vajadzību līdz 2050. gadam krasi samazināt enerģētikas nozares radītās emisijas; uzsver, ka gāzes infrastruktūrai ir jānosaka papildu elestīguma prasības un tās pareizi jāīsteno, jo īpaši nolūkā nodrošināt reverso plūsmu un starpsavienojumus, un uzsver, ka gāzes infrastruktūra ir jāattīsta, pilnībā ņemot vērā ieguldījumu, ko nodrošina sašķidrinātas dabasgāzes/ saspiestas dabas gāzes termināli, transporta kuģi un uzglabāšanas iekārtas, kā arī gazificētas biomasas un biogāzes attīstība;

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka dabasgāzei būs svarīga nozīme kā rezerves kurināmajam; tomēr uzsver, ka citu veidu enerģijas avotiem un uzglabāšanas iekārtām arī būs svarīga nozīme, ja vēlamies nodrošināt apgādes drošību; uzsver, ka plašs energoavotu sadalījums arī turpmāk būs drošas un rentablas energoapgādes pamats; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka dabasgāzei būs svarīga nozīme kā rezerves kurināmajam; tomēr uzsver, ka citu veidu enerģijas avotiem un uzglabāšanas iekārtām arī būs svarīga nozīme, ja vēlamies nodrošināt apgādes drošību; uzsver, ka plašs energoavotu sadalījums arī turpmāk būs drošas un rentablas energoapgādes pamats;

| 40. | atzīmē, ka pretstatā visiem citiem ieguldījumiem infrastruktūrā, kurus ES plāno stimulēt, obligāta infrastruktūra ir gāzes tīklu starpsavienojumi un uzglabāšanas iekārtas, kas paredzētas 2009. gada regulā par gāzes piegādes drošību; prasa Komisijai izvērtēt, vai daļa no 2009. gada regulā infrastruktūras uzlabojumiem paredzētā ES finansējuma patiesi ir vajadzīga; |
| --- | --- |

40.

atzīmē, ka pretstatā visiem citiem ieguldījumiem infrastruktūrā, kurus ES plāno stimulēt, obligāta infrastruktūra ir gāzes tīklu starpsavienojumi un uzglabāšanas iekārtas, kas paredzētas 2009. gada regulā par gāzes piegādes drošību; prasa Komisijai izvērtēt, vai daļa no 2009. gada regulā infrastruktūras uzlabojumiem paredzētā ES finansējuma patiesi ir vajadzīga;

| 41. | mudina Komisiju izvērtēt netradicionālo gāzes avotu, ņemot vērā tiesiskos jautājumus, aprites cikla novērtējumu, pieejamos līdzekļus, ietekmi uz vidi un ekonomisko dzīvotspēju; prasa Komisijai, pamatojoties uz primāro enerģijas avotu līdzvērtīguma principu, rūpīgi izvērtēt potenciālos ieguvumus un riskus, ko rada netradicionālo gāzes avotu izmantošana ES; |
| --- | --- |

41.

mudina Komisiju izvērtēt netradicionālo gāzes avotu, ņemot vērā tiesiskos jautājumus, aprites cikla novērtējumu, pieejamos līdzekļus, ietekmi uz vidi un ekonomisko dzīvotspēju; prasa Komisijai, pamatojoties uz primāro enerģijas avotu līdzvērtīguma principu, rūpīgi izvērtēt potenciālos ieguvumus un riskus, ko rada netradicionālo gāzes avotu izmantošana ES;

| 42. | uzskata — lai gan ekonomikas dekarbonizācija palīdzēs pakāpeniski samazināt fosilās enerģijas izmantošanu, nafta vēl daudzus gadus būs nozīmīga ES energoapgādes daļa, un tādēļ pārejas periodā ir jāsaglabā konkurētspējīga Eiropas naftas transportēšanas un pārstrādes infrastruktūra, lai ES patērētājiem nodrošinātu drošu piegādi par pieņemamām cenām; |
| --- | --- |

42.

uzskata — lai gan ekonomikas dekarbonizācija palīdzēs pakāpeniski samazināt fosilās enerģijas izmantošanu, nafta vēl daudzus gadus būs nozīmīga ES energoapgādes daļa, un tādēļ pārejas periodā ir jāsaglabā konkurētspējīga Eiropas naftas transportēšanas un pārstrādes infrastruktūra, lai ES patērētājiem nodrošinātu drošu piegādi par pieņemamām cenām;

| 43. | uzsver, cik svarīgi ir plānot integrētu enerģētikas infrastruktūru, kurā ietvert lauksaimniecības un nelielus lauku enerģijas avotus, lai veicinātu decentralizētu enerģijas ražošanu, līdzdalību tirgū un lauku attīstību; uzsver, cik svarīga ir atjaunojamās enerģijas avotu prioritāra piekļuve tīklam, kā tas norādīts Direktīvā 2009/28/EK; |
| --- | --- |

43.

uzsver, cik svarīgi ir plānot integrētu enerģētikas infrastruktūru, kurā ietvert lauksaimniecības un nelielus lauku enerģijas avotus, lai veicinātu decentralizētu enerģijas ražošanu, līdzdalību tirgū un lauku attīstību; uzsver, cik svarīga ir atjaunojamās enerģijas avotu prioritāra piekļuve tīklam, kā tas norādīts Direktīvā 2009/28/EK;

| 44. | norāda, ka, reformējot kopējo lauksaimniecības politiku, tīkli ir jāsagatavo un jāpielāgo tādu enerģijas veidu ražošanai kā elektroenerģija, kas iegūta no lauksaimniecības un mežu resursiem; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka, reformējot kopējo lauksaimniecības politiku, tīkli ir jāsagatavo un jāpielāgo tādu enerģijas veidu ražošanai kā elektroenerģija, kas iegūta no lauksaimniecības un mežu resursiem;

| 45. | uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība jauniem tehnoloģiskiem risinājumiem, lai varētu izmantot rūpniecības atliekenerģiju, t. i, deggāzi, atkritumsiltumu u. c.; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ir jāpievērš uzmanība jauniem tehnoloģiskiem risinājumiem, lai varētu izmantot rūpniecības atliekenerģiju, t. i, deggāzi, atkritumsiltumu u. c.;

| 46. | uzsver, cik svarīga ir sadales līmeņa infrastruktūra un profesionālo patērētāju un sadales sistēmas operatoru (SSO) nozīme, integrējot sistēmā decentralizētus enerģijas produktus un pieprasījuma efektivitātes pasākumus; uzsver, ka lielākas prioritātes piešķiršana pieprasījuma pārvaldībai un pieprasītās enerģijas ražošanai ievērojami nostiprinātu decentralizētu enerģijas avotu integrēšanu un palīdzētu sasniegt vispārējos enerģētikas politikas mērķus; uzskata, ka tas attiecas arī uz valsts infrastruktūras projektiem, kuri sniedz pozitīvus rezultātus arī ārpus valsts robežām attiecībā uz piegādi vai iekšējā enerģijas tirgus starpsavienojumiem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, cik svarīga ir sadales līmeņa infrastruktūra un profesionālo patērētāju un sadales sistēmas operatoru (SSO) nozīme, integrējot sistēmā decentralizētus enerģijas produktus un pieprasījuma efektivitātes pasākumus; uzsver, ka lielākas prioritātes piešķiršana pieprasījuma pārvaldībai un pieprasītās enerģijas ražošanai ievērojami nostiprinātu decentralizētu enerģijas avotu integrēšanu un palīdzētu sasniegt vispārējos enerģētikas politikas mērķus; uzskata, ka tas attiecas arī uz valsts infrastruktūras projektiem, kuri sniedz pozitīvus rezultātus arī ārpus valsts robežām attiecībā uz piegādi vai iekšējā enerģijas tirgus starpsavienojumiem;

| 47. | mudina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt konkrētas iniciatīvas, ar kurām palielināt enerģijas uzkrāšanas jaudu (ietverot daudzfunkcionālas gāzes/ ūdeņraža iekārtas, reversās plūsmas elektromobiļu viedakumulatorus, hidroenerģijas sūkņu stacijas, decentralizētas biogāzes uzglabāšanas iekārtas, augstas temperatūras solārās iekārtas, saspiesta gaisa uzglabāšanas iekārtas un citas inovatīvas tehnoloģijas); iesaka Komisijai izvērtēt turpmākās iniciatīvas par enerģijas uzglabāšanu, lai maksimāli sekmētu atjaunojamās enerģijas integrāciju; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju līdz 2012. gadam iesniegt konkrētas iniciatīvas, ar kurām palielināt enerģijas uzkrāšanas jaudu (ietverot daudzfunkcionālas gāzes/ ūdeņraža iekārtas, reversās plūsmas elektromobiļu viedakumulatorus, hidroenerģijas sūkņu stacijas, decentralizētas biogāzes uzglabāšanas iekārtas, augstas temperatūras solārās iekārtas, saspiesta gaisa uzglabāšanas iekārtas un citas inovatīvas tehnoloģijas); iesaka Komisijai izvērtēt turpmākās iniciatīvas par enerģijas uzglabāšanu, lai maksimāli sekmētu atjaunojamās enerģijas integrāciju;

| 48. | uzskata, ka pilsētu apkures un dzesēšanas tīklu modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai ir jābūt ES prioritātei, un tā jāatspoguļo un jāatbalsta saistībā gan ar pašreizējās finanšu shēmas pārskatīšanu, gan ar nākotnes finanšu perspektīvu; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka pilsētu apkures un dzesēšanas tīklu modernizācijai un efektivitātes uzlabošanai ir jābūt ES prioritātei, un tā jāatspoguļo un jāatbalsta saistībā gan ar pašreizējās finanšu shēmas pārskatīšanu, gan ar nākotnes finanšu perspektīvu;

| 49. | atzinīgi vērtē līdz šim izstrādātos CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas projektus; aicina Komisiju steidzami sagatavot termiņa vidusposma ziņojumu, ietverot tehniskos un ekonomiskos aspektus un novērtējot rezultātus, kas sasniegti, izmantojot ES finansētas eksperimentālas oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, kas paredzētas ogļu spēkstacijām; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē līdz šim izstrādātos CO2 uztveršanas, transportēšanas un uzglabāšanas projektus; aicina Komisiju steidzami sagatavot termiņa vidusposma ziņojumu, ietverot tehniskos un ekonomiskos aspektus un novērtējot rezultātus, kas sasniegti, izmantojot ES finansētas eksperimentālas oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas, kas paredzētas ogļu spēkstacijām;

| 50. | mudina Komisiju sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ar attiecīgajiem tīkla un tirgus operatoriem, kritiski izvērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt nepieciešamo ieguldījumu apmērus, kas norādīti paziņojumā par enerģijas infrastruktūras prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz pieprasījuma samazināšanu, īstenojot energoefektivitātes pasākumus, un prasa Komisijai ziņot Padomei un Parlamentam par ieguldījumiem, kas varētu būt vajadzīgi; |
| --- | --- |

50.

mudina Komisiju sadarbībā ar visām ieinteresētajām personām, tostarp ar attiecīgajiem tīkla un tirgus operatoriem, kritiski izvērtēt un vajadzības gadījumā pārskatīt nepieciešamo ieguldījumu apmērus, kas norādīti paziņojumā par enerģijas infrastruktūras prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz pieprasījuma samazināšanu, īstenojot energoefektivitātes pasākumus, un prasa Komisijai ziņot Padomei un Parlamentam par ieguldījumiem, kas varētu būt vajadzīgi;

| 51. | norāda, ka bez kapitāla un darbības izmaksām ievērojamas vides aizsardzības izmaksas rada arī enerģētikas infrastruktūras būvniecība, darbība un ekspluatācijas pārtraukšana; uzsver, ka ir svarīgi šādas vides aizsardzības izmaksas ņemt vērā izmaksu un ieguvumu analīzē, izmantojot pilna cikla izmaksu aprēķināšanas pieeju; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka bez kapitāla un darbības izmaksām ievērojamas vides aizsardzības izmaksas rada arī enerģētikas infrastruktūras būvniecība, darbība un ekspluatācijas pārtraukšana; uzsver, ka ir svarīgi šādas vides aizsardzības izmaksas ņemt vērā izmaksu un ieguvumu analīzē, izmantojot pilna cikla izmaksu aprēķināšanas pieeju;

| 52. | uzskata, ka pārvades sistēmas operatoriem (PSO) pilnībā ir jānodod tirgus rīcībā visas pārvades līnijas, tādējādi novēršot pārvades jaudas rezervēšanu pārrobežu līdzsvara nodrošināšanai utt., un šī prasība ir jāievieš saistošos tiesību aktos, pamatojoties uz Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) pašreizējām labas prakses pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka pārvades sistēmas operatoriem (PSO) pilnībā ir jānodod tirgus rīcībā visas pārvades līnijas, tādējādi novēršot pārvades jaudas rezervēšanu pārrobežu līdzsvara nodrošināšanai utt., un šī prasība ir jāievieš saistošos tiesību aktos, pamatojoties uz Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupas (ERGEG) pašreizējām labas prakses pamatnostādnēm;

| 53. | atbalsta pastiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā izveidot vairākām dalībvalstīm kopīgas reģionālās regulatoru iestādes; atzinīgi vērtē līdzīgas iniciatīvas, kas paredz vienota reģionālā PSO izveidi; |
| --- | --- |

53.

atbalsta pastiprinātu sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā izveidot vairākām dalībvalstīm kopīgas reģionālās regulatoru iestādes; atzinīgi vērtē līdzīgas iniciatīvas, kas paredz vienota reģionālā PSO izveidi;

| 54. | aicina Komisiju un Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) līdz 2014. gadam izveidot vienotu Eiropas dienas tirgu, jo tas ļautu starp valstīm un/vai dažādu cenu zonām brīvi pārsūtīt elektroenerģiju pa visiem pārvades starpsavienojumiem; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju un Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ACER) līdz 2014. gadam izveidot vienotu Eiropas dienas tirgu, jo tas ļautu starp valstīm un/vai dažādu cenu zonām brīvi pārsūtīt elektroenerģiju pa visiem pārvades starpsavienojumiem;

Viedtīkli

| 55. | uzskata, ka enerģētikas infrastruktūrai ir jākļūst vairāk orientētai uz galalietotāju, lielāku uzmanību pievēršot sadales sistēmas jaudu un patēriņa mijiedarbībai, un jāuzsver vajadzība pēc enerģijas un informācijas divvirzienu plūsmām reālā laikā; norāda uz tādas jaunas elektroenerģijas sistēmas priekšrocībām, kas ietver efektīvas tehnoloģijas, iekārtas un pakalpojumus, kā, piemēram, viedtīklus, viedskaitītājus un sadarbspējīgus IKT atbalstītus slodzes un pieprasījuma energovadības pakalpojumus, izmantojot patērētājiem piemērotas inovatīvas un dinamiskas cenu aprēķina formulas un pieprasījuma–atbildes sistēmas; |
| --- | --- |

55.

uzskata, ka enerģētikas infrastruktūrai ir jākļūst vairāk orientētai uz galalietotāju, lielāku uzmanību pievēršot sadales sistēmas jaudu un patēriņa mijiedarbībai, un jāuzsver vajadzība pēc enerģijas un informācijas divvirzienu plūsmām reālā laikā; norāda uz tādas jaunas elektroenerģijas sistēmas priekšrocībām, kas ietver efektīvas tehnoloģijas, iekārtas un pakalpojumus, kā, piemēram, viedtīklus, viedskaitītājus un sadarbspējīgus IKT atbalstītus slodzes un pieprasījuma energovadības pakalpojumus, izmantojot patērētājiem piemērotas inovatīvas un dinamiskas cenu aprēķina formulas un pieprasījuma–atbildes sistēmas;

| 56. | uzsver, ka ir jāveicina lietotājdraudzīgu tehnoloģiju attīstība un pieprasījuma pārvaldība, lai nodrošinātu viedtīklu tehnoloģiju un pieprasījuma–atbildes sistēmu ieviešanu un lai visas ieinteresētās personas gūtu maksimālu labumu no viedtīklu izmantošanas; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ir jāveicina lietotājdraudzīgu tehnoloģiju attīstība un pieprasījuma pārvaldība, lai nodrošinātu viedtīklu tehnoloģiju un pieprasījuma–atbildes sistēmu ieviešanu un lai visas ieinteresētās personas gūtu maksimālu labumu no viedtīklu izmantošanas;

| 57. | uzsver — lai sasniegtu Eiropas Savienības enerģētikas un klimata mērķus, par vienu no enerģētikas infrastruktūras prioritātēm ir jānosaka viedtīklu uzstādīšana, jo tas palīdzēs integrēt decentralizētas atjaunojamās enerģijas ražotnes un elektromobiļus, samazināt energoatkarību, uzlabot energoefektivitāti un attīstīt elektrosistēmas elastīgumu un veiktspēju; uzskata, ka viedtīkli nodrošina unikālu iespēju paātrināt inovāciju, radīt darbvietas un palielināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

57.

uzsver — lai sasniegtu Eiropas Savienības enerģētikas un klimata mērķus, par vienu no enerģētikas infrastruktūras prioritātēm ir jānosaka viedtīklu uzstādīšana, jo tas palīdzēs integrēt decentralizētas atjaunojamās enerģijas ražotnes un elektromobiļus, samazināt energoatkarību, uzlabot energoefektivitāti un attīstīt elektrosistēmas elastīgumu un veiktspēju; uzskata, ka viedtīkli nodrošina unikālu iespēju paātrināt inovāciju, radīt darbvietas un palielināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, jo īpaši attiecībā uz MVU;

| 58. | prasa Komisijai atvieglināt lielu viedtīklu demonstrējumu projektu steidzamu īstenošanu, jo tā vislabāk varēs konstatēt Eiropas sabiedrībai radītās izmaksas un ieguvumus; norāda — lai kopīgi uzņemtos šiem projektiem vajadzīgā ieguldījuma risku, ir nepieciešams valsts finansējums, kas paredzēts publiskajā–privātajā partnerībā, ko efektīvi piedāvā Eiropas Elektrotīklu iniciatīva (EEGI); |
| --- | --- |

58.

prasa Komisijai atvieglināt lielu viedtīklu demonstrējumu projektu steidzamu īstenošanu, jo tā vislabāk varēs konstatēt Eiropas sabiedrībai radītās izmaksas un ieguvumus; norāda — lai kopīgi uzņemtos šiem projektiem vajadzīgā ieguldījuma risku, ir nepieciešams valsts finansējums, kas paredzēts publiskajā–privātajā partnerībā, ko efektīvi piedāvā Eiropas Elektrotīklu iniciatīva (EEGI);

| 59. | atzīmē, ka viedtīkli ir rezultāts, ko rada konverģence starp elektroenerģiju un informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, un līdz ar to īpaša uzmanība ir jāpievērš abu šo nozaru sadarbībai, piemēram, attiecībā uz radiofrekvenču efektīvu izmantošanu visā Eiropā un viedās enerģijas funkciju izpratni, plānojot nākotnes lietisko internetu; prasa Komisijai izveidot plānu sadarbībai starp dažādām iesaistītajām struktūrvienībām (Pētniecības ĢD, Enerģētikas ĢD, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD u. c.), lai nodrošinātu vissaskaņotāko un vispārēji efektīvu veidu, kā veicināt viedtīklu ieviešanu un darbību, lai tie būtu stabils enerģētikas politikas pasākumu pamats; |
| --- | --- |

59.

atzīmē, ka viedtīkli ir rezultāts, ko rada konverģence starp elektroenerģiju un informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, un līdz ar to īpaša uzmanība ir jāpievērš abu šo nozaru sadarbībai, piemēram, attiecībā uz radiofrekvenču efektīvu izmantošanu visā Eiropā un viedās enerģijas funkciju izpratni, plānojot nākotnes lietisko internetu; prasa Komisijai izveidot plānu sadarbībai starp dažādām iesaistītajām struktūrvienībām (Pētniecības ĢD, Enerģētikas ĢD, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD u. c.), lai nodrošinātu vissaskaņotāko un vispārēji efektīvu veidu, kā veicināt viedtīklu ieviešanu un darbību, lai tie būtu stabils enerģētikas politikas pasākumu pamats;

| 60. | aicina Komisiju izvērtēt, vai saistībā ar trešo tiesību aktu paketi par iekšējo enerģijas tirgu ir vajadzīgas turpmākas iniciatīvas viedtīklu ieviešanai; uzskata, ka novērtējumā ir jāņem vērā šādi mērķi: i) atbilstīgas atvērtas piekļuves nodrošināšana un operatīvās informācijas apmaiņa starp dalībniekiem un fiziskajām saskarnēm; ii) pareizi funkcionējoša enerģijas pakalpojumu tirgus izveidošana; un iii) pietiekamu stimulu nodrošināšana tīklu operatoriem, lai mudinātu tos ieguldīt viedtīkliem paredzētās viedās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju izvērtēt, vai saistībā ar trešo tiesību aktu paketi par iekšējo enerģijas tirgu ir vajadzīgas turpmākas iniciatīvas viedtīklu ieviešanai; uzskata, ka novērtējumā ir jāņem vērā šādi mērķi: i) atbilstīgas atvērtas piekļuves nodrošināšana un operatīvās informācijas apmaiņa starp dalībniekiem un fiziskajām saskarnēm; ii) pareizi funkcionējoša enerģijas pakalpojumu tirgus izveidošana; un iii) pietiekamu stimulu nodrošināšana tīklu operatoriem, lai mudinātu tos ieguldīt viedtīkliem paredzētās viedās tehnoloģijās;

| 61. | prasa lielāku uzmanību pievērst sadales sistēmas jaudas un patēriņa mijiedarbībai, izmantojot kopīgu Eiropas viedtīklu stratēģiju, un norāda, ka viedtīklu tehniskie standarti ir jāpieņem ne vēlāk kā 2012. gada beigās, kā tas uzsvērts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumos; |
| --- | --- |

61.

prasa lielāku uzmanību pievērst sadales sistēmas jaudas un patēriņa mijiedarbībai, izmantojot kopīgu Eiropas viedtīklu stratēģiju, un norāda, ka viedtīklu tehniskie standarti ir jāpieņem ne vēlāk kā 2012. gada beigās, kā tas uzsvērts Eiropadomes 2011. gada 4. februāra secinājumos;

| 62. | uzsver, ka tīkli ir jāpielāgo jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai, lai atvieglotu jaunu neliela apjoma ražošanas avotu, piemēram, mājsaimniecību un MVU, izmantošanu; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka tīkli ir jāpielāgo jaunu tirgus dalībnieku ienākšanai, lai atvieglotu jaunu neliela apjoma ražošanas avotu, piemēram, mājsaimniecību un MVU, izmantošanu;

| 63. | uzskata, ka 7. un 8. pētniecības un attīstības pamatprogrammās par prioritāru ir jānosaka viedtīklu tehnoloģija, ņemot vērā privātas elektromobiļu uzlādes infrastruktūras, lai šajā jomā drīzumā izveidotu decentralizētu, divvirzienu elektroenerģijas tīklu; |
| --- | --- |

63.

uzskata, ka 7. un 8. pētniecības un attīstības pamatprogrammās par prioritāru ir jānosaka viedtīklu tehnoloģija, ņemot vērā privātas elektromobiļu uzlādes infrastruktūras, lai šajā jomā drīzumā izveidotu decentralizētu, divvirzienu elektroenerģijas tīklu;

| 64. | norāda, ka ir jāizstrādā stabils tiesiskais regulējums, lai veicinātu viedtīklu izveidošanai Eiropā vajadzīgos milzīgos ieguldījumus; |
| --- | --- |

64.

norāda, ka ir jāizstrādā stabils tiesiskais regulējums, lai veicinātu viedtīklu izveidošanai Eiropā vajadzīgos milzīgos ieguldījumus;

| 65. | uzsver, ka viedtīklu standartizēšanai un savstarpējai izmantojamībai jābūt prioritātei; mudina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas un starptautiskajām standartizācijas iestādēm un nozares pārstāvjiem paātrināt darbu saistībā ar elektromobiļu, uzlādes infrastruktūras, viedtīklu un viedskaitītāju tehniskajiem standartiem, lai tos pabeigtu līdz 2012. gada beigām; uzsver, ka tehnoloģiju pamatā ir jābūt atklātiem starptautiskiem standartiem, lai nodrošinātu tehnoloģiju rentabilitāti, kas uzlabos sistēmas sadarbspēju un patērētājiem piedāvās plašāku risinājumu izvēli; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka viedtīklu standartizēšanai un savstarpējai izmantojamībai jābūt prioritātei; mudina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropas un starptautiskajām standartizācijas iestādēm un nozares pārstāvjiem paātrināt darbu saistībā ar elektromobiļu, uzlādes infrastruktūras, viedtīklu un viedskaitītāju tehniskajiem standartiem, lai tos pabeigtu līdz 2012. gada beigām; uzsver, ka tehnoloģiju pamatā ir jābūt atklātiem starptautiskiem standartiem, lai nodrošinātu tehnoloģiju rentabilitāti, kas uzlabos sistēmas sadarbspēju un patērētājiem piedāvās plašāku risinājumu izvēli;

| 66. | atzinīgi vērtē to, ka viedskaitītāju standartizēšanas procesu saskaņā ar Komisijas izdoto standartizācijas mandātu Nr. M/441 veic Eiropas standartizācijas organizācijas (CEN, CENELEC un ETSI), un uzsver, ka viedskaitītāju tehniskajos standartos jāņem vērā CEN/CENELEC/ETSI viedskaitītāju koordinēšanas grupas (SM-CG) noslēguma ziņojumā izklāstītās papildu funkcijas:






  — | skaitītāju rādījumu attālināta nolasīšana; |
| --- | --- | --- |

66.

atzinīgi vērtē to, ka viedskaitītāju standartizēšanas procesu saskaņā ar Komisijas izdoto standartizācijas mandātu Nr. M/441 veic Eiropas standartizācijas organizācijas (CEN, CENELEC un ETSI), un uzsver, ka viedskaitītāju tehniskajos standartos jāņem vērā CEN/CENELEC/ETSI viedskaitītāju koordinēšanas grupas (SM-CG) noslēguma ziņojumā izklāstītās papildu funkcijas:

—

skaitītāju rādījumu attālināta nolasīšana;

| — | divpusējas sakaru sistēmas, |
| --- | --- |

—

divpusējas sakaru sistēmas,

| — | progresīvas tarifu noteikšanas/ priekšapmaksas atbalsts; |
| --- | --- |

—

progresīvas tarifu noteikšanas/ priekšapmaksas atbalsts;

| — | piegādes attālināta aktivizēšana un dezaktivizēšana un jaudas ierobežošana; |
| --- | --- |

—

piegādes attālināta aktivizēšana un dezaktivizēšana un jaudas ierobežošana;

| — | sakari ar māju un ēku individuālajām ierīcēm un, ja vajadzīgs, to tieša kontrole; |
| --- | --- |

—

sakari ar māju un ēku individuālajām ierīcēm un, ja vajadzīgs, to tieša kontrole;

| — | informācijas sniegšana uz mājas displeja ar tīkla portāla/vārtejas palīdzību; |
| --- | --- |

—

informācijas sniegšana uz mājas displeja ar tīkla portāla/vārtejas palīdzību;

| 67. | atzinīgi vērtē EEGI un Komisijas viedtīklu darba grupas veikumu; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā šo darba grupu secinājumus par īpašu tiesību aktu attiecībā uz viedtīkliem, ko paredzēts pieņemt 2011. gada pirmajā pusgadā; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē EEGI un Komisijas viedtīklu darba grupas veikumu; aicina Komisiju pilnībā ņemt vērā šo darba grupu secinājumus par īpašu tiesību aktu attiecībā uz viedtīkliem, ko paredzēts pieņemt 2011. gada pirmajā pusgadā;

| 68. | uzsver, ka viedskaitītāju mērķis ir sniegt patērētājiem iespēju efektīvi uzraudzīt un kontrolēt viņu izmantotās enerģijas patēriņu; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka viedskaitītāju mērķis ir sniegt patērētājiem iespēju efektīvi uzraudzīt un kontrolēt viņu izmantotās enerģijas patēriņu;

| 69. | uzsver, ka dalībvalstīm jau ir pienākums pēc apmierinoša novērtējuma veikšanas līdz 2020. gadam uzstādīt viedskaitītājus vismaz 80 % galalietotāju, un vērš uzmanību uz jaunajā Eiropas digitālajā programmā paredzēto starpposma mērķi, proti, līdz 2015. gadam 50 % mājsaimniecību uzstādīt viedskaitītājus; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka dalībvalstīm jau ir pienākums pēc apmierinoša novērtējuma veikšanas līdz 2020. gadam uzstādīt viedskaitītājus vismaz 80 % galalietotāju, un vērš uzmanību uz jaunajā Eiropas digitālajā programmā paredzēto starpposma mērķi, proti, līdz 2015. gadam 50 % mājsaimniecību uzstādīt viedskaitītājus;

| 70. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta pietiekami daudzi izmēģinājuma projekti, kas attiecas uz dzīvojamo telpu lietotājiem, lai sabiedrībā veicinātu pozitīvu attieksmi un paātrinātu inovācijas procesu, kā tas noteikts trešajā enerģijas tirgus tiesību aktu paketē; aicina Komisiju, pamatojoties uz trešajā enerģijas tiesību paketē prasītajiem novērtējumiem, iesniegt turpmāko pasākumu priekšlikumus, lai līdz 2014. gadam viedskaitītāji būtu uzstādīti visiem patērētājiem nedzīvojamās ēkās, pagaidām izņemot mikrouzņēmumus; prasa ieviest skaidrus noteikumus par drošību, privātumu un datu aizsardzību atbilstīgi spēkā esošajiem ES tiesību aktiem; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta pietiekami daudzi izmēģinājuma projekti, kas attiecas uz dzīvojamo telpu lietotājiem, lai sabiedrībā veicinātu pozitīvu attieksmi un paātrinātu inovācijas procesu, kā tas noteikts trešajā enerģijas tirgus tiesību aktu paketē; aicina Komisiju, pamatojoties uz trešajā enerģijas tiesību paketē prasītajiem novērtējumiem, iesniegt turpmāko pasākumu priekšlikumus, lai līdz 2014. gadam viedskaitītāji būtu uzstādīti visiem patērētājiem nedzīvojamās ēkās, pagaidām izņemot mikrouzņēmumus; prasa ieviest skaidrus noteikumus par drošību, privātumu un datu aizsardzību atbilstīgi spēkā esošajiem ES tiesību aktiem;

| 71. | uzskata, ka enerģijas kotrolierīcēm, jo īpaši tad, ja viedskaitītājus uzstāda lietošanai mājsamniecībās, pirmkārt un galvenokārt nepārprotami ir jābūt izdevīgām galapatērētājiem; uzsver, ka patērētāji ir jāinformē par viņu patērēto enerģiju, lai viņus aktīvi iesaistītu energotaupības centienos, un īpaša uzmanība ir jāpievērš izpratnes veidošanas kampaņām, nodrošinot apmācību, skaidru rēķinu sagatavošanu, rentabilitāti un veicinot lietotājdraudzīgu tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka enerģijas kotrolierīcēm, jo īpaši tad, ja viedskaitītājus uzstāda lietošanai mājsamniecībās, pirmkārt un galvenokārt nepārprotami ir jābūt izdevīgām galapatērētājiem; uzsver, ka patērētāji ir jāinformē par viņu patērēto enerģiju, lai viņus aktīvi iesaistītu energotaupības centienos, un īpaša uzmanība ir jāpievērš izpratnes veidošanas kampaņām, nodrošinot apmācību, skaidru rēķinu sagatavošanu, rentabilitāti un veicinot lietotājdraudzīgu tehnoloģiju attīstību;

| 72. | šajā saistībā uzsver, ka pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtiska nozīme, tāpēc jānodrošina aktīvas finanšu politikas atbalsts, tostarp, izmantojot inovatīvus instrumentus, kas vēl jāizstrādā, piemēram, Eiropas inovāciju finansēšanas fondu vai Eiropas patentu fondu; |
| --- | --- |

72.

šajā saistībā uzsver, ka pētniecības un inovāciju veicināšanai ir būtiska nozīme, tāpēc jānodrošina aktīvas finanšu politikas atbalsts, tostarp, izmantojot inovatīvus instrumentus, kas vēl jāizstrādā, piemēram, Eiropas inovāciju finansēšanas fondu vai Eiropas patentu fondu;

| 73. | aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai izraudzītos viedskaitītājiem un viedtīkliem piemērotu standartizētu licencēto radiofrekvenču joslu; |
| --- | --- |

73.

aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt pie tā, lai izraudzītos viedskaitītājiem un viedtīkliem piemērotu standartizētu licencēto radiofrekvenču joslu;

| 74. | mudina Komisiju, cieši sadarbojoties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, izvērtēt vajadzību ieviest datu aizsardzības papildpasākumus, izvērtēt dažādu dalībnieku nozīmi un atbildību cita starpā attiecībā uz piekļuvi datiem, datu piederību, datu apstrādi un nolasīšanas un korekcijas tiesībām un, ja vajadzīgs, mudina pieņemt atbilstīgus regulatīvos priekšlikumus un/vai pamatnostādnes; |
| --- | --- |

74.

mudina Komisiju, cieši sadarbojoties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, izvērtēt vajadzību ieviest datu aizsardzības papildpasākumus, izvērtēt dažādu dalībnieku nozīmi un atbildību cita starpā attiecībā uz piekļuvi datiem, datu piederību, datu apstrādi un nolasīšanas un korekcijas tiesībām un, ja vajadzīgs, mudina pieņemt atbilstīgus regulatīvos priekšlikumus un/vai pamatnostādnes;

Skaidru un pārredzamu kritēriju noteikšana prioritārajiem projektiem

| 75. | atbalsta prioritāros koridorus, ko noteikusi Komisija, un piekrīt, ka ir jāoptimizē ierobežotie līdzekļi; atkārtoti norāda — lai gan atbildība par infrastruktūras plānošanas un attīstības projektiem galvenokārt ir tirgus ziņā, ES uzdevums ir veicināt atsevišķus projektus, piešķirot tiem Eiropas interešu projekta statusu un dažiem no tiem nodrošinot valsts finansējumu; |
| --- | --- |

75.

atbalsta prioritāros koridorus, ko noteikusi Komisija, un piekrīt, ka ir jāoptimizē ierobežotie līdzekļi; atkārtoti norāda — lai gan atbildība par infrastruktūras plānošanas un attīstības projektiem galvenokārt ir tirgus ziņā, ES uzdevums ir veicināt atsevišķus projektus, piešķirot tiem Eiropas interešu projekta statusu un dažiem no tiem nodrošinot valsts finansējumu;

| 76. | prasa ieviest skaidru un pārredzamu metodoloģiju, ar ko varētu atlasīt prioritārus projektus, kas atbilst neatliekamām Eiropas vajadzībām; uzsver, ka Eiropas interešu projektu (EIP) atlase ir jāveic pēc objektīviem un pārredzamiem kritērijiem un iesaistot visas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

76.

prasa ieviest skaidru un pārredzamu metodoloģiju, ar ko varētu atlasīt prioritārus projektus, kas atbilst neatliekamām Eiropas vajadzībām; uzsver, ka Eiropas interešu projektu (EIP) atlase ir jāveic pēc objektīviem un pārredzamiem kritērijiem un iesaistot visas ieinteresētās personas;

| 77. | uzsver, ka visiem EIP ir jāveicina ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšana — iekšējā tirgus izveides pabeigšana, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas popularizēšana un piegādes drošības uzlabošana — un šiem projektiem ievērojami ir jāsekmē:






  — | padziļināta tirgus integrācija, konkurence un tirgus likviditāte, kā arī tirgus koncentrācijas samazināšana; |
| --- | --- | --- |

77.

uzsver, ka visiem EIP ir jāveicina ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšana — iekšējā tirgus izveides pabeigšana, energoefektivitātes un atjaunojamās enerģijas popularizēšana un piegādes drošības uzlabošana — un šiem projektiem ievērojami ir jāsekmē:

—

padziļināta tirgus integrācija, konkurence un tirgus likviditāte, kā arī tirgus koncentrācijas samazināšana;

| — | energoizolētības likvidēšana; |
| --- | --- |

—

energoizolētības likvidēšana;

| — | tīkla zudumu samazināšana, pārvades sastrēgumu novēršana, tostarp attiecībā uz iekšējiem projektiem, ja tie sekmē pārrobežu savienojumus, kā arī pārrobežu pārvades atvieglināšana; |
| --- | --- |

—

tīkla zudumu samazināšana, pārvades sastrēgumu novēršana, tostarp attiecībā uz iekšējiem projektiem, ja tie sekmē pārrobežu savienojumus, kā arī pārrobežu pārvades atvieglināšana;

| — | atkarības no viena piegādātāja novēršana; |
| --- | --- |

—

atkarības no viena piegādātāja novēršana;

| — | diversifikācija attiecībā uz tranzīta ceļiem un resursu izcelsmi; |
| --- | --- |

—

diversifikācija attiecībā uz tranzīta ceļiem un resursu izcelsmi;

| — | atjaunojamās enerģijas integrācija tīklā un palielināta atjaunojamās enerģijas avotu izmantošana, novēršot atjaunojamās enerģijas ierobežojumus; |
| --- | --- |

—

atjaunojamās enerģijas integrācija tīklā un palielināta atjaunojamās enerģijas avotu izmantošana, novēršot atjaunojamās enerģijas ierobežojumus;

| 78. | uzskata — lai projektu noteiktu par prioritāru, ir jāņem vērā šādi kritēriji:






  — | tam ir jābūt Eiropas mēroga projektam (t. i., tā īstenošanai nepārprotami jābūt ES sabiedrības interesēs); |
| --- | --- | --- |

78.

uzskata — lai projektu noteiktu par prioritāru, ir jāņem vērā šādi kritēriji:

—

tam ir jābūt Eiropas mēroga projektam (t. i., tā īstenošanai nepārprotami jābūt ES sabiedrības interesēs);

| — | tā nepieciešamība ir jāpierāda, pamatojoties uz infrastruktūras hierarhiju; |
| --- | --- |

—

tā nepieciešamība ir jāpierāda, pamatojoties uz infrastruktūras hierarhiju;

| — | tam ir jāatbilst klimata, energoefektivitātes un vides mērķiem; |
| --- | --- |

—

tam ir jāatbilst klimata, energoefektivitātes un vides mērķiem;

| — | tam ir jāatbilst ES ilgtermiņa enerģētikas politikai (kas pieļauj elastīgumu un daudzfunkcionālu lietojumu un novērš bloķēšanas efektu); |
| --- | --- |

—

tam ir jāatbilst ES ilgtermiņa enerģētikas politikai (kas pieļauj elastīgumu un daudzfunkcionālu lietojumu un novērš bloķēšanas efektu);

| — | tam jābūt ar labu izmaksu un ieguvumu attiecību un jābūt rentablam; |
| --- | --- |

—

tam jābūt ar labu izmaksu un ieguvumu attiecību un jābūt rentablam;

| — | tam jābūt tehniski pamatotam; |
| --- | --- |

—

tam jābūt tehniski pamatotam;

| 79. | uzskata — lai turpinātu projektu prioritizāciju, ir jāņem vērā šādi atbilstības kritēriji:






  — | vai tiek palielināta dalībvalstu solidaritāte; |
| --- | --- | --- |

79.

uzskata — lai turpinātu projektu prioritizāciju, ir jāņem vērā šādi atbilstības kritēriji:

—

vai tiek palielināta dalībvalstu solidaritāte;

| — | projektu gatavība; |
| --- | --- |

—

projektu gatavība;

| — | vai projekti pēc iespējas mazāk ietekmē vidi; |
| --- | --- |

—

vai projekti pēc iespējas mazāk ietekmē vidi;

| — | vai projekti ir labākais risinājums attiecīgajiem patērētājiem; |
| --- | --- |

—

vai projekti ir labākais risinājums attiecīgajiem patērētājiem;

| 80. | uzsver, ka noteikto prioritāšu plānošanā, kā arī ieguldījumu plānu un īpašu projektu īstenošanā un uzraudzībā svarīga ir reģionālā sadarbība; uzskata, ka pašreizējās makroreģionālās stratēģijas (piemēram, Baltijas jūras reģiona un Donavas reģiona stratēģiju) var izmantot kā sadarbības platformu modeļus, izskatot un īstenojot enerģētikas projektus; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka noteikto prioritāšu plānošanā, kā arī ieguldījumu plānu un īpašu projektu īstenošanā un uzraudzībā svarīga ir reģionālā sadarbība; uzskata, ka pašreizējās makroreģionālās stratēģijas (piemēram, Baltijas jūras reģiona un Donavas reģiona stratēģiju) var izmantot kā sadarbības platformu modeļus, izskatot un īstenojot enerģētikas projektus;

| 81. | norāda, ka ir jāturpina iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši veicinot projektus, ar kuriem nodrošina, ka kaimiņvalstīs ir labi līdzsvarots energoavotu sadalījums; |
| --- | --- |

81.

norāda, ka ir jāturpina iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši veicinot projektus, ar kuriem nodrošina, ka kaimiņvalstīs ir labi līdzsvarots energoavotu sadalījums;

| 82. | uzsver, ka ir jānovērš šķēršļi attiecībā uz konkurenci un uz tirgu orientētu visu enerģijas infrastruktūru attīstību, ietverot centralizēto siltumapgādi un dzesēšanu; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka ir jānovērš šķēršļi attiecībā uz konkurenci un uz tirgu orientētu visu enerģijas infrastruktūru attīstību, ietverot centralizēto siltumapgādi un dzesēšanu;

| 83. | atkārtoti norāda, ka ģeogrāfiskie šķēršļi, kas raksturīgi salu teritorijām, ļoti sarežģī to iekļaušanu Savienības enerģētikas tīklā un ka tām ir jāparedz īpaši instrumenti, ar kuriem samazināt to enerģētisko atkarību, vai nu pilnveidojot to iekšējās iespējas attiecībā uz atjaunojamās enerģijas avotiem, vai arī veicinot energoefektivitāti un energotaupību; |
| --- | --- |

83.

atkārtoti norāda, ka ģeogrāfiskie šķēršļi, kas raksturīgi salu teritorijām, ļoti sarežģī to iekļaušanu Savienības enerģētikas tīklā un ka tām ir jāparedz īpaši instrumenti, ar kuriem samazināt to enerģētisko atkarību, vai nu pilnveidojot to iekšējās iespējas attiecībā uz atjaunojamās enerģijas avotiem, vai arī veicinot energoefektivitāti un energotaupību;

| 84. | uzsver, ka ir jāveicina pārredzamība, skaidri informējot sabiedrību par katra projekta mērķi un tehniskās plānošanas datiem; prasa, lai atbilstību kritērijiem pārbaudītu sabiedriskās apspriešanas kontekstā; |
| --- | --- |

84.

uzsver, ka ir jāveicina pārredzamība, skaidri informējot sabiedrību par katra projekta mērķi un tehniskās plānošanas datiem; prasa, lai atbilstību kritērijiem pārbaudītu sabiedriskās apspriešanas kontekstā;

| 85. | uzskata, ka ir jāatbalsta ne tikai lieli infrastruktūras projekti, bet arī mazāki projekti, kam varētu būt augsta pievienotā vērtība un ko varētu pabeigt daudz ātrāk; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka ir jāatbalsta ne tikai lieli infrastruktūras projekti, bet arī mazāki projekti, kam varētu būt augsta pievienotā vērtība un ko varētu pabeigt daudz ātrāk;

| 86. | aicina Komisiju nodrošināt, lai projekti, kuriem piešķirts EIP statuss, arī pēc apstiprinājuma saņemšanas atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem; uzskata, ka projekta jebkādu lielāku pārmaiņu gadījumā ir jāpārskata tā EIP statuss; |
| --- | --- |

86.

aicina Komisiju nodrošināt, lai projekti, kuriem piešķirts EIP statuss, arī pēc apstiprinājuma saņemšanas atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem; uzskata, ka projekta jebkādu lielāku pārmaiņu gadījumā ir jāpārskata tā EIP statuss;

Īsas un pārredzamas atļauju izsniegšanas procedūras

| 87. | piekrīt tam, ka ir jānodrošina EIP savlaicīga īstenošana, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu saskaņot, labāk koordinēt un paātrināt atļauju izsniegšanas procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērots subsidiaritātes princips un valstu kompetence attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru, lai nodrošinātu, ka pašreizējie termiņi šajās jomās nemazina privāto investoru vēlmi būt novatoriskiem; |
| --- | --- |

87.

piekrīt tam, ka ir jānodrošina EIP savlaicīga īstenošana, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu saskaņot, labāk koordinēt un paātrināt atļauju izsniegšanas procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērots subsidiaritātes princips un valstu kompetence attiecībā uz atļauju piešķiršanas procedūru, lai nodrošinātu, ka pašreizējie termiņi šajās jomās nemazina privāto investoru vēlmi būt novatoriskiem;

| 88. | atzinīgi vērtē nacionālās kontaktiestādes (vienas pieturas aģentūras) izveidošanu katram Eiropas interešu projektam kā vienotu administratīvu saskarni starp izstrādātājiem un dažādajām atļaujas izsniegšanas procesā iesaistītajām iestādēm; uzskata, ka attiecībā uz pārrobežu projektiem ir jānodrošina turpmāka koordinēšana starp nacionālajām „vienas pieturas aģentūrām” un Komisijas pieaugošā nozīme šādā koordinēšanā; norāda, ka, pirms jaunu „vienas pieturas aģentūru” izveides, Komisijai un valstu iestādēm pilnībā jāizmanto pašreizējās institūcijas; |
| --- | --- |

88.

atzinīgi vērtē nacionālās kontaktiestādes (vienas pieturas aģentūras) izveidošanu katram Eiropas interešu projektam kā vienotu administratīvu saskarni starp izstrādātājiem un dažādajām atļaujas izsniegšanas procesā iesaistītajām iestādēm; uzskata, ka attiecībā uz pārrobežu projektiem ir jānodrošina turpmāka koordinēšana starp nacionālajām „vienas pieturas aģentūrām” un Komisijas pieaugošā nozīme šādā koordinēšanā; norāda, ka, pirms jaunu „vienas pieturas aģentūru” izveides, Komisijai un valstu iestādēm pilnībā jāizmanto pašreizējās institūcijas;

| 89. | uzsver, ka jebkurai valsts kontaktiestādei ir jābūt neatkarīgai un brīvai no jebkādas politiskās vai ekonomiskās ietekmes; uzskata, ka EIP ir jāizskata iesniegšanas secībā un gaidāmajā Komisijas priekšlikumā noteiktajā termiņā; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka jebkurai valsts kontaktiestādei ir jābūt neatkarīgai un brīvai no jebkādas politiskās vai ekonomiskās ietekmes; uzskata, ka EIP ir jāizskata iesniegšanas secībā un gaidāmajā Komisijas priekšlikumā noteiktajā termiņā;

| 90. | uzsver, cik svarīgi ir laikus pabeigt projektus un uzturēt kvalitatīvu dialogu ar ieinteresētajām personām; mudina Komisiju ieviest dažādas stingrības brīdinājumu sistēmu, ko piemērot gadījumā, ja kāda dalībvalsts pieņemamā termiņā neapstrādā atļaujas pieteikumu, un mudina cieši uzraudzīt to, vai valstu administratīvās procedūras nodrošina pareizu un strauju EIP īstenošanu; attiecībā uz gadījumiem, kad rodas sarežģījumi, atzinīgi vērtē orientējošo laika termiņu ieviešanu, kādos attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir jāpieņem galīgais lēmums; šāda lēmuma neesības gadījumā mudina Komisiju pārbaudīt, vai šāds kavējums jāsaprot kā dalībvalsts piemērots princips, kas kavē pareizi un strauji īstenot ES iekšējo enerģijas tirgu; |
| --- | --- |

90.

uzsver, cik svarīgi ir laikus pabeigt projektus un uzturēt kvalitatīvu dialogu ar ieinteresētajām personām; mudina Komisiju ieviest dažādas stingrības brīdinājumu sistēmu, ko piemērot gadījumā, ja kāda dalībvalsts pieņemamā termiņā neapstrādā atļaujas pieteikumu, un mudina cieši uzraudzīt to, vai valstu administratīvās procedūras nodrošina pareizu un strauju EIP īstenošanu; attiecībā uz gadījumiem, kad rodas sarežģījumi, atzinīgi vērtē orientējošo laika termiņu ieviešanu, kādos attiecīgajām kompetentajām iestādēm ir jāpieņem galīgais lēmums; šāda lēmuma neesības gadījumā mudina Komisiju pārbaudīt, vai šāds kavējums jāsaprot kā dalībvalsts piemērots princips, kas kavē pareizi un strauji īstenot ES iekšējo enerģijas tirgu;

| 91. | aicina Komisiju, ņemot vērā dažādās projektu īpatnības un teritoriālās iezīmes, noteikt to, vai ir iespējams ieviest kopīgas vai saskaņotas procedūras, ar kurām ieviest konkrētus galvenos ad hoc pasākumus un labāko praksi (regulāra informācijas apmaiņa, savlaicīga lēmumu paziņošana, kopīgi problēmu risināšanas mehānismi u. c.), un izvērtēt, cik piemēroti būtu izmantot arbitrāžas procedūras kā instrumentu galīgā lēmuma pieņemšanai; |
| --- | --- |

91.

aicina Komisiju, ņemot vērā dažādās projektu īpatnības un teritoriālās iezīmes, noteikt to, vai ir iespējams ieviest kopīgas vai saskaņotas procedūras, ar kurām ieviest konkrētus galvenos ad hoc pasākumus un labāko praksi (regulāra informācijas apmaiņa, savlaicīga lēmumu paziņošana, kopīgi problēmu risināšanas mehānismi u. c.), un izvērtēt, cik piemēroti būtu izmantot arbitrāžas procedūras kā instrumentu galīgā lēmuma pieņemšanai;

| 92. | uzsver, ka ir jāīsteno pieeja, kas lielākā mērā būtu orientēta uz līdzdalību, un atzīst, ka vietējo iedzīvotāju atbalsts enerģētikas infrastruktūras projektiem ir atkarīgs no atbilstīgas informācijas sniegšanas par projektu mērķiem un no iedzīvotāju iesaistīšanas projektu izstrādē pēc iespējas agrīnākā posmā; aicina pilsonisko sabiedrību — NVO, rūpniecības nozari, sociālos partnerus un patērētāju organizācijas — iesaistīt visos līmeņos Eiropas interešu projektu apspriešanā; aicina Komisiju izveidot apspriešanas un novērtēšanas sistēmu, lai noteiktu un izplatītu labāko praksi un zināšanas par infrastruktūras atzīšanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka ir jāīsteno pieeja, kas lielākā mērā būtu orientēta uz līdzdalību, un atzīst, ka vietējo iedzīvotāju atbalsts enerģētikas infrastruktūras projektiem ir atkarīgs no atbilstīgas informācijas sniegšanas par projektu mērķiem un no iedzīvotāju iesaistīšanas projektu izstrādē pēc iespējas agrīnākā posmā; aicina pilsonisko sabiedrību — NVO, rūpniecības nozari, sociālos partnerus un patērētāju organizācijas — iesaistīt visos līmeņos Eiropas interešu projektu apspriešanā; aicina Komisiju izveidot apspriešanas un novērtēšanas sistēmu, lai noteiktu un izplatītu labāko praksi un zināšanas par infrastruktūras atzīšanu sabiedrībā;

| 93. | tā kā reģionu attīstībā ļoti nozīmīgas ir ilgtspējīgas enerģijas stratēģijas, uzsver vajadzību izveidot struktūru apmaiņai ar labāko praksi reģionos, ņemot vērā veiksmīgus piemērus pašvaldībās un reģionos, kas specializējas atjaunojamās enerģijas, energotaupības un energoefktivitātes jomā; šajā sakarībā aicina izveidot apspriešanās un novērtēšanas sistēmu, lai, kur vien iespējams, apzinātu, izplatītu un pārņemtu labāko praksi un zināšanas par sabiedrības atbalstu infrastruktūrai; |
| --- | --- |

93.

tā kā reģionu attīstībā ļoti nozīmīgas ir ilgtspējīgas enerģijas stratēģijas, uzsver vajadzību izveidot struktūru apmaiņai ar labāko praksi reģionos, ņemot vērā veiksmīgus piemērus pašvaldībās un reģionos, kas specializējas atjaunojamās enerģijas, energotaupības un energoefktivitātes jomā; šajā sakarībā aicina izveidot apspriešanās un novērtēšanas sistēmu, lai, kur vien iespējams, apzinātu, izplatītu un pārņemtu labāko praksi un zināšanas par sabiedrības atbalstu infrastruktūrai;

| 94. | uzsver, ka vislielākā problēma ir nodrošināt vietējo iedzīvotāju atbalstu enerģētikas infrastruktūras projektiem; ir pārliecināts, ka sabiedrības un lēmumu pieņēmēju atbalstu un uzticību var iegūt tikai tad, ja līdz lēmumu pieņemšanai notiek atklātas un pārredzamas debates par enerģētikas infrastruktūras projektiem; |
| --- | --- |

94.

uzsver, ka vislielākā problēma ir nodrošināt vietējo iedzīvotāju atbalstu enerģētikas infrastruktūras projektiem; ir pārliecināts, ka sabiedrības un lēmumu pieņēmēju atbalstu un uzticību var iegūt tikai tad, ja līdz lēmumu pieņemšanai notiek atklātas un pārredzamas debates par enerģētikas infrastruktūras projektiem;

| 95. | prasa Komisijai izvērtēt, vai attiecībā uz rentabilitāti un atzīšanu sabiedrībā par labāku ir atzīstama pašreizējo enerģijas koridoru modernizācija un atjaunināšana, nevis jaunu koridoru veidošana; |
| --- | --- |

95.

prasa Komisijai izvērtēt, vai attiecībā uz rentabilitāti un atzīšanu sabiedrībā par labāku ir atzīstama pašreizējo enerģijas koridoru modernizācija un atjaunināšana, nevis jaunu koridoru veidošana;

| 96. | piekrīt, ka jāsniedz vairāk informācijas par enerģētikas tīklu nozīmīgumu Eiropas Savienībā; prasa Komisijai apsvērt tādas ES enerģētikas tīklu informācijas un komunikācijas kampaņas veikšanu, kas pielāgota, lai derētu visām valsts un vietējām auditorijām; |
| --- | --- |

96.

piekrīt, ka jāsniedz vairāk informācijas par enerģētikas tīklu nozīmīgumu Eiropas Savienībā; prasa Komisijai apsvērt tādas ES enerģētikas tīklu informācijas un komunikācijas kampaņas veikšanu, kas pielāgota, lai derētu visām valsts un vietējām auditorijām;

Finansēšanas instrumenti

| 97. | norāda, ka ieguldījumi tīklos ir cikliski un uz tiem jāraugās vēsturiskā perspektīvā; norāda, ka ir novecojušas daudzas no iepriekšējās desmitgadēs uzbūvētajām infrastruktūrām, kas savieno centralizētas spēkstacijas; norāda, ka sabiedrība gaida, lai tiktu optimizētas pašreizējās infrastruktūras darbības saglabāšanas un jaunas infrastruktūras izveidošanas izmaksas, izmantojot valsts un privātās partnerības un inovatīvus finansēšanas instrumentus; uzsver vajadzību precīzi noskaidrot infrastruktūras prasības un izvairīties no jaudas pārpalikuma bloķēšanas, pilnībā ņemot vērā rentablu energoefektivitātes potenciālu; |
| --- | --- |

97.

norāda, ka ieguldījumi tīklos ir cikliski un uz tiem jāraugās vēsturiskā perspektīvā; norāda, ka ir novecojušas daudzas no iepriekšējās desmitgadēs uzbūvētajām infrastruktūrām, kas savieno centralizētas spēkstacijas; norāda, ka sabiedrība gaida, lai tiktu optimizētas pašreizējās infrastruktūras darbības saglabāšanas un jaunas infrastruktūras izveidošanas izmaksas, izmantojot valsts un privātās partnerības un inovatīvus finansēšanas instrumentus; uzsver vajadzību precīzi noskaidrot infrastruktūras prasības un izvairīties no jaudas pārpalikuma bloķēšanas, pilnībā ņemot vērā rentablu energoefektivitātes potenciālu;

| 98. | uzsver, ka efektīvi funkcionējošam tirgum ir jāsedz liela daļa no infrastruktūrai nepieciešamo ieguldījumu izmaksām, pamatojoties uz pareizu izmaksu sadalījumu, pārredzamību, nediskrimināciju un rentabilitāti, ievērojot principu „maksā lietotājs”; prasa Komisijai izvērtēt, vai spēkā esošie regulatīvie stimuli ir pietiekami, lai tirgus saņemtu nepieciešamos signālus, un kādi papildu pasākumi ir vajadzīgi, ietverot tos, ar kuriem uzlabo izmaksu sadalīšanas noteikumus; |
| --- | --- |

98.

uzsver, ka efektīvi funkcionējošam tirgum ir jāsedz liela daļa no infrastruktūrai nepieciešamo ieguldījumu izmaksām, pamatojoties uz pareizu izmaksu sadalījumu, pārredzamību, nediskrimināciju un rentabilitāti, ievērojot principu „maksā lietotājs”; prasa Komisijai izvērtēt, vai spēkā esošie regulatīvie stimuli ir pietiekami, lai tirgus saņemtu nepieciešamos signālus, un kādi papildu pasākumi ir vajadzīgi, ietverot tos, ar kuriem uzlabo izmaksu sadalīšanas noteikumus;

| 99. | uzskata, ka gadījumā, ja nav pieejamas reglamentējošas alternatīvas un tirgus viens pats nespēj segt vajadzīgos ieguldījumus, var būt vajadzīgs ES finansējums, ar ko finansēt atsevišķus, ierobežota skaita EIP, kuru īpatnības padara tos komerciāli nepatstāvīgus, taču to attīstība ir nepieciešama ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanai; uzskata, ka valsts finansējumu var izmantot, lai stimulētu privāto ieguldījumu, izveidojot finanšu instrumentu inovatīvu kombināciju, ar nosacījumu, ka tas neizkropļo konkurenci; |
| --- | --- |

99.

uzskata, ka gadījumā, ja nav pieejamas reglamentējošas alternatīvas un tirgus viens pats nespēj segt vajadzīgos ieguldījumus, var būt vajadzīgs ES finansējums, ar ko finansēt atsevišķus, ierobežota skaita EIP, kuru īpatnības padara tos komerciāli nepatstāvīgus, taču to attīstība ir nepieciešama ES enerģētikas politikas mērķu sasniegšanai; uzskata, ka valsts finansējumu var izmantot, lai stimulētu privāto ieguldījumu, izveidojot finanšu instrumentu inovatīvu kombināciju, ar nosacījumu, ka tas neizkropļo konkurenci;

| 100. | norāda, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonds sniedz milzīgu ieguldījumu enerģētikas un citu infrastruktūras projektu finansēšanā, un norāda uz kohēzijas politikas būtisko nozīmi vietējā un reģionālā līmenī, kas palīdz uzlabot energoefektivitāti un sasniegt Savienības mērķus atjaunojamās enerģijas jomā; |
| --- | --- |

100.

norāda, ka Eiropas Reģionālās attīstības fonds sniedz milzīgu ieguldījumu enerģētikas un citu infrastruktūras projektu finansēšanā, un norāda uz kohēzijas politikas būtisko nozīmi vietējā un reģionālā līmenī, kas palīdz uzlabot energoefektivitāti un sasniegt Savienības mērķus atjaunojamās enerģijas jomā;

| 101. | uzsver, ka Kohēzijas fondam un struktūrfondiem arī turpmāk jābūt ES infrastruktūras projektu pamatam; uzskata par maldinošu ikvienu mēģinājumu no kohēzijas politikas fondiem izveidot jaunus nozaru fondus; |
| --- | --- |

101.

uzsver, ka Kohēzijas fondam un struktūrfondiem arī turpmāk jābūt ES infrastruktūras projektu pamatam; uzskata par maldinošu ikvienu mēģinājumu no kohēzijas politikas fondiem izveidot jaunus nozaru fondus;

| 102. | aicina Komisiju nodrošināt, lai ieguldījumu finansēšana infrastruktūrā būtu orientēta uz tirgu nolūkā nepieļaut konkurences izkropļojumus un neattaisnotus stimulus ieguldījumiem, kā arī novērst nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, tomēr nodrošinot, ka sabiedrības intereses — jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī un teritorijās ar īpašām ģeogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salās, kalnu reģionos un reģionos ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu — arī tiek ņemtas vērā, izmantojot ierobežotu valsts finansējumu, ar kuru jāpanāk inovatīva finanšu instrumentu kombinācija, kas stimulē privātos ieguldījumus; |
| --- | --- |

102.

aicina Komisiju nodrošināt, lai ieguldījumu finansēšana infrastruktūrā būtu orientēta uz tirgu nolūkā nepieļaut konkurences izkropļojumus un neattaisnotus stimulus ieguldījumiem, kā arī novērst nepamatotas atšķirības starp dalībvalstīm, tomēr nodrošinot, ka sabiedrības intereses — jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī un teritorijās ar īpašām ģeogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salās, kalnu reģionos un reģionos ar ļoti zemu iedzīvotāju blīvumu — arī tiek ņemtas vērā, izmantojot ierobežotu valsts finansējumu, ar kuru jāpanāk inovatīva finanšu instrumentu kombinācija, kas stimulē privātos ieguldījumus;

| 103. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāfinansē komerciāli nepievilcīgi projekti, kas nespēj piesaistīt privātos investorus, taču kam ir būtiska nozīme izolētu ES reģionu savienošanā ar Eiropas enerģētikas un gāzes tīkliem un kas ir nepieciešami nolūkā izveidot vienotu Eiropas Savienības enerģijas tirgu; |
| --- | --- |

103.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāfinansē komerciāli nepievilcīgi projekti, kas nespēj piesaistīt privātos investorus, taču kam ir būtiska nozīme izolētu ES reģionu savienošanā ar Eiropas enerģētikas un gāzes tīkliem un kas ir nepieciešami nolūkā izveidot vienotu Eiropas Savienības enerģijas tirgu;

| 104. | aicina Komisiju atļaut valsts finansējumu tikai tajās dalībvalstīs, kas pilnībā ieviesušas un pareizi piemēro spēkā esošos ES tiesību aktus, tostarp reglamentējošos noteikumus, kuri paredzēti trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

104.

aicina Komisiju atļaut valsts finansējumu tikai tajās dalībvalstīs, kas pilnībā ieviesušas un pareizi piemēro spēkā esošos ES tiesību aktus, tostarp reglamentējošos noteikumus, kuri paredzēti trešajā tiesību aktu paketē par iekšējo tirgu;

| 105. | aicina Komisiju pārskatīt valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz enerģijas infrastruktūru un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus minēto noteikumu grozīšanai, lai valstis varētu veicināt infrastruktūras modernizāciju; vienlaikus aicina Komisiju izdot jaunu pamatnostādņu dokumentu par valsts finansējumu projektiem un spēkā esošo valsts atbalsta regulējumu, norādot skaidrus kritērijus par valsts finansējuma piešķiršanu enerģētikas infrastruktūrai; uzsver, ka šis dokuments kopīgi ir jāsagatavo Enerģētikas ĢD, Konkurences ĢD un Reģionālās attīstības ĢD, lai Komisijas noteikumos nepieļautu nekādas pretrunas; |
| --- | --- |

105.

aicina Komisiju pārskatīt valsts atbalsta noteikumus attiecībā uz enerģijas infrastruktūru un vajadzības gadījumā iesniegt priekšlikumus minēto noteikumu grozīšanai, lai valstis varētu veicināt infrastruktūras modernizāciju; vienlaikus aicina Komisiju izdot jaunu pamatnostādņu dokumentu par valsts finansējumu projektiem un spēkā esošo valsts atbalsta regulējumu, norādot skaidrus kritērijus par valsts finansējuma piešķiršanu enerģētikas infrastruktūrai; uzsver, ka šis dokuments kopīgi ir jāsagatavo Enerģētikas ĢD, Konkurences ĢD un Reģionālās attīstības ĢD, lai Komisijas noteikumos nepieļautu nekādas pretrunas;

| 106. | aicina, pamatojoties uz stratēģiskajiem mērķiem, saistībā ar turpmākajām subsīdijam enerģētikā infrastruktūras un pētniecības un attīstības jomā ņemt vērā ģeogrāfisko principu; turklāt prasa, lai attīstītie reģioni turpmākas subsīdijas pētniecībai un attīstībai saņemtu tikai tad, ja sudsidēto darbību veic saistībā ar mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

106.

aicina, pamatojoties uz stratēģiskajiem mērķiem, saistībā ar turpmākajām subsīdijam enerģētikā infrastruktūras un pētniecības un attīstības jomā ņemt vērā ģeogrāfisko principu; turklāt prasa, lai attīstītie reģioni turpmākas subsīdijas pētniecībai un attīstībai saņemtu tikai tad, ja sudsidēto darbību veic saistībā ar mazāk attīstītiem reģioniem;

| 107. | uzsver — lai veicinātu ieguldījumus gan pārvadē, gan sadalē, izšķiroša nozīme ir stabilam, paredzamam un piemērotam tiesiskajam regulējumam, ietverot pienācīgas peļņas likmes un stimulus jaunu infrastruktūru izveidei; uzsver, ka regulatoriem ir jāsekmē jaunu tehnoloģiju ieviešana, izmantojot tirgus stimulus un izmēģinājuma projektus; |
| --- | --- |

107.

uzsver — lai veicinātu ieguldījumus gan pārvadē, gan sadalē, izšķiroša nozīme ir stabilam, paredzamam un piemērotam tiesiskajam regulējumam, ietverot pienācīgas peļņas likmes un stimulus jaunu infrastruktūru izveidei; uzsver, ka regulatoriem ir jāsekmē jaunu tehnoloģiju ieviešana, izmantojot tirgus stimulus un izmēģinājuma projektus;

| 108. | uzskata, ka privātais finansējums var veicināt nepieciešamo enerģētikas infrastruktūru savlaicīgu būvniecību, un tā kā infrastruktūras uzdevumu apmērs ir milzīgs, pienācīgi ir jāpanāk privāto līdzekļu piesaiste; uzskata — tā kā privātie investori apņemas īstenot infrastruktūras uzdevumu, Komisijai ir jāievieš skaidras pamatnostādnes par tirgus dalībnieku un privāto investoru iesaisti tā dēvētajā darījumu sistēmā; uzskata, ka bažas par iespējamo ietekmi uz tirgus darbību var pārvarēt, ja darījumu sistēmai visa veiktspēja ir jādeleģē tirgum; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka privātais finansējums var veicināt nepieciešamo enerģētikas infrastruktūru savlaicīgu būvniecību, un tā kā infrastruktūras uzdevumu apmērs ir milzīgs, pienācīgi ir jāpanāk privāto līdzekļu piesaiste; uzskata — tā kā privātie investori apņemas īstenot infrastruktūras uzdevumu, Komisijai ir jāievieš skaidras pamatnostādnes par tirgus dalībnieku un privāto investoru iesaisti tā dēvētajā darījumu sistēmā; uzskata, ka bažas par iespējamo ietekmi uz tirgus darbību var pārvarēt, ja darījumu sistēmai visa veiktspēja ir jādeleģē tirgum;

| 109. | uzsver — cik vien iespējams ir jāizmanto uz tirgus darbību balstīti instrumenti, ietverot uzlabojumus noteikumos par izmaksu sadalījumu, projektu obligācijas, apgrozības fondus, atjaunojamās enerģijas akciju fondus, aizdevumu garantijas, nekomerciālus riska dalīšanas mehānismus, stimulus veidot publiskā un privātā sektora partnerības, partnerības ar EIB — uzlabojot tās intervences spējas un pieejamos resursus — un EKTS izsoļu ieņēmumu izmantošanu projektiem, kas saistīti ar atjaunojamās enerģijas avotiem un energoefektivitāti, kā arī vajadzības gadījumā izmantojot citus inovatīvus finansēšanas instrumentus; aicina Komisiju ņemt vērā mazāk attīstītu dalībvalstu finanšu iespējas un tirgus apstākļus; |
| --- | --- |

109.

uzsver — cik vien iespējams ir jāizmanto uz tirgus darbību balstīti instrumenti, ietverot uzlabojumus noteikumos par izmaksu sadalījumu, projektu obligācijas, apgrozības fondus, atjaunojamās enerģijas akciju fondus, aizdevumu garantijas, nekomerciālus riska dalīšanas mehānismus, stimulus veidot publiskā un privātā sektora partnerības, partnerības ar EIB — uzlabojot tās intervences spējas un pieejamos resursus — un EKTS izsoļu ieņēmumu izmantošanu projektiem, kas saistīti ar atjaunojamās enerģijas avotiem un energoefektivitāti, kā arī vajadzības gadījumā izmantojot citus inovatīvus finansēšanas instrumentus; aicina Komisiju ņemt vērā mazāk attīstītu dalībvalstu finanšu iespējas un tirgus apstākļus;

| 110. | uzsver, ka ir būtiski ciešāk un efektīvāk sadarboties ar privāto sektoru un finanšu iestādēm, sevišķi Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, lai veicinātu vajadzīgā finansējuma saņemšanu, jo īpaši prioritāriem pārrobežu projektiem; aicina Komisiju izpētīt citus inovatīvus finanšu instrumentus un palīdzēt veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, kurām vietējās, reģionālās un valstu iestādes paredzētu stimulus un nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu un politikas atbalstu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāattīsta tehniskais atbalsts un finanšu inženierija vietējo un reģionālo iestāžu līmenī, lai energoefektivitātes projektu izstrādē atbalstītu vietējos tirgus dalībniekus, šajā nolūkā, piemēram, izmantojot EIB tehniskās palīdzības instrumentu ELENA un ESCO pieredzi, ja šie projekti attiecas uz energoefektivitātes infrastruktūru; |
| --- | --- |

110.

uzsver, ka ir būtiski ciešāk un efektīvāk sadarboties ar privāto sektoru un finanšu iestādēm, sevišķi Eiropas Investīciju banku un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku, lai veicinātu vajadzīgā finansējuma saņemšanu, jo īpaši prioritāriem pārrobežu projektiem; aicina Komisiju izpētīt citus inovatīvus finanšu instrumentus un palīdzēt veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, kurām vietējās, reģionālās un valstu iestādes paredzētu stimulus un nodrošinātu vajadzīgo tiesisko regulējumu un politikas atbalstu; šajā sakarībā uzsver, ka ir jāattīsta tehniskais atbalsts un finanšu inženierija vietējo un reģionālo iestāžu līmenī, lai energoefektivitātes projektu izstrādē atbalstītu vietējos tirgus dalībniekus, šajā nolūkā, piemēram, izmantojot EIB tehniskās palīdzības instrumentu ELENA un ESCO pieredzi, ja šie projekti attiecas uz energoefektivitātes infrastruktūru;

| 111. | atbalsta nodomu izdot kopīgas Eiropas projektu obligācijas, ar kurām finansēt Eiropas nozīmīgās infrastruktūras vajadzības un strukturālos projektus saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, ietverot jauno stratēģiju par enerģētikas infrastruktūras attīstību; uzskata, ka ES projektu obligācijas nodrošinātu nepieciešamās investīcijas un radītu pietiekamu uzticēšanos, lai lielākie investīciju projekti piesaistītu tiem vajadzīgo atbalstu un tādējādi kļūtu par svarīgu mehānismu maksimālai valsts atbalsta izlīdzināšanai; norāda — lai iegūtu pamatu Eiropas ilgtspējībai, šiem projektiem arī jāveicina ES tautsaimniecību ekoloģiska pārveide; |
| --- | --- |

111.

atbalsta nodomu izdot kopīgas Eiropas projektu obligācijas, ar kurām finansēt Eiropas nozīmīgās infrastruktūras vajadzības un strukturālos projektus saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, ietverot jauno stratēģiju par enerģētikas infrastruktūras attīstību; uzskata, ka ES projektu obligācijas nodrošinātu nepieciešamās investīcijas un radītu pietiekamu uzticēšanos, lai lielākie investīciju projekti piesaistītu tiem vajadzīgo atbalstu un tādējādi kļūtu par svarīgu mehānismu maksimālai valsts atbalsta izlīdzināšanai; norāda — lai iegūtu pamatu Eiropas ilgtspējībai, šiem projektiem arī jāveicina ES tautsaimniecību ekoloģiska pārveide;

| 112. | jo īpaši uzskata, ka ES projektu obligācijas var kļūt par galveno finanšu instrumentu nepieciešamajiem enerģētikas infrastruktūras uzlabojumiem Eiropā, palīdzot privātiem projektu uzņēmumiem piesaistīt kapitāla tirgus finansējumu no investoriem; aicina Komisiju drīzumā izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par ES projektu obligācijām; |
| --- | --- |

112.

jo īpaši uzskata, ka ES projektu obligācijas var kļūt par galveno finanšu instrumentu nepieciešamajiem enerģētikas infrastruktūras uzlabojumiem Eiropā, palīdzot privātiem projektu uzņēmumiem piesaistīt kapitāla tirgus finansējumu no investoriem; aicina Komisiju drīzumā izstrādāt tiesību akta priekšlikumu par ES projektu obligācijām;

| 113. | uzsver, cik svarīgi regulatoriem ir izstrādāt kopīgu metodoloģiju par izmaksu sadalījumu pārrobežu infrastruktūras projektos, jo šādiem tīkla infrastruktūras stimuliem ir raksturīgas daudzējādas tirgus nepilnības, galvenokārt saistībā ar dabisko monopolu un konkurences trūkumu; |
| --- | --- |

113.

uzsver, cik svarīgi regulatoriem ir izstrādāt kopīgu metodoloģiju par izmaksu sadalījumu pārrobežu infrastruktūras projektos, jo šādiem tīkla infrastruktūras stimuliem ir raksturīgas daudzējādas tirgus nepilnības, galvenokārt saistībā ar dabisko monopolu un konkurences trūkumu;

| 114. | atgādina, cik nozīmīgi ir pārredzami, proporcionāli, taisnīgi un nediskriminējoši tarifi nolūkā nodrošināt atbilstīgu izmaksu sadalījumu ieguldījumiem pārrobežu un iekšējās pārvades infrastruktūrā, kuru pārrobežu ietekme būtiski sekmē ES politikas mērķu sasniegšanu, taisnīgas cenas patērētājiem un lielāku konkurētspēju; mudina dalībvalstis atturēties no pārmērīgi zemu regulēto tarifu noteikšanas; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību (REMIT); |
| --- | --- |

114.

atgādina, cik nozīmīgi ir pārredzami, proporcionāli, taisnīgi un nediskriminējoši tarifi nolūkā nodrošināt atbilstīgu izmaksu sadalījumu ieguldījumiem pārrobežu un iekšējās pārvades infrastruktūrā, kuru pārrobežu ietekme būtiski sekmē ES politikas mērķu sasniegšanu, taisnīgas cenas patērētājiem un lielāku konkurētspēju; mudina dalībvalstis atturēties no pārmērīgi zemu regulēto tarifu noteikšanas; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību (REMIT);

| 115. | atgādina, ka trešā tiesību aktu pakete paredz pienākumu regulatoriem, nosakot tarifus, novērtēt ieguldījumus, pamatojoties nevis tikai uz ieguvumiem attiecīgajā dalībvalstī, bet arī uz ES mēroga ieguvumiem; mudina ACER nodrošināt, ka dalībvalstis pilda šo pienākumu; prasa Komisijai gadījumā, ja izmaksas un ieguvumus nevar taisnīgi sadalīt ar tarifu noteikšanu, izvērtēt to, vai attiecībā uz ES enerģētikas mērķu sasniegšanai nepieciešamo pārrobežu projektu vai būtisku iekšējo projektu apstiprināšanu varētu būt noderīgs pilnībā pārredzams kompensācijas mehānisms; |
| --- | --- |

115.

atgādina, ka trešā tiesību aktu pakete paredz pienākumu regulatoriem, nosakot tarifus, novērtēt ieguldījumus, pamatojoties nevis tikai uz ieguvumiem attiecīgajā dalībvalstī, bet arī uz ES mēroga ieguvumiem; mudina ACER nodrošināt, ka dalībvalstis pilda šo pienākumu; prasa Komisijai gadījumā, ja izmaksas un ieguvumus nevar taisnīgi sadalīt ar tarifu noteikšanu, izvērtēt to, vai attiecībā uz ES enerģētikas mērķu sasniegšanai nepieciešamo pārrobežu projektu vai būtisku iekšējo projektu apstiprināšanu varētu būt noderīgs pilnībā pārredzams kompensācijas mehānisms;

| 116. | uzsver, ka ir būtiski palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu pārrobežu līmenī, un norāda cik svarīgi ir nodrošināt vajadzīgo finansējumu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, tostarp teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

116.

uzsver, ka ir būtiski palielināt energotīklu starpsavienojumu jaudu pārrobežu līmenī, un norāda cik svarīgi ir nodrošināt vajadzīgo finansējumu, lai sasniegtu izvirzītos mērķus, tostarp teritoriālo kohēziju;

| 117. | aicina izveidot uzlabotus ES finanšu instrumentus, ar kuriem atbalstīt reģionālās un vietējās iestādes, kad tās mēģina investēt ilgtspējīgā enerģijas ražošanā; |
| --- | --- |

117.

aicina izveidot uzlabotus ES finanšu instrumentus, ar kuriem atbalstīt reģionālās un vietējās iestādes, kad tās mēģina investēt ilgtspējīgā enerģijas ražošanā;

| 118. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2011. gadā iesniegt priekšlikumu, ar ko risināt jautājumu par izmaksu sadalījumu saistībā ar tehnoloģiski sarežģītiem vai pārrobežu projektiem, jo šis jautājums ir viens no galvenajiem šķēršļiem pārrobežu infrastruktūras attīstībā, un jauno finanšu instrumentu, ar ko laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam atbalstīt prioritāros projektus; |
| --- | --- |

118.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2011. gadā iesniegt priekšlikumu, ar ko risināt jautājumu par izmaksu sadalījumu saistībā ar tehnoloģiski sarežģītiem vai pārrobežu projektiem, jo šis jautājums ir viens no galvenajiem šķēršļiem pārrobežu infrastruktūras attīstībā, un jauno finanšu instrumentu, ar ko laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam atbalstīt prioritāros projektus;

| 119. | uzskata, ka ir svarīgi, lai nākotnē lielāka uzmanība tiktu pievērsta investīciju finansiālo garantiju risināšanai un lai paredzētais finanšu regulējums tiktu izveidots saistībā ar plānošanu budžeta periodam no 2014. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

119.

uzskata, ka ir svarīgi, lai nākotnē lielāka uzmanība tiktu pievērsta investīciju finansiālo garantiju risināšanai un lai paredzētais finanšu regulējums tiktu izveidots saistībā ar plānošanu budžeta periodam no 2014. līdz 2020. gadam;

Citi ar infrastruktūru saistītie jautājumi

| 120. | uzskata, ka visi ārējie cauruļvadi un citi energotīkli, kas šķērso Eiropas Savienības robežu, ir jāpārvalda ar pārredzamiem starpvaldību nolīgumiem un uz tiem jāattiecina iekšējā tirgus noteikumi, tostarp noteikumi par trešās puses piekļuves tiesībām, galamērķa klauzulas, līdzekļu sadales uzraudzība un sastrēgumu pārvaldība, līgumu termiņš un piegādes klauzulas, ar kurām paredz obligātu samaksu; aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz pašreizējiem un turpmākajiem cauruļvadiem un tirdzniecības nolīgumiem tiek ievērots Eiropas enerģētikas acquis, un aicina vajadzības gadījumā veikt pasākumus; |
| --- | --- |

120.

uzskata, ka visi ārējie cauruļvadi un citi energotīkli, kas šķērso Eiropas Savienības robežu, ir jāpārvalda ar pārredzamiem starpvaldību nolīgumiem un uz tiem jāattiecina iekšējā tirgus noteikumi, tostarp noteikumi par trešās puses piekļuves tiesībām, galamērķa klauzulas, līdzekļu sadales uzraudzība un sastrēgumu pārvaldība, līgumu termiņš un piegādes klauzulas, ar kurām paredz obligātu samaksu; aicina Komisiju nodrošināt, ka attiecībā uz pašreizējiem un turpmākajiem cauruļvadiem un tirdzniecības nolīgumiem tiek ievērots Eiropas enerģētikas acquis, un aicina vajadzības gadījumā veikt pasākumus;

| 121. | aicina Komisiju arī turpmāk ierobežot atbrīvojumu piešķiršanu attiecībā uz trešās puses tiesībām piekļūt enerģētikas infrastruktūrai un pārskatīt līdz šim piešķirtās tiesības, lai pārliecinātos, vai tās vēl aizvien ir nepieciešamas; norāda, ka valsts finansējuma vai atbalsta piešķiršana projektiem, izmantojot tādus instrumentus kā EIB atbalstītas projektu obligācijas u. c., samazinātu vai novērstu vajadzību noteikt izņēmumus attiecībā uz trešās puses piekļuves tiesībām; |
| --- | --- |

121.

aicina Komisiju arī turpmāk ierobežot atbrīvojumu piešķiršanu attiecībā uz trešās puses tiesībām piekļūt enerģētikas infrastruktūrai un pārskatīt līdz šim piešķirtās tiesības, lai pārliecinātos, vai tās vēl aizvien ir nepieciešamas; norāda, ka valsts finansējuma vai atbalsta piešķiršana projektiem, izmantojot tādus instrumentus kā EIB atbalstītas projektu obligācijas u. c., samazinātu vai novērstu vajadzību noteikt izņēmumus attiecībā uz trešās puses piekļuves tiesībām;

*

* *

| 122. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

122.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(2)  OV L 211, 14.8.2009.

(3)  OV L 295, 12.11.2010., 1. lpp.

(4)  OV L 262, 22.9.2006., 1. lpp.

(5)  OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.

(6)  OV C 81 E, 15.3.2011., 107. lpp.

(7)  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

(8)  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0441.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0485.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0068.

(12)  Lieta C-490/10, Parlaments pret Padomi, saistībā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 617/2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/65

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsVispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi

P7_TA(2011)0319

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu nākotni (2009/2222(INI))

2013/C 33 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 9., 14., 106. un 151. pantu, 153. panta 1. punkta j) un k) apakšpunktu, 159., 160., 161. un 345. pantu un 26. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 2. pantu un 3. panta 3. punktu, un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 9., 14., 106. un 151. pantu, 153. panta 1. punkta j) un k) apakšpunktu, 159., 160., 161. un 345. pantu un 26. protokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 36. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko Eiropas Kopiena noslēdza 2009. gada 26. novembrī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko Eiropas Kopiena noslēdza 2009. gada 26. novembrī (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regulu (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, jo īpaši tās 1. panta 3. punktu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū, jo īpaši tās 1. panta 3. punktu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1098/2008/EK par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (4),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (SEC(2006)0516), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (COM(2006)0177) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (SEC(2006)0516),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi: jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007)0725), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Vispārējas nozīmes pakalpojumi, tostarp vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi: jauns Eiropas uzdevums” (COM(2007)0725),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus „Bieži uzdotie jautājumi par Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu par EK Līguma 86. panta 2. punkta un Kopienas nostādņu par valsts atbalstu kompensāciju formā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piemērošanu valsts atbalstam kompensācijas formā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” (SEC(2007)1516) un „Bieži uzdotie jautājumi par publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2007)1514), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentus „Bieži uzdotie jautājumi par Komisijas 2005. gada 28. novembra Lēmumu par EK Līguma 86. panta 2. punkta un Kopienas nostādņu par valsts atbalstu kompensāciju formā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām piemērošanu valsts atbalstam kompensācijas formā par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi” (SEC(2007)1516) un „Bieži uzdotie jautājumi par publiskā iepirkuma noteikumu piemērošanu vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2007)1514),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Rokasgrāmata par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, „publisko iepirkumu” un „iekšējā tirgus” jomā”(SEC(2010)1545), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Rokasgrāmata par to, kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem un jo īpaši vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem piemērojami Eiropas Savienības noteikumi valsts atbalsta, „publisko iepirkumu” un „iekšējā tirgus” jomā”(SEC(2010)1545),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020) un EP 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par šo paziņojumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020) un EP 2010. gada 16. jūnija rezolūciju par šo paziņojumu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas pirmo „Divgadu ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2008)2179) un tās otro „Divgadu ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2010)1284) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas pirmo „Divgadu ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2008)2179) un tās otro „Divgadu ziņojumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (SEC(2010)1284) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra ieteikumu par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (7),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļiem finanšu sektorā (COM(2010)0549), kā arī tam pievienoto dienestu darba dokumentu (SEC(2010)1166), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par nodokļiem finanšu sektorā (COM(2010)0549), kā arī tam pievienoto dienestu darba dokumentu (SEC(2010)1166),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Perspektīvā: funkcionālāks pakalpojumu vienotais tirgus — pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti Pakalpojumu direktīvā paredzētajā savstarpējās izvērtēšanas procesā” (COM(2011)0020) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2011)0102) par Pakalpojumu direktīvas savstarpējās izvērtēšanas procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Perspektīvā: funkcionālāks pakalpojumu vienotais tirgus — pamatojoties uz rezultātiem, kas gūti Pakalpojumu direktīvā paredzētajā savstarpējās izvērtēšanas procesā” (COM(2011)0020) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2011)0102) par Pakalpojumu direktīvas savstarpējās izvērtēšanas procesu,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” (COM(2011)0011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums: ES visaptverošās reakcijas uz krīzi izveide” (COM(2011)0011),

| — | ņemot vērā komisāra L. Andor paziņojumu par Lisabonas līguma noteikumiem sociālajā jomā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā komisāra L. Andor paziņojumu par Lisabonas līguma noteikumiem sociālajā jomā (8),

| — | ņemot vērā M. Monti2010. gada 9. maija ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā M. Monti2010. gada 9. maija ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum — Eiropas ekonomikas un sabiedrības rīcībā” (9),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2008. gadā sagatavoto „Ziņojumu par Kopienas noteikumu piemērošanu vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2008. gadā sagatavoto „Ziņojumu par Kopienas noteikumu piemērošanu vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem” (10),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2010. gadā sagatavoto ziņojumu „Brīvprātīga Eiropas kvalitātes sistēma sociālo pakalpojumu jomā” (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2010. gadā sagatavoto ziņojumu „Brīvprātīga Eiropas kvalitātes sistēma sociālo pakalpojumu jomā” (11),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2010. gadā sagatavoto „Kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu 2010. gadā” (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2010. gadā sagatavoto „Kopīgo ziņojumu par sociālo aizsardzību un sociālo iekļaušanu 2010. gadā” (12),

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gadā sagatavoto ziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” sociālās dimensijas novērtējums” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas 2011. gadā sagatavoto ziņojumu „Stratēģijas „Eiropa 2020” sociālās dimensijas novērtējums” (13),

| — | ņemot vērā Lisabonā 2007. gada septembrī, Parīzē 2008. gada oktobrī un Briselē 2010. gada oktobrī notikušajos forumos par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem izstrādātos secinājumus un ieteikumus (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonā 2007. gada septembrī, Parīzē 2008. gada oktobrī un Briselē 2010. gada oktobrī notikušajos forumos par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem izstrādātos secinājumus un ieteikumus (14),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu ministru padomes (EPSCO) 2008. gada 16. un 17. decembra, 2009. gada 8. un 9. jūnija, kā arī 2010. gada 6. un 7. decembra sanāksmes secinājumus (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu ministru padomes (EPSCO) 2008. gada 16. un 17. decembra, 2009. gada 8. un 9. jūnija, kā arī 2010. gada 6. un 7. decembra sanāksmes secinājumus (15),

| — | ņemot vērā šādus Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumus:






  — | 2007. gada 19. aprīļa spriedumu lietā C-295/05 Tragsa, |
| --- | --- | --- |

—

ņemot vērā šādus Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumus:

—

2007. gada 19. aprīļa spriedumu lietā C-295/05 Tragsa,

| — | 2007. gada 18. decembra spriedumu lietā C-532/03 Komisija/Īrija (Īrijas glābšanas dienesti), |
| --- | --- |

—

2007. gada 18. decembra spriedumu lietā C-532/03 Komisija/Īrija (Īrijas glābšanas dienesti),

| — | 2008. gada 13. novembra spriedumu lietā C-324/07 Coditel Brabant, |
| --- | --- |

—

2008. gada 13. novembra spriedumu lietā C-324/07 Coditel Brabant,

| — | 2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06 Komisija/Vācija (Stadtwerke Hamburg), |
| --- | --- |

—

2009. gada 9. jūnija spriedumu lietā C-480/06 Komisija/Vācija (Stadtwerke Hamburg),

| — | 2009. gada 10. septembra spriedumu lietā C-206/08 Eurawasser, |
| --- | --- |

—

2009. gada 10. septembra spriedumu lietā C-206/08 Eurawasser,

| — | 2009. gada 9. oktobra spriedumu lietā C-573/07 Sea S.r.l., |
| --- | --- |

—

2009. gada 9. oktobra spriedumu lietā C-573/07 Sea S.r.l.,

| — | 2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-196/08 Acoset, |
| --- | --- |

—

2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-196/08 Acoset,

| — | 2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-275/08 Komisija/Vācija (Datenzentrale Baden-Württemberg), |
| --- | --- |

—

2009. gada 15. oktobra spriedumu lietā C-275/08 Komisija/Vācija (Datenzentrale Baden-Württemberg),

| — | 2010. gada 25. marta spriedumu lietā C-451/08 Helmut Müller, |
| --- | --- |

—

2010. gada 25. marta spriedumu lietā C-451/08 Helmut Müller,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2006. gada 6. decembra atzinumu par Komisijas paziņojumu „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2006. gada 6. decembra atzinumu par Komisijas paziņojumu „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana: vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā” (16),

| — | ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 6. septembra rezolūciju par Eiropas nākotnes sociālo modeli (17),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 27. septembra rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu par vispārējas nozīmes pakalpojumiem (18),

| — | ņemot vērā 2007. gada 14. marta rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 14. marta rezolūciju par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā (19),

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (20),

| — | ņemot vērā tā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (21),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (22),

| — | ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 18. maija rezolūciju par jaunākajām norisēm saistībā ar publisko iepirkumu (23),

| — | ņemot vērā 2011. gada 10. marta Rakstisko deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 10. marta Rakstisko deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem (24),

| — | ņemot vērā Eurofound 2003. un 2007. gadā veikto aptauju par dzīves kvalitāti Eiropā rezultātus (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2003. un 2007. gadā veikto aptauju par dzīves kvalitāti Eiropā rezultātus (25),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0239/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetāro lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0239/2011),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā ir apstiprināts, ka dalībvalstu mērķis pastāvīgi uzlabot dzīves un darba apstākļus un Savienības mērķis nodrošināt tās tautu labklājību jāsasniedz, panākot tādas Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kas balstīta uz līdzsvarotu ekonomisko izaugsmi, konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kura pielāgota mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam un kuras uzdevums ir nodrošināt vispārēju nodarbinātību un sociālo attīstību, vides aizsardzību un uzlabošanu, sociālās atstumtības un diskriminācijas, kā arī nevienlīdzīgas piekļuves veselības aprūpei apkarošanu, sociālā taisnīguma un sociālās aizsardzības veicināšanu, sieviešu un vīriešu līdztiesību, solidaritāti starp dažādu paaudžu cilvēkiem un bērna tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantā ir apstiprināts, ka dalībvalstu mērķis pastāvīgi uzlabot dzīves un darba apstākļus un Savienības mērķis nodrošināt tās tautu labklājību jāsasniedz, panākot tādas Eiropas ilgtspējīgu attīstību, kas balstīta uz līdzsvarotu ekonomisko izaugsmi, konkurētspējīgu sociālo tirgus ekonomiku, kura pielāgota mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam un kuras uzdevums ir nodrošināt vispārēju nodarbinātību un sociālo attīstību, vides aizsardzību un uzlabošanu, sociālās atstumtības un diskriminācijas, kā arī nevienlīdzīgas piekļuves veselības aprūpei apkarošanu, sociālā taisnīguma un sociālās aizsardzības veicināšanu, sieviešu un vīriešu līdztiesību, solidaritāti starp dažādu paaudžu cilvēkiem un bērna tiesību aizsardzību;

| B. | tā kā LESD 9. pantā ir noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā LESD 9. pantā ir noteikts, ka, nosakot un īstenojot savu politiku un darbības, Savienība ņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, ar atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu;

| C. | tā kā LESD 14. pants un 26. protokols tieši attiecas uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP), kuros ietilpst arī vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP); un tā kā ir apstiprināts, ka valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir būtiska nozīme un liela rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un ka Līgumi nekādi neskar dalībvalstu tiesības nodrošināt, pasūtīt un organizēt ar tautsaimniecību nesaistītus vispārējas nozīmes pakalpojumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD 14. pants un 26. protokols tieši attiecas uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem (VNP), kuros ietilpst arī vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi (VNSP); un tā kā ir apstiprināts, ka valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir būtiska nozīme un liela rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, un ka Līgumi nekādi neskar dalībvalstu tiesības nodrošināt, pasūtīt un organizēt ar tautsaimniecību nesaistītus vispārējas nozīmes pakalpojumus;

| D. | tā kā piekļuve vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir pamattiesības, kas kā daļa no ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā piekļuve vispārējas nozīmes pakalpojumiem ir pamattiesības, kas kā daļa no ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām atzītas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā;

| E. | tā kā visiem pieejamu, augstas kvalitātes un cenu ziņā samērīgu vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sniegšanu 2007. gada Komisijas paziņojuma par vispārējas nozīmes pakalpojumiem nozīmē tādējādi var uzskatīt par Eiropas sociālā modeļa būtisku pīlāru un pamatu augstai dzīves kvalitātei un ES nodarbinātības, sociālo un ekonomisko mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā visiem pieejamu, augstas kvalitātes un cenu ziņā samērīgu vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sniegšanu 2007. gada Komisijas paziņojuma par vispārējas nozīmes pakalpojumiem nozīmē tādējādi var uzskatīt par Eiropas sociālā modeļa būtisku pīlāru un pamatu augstai dzīves kvalitātei un ES nodarbinātības, sociālo un ekonomisko mērķu sasniegšanai;

| F. | tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi un jo īpaši piekļuve bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu aprūpējamo personu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski sieviešu un vīriešu līdztiesīgai pārstāvībai darba tirgū, izglītībā un apmācībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi un jo īpaši piekļuve bērnu, vecāka gadagājuma cilvēku un citu aprūpējamo personu aprūpes pakalpojumiem ir būtiski sieviešu un vīriešu līdztiesīgai pārstāvībai darba tirgū, izglītībā un apmācībā;

| G. | tā kā sociālo pakalpojumu jomā gan no sektorālā, gan nodarbinātības viedokļa dzimumu segregācija nelabvēlīgi ietekmē darba apstākļus un atalgojuma līmeņus un tā kā neapmaksātu darbu mājsaimniecībās, bērnu aprūpi un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi parasti veic sievietes; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālo pakalpojumu jomā gan no sektorālā, gan nodarbinātības viedokļa dzimumu segregācija nelabvēlīgi ietekmē darba apstākļus un atalgojuma līmeņus un tā kā neapmaksātu darbu mājsaimniecībās, bērnu aprūpi un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi parasti veic sievietes;

| H. | tā kā vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu paplašināšana ir dzinējspēks, kas darba tirgū iesaistījis vairāk sieviešu; |
| --- | --- |

H.

tā kā vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu paplašināšana ir dzinējspēks, kas darba tirgū iesaistījis vairāk sieviešu;

| I. | tā kā LES 4. panta 2. punkts un 5. panta 3. punkts paredz subsidiaritāti vietējā līmenī, oficiāli atzīst reģionālās un vietējā līmeņa pašvaldības un piešķir tām plašākas pilnvaras un tā kā LESD 26. protokola 1. pantā atzīta valsts, reģionālo un vietējo iestāžu būtiskā nozīme un lielā rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot tādus pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas izstrādāti tā, lai, cik vien iespējams, ievērotu patērētāju vajadzības, |
| --- | --- |

I.

tā kā LES 4. panta 2. punkts un 5. panta 3. punkts paredz subsidiaritāti vietējā līmenī, oficiāli atzīst reģionālās un vietējā līmeņa pašvaldības un piešķir tām plašākas pilnvaras un tā kā LESD 26. protokola 1. pantā atzīta valsts, reģionālo un vietējo iestāžu būtiskā nozīme un lielā rīcības brīvība, nodrošinot, pasūtot un organizējot tādus pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kas izstrādāti tā, lai, cik vien iespējams, ievērotu patērētāju vajadzības,

Pamattiesības un vispārēja pieejamība

| 1. | uzskata, ka VNSP, to izmantotājiem un sniedzējiem piemīt virkne īpatnību, kas papildina visiem VNP kopīgās īpašības; VNSP, kā tos definējušas dalībvalstis, ietver tiesību aktos noteiktas un papildu sociālā nodrošinājuma sistēmas un vispārīgi pieejamus papildu pakalpojumus, kas personai tiek sniegti tiešā veidā un kuru mērķis ir uzlabot visu cilvēku dzīves kvalitāti; tiem ir profilaktiska nozīme un tie ir nozīmīgi sociālās kohēzijas un iekļaušanas jomā un tie sniedz iespēju īstenot sociālās pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka VNSP, to izmantotājiem un sniedzējiem piemīt virkne īpatnību, kas papildina visiem VNP kopīgās īpašības; VNSP, kā tos definējušas dalībvalstis, ietver tiesību aktos noteiktas un papildu sociālā nodrošinājuma sistēmas un vispārīgi pieejamus papildu pakalpojumus, kas personai tiek sniegti tiešā veidā un kuru mērķis ir uzlabot visu cilvēku dzīves kvalitāti; tiem ir profilaktiska nozīme un tie ir nozīmīgi sociālās kohēzijas un iekļaušanas jomā un tie sniedz iespēju īstenot sociālās pamattiesības, kas noteiktas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā;

| 2. | atzīst, ka attiecībā uz VNSP darbojas divi faktori, kuru starpā ir jānovērš pretrunas — pirmkārt, subsidiaritātes princips, kas apstiprina dalībvalstu iestāžu brīvību noteikt, organizēt un finansēt VNSP pēc savām vēlmēm, kā arī proporcionalitātes princips, un, otrkārt, līdzatbildība, kas atbilstīgi Līgumam ir piešķirta Kopienai un dalībvalstīm par to attiecīgajām kompetences jomām; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka attiecībā uz VNSP darbojas divi faktori, kuru starpā ir jānovērš pretrunas — pirmkārt, subsidiaritātes princips, kas apstiprina dalībvalstu iestāžu brīvību noteikt, organizēt un finansēt VNSP pēc savām vēlmēm, kā arī proporcionalitātes princips, un, otrkārt, līdzatbildība, kas atbilstīgi Līgumam ir piešķirta Kopienai un dalībvalstīm par to attiecīgajām kompetences jomām;

| 3. | mudina dalībvalstis saglabāt piekļuvi pieejamiem, cenu ziņā samērīgiem, augstas kvalitātes sociālajiem pakalpojumiem, kā tas bija straujās ekonomiskās izaugsmes laikā, un garantēt nediskriminējošu piekļuvi šiem pakalpojumiem neatkarīgi no dzimuma, ienākumiem, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai nodarbinātības apstākļiem; uzskata, ka sociālie pakalpojumi ir pamats, kas nodrošina dzimumu līdztiesību, jo līdz ar veselības aprūpes pakalpojumiem un bērnu aprūpes iespējām tie ir viens no mērķiem, cenšoties palielināt sieviešu nodarbinātības rādītājus un līdztiesību kopumā; |
| --- | --- |

3.

mudina dalībvalstis saglabāt piekļuvi pieejamiem, cenu ziņā samērīgiem, augstas kvalitātes sociālajiem pakalpojumiem, kā tas bija straujās ekonomiskās izaugsmes laikā, un garantēt nediskriminējošu piekļuvi šiem pakalpojumiem neatkarīgi no dzimuma, ienākumiem, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai nodarbinātības apstākļiem; uzskata, ka sociālie pakalpojumi ir pamats, kas nodrošina dzimumu līdztiesību, jo līdz ar veselības aprūpes pakalpojumiem un bērnu aprūpes iespējām tie ir viens no mērķiem, cenšoties palielināt sieviešu nodarbinātības rādītājus un līdztiesību kopumā;

| 4. | uzstāj, ka ir jānovērš pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze un ka turpmākie ekonomikas plāni nedrīkst apdraudēt vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu attīstību, jo tas ilgtermiņā var nelabvēlīgi ietekmēt nodarbinātības izaugsmi, ekonomikas attīstību ES, fiskālo iemaksu palielināšanos un sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanu; |
| --- | --- |

4.

uzstāj, ka ir jānovērš pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze un ka turpmākie ekonomikas plāni nedrīkst apdraudēt vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu attīstību, jo tas ilgtermiņā var nelabvēlīgi ietekmēt nodarbinātības izaugsmi, ekonomikas attīstību ES, fiskālo iemaksu palielināšanos un sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanu;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt dažādu vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu ietekmes novērtējumu un nodrošināt, ka ierosināto ES darbību novērtējums no dzimumu līdztiesības viedokļa kļūst par regulāru un pārredzamu procesu, kas sniedz reālus rezultātus, un ka visu ES un dalībvalstu programmu un politikas nostādņu budžetā tiek ietverts dzimumu līdztiesības aspekts; turklāt aicina Komisiju tās uzraudzības ziņojumos iekļaut dzimumu līdztiesības jautājumu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt dažādu vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu ietekmes novērtējumu un nodrošināt, ka ierosināto ES darbību novērtējums no dzimumu līdztiesības viedokļa kļūst par regulāru un pārredzamu procesu, kas sniedz reālus rezultātus, un ka visu ES un dalībvalstu programmu un politikas nostādņu budžetā tiek ietverts dzimumu līdztiesības aspekts; turklāt aicina Komisiju tās uzraudzības ziņojumos iekļaut dzimumu līdztiesības jautājumu;

| 6. | aicina dalībvalstis politikas pasākumos, kas paredzēti privātās dzīves un darba saskaņošanai, nodrošināt piekļuvi pieejamiem, cenu ziņā samērīgiem, kvalitatīviem dažādu veidu bērna aprūpes pakalpojumiem, kā tas minēts Barselonas mērķos, un uzlabot aprūpes pakalpojumu sniegšanu vecāka gadagājuma cilvēkiem un apgādājamām personām, jo tam ir izšķiroša nozīme sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanā, ņemot vērā, ka bērnu aprūpes pakalpojumi ne tikai veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, bet arī piedāvā darba iespējas; prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt pasākumus, ar kuriem atzītu, ka neapmaksāta mājsaimniecības darba veicējiem un bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpētājiem, kuri galvenokārt ir sievietes, ir būtiska nozīme sociālo sistēmu ilgtspējības saglabāšanā; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis politikas pasākumos, kas paredzēti privātās dzīves un darba saskaņošanai, nodrošināt piekļuvi pieejamiem, cenu ziņā samērīgiem, kvalitatīviem dažādu veidu bērna aprūpes pakalpojumiem, kā tas minēts Barselonas mērķos, un uzlabot aprūpes pakalpojumu sniegšanu vecāka gadagājuma cilvēkiem un apgādājamām personām, jo tam ir izšķiroša nozīme sieviešu un vīriešu līdztiesības panākšanā, ņemot vērā, ka bērnu aprūpes pakalpojumi ne tikai veicina sieviešu līdzdalību darba tirgū, bet arī piedāvā darba iespējas; prasa Komisijai un dalībvalstīm veikt pasākumus, ar kuriem atzītu, ka neapmaksāta mājsaimniecības darba veicējiem un bērnu un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpētājiem, kuri galvenokārt ir sievietes, ir būtiska nozīme sociālo sistēmu ilgtspējības saglabāšanā;

| 7. | uzsver, ka sociālā pakalpojuma vispārējo nozīmi nosaka nevis tā sniegšanas joma, bet gan sniegšanas veids, ko nosaka dažādi faktori, piemēram, saņēmēju bezpeļņas statuss vai to atlases neveikšana; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka sociālā pakalpojuma vispārējo nozīmi nosaka nevis tā sniegšanas joma, bet gan sniegšanas veids, ko nosaka dažādi faktori, piemēram, saņēmēju bezpeļņas statuss vai to atlases neveikšana;

| 8. | uzsver, ka attiecībā uz VNSP subsidiaritātes principam jābūt svarīgākam par iekšējā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka attiecībā uz VNSP subsidiaritātes principam jābūt svarīgākam par iekšējā tirgus noteikumiem;

| 9. | uzsver, ka būtībā atbildība par lēmumiem par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu (VNSP) plānošanu, finansēšanu un sniegšanu jāuzņemas dalībvalstīm un vietējām iestādēm; ievēro un atbalsta šo principu un aicina arī Eiropas iestādes paust šādu nostāju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka būtībā atbildība par lēmumiem par vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu (VNSP) plānošanu, finansēšanu un sniegšanu jāuzņemas dalībvalstīm un vietējām iestādēm; ievēro un atbalsta šo principu un aicina arī Eiropas iestādes paust šādu nostāju;

| 10. | uzsver —, lai VNSP varētu pildīt savu uzdevumu, tiem jābūt pieejamiem ne tikai nelabvēlīgās situācijās esošiem cilvēkiem un neaizsargātiem cilvēkiem, bet tiem jābūt vispārēji pieejamiem, neatkarīgi no bagātības vai ienākumiem, vienlaikus nodrošinot, ka tie ir vienlīdz pieejami arī visneaizsargātākajiem cilvēkiem atbilstoši dalībvalstu tiesību aktiem un praksei; |
| --- | --- |

10.

uzsver —, lai VNSP varētu pildīt savu uzdevumu, tiem jābūt pieejamiem ne tikai nelabvēlīgās situācijās esošiem cilvēkiem un neaizsargātiem cilvēkiem, bet tiem jābūt vispārēji pieejamiem, neatkarīgi no bagātības vai ienākumiem, vienlaikus nodrošinot, ka tie ir vienlīdz pieejami arī visneaizsargātākajiem cilvēkiem atbilstoši dalībvalstu tiesību aktiem un praksei;

| 11. | uzsver, ka VNSP, būdami lielā mērā strukturēti un iekļaujoši, ir svarīgs, noderīgs un efektīvs līdzeklis attīstības veicināšanai visos reģionos, jo ļauj gan valstij, gan vietējām pašvaldībām vai reģionālā līmeņa iestādēm veikt uzdevumus, izmantojot publisko un privāto finansējumu; uzskata, ka ir īpaši svarīgi šos pakalpojumus saglabāt lauku apvidos un neaizsargātos reģionos, turklāt uzsver, ka VNSP ir ļoti svarīga nozīme attiecībā uz segregācijas riska mazināšanu neaizsargātām un atstumtām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka VNSP, būdami lielā mērā strukturēti un iekļaujoši, ir svarīgs, noderīgs un efektīvs līdzeklis attīstības veicināšanai visos reģionos, jo ļauj gan valstij, gan vietējām pašvaldībām vai reģionālā līmeņa iestādēm veikt uzdevumus, izmantojot publisko un privāto finansējumu; uzskata, ka ir īpaši svarīgi šos pakalpojumus saglabāt lauku apvidos un neaizsargātos reģionos, turklāt uzsver, ka VNSP ir ļoti svarīga nozīme attiecībā uz segregācijas riska mazināšanu neaizsargātām un atstumtām iedzīvotāju grupām;

| 12. | uzsver, ka VNSP finansē galvenokārt dalībvalstis, jo šie pakalpojumi lielākoties ir to kompetencē; tomēr uzskata, ka Eiropas Savienība var uzņemties nozīmīgu lomu un palīdzēt dalībvalstīm šos pakalpojumus modernizēt un pielāgot jaunajiem apstākļiem, un, iespējams, paust iedzīvotāju prasības attiecībā uz pakalpojumu kvalitāti un apmēru; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka VNSP finansē galvenokārt dalībvalstis, jo šie pakalpojumi lielākoties ir to kompetencē; tomēr uzskata, ka Eiropas Savienība var uzņemties nozīmīgu lomu un palīdzēt dalībvalstīm šos pakalpojumus modernizēt un pielāgot jaunajiem apstākļiem, un, iespējams, paust iedzīvotāju prasības attiecībā uz pakalpojumu kvalitāti un apmēru;

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi steidzami veikt liberalizācijas pasākumu sociālo seku un ietekmes uz iedzīvotāju dzīvi novērtējumu jomās, kuras ir būtiskas sociālā progresa veicināšanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi steidzami veikt liberalizācijas pasākumu sociālo seku un ietekmes uz iedzīvotāju dzīvi novērtējumu jomās, kuras ir būtiskas sociālā progresa veicināšanai;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt vienotā tirgus sociālo dimensiju un labāk ņemt vērā VNSP īpašo raksturu, liekot uzsvaru uz pragmatisku pieeju, kurā būtiskākie apsvērumi ir šādu pakalpojumu pieejamība, universālums, taisnīgums, kvalitāte un efektivitāte; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt vienotā tirgus sociālo dimensiju un labāk ņemt vērā VNSP īpašo raksturu, liekot uzsvaru uz pragmatisku pieeju, kurā būtiskākie apsvērumi ir šādu pakalpojumu pieejamība, universālums, taisnīgums, kvalitāte un efektivitāte;

| 15. | atbalsta Monti ziņojumā ietverto ieteikumu, ka platjoslas internets un banku pamatpakalpojumi ES tiesību aktos ir jāatzīst par pakalpojumiem, ko var nodrošināt dalībvalstis un kas ir visiem pieejami; |
| --- | --- |

15.

atbalsta Monti ziņojumā ietverto ieteikumu, ka platjoslas internets un banku pamatpakalpojumi ES tiesību aktos ir jāatzīst par pakalpojumiem, ko var nodrošināt dalībvalstis un kas ir visiem pieejami;

Ekonomiskais ieguldījums

| 16. | uzsverot, ka VNSP nedrīkst definēt, vadoties no to ekonomiskās ietekmes, ņem vērā Komisijas otro Divgadu ziņojumu un apstiprina, ka VNSP darba vietu radīšanas, ekonomiskās aktivitātes un pirktspējas jomā sniedz būtisku ieguldījumu ekonomikā un ka veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu nozare veido 5 % no kopējiem ekonomiskajiem rādītājiem, un tajā ir nodarbināti 21,4 miljoni cilvēku; norāda, ka Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju centra (CEEP) pārskatā par sabiedriskajiem pakalpojumiem arī ir apstiprināts, ka šajā nozarē nodarbināti 9,6 % no ES darbaspēka, un tā rada 9,4 % no ES IKP, norāda, ka saskaņā ar 2008. gada darbaspēka apsekojumu sievietes ir 79 % no nodarbinātajiem veselības aprūpes pakalpojumu jomā, 81 % — mājaprūpes pakalpojumu jomā un 83 % — ar pakalpojumu sniegšanu dzīvesvietā nesaistīta sociālā darba jomā; vēl norāda, ka MVU pārstāvošā struktūra — Eiropas Amatniecības, Mazo un Vidējo Uzņēmumu Asociācija (UEAPME) — uzskata, ka MVU, lai tie varētu sekmīgi darboties, ir nepieciešami augstas kvalitātes efektīvi VNSP; aicina dalībvalstis ņemt vērā arī dzimumu līdztiesības principus; norāda, ka iekļaujoša darba tirgus, profilakses un rehabilitācijas veicināšana ilgtermiņā nodrošinās izmaksu ietaupījumus un uzlabos pakalpojumu sniegšanas kvalitāti; |
| --- | --- |

16.

uzsverot, ka VNSP nedrīkst definēt, vadoties no to ekonomiskās ietekmes, ņem vērā Komisijas otro Divgadu ziņojumu un apstiprina, ka VNSP darba vietu radīšanas, ekonomiskās aktivitātes un pirktspējas jomā sniedz būtisku ieguldījumu ekonomikā un ka veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu nozare veido 5 % no kopējiem ekonomiskajiem rādītājiem, un tajā ir nodarbināti 21,4 miljoni cilvēku; norāda, ka Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju centra (CEEP) pārskatā par sabiedriskajiem pakalpojumiem arī ir apstiprināts, ka šajā nozarē nodarbināti 9,6 % no ES darbaspēka, un tā rada 9,4 % no ES IKP, norāda, ka saskaņā ar 2008. gada darbaspēka apsekojumu sievietes ir 79 % no nodarbinātajiem veselības aprūpes pakalpojumu jomā, 81 % — mājaprūpes pakalpojumu jomā un 83 % — ar pakalpojumu sniegšanu dzīvesvietā nesaistīta sociālā darba jomā; vēl norāda, ka MVU pārstāvošā struktūra — Eiropas Amatniecības, Mazo un Vidējo Uzņēmumu Asociācija (UEAPME) — uzskata, ka MVU, lai tie varētu sekmīgi darboties, ir nepieciešami augstas kvalitātes efektīvi VNSP; aicina dalībvalstis ņemt vērā arī dzimumu līdztiesības principus; norāda, ka iekļaujoša darba tirgus, profilakses un rehabilitācijas veicināšana ilgtermiņā nodrošinās izmaksu ietaupījumus un uzlabos pakalpojumu sniegšanas kvalitāti;

| 17. | uzsver, ka VNSP palīdz nodrošināt iespēju pilsoņiem īstenot savas tiesības un ir piemēroti, lai nodrošinātu sociālo, teritoriālo un ekonomisko kohēziju, īstenojot dažādas solidaritātes formas; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka VNSP palīdz nodrošināt iespēju pilsoņiem īstenot savas tiesības un ir piemēroti, lai nodrošinātu sociālo, teritoriālo un ekonomisko kohēziju, īstenojot dažādas solidaritātes formas;

| 18. | uzsver, ka dalībvalstu sociālo pakalpojumu un sociālās aizsardzības sistēmās reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir piešķirta būtiska nozīme VNSP nepieciešamības definēšanā, finansēšanā, sniegšanā un piešķiršanā: lēš, ka vietējo un reģionālo pašvaldību sektors veido15,9 % no ES-27 IKP, vietējām pašvaldībām vienām pašām nodrošinot 12,9 % un izdevumiem sociālās aizsardzības jomā sastādot 3 % (EUR 378,1 miljards) no IKP (26); |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka dalībvalstu sociālo pakalpojumu un sociālās aizsardzības sistēmās reģionālajām un vietējām varas iestādēm ir piešķirta būtiska nozīme VNSP nepieciešamības definēšanā, finansēšanā, sniegšanā un piešķiršanā: lēš, ka vietējo un reģionālo pašvaldību sektors veido15,9 % no ES-27 IKP, vietējām pašvaldībām vienām pašām nodrošinot 12,9 % un izdevumiem sociālās aizsardzības jomā sastādot 3 % (EUR 378,1 miljards) no IKP (26);

| 19. | uzskata, ka valsts līmeņa un reģionālajām iestādēm un vietējām pašvaldībām ir plašāk jāizmanto publiskā un privātā sektora partnerība VNSP jomā, lai uzlabotu šo pakalpojumu efektivitāti un pieejamību; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka valsts līmeņa un reģionālajām iestādēm un vietējām pašvaldībām ir plašāk jāizmanto publiskā un privātā sektora partnerība VNSP jomā, lai uzlabotu šo pakalpojumu efektivitāti un pieejamību;

Sociālais ieguldījums

| 20. | norāda, ka Eurofound aptaujas par dzīves kvalitāti (27) apstiprina, ka viens no vissvarīgākajiem veidiem, kā uzlabot pilsoņu dzīves kvalitāti un nodrošināt pilnvērtīgu iekļaušanu sabiedrībā un sociālo un teritoriālo kohēziju, ir VNP, tostarp VNSP, sniegšana un attīstīšana; uzsver, ka VNSP ir viens no galvenajiem Eiropas sociālā modeļa pīlāriem, un tiem ir nozīmīga loma Eiropas sabiedrības organizatoriskajā struktūrā, un šo pakalpojumu uzdevums ir īstenot sociālās politikas mērķus, dodot iespēju personām un grupām izmantot to sociālās tiesības, bieži vien ar dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu palīdzību; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka Eurofound aptaujas par dzīves kvalitāti (27) apstiprina, ka viens no vissvarīgākajiem veidiem, kā uzlabot pilsoņu dzīves kvalitāti un nodrošināt pilnvērtīgu iekļaušanu sabiedrībā un sociālo un teritoriālo kohēziju, ir VNP, tostarp VNSP, sniegšana un attīstīšana; uzsver, ka VNSP ir viens no galvenajiem Eiropas sociālā modeļa pīlāriem, un tiem ir nozīmīga loma Eiropas sabiedrības organizatoriskajā struktūrā, un šo pakalpojumu uzdevums ir īstenot sociālās politikas mērķus, dodot iespēju personām un grupām izmantot to sociālās tiesības, bieži vien ar dalībvalstu sociālā nodrošinājuma sistēmu palīdzību;

| 21. | uzsver, ka, lai veicinātu tādas sociālā progresa politikas īstenošanu, kas nodrošina vispārēju pieeju augstas kvalitātes sabiedriskajiem pakalpojumiem, pievēršot īpašu uzmanību nelabvēlīgā situācijām esošām grupām, piemēram, vientuļajām mātēm, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, bērniem, migrantiem un personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka, lai veicinātu tādas sociālā progresa politikas īstenošanu, kas nodrošina vispārēju pieeju augstas kvalitātes sabiedriskajiem pakalpojumiem, pievēršot īpašu uzmanību nelabvēlīgā situācijām esošām grupām, piemēram, vientuļajām mātēm, sievietēm, vecāka gadagājuma cilvēkiem, bērniem, migrantiem un personām ar invaliditāti;

| 22. | uzsver, ka nav pieņemams, ka VNSP sniegšanai piešķirtais publiskais finansējums tiek izlietots citiem mērķiem, nevis pakalpojumu mērķu sasniegšanai, un ka pat ne daļu šāda finansējuma, izņemot saprātīgas personāla izmaksas un pieskaitāmās izmaksas, kas radušās saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, nedrīkst izmantot citiem mērķiem; uzskata, ka likumīgais mērķis maksimāli palielināt peļņu, ir pretrunā VNSP principiem un mērķiem; uzskata, ka gadījumos, kad dalībvalstu iestādes izvēlas sniegt VNSP netiešā veidā, ir jāaizsargā vispārējās intereses, un ka dalībvalstīm, nodrošinot kvalitāti, jauninājumus, efektivitāti un rentabilitāti, ir jāatbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumi, kur visi pārpalikumi tiek no jauna ieguldīti konkrētajā pakalpojumā un inovācijās, un jāmudina tiem darboties kā pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka nav pieņemams, ka VNSP sniegšanai piešķirtais publiskais finansējums tiek izlietots citiem mērķiem, nevis pakalpojumu mērķu sasniegšanai, un ka pat ne daļu šāda finansējuma, izņemot saprātīgas personāla izmaksas un pieskaitāmās izmaksas, kas radušās saistībā ar pakalpojumu sniegšanu, nedrīkst izmantot citiem mērķiem; uzskata, ka likumīgais mērķis maksimāli palielināt peļņu, ir pretrunā VNSP principiem un mērķiem; uzskata, ka gadījumos, kad dalībvalstu iestādes izvēlas sniegt VNSP netiešā veidā, ir jāaizsargā vispārējās intereses, un ka dalībvalstīm, nodrošinot kvalitāti, jauninājumus, efektivitāti un rentabilitāti, ir jāatbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumi, kur visi pārpalikumi tiek no jauna ieguldīti konkrētajā pakalpojumā un inovācijās, un jāmudina tiem darboties kā pakalpojumu sniedzējiem;

| 23. | uzsver valsts kā vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sniedzējas tradicionālo lomu, tomēr uzskata, ka šīs nozares atvēršana privātiem pakalpojumu sniedzējiem veicinās pakalpojumu pieejamību un uzlabos to kvalitāti, kā arī nodrošinās patērētājiem lielākas izvēles iespējas; |
| --- | --- |

23.

uzsver valsts kā vispārējas nozīmes sociālo pakalpojumu sniedzējas tradicionālo lomu, tomēr uzskata, ka šīs nozares atvēršana privātiem pakalpojumu sniedzējiem veicinās pakalpojumu pieejamību un uzlabos to kvalitāti, kā arī nodrošinās patērētājiem lielākas izvēles iespējas;

| 24. | atkārtoti pauž atbalstu mūsdienīgiem un augstas kvalitātes VNSP, kas ir līdzeklis daudzu Eiropas projekta pamatvērtību, piemēram, vienlīdzības, solidaritātes, tiesiskuma un cilvēka cieņas ievērošanas, stiprināšanai, kā arī tādu principu kā pieejamība, pakalpojumu vispārīga pieejamība, efektivitāte, resursu ekonomiska pārvaldība, nepārtrauktība, pietuvinātība pakalpojumu lietotājiem un pārredzamība stiprināšanai; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti pauž atbalstu mūsdienīgiem un augstas kvalitātes VNSP, kas ir līdzeklis daudzu Eiropas projekta pamatvērtību, piemēram, vienlīdzības, solidaritātes, tiesiskuma un cilvēka cieņas ievērošanas, stiprināšanai, kā arī tādu principu kā pieejamība, pakalpojumu vispārīga pieejamība, efektivitāte, resursu ekonomiska pārvaldība, nepārtrauktība, pietuvinātība pakalpojumu lietotājiem un pārredzamība stiprināšanai;

Reglamentējoši ierobežojumi VNSP sniegšanai

| 25. | uzsver, ka valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kas sniedz vai pilnvaro citus sniegt VNSP, ir vajadzīga tiesiskā noteiktība attiecībā uz sniegtajiem pakalpojumiem un izdevumiem un ka, lai arī Komisijas izveidotais informatīvais dienests un Komisijas nesen publicētā rokasgrāmata ir ļoti apsveicami pasākumi, tomēr tie nenodrošina nepieciešamo tiesisko noteiktību, un tas, šķiet, traucē VNSP sniedzējiem īstenot tiem uzticētos uzdevumus; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka valsts, reģionālajām un vietējām varas iestādēm, kas sniedz vai pilnvaro citus sniegt VNSP, ir vajadzīga tiesiskā noteiktība attiecībā uz sniegtajiem pakalpojumiem un izdevumiem un ka, lai arī Komisijas izveidotais informatīvais dienests un Komisijas nesen publicētā rokasgrāmata ir ļoti apsveicami pasākumi, tomēr tie nenodrošina nepieciešamo tiesisko noteiktību, un tas, šķiet, traucē VNSP sniedzējiem īstenot tiem uzticētos uzdevumus;

| 26. | uzsver, ka valsts un vietējās iestādes ir atbildīgas par VNSP pienācīgu sniegšanu un par augsta kvalitātes līmeņa saglabāšanu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka valsts un vietējās iestādes ir atbildīgas par VNSP pienācīgu sniegšanu un par augsta kvalitātes līmeņa saglabāšanu;

| 27. | uzskata, ka nav efektīvi un arī demokrātiski pieņemami tas, ka likumdošanas pašreizējās interpretācijas rezultātā EST tiek lūgts lemt par vienotā tirgus noteikumu attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, tostarp VNSP, robežām, kas skaidri norāda uz tiesiskās noteiktības trūkumu; norāda uz ieilgušo dialogu starp ieinteresētajām pusēm šajā jautājumā un aicina Komisiju beidzot rīkoties; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka nav efektīvi un arī demokrātiski pieņemami tas, ka likumdošanas pašreizējās interpretācijas rezultātā EST tiek lūgts lemt par vienotā tirgus noteikumu attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem, tostarp VNSP, robežām, kas skaidri norāda uz tiesiskās noteiktības trūkumu; norāda uz ieilgušo dialogu starp ieinteresētajām pusēm šajā jautājumā un aicina Komisiju beidzot rīkoties;

Ekonomikas un budžeta politika

| 28. | uzsver, ka VNSP ir neatņemams ieguldījums Eiropas ekonomikas nākotnē un ka dažās dalībvalstīs šie pakalpojumi ekonomiskās un banku krīzes, kā arī valstu valdību taupības programmu dēļ tiek pakļauti smagam spiedienam, kura dēļ pieprasījums pēc tiem vēl vairāk pieaug; šo krīžu laikā VNSP ir bijuši neaizstājami kā automātiski sociālās jomas un ekonomikas stabilizatori — it īpaši sociālā nodrošinājuma sistēmās; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka VNSP ir neatņemams ieguldījums Eiropas ekonomikas nākotnē un ka dažās dalībvalstīs šie pakalpojumi ekonomiskās un banku krīzes, kā arī valstu valdību taupības programmu dēļ tiek pakļauti smagam spiedienam, kura dēļ pieprasījums pēc tiem vēl vairāk pieaug; šo krīžu laikā VNSP ir bijuši neaizstājami kā automātiski sociālās jomas un ekonomikas stabilizatori — it īpaši sociālā nodrošinājuma sistēmās;

| 29. | uzver, ka, ņemot vērā pašreizējo nenoteiktību attiecībā uz izaugsmi un darba vietām, arvien pieaug nepieciešamība pēc VNSP, jo demogrāfiskās izmaiņas rada jaunas vajadzības; uzsver, ka galvenā šā brīža problēma VNSP sniegšanā ir saglabāt šo pakalpojumu kvalitāti un apjomus un, ka, ņemot vērā to nozīmību un absolūto nepieciešamību, ir jāpaplašina šādu pakalpojumu sniegšana, lai nodrošinātu, ka tiem ir svarīga nozīme stratēģijas „ES 2020” sociālo un ekonomisko mērķu sasniegšanā attiecībā uz nodarbinātību un nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

29.

uzver, ka, ņemot vērā pašreizējo nenoteiktību attiecībā uz izaugsmi un darba vietām, arvien pieaug nepieciešamība pēc VNSP, jo demogrāfiskās izmaiņas rada jaunas vajadzības; uzsver, ka galvenā šā brīža problēma VNSP sniegšanā ir saglabāt šo pakalpojumu kvalitāti un apjomus un, ka, ņemot vērā to nozīmību un absolūto nepieciešamību, ir jāpaplašina šādu pakalpojumu sniegšana, lai nodrošinātu, ka tiem ir svarīga nozīme stratēģijas „ES 2020” sociālo un ekonomisko mērķu sasniegšanā attiecībā uz nodarbinātību un nabadzības samazināšanu;

| 30. | norāda, ka ekonomiskās un finanšu krīzes, kā arī dalībvalstu īstenoto taupības programmu dēļ ir nevis jāsamazina ieguldījumi VNSP, bet gan, gluži pretēji, ņemot vērā šo pakalpojumu nozīmi un absolūto nepieciešamību, lai nodrošinātu iedzīvotāju vajadzības, jāveic VNSP konsolidācija; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka ekonomiskās un finanšu krīzes, kā arī dalībvalstu īstenoto taupības programmu dēļ ir nevis jāsamazina ieguldījumi VNSP, bet gan, gluži pretēji, ņemot vērā šo pakalpojumu nozīmi un absolūto nepieciešamību, lai nodrošinātu iedzīvotāju vajadzības, jāveic VNSP konsolidācija;

| 31. | vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi nodrošināt, ka valsts, reģionālās un vietējās iestādes atvieglina tām sievietēm piekļuvi sociālajiem mājokļiem, kurām ir tāda vajadzība un kuras ir pakļautas sociālās atstumtības riskam, kā arī no dzimumnoziegumiem cietušām sievietēm, jo īpaši tad, ja abu minēto grupu sievietēm ir apgādājami bērni; |
| --- | --- |

31.

vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi nodrošināt, ka valsts, reģionālās un vietējās iestādes atvieglina tām sievietēm piekļuvi sociālajiem mājokļiem, kurām ir tāda vajadzība un kuras ir pakļautas sociālās atstumtības riskam, kā arī no dzimumnoziegumiem cietušām sievietēm, jo īpaši tad, ja abu minēto grupu sievietēm ir apgādājami bērni;

| 32. | norāda, ka lielāka atzinība ir jāizrāda to cilvēku padarītajam darbam, kuri nodarbināti sociālo pakalpojumu nozarē un no kuriem lielākā daļa ir sievietes, jo šo cilvēku darbs ir grūts, tam nepieciešama rūpīga attieksme un ziedošanās, turklāt sabiedrībā šim darbam ir zems prestižs; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka lielāka atzinība ir jāizrāda to cilvēku padarītajam darbam, kuri nodarbināti sociālo pakalpojumu nozarē un no kuriem lielākā daļa ir sievietes, jo šo cilvēku darbs ir grūts, tam nepieciešama rūpīga attieksme un ziedošanās, turklāt sabiedrībā šim darbam ir zems prestižs;

| 33. | uzskata, ka solidaritātes princips un Eiropas Savienības stiprināšanas nepieciešamība nozīmē to, ka šī krīze ar tās pieaugošajiem bezdarba un nabadzības rādītājiem ir jārisina, krietni efektīvāk izmantojot ES un dalībvalstu līdzekļus, stiprinot struktūrfondus, jo īpaši Eiropas Sociālā fondu, un izmantojot jaunus resursus, piemēram, projektu obligācijas; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka solidaritātes princips un Eiropas Savienības stiprināšanas nepieciešamība nozīmē to, ka šī krīze ar tās pieaugošajiem bezdarba un nabadzības rādītājiem ir jārisina, krietni efektīvāk izmantojot ES un dalībvalstu līdzekļus, stiprinot struktūrfondus, jo īpaši Eiropas Sociālā fondu, un izmantojot jaunus resursus, piemēram, projektu obligācijas;

| 34. | uzskata, ka kvalitatīvu VNSP sniegšanas nolūkos dalībvalstu valdībām ir jānodrošina atbilstīga VNSP finanšu sistēma, kas garantētu pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un stabilu finansējumu, kā arī pienācīgus darba apstākļus un apmācību tiem, kas nodarbināti šajā nozarē vai kas palīdz to sniegšanā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka kvalitatīvu VNSP sniegšanas nolūkos dalībvalstu valdībām ir jānodrošina atbilstīga VNSP finanšu sistēma, kas garantētu pakalpojumu sniegšanas nepārtrauktību un stabilu finansējumu, kā arī pienācīgus darba apstākļus un apmācību tiem, kas nodarbināti šajā nozarē vai kas palīdz to sniegšanā;

| 35. | turklāt uzsver, ka, lai veiktu dalībvalstu pilnīgas kompetences attiecībā uz VNSP nodošanu vietējām vai reģionālajām iestādēm, ir jāīsteno koordinācijas pasākumi, lai izvairītos no dažādos reģionos sniegto pakalpojumu kvalitātes atšķirībām, un vienlaicīgi ar kompetenci jānodod arī resursi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu augstas kvalitātes vispārēju pakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu, kas var efektīvi ievērot lietotāju tiesības un apmierināt viņu vajadzības; |
| --- | --- |

35.

turklāt uzsver, ka, lai veiktu dalībvalstu pilnīgas kompetences attiecībā uz VNSP nodošanu vietējām vai reģionālajām iestādēm, ir jāīsteno koordinācijas pasākumi, lai izvairītos no dažādos reģionos sniegto pakalpojumu kvalitātes atšķirībām, un vienlaicīgi ar kompetenci jānodod arī resursi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu tādu augstas kvalitātes vispārēju pakalpojumu nepārtrauktu sniegšanu, kas var efektīvi ievērot lietotāju tiesības un apmierināt viņu vajadzības;

| 36. | uzskata, ka, dalībvalstīm, lai saglabātu kvalitatīvu VNSP sniegšanu, ir nepieciešami jauni ienākumi, un aicina Komisiju ātri veikt priekšizpēti, balstoties uz Eiropas valstu vadītāju 2011. gada 11. marta lēmumu (28), |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka, dalībvalstīm, lai saglabātu kvalitatīvu VNSP sniegšanu, ir nepieciešami jauni ienākumi, un aicina Komisiju ātri veikt priekšizpēti, balstoties uz Eiropas valstu vadītāju 2011. gada 11. marta lēmumu (28),

VNSP tiesiskā regulējuma trūkumi

Vispārējs pārskats

| 37. | uzskata, ka Eiropā valda plaša vienprātība par to, ka VNSP ir būtiski mūsu tautu labklājībai un efektīvai ekonomikai, un, lai gan ir panākts zināms progress to problēmu risināšanā, ko pakalpojumu sniedzējiem, sniedzot un izstrādājot VNSP, rada ES noteikumu piemērošana, tomēr ne Komisijā, ne Padomē, ne arī to starpā nav nekādas vienošanās par turpmāku praktisku pasākumu īstenošanu VNSP stiprināšanai; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Eiropā valda plaša vienprātība par to, ka VNSP ir būtiski mūsu tautu labklājībai un efektīvai ekonomikai, un, lai gan ir panākts zināms progress to problēmu risināšanā, ko pakalpojumu sniedzējiem, sniedzot un izstrādājot VNSP, rada ES noteikumu piemērošana, tomēr ne Komisijā, ne Padomē, ne arī to starpā nav nekādas vienošanās par turpmāku praktisku pasākumu īstenošanu VNSP stiprināšanai;

| 38. | uzsver, ka Līgumi paredz ES un dalībvalstīm pienākumu attīstīt sociālo tirgus ekonomiku un saglabāt Eiropas sociālo modeli; uzsver, ka dalībvalstis un vietējās varas iestādes ir tiesīgas brīvi pieņemt lēmumus par VNSP finansēšanu un sniegšanu tiešā veidā vai kā citādi, izmantojot visas pieejamās iespējas, tostarp konkursa procedūrām alternatīvus risinājumus, lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek sasniegti to sociālie mērķi un tās nekavē prasība piemērot tirgus noteikumus ārpustirgus pakalpojumiem; uzsver, ka jārada atbalstoša vide, kas šo pakalpojumu sniegšanu padara kvalitatīvāku, pieejamāku un efektīvāku, vienlaikus veicinot pakalpojumu sniedzēju spēju uzņemties iniciatīvu, kas ļaus tiem paredzēt sabiedrības turpmākās vajadzības; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka Līgumi paredz ES un dalībvalstīm pienākumu attīstīt sociālo tirgus ekonomiku un saglabāt Eiropas sociālo modeli; uzsver, ka dalībvalstis un vietējās varas iestādes ir tiesīgas brīvi pieņemt lēmumus par VNSP finansēšanu un sniegšanu tiešā veidā vai kā citādi, izmantojot visas pieejamās iespējas, tostarp konkursa procedūrām alternatīvus risinājumus, lai tādējādi nodrošinātu, ka tiek sasniegti to sociālie mērķi un tās nekavē prasība piemērot tirgus noteikumus ārpustirgus pakalpojumiem; uzsver, ka jārada atbalstoša vide, kas šo pakalpojumu sniegšanu padara kvalitatīvāku, pieejamāku un efektīvāku, vienlaikus veicinot pakalpojumu sniedzēju spēju uzņemties iniciatīvu, kas ļaus tiem paredzēt sabiedrības turpmākās vajadzības;

| 39. | uzsver, ka pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanas pamatā jābūt regulārām un integrētām apspriedēm ar lietotājiem, jo pakalpojumiem pirmām kārtām jāatbilst viņu vajadzībām; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanas pamatā jābūt regulārām un integrētām apspriedēm ar lietotājiem, jo pakalpojumiem pirmām kārtām jāatbilst viņu vajadzībām;

| 40. | ņem vērā 2011. gada 10. marta iepriekšminēto deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem un nepieciešamību plašāk atzīt sociālās ekonomikas dalībniekus, tostarp tādus modeļus kā kooperatīvus, kuri aktīvi iesaistās VNSP sniegšanā, kā arī sociālās ekonomikas organizēšanā un darbībā; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu dalībvalstu un ES līmenī, izstrādātu priekšlikumus par Eiropas statūtu izveidi asociācijām, savstarpējām sabiedrībām un fondiem, kas ļautu tiem darboties starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

40.

ņem vērā 2011. gada 10. marta iepriekšminēto deklarāciju par Eiropas statūtu izveidi savstarpējām sabiedrībām, asociācijām un fondiem un nepieciešamību plašāk atzīt sociālās ekonomikas dalībniekus, tostarp tādus modeļus kā kooperatīvus, kuri aktīvi iesaistās VNSP sniegšanā, kā arī sociālās ekonomikas organizēšanā un darbībā; aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu dalībvalstu un ES līmenī, izstrādātu priekšlikumus par Eiropas statūtu izveidi asociācijām, savstarpējām sabiedrībām un fondiem, kas ļautu tiem darboties starptautiskā līmenī;

Valsts atbalsts

| 41. | atzinīgi vērtē komisāra J. Almunia veikto pārskatu par valsts atbalstu un aicina precizēt pamatprincipus, kas attiecas uz valsts atbalsta kontroli, lai uzlabotu tiesisko noteiktību un pārredzamību attiecībā uz tādu jēdzienu kā „pilnvarojums” un „valsts iestādes” skaidrību; ieviest noteikumu diferencēšanu; aprēķināt kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, šajos aprēķinos cita starpā ņemot vērā sociālos kritērijus, pakalpojumu sniedzēja īpatnības un dažādus ar pakalpojumu sniegšanu saistītus ārējus apsvērumus, piemēram, pievienoto sociālo vērtību un sabiedrības līdzdalību; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē komisāra J. Almunia veikto pārskatu par valsts atbalstu un aicina precizēt pamatprincipus, kas attiecas uz valsts atbalsta kontroli, lai uzlabotu tiesisko noteiktību un pārredzamību attiecībā uz tādu jēdzienu kā „pilnvarojums” un „valsts iestādes” skaidrību; ieviest noteikumu diferencēšanu; aprēķināt kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, šajos aprēķinos cita starpā ņemot vērā sociālos kritērijus, pakalpojumu sniedzēja īpatnības un dažādus ar pakalpojumu sniegšanu saistītus ārējus apsvērumus, piemēram, pievienoto sociālo vērtību un sabiedrības līdzdalību;

| 42. | atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto vērtējumu par M. Monti un N. Kroes 2005. gada dokumentu kopuma ietekmi; aicina pārskatīt šo dokumentu kopumu, lai uzlabotu tiesisko noteiktību, vienkāršotu noteikumus, piemēram, noteikumus par kontroli saistībā ar pārmērīgu kompensāciju piešķiršanu operatoriem, kuri vietējā līmenī sniedz VNSP, un uzlabot šo noteikumu piemērošanas elastību, kā arī apsvērt iespēju paplašināt atkāpju sarakstu, atbilstoši slimnīcu un subsidēto mājokļu paraugam; aicina Komisiju no jauna izvērtēt VNSP piemērojamā minimālā sliekšņa atbilstīgo līmeni un ierosināt sistēmu, saskaņā ar kuru minimālā sliekšņa aprēķināšanā tiek ņemts vērā dalībvalstu IKP, lai varētu aprēķināt šādu slieksni katrai dalībvalstij, tādējādi novēršot konkurences izkropļojumus, ko var radīt vienota sliekšņa piemērošana visā ES; aicina pārmērīgu kompensāciju piešķiršanas kontroli veikt tikai tādā gadījumā, ja ir konstatēts, ka pastāv nopietns risks pārkāpt konkurences noteikumus; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Komisijas sagatavoto vērtējumu par M. Monti un N. Kroes 2005. gada dokumentu kopuma ietekmi; aicina pārskatīt šo dokumentu kopumu, lai uzlabotu tiesisko noteiktību, vienkāršotu noteikumus, piemēram, noteikumus par kontroli saistībā ar pārmērīgu kompensāciju piešķiršanu operatoriem, kuri vietējā līmenī sniedz VNSP, un uzlabot šo noteikumu piemērošanas elastību, kā arī apsvērt iespēju paplašināt atkāpju sarakstu, atbilstoši slimnīcu un subsidēto mājokļu paraugam; aicina Komisiju no jauna izvērtēt VNSP piemērojamā minimālā sliekšņa atbilstīgo līmeni un ierosināt sistēmu, saskaņā ar kuru minimālā sliekšņa aprēķināšanā tiek ņemts vērā dalībvalstu IKP, lai varētu aprēķināt šādu slieksni katrai dalībvalstij, tādējādi novēršot konkurences izkropļojumus, ko var radīt vienota sliekšņa piemērošana visā ES; aicina pārmērīgu kompensāciju piešķiršanas kontroli veikt tikai tādā gadījumā, ja ir konstatēts, ka pastāv nopietns risks pārkāpt konkurences noteikumus;

| 43. | norāda, ka to, vai darbības ir vai nav saistītas ar tautsaimniecību, nenosaka nedz nozare, nedz pakalpojuma sniedzēja uzņēmuma statuss, nedz arī tā finansēšanas kārtība, bet gan pašas darbības būtība un tās profilaktiskā nozīme; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka to, vai darbības ir vai nav saistītas ar tautsaimniecību, nenosaka nedz nozare, nedz pakalpojuma sniedzēja uzņēmuma statuss, nedz arī tā finansēšanas kārtība, bet gan pašas darbības būtība un tās profilaktiskā nozīme;

| 44. | atgādina, ka būtiskākais jautājums nav konstatēt, vai VNP, tostarp VNSP, ir saistīts ar tautsaimniecību vai nē, bet gan skaidri noteikt valsts iestāžu atbildību, pērkot kādu pakalpojumu, par to, lai nodrošinātu tādu konkrētu vispārējas nozīmes uzdevumu izpildi, kas uzdoti uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt šādus pakalpojumus; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka būtiskākais jautājums nav konstatēt, vai VNP, tostarp VNSP, ir saistīts ar tautsaimniecību vai nē, bet gan skaidri noteikt valsts iestāžu atbildību, pērkot kādu pakalpojumu, par to, lai nodrošinātu tādu konkrētu vispārējas nozīmes uzdevumu izpildi, kas uzdoti uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt šādus pakalpojumus;

| 45. | aicina precizēt jēdzienus un pārskatīt kritērijus, pēc kuriem saskaņā ar patlaban spēkā esošajiem ES tiesību aktiem tiek klasificēti ar tautsaimniecību saistīti un ar tautsaimniecību nesaistīti VNSP, un panākt vienotu izpratni par to, kas ir VNP, lai nodrošinātu, ka tiem izvirzītie mērķi var tikt īstenoti; |
| --- | --- |

45.

aicina precizēt jēdzienus un pārskatīt kritērijus, pēc kuriem saskaņā ar patlaban spēkā esošajiem ES tiesību aktiem tiek klasificēti ar tautsaimniecību saistīti un ar tautsaimniecību nesaistīti VNSP, un panākt vienotu izpratni par to, kas ir VNP, lai nodrošinātu, ka tiem izvirzītie mērķi var tikt īstenoti;

Iniciatīva reformas veicināšanai

| 46. | atzīst savstarpējo mācību un labas prakses apmaiņas būtisko nozīmi VNSP turpmākas modernizācijas iedvesmošanā un veicināšanā dalībvalstīs un aicina Komisiju turpināt aktīvi ierosināt un atbalstīt šādus pasākumus, tostarp apmācību reģionālajām un vietējām iestādēm par ES noteikumu piemērošanu VNSP; uzsver, ka VNSP sniedzēju un saņēmēju konstatētās problēmas ir nekavējoties jārisina, izmantojot pragmatisku pieeju; |
| --- | --- |

46.

atzīst savstarpējo mācību un labas prakses apmaiņas būtisko nozīmi VNSP turpmākas modernizācijas iedvesmošanā un veicināšanā dalībvalstīs un aicina Komisiju turpināt aktīvi ierosināt un atbalstīt šādus pasākumus, tostarp apmācību reģionālajām un vietējām iestādēm par ES noteikumu piemērošanu VNSP; uzsver, ka VNSP sniedzēju un saņēmēju konstatētās problēmas ir nekavējoties jārisina, izmantojot pragmatisku pieeju;

| 47. | mudina Komisiju, pārraugot 2007. gada paziņojuma par VNP īstenošanu un pārskatot publiskā iepirkuma un valsts atbalsta noteikumus, uzsākt reformu, pielāgošanas un precizēšanas programmu, lai atbalstītu un atzītu VNSP specifiskās ar tirgu nesaistītās īpatnības nolūkā nodrošināt pilnīgu atbilstību ne tikai vienotā tirgus noteikumiem, bet arī Līgumos paredzētajām sociālajām saistībām; |
| --- | --- |

47.

mudina Komisiju, pārraugot 2007. gada paziņojuma par VNP īstenošanu un pārskatot publiskā iepirkuma un valsts atbalsta noteikumus, uzsākt reformu, pielāgošanas un precizēšanas programmu, lai atbalstītu un atzītu VNSP specifiskās ar tirgu nesaistītās īpatnības nolūkā nodrošināt pilnīgu atbilstību ne tikai vienotā tirgus noteikumiem, bet arī Līgumos paredzētajām sociālajām saistībām;

| 48. | uzskata, ka ES pamatregula par VNSP, kas ir atļauti saskaņā ar LESD 14. pantu, patlaban nav svarīgākais jautājums; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka ES pamatregula par VNSP, kas ir atļauti saskaņā ar LESD 14. pantu, patlaban nav svarīgākais jautājums;

| 49. | uzskata, ka Sociālās aizsardzības komiteja ir sniegusi un turpinās sniegt būtisku ieguldījumu VNSP būtības un lomas vispārējā izpratnē; tomēr norāda, ka šai komitejai Līgumā (LESD 160. pants) ir paredzētas tikai padomdevēja pilnvaras, un tās sastāvu nedrīkst paplašināt, lai iekļautu pilsonisko sabiedrību, Eiropas Parlamentu, sociālos partnerus vai citus dalībniekus; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka Sociālās aizsardzības komiteja ir sniegusi un turpinās sniegt būtisku ieguldījumu VNSP būtības un lomas vispārējā izpratnē; tomēr norāda, ka šai komitejai Līgumā (LESD 160. pants) ir paredzētas tikai padomdevēja pilnvaras, un tās sastāvu nedrīkst paplašināt, lai iekļautu pilsonisko sabiedrību, Eiropas Parlamentu, sociālos partnerus vai citus dalībniekus;

| 50. | ierosina izveidot augsta līmeņa daudzpusēju ieinteresēto personu darba grupu, kā tas tika ierosināts trešajā VNSP forumā, kura būtu atvērta, elastīga un pārredzama, kurā būtu plaši pārstāvētas ieinteresētās personas un kuras galvenais uzdevums būtu īstenot šajā ziņojumā, trešā VNSP foruma ieteikumos, Komisijas otrajā Divgadu ziņojumā un Sociālās aizsardzības komitejas ziņojumos minētās reformas, piemēram, politikas iniciatīvas, kā arī jebkurus citus atbilstošus priekšlikumus; ierosina par šīs darba grupas līdzpriekšsēdētājiem iecelt Eiropas Parlamenta pārstāvi un par sociālajiem jautājumiem atbildīgo komisāru, un iekļaut tajā atbilstīgos komisārus, Parlamenta un Padomes pārstāvjus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pārstāv VNSP lietotājus un sniedzējus, kā arī Reģionu komitejas, vietējo iestāžu un citu atbilstīgo ieinteresēto personu pārstāvjus;
  sī darba grupa varētu:








  — | apsvērt priekšrocības, ko dotu Eiropas VNSP novērošanas vai resursu centra izveide, apkopojot informāciju no dažādiem avotiem dalībvalstīs un apmainoties ar labāko VNSP praksi valsts, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

50.

ierosina izveidot augsta līmeņa daudzpusēju ieinteresēto personu darba grupu, kā tas tika ierosināts trešajā VNSP forumā, kura būtu atvērta, elastīga un pārredzama, kurā būtu plaši pārstāvētas ieinteresētās personas un kuras galvenais uzdevums būtu īstenot šajā ziņojumā, trešā VNSP foruma ieteikumos, Komisijas otrajā Divgadu ziņojumā un Sociālās aizsardzības komitejas ziņojumos minētās reformas, piemēram, politikas iniciatīvas, kā arī jebkurus citus atbilstošus priekšlikumus; ierosina par šīs darba grupas līdzpriekšsēdētājiem iecelt Eiropas Parlamenta pārstāvi un par sociālajiem jautājumiem atbildīgo komisāru, un iekļaut tajā atbilstīgos komisārus, Parlamenta un Padomes pārstāvjus, sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas pārstāv VNSP lietotājus un sniedzējus, kā arī Reģionu komitejas, vietējo iestāžu un citu atbilstīgo ieinteresēto personu pārstāvjus;
  sī darba grupa varētu:

—

apsvērt priekšrocības, ko dotu Eiropas VNSP novērošanas vai resursu centra izveide, apkopojot informāciju no dažādiem avotiem dalībvalstīs un apmainoties ar labāko VNSP praksi valsts, reģionālā un vietējā līmenī;

| — | censties panākt plašu vienprātību par pasākumiem, kā precizēt juridiskās neskaidrības un nenoteiktību saistībā ar VNSP; |
| --- | --- |

—

censties panākt plašu vienprātību par pasākumiem, kā precizēt juridiskās neskaidrības un nenoteiktību saistībā ar VNSP;

| — | novērtēt, vai ir jāpārstrādā tie Eiropas vienotā tirgus noteikumi, kas negatīvi ietekmē VNSP sniegšanu, lai ievērotu un atbalstītu dalībvalstu pienākumus VNSP definēšanas un sniegšanas jomā, ņemot vērā patlaban notiekošo noteikumu pārskatīšanu no Komisijas puses; |
| --- | --- |

—

novērtēt, vai ir jāpārstrādā tie Eiropas vienotā tirgus noteikumi, kas negatīvi ietekmē VNSP sniegšanu, lai ievērotu un atbalstītu dalībvalstu pienākumus VNSP definēšanas un sniegšanas jomā, ņemot vērā patlaban notiekošo noteikumu pārskatīšanu no Komisijas puses;

| — | ar Sociālās aizsardzības komitejas palīdzību īstenot visaptverošu VNSP funkcionalitātes pētījumu; |
| --- | --- |

—

ar Sociālās aizsardzības komitejas palīdzību īstenot visaptverošu VNSP funkcionalitātes pētījumu;

| — | izpētīt, kā dalībvalstis, nosakot vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus, var ņemt vērā ar dzimumu saistītos pakalpojumus, jo īpaši tieši sievietēm paredzētus konsultāciju un sociālos pakalpojumus, un būtiskus pakalpojumus, kas uzlabo sieviešu dzīves kvalitāti un līdztiesību, piemēram, veselības pakalpojumus, sevišķi dzimumveselības un reproduktīvās veselības pakalpojumus, izglītību un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi; |
| --- | --- |

—

izpētīt, kā dalībvalstis, nosakot vispārējas nozīmes sociālos pakalpojumus, var ņemt vērā ar dzimumu saistītos pakalpojumus, jo īpaši tieši sievietēm paredzētus konsultāciju un sociālos pakalpojumus, un būtiskus pakalpojumus, kas uzlabo sieviešu dzīves kvalitāti un līdztiesību, piemēram, veselības pakalpojumus, sevišķi dzimumveselības un reproduktīvās veselības pakalpojumus, izglītību un vecāka gadagājuma cilvēku aprūpi;

| — | veicināt inovāciju, piemēram, dalībvalstu VNSP reģistru, izmēģinājuma sistēmu vecāka gadagājuma ļaužu aprūpes jomā un rīcības programmas, kuru pamatā ir Brīvprātīgā Eiropas kvalitātes sistēma; |
| --- | --- |

—

veicināt inovāciju, piemēram, dalībvalstu VNSP reģistru, izmēģinājuma sistēmu vecāka gadagājuma ļaužu aprūpes jomā un rīcības programmas, kuru pamatā ir Brīvprātīgā Eiropas kvalitātes sistēma;

| — | apsvērt, kā dalībvalstis var attīstīt mājaprūpes un atbalsta veidus, tostarp atbalstu vecāka gadagājuma un mazaizsargātām personām, gan vīriešiem, gan sievietēm, un samazināt negatīvo ietekmi uz nodarbinātību un pensiju tiem, kuri ģimenē rūpējas par apgādājamām personām; |
| --- | --- |

—

apsvērt, kā dalībvalstis var attīstīt mājaprūpes un atbalsta veidus, tostarp atbalstu vecāka gadagājuma un mazaizsargātām personām, gan vīriešiem, gan sievietēm, un samazināt negatīvo ietekmi uz nodarbinātību un pensiju tiem, kuri ģimenē rūpējas par apgādājamām personām;

| 51. | aicina Eiropas 4. forumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem turpināt 2007. gada J. H. Ferreira ziņojumā aizsākto iniciatīvu un pārskatīt reformas progresu; aicina ierosināto darba grupu 4. forumam iesniegt progresa ziņojumu, tādējādi nodrošinot foruma nepārtrauktību, virzību uz priekšu un jēgu; |
| --- | --- |

51.

aicina Eiropas 4. forumu par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem turpināt 2007. gada J. H. Ferreira ziņojumā aizsākto iniciatīvu un pārskatīt reformas progresu; aicina ierosināto darba grupu 4. forumam iesniegt progresa ziņojumu, tādējādi nodrošinot foruma nepārtrauktību, virzību uz priekšu un jēgu;

Brīvprātīgā Eiropas kvalitātes sistēma

| 52. | atzinīgi vērtē Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu un uzstāj, ka tās principi ir jāpiemēro un jāuzrauga, izmantojot ierosinātos kvalitātes kritērijus un pamatojoties uz atklātās koordinācijas metodes procesu, kurā ir jāiesaista ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu un uzstāj, ka tās principi ir jāpiemēro un jāuzrauga, izmantojot ierosinātos kvalitātes kritērijus un pamatojoties uz atklātās koordinācijas metodes procesu, kurā ir jāiesaista ieinteresētās puses;

| 53. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu, kas noteikts Paziņojumam par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību pievienotajās pamatiniciatīvās, nozaru līmenī izstrādāt Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu sociālo pakalpojumu jomā, tostarp ilgtermiņa aprūpes un bezpajumtniecības jomā; iesaka tai pievērsties arī tādām jomām kā bērnu aprūpe, darbnespēja un sociālie mājokļi un kā vienu no rādītājiem izmantot līdztiesīgas iespējas; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosinājumu, kas noteikts Paziņojumam par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību pievienotajās pamatiniciatīvās, nozaru līmenī izstrādāt Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu sociālo pakalpojumu jomā, tostarp ilgtermiņa aprūpes un bezpajumtniecības jomā; iesaka tai pievērsties arī tādām jomām kā bērnu aprūpe, darbnespēja un sociālie mājokļi un kā vienu no rādītājiem izmantot līdztiesīgas iespējas;

| 54. | aicina Eiropas Komisiju, lai izvairītos no dublēšanās, precizēt saistību starp Brīvprātīgajā Eiropas kvalitātes sistēmā aprakstīto kvalitātes sistēmu un programmu Promotheus; mudina dalībvalstis atbilstīgi izmantot Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu, lai atbilstīgi savām vajadzībām izstrādātu vai uzlabotu akreditācijas un kvalitātes uzraudzības sistēmas; uzskata, ka dalībvalstīm Eiropas kvalitātes sistēmas darbība ir jāizvērtē atbilstoši Pamattiesību hartas un LESD 26. protokola noteikumiem; |
| --- | --- |

54.

aicina Eiropas Komisiju, lai izvairītos no dublēšanās, precizēt saistību starp Brīvprātīgajā Eiropas kvalitātes sistēmā aprakstīto kvalitātes sistēmu un programmu Promotheus; mudina dalībvalstis atbilstīgi izmantot Brīvprātīgo Eiropas kvalitātes sistēmu, lai atbilstīgi savām vajadzībām izstrādātu vai uzlabotu akreditācijas un kvalitātes uzraudzības sistēmas; uzskata, ka dalībvalstīm Eiropas kvalitātes sistēmas darbība ir jāizvērtē atbilstoši Pamattiesību hartas un LESD 26. protokola noteikumiem;

| 55. | uzsver, ka gan vīriešiem, gan sievietēm pienācīgi un stabili darba apstākļi, kas atbilst dalībvalstu tiesību aktiem un praksei, apvienojumā ar regulāru kvalitatīvu apmācību un lietotāju līdzdalību un viņu pilnvarošanu, ņemot vērā dzimumu aspektus, ir būtiska kvalitatīvu sociālo pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka brīvprātīgajiem ir liela nozīme, tomēr viņi nevar aizstāt atbilstīgu skaitu profesionāli apmācību darbinieku, piemēram, sociālos un vispārējos darbiniekus, VNSP nozarē; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka gan vīriešiem, gan sievietēm pienācīgi un stabili darba apstākļi, kas atbilst dalībvalstu tiesību aktiem un praksei, apvienojumā ar regulāru kvalitatīvu apmācību un lietotāju līdzdalību un viņu pilnvarošanu, ņemot vērā dzimumu aspektus, ir būtiska kvalitatīvu sociālo pakalpojumu sniegšanai; uzsver, ka brīvprātīgajiem ir liela nozīme, tomēr viņi nevar aizstāt atbilstīgu skaitu profesionāli apmācību darbinieku, piemēram, sociālos un vispārējos darbiniekus, VNSP nozarē;

| 56. | aicina dalībvalstis stiprināt darbavietu radīšanas un izaugsmes potenciālu sociālo, veselības aizsardzības un izglītības pakalpojumu jomā, nodrošinot migrantiem un ES pilsoņiem pienācīgus darba apstākļus un piekļuvi visaptverošām sociālās aizsardzības sistēmām; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis stiprināt darbavietu radīšanas un izaugsmes potenciālu sociālo, veselības aizsardzības un izglītības pakalpojumu jomā, nodrošinot migrantiem un ES pilsoņiem pienācīgus darba apstākļus un piekļuvi visaptverošām sociālās aizsardzības sistēmām;

| 57. | uzskata, ka sociālo darbinieku veiktajā darbā īpaša uzmanība jāpievērš darbībām, kuras vērstas uz to, lai palielinātu personas motivāciju iesaistīties darba tirgū, izglītībā vai saimnieciskā darbībā, lai nodrošinātu personas neatkarību un pašpietiekamību; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka sociālo darbinieku veiktajā darbā īpaša uzmanība jāpievērš darbībām, kuras vērstas uz to, lai palielinātu personas motivāciju iesaistīties darba tirgū, izglītībā vai saimnieciskā darbībā, lai nodrošinātu personas neatkarību un pašpietiekamību;

| 58. | uzskata, ka Brīvprātīgās Eiropas kvalitātes sistēmas principus var izmantot, lai palīdzētu noteikt kvalitātes kritērijus, kurus pēc tam varētu piemērot pārskatītajiem publiskā iepirkuma un līgumu, tostarp apakšlīgumu, noteikumiem; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka Brīvprātīgās Eiropas kvalitātes sistēmas principus var izmantot, lai palīdzētu noteikt kvalitātes kritērijus, kurus pēc tam varētu piemērot pārskatītajiem publiskā iepirkuma un līgumu, tostarp apakšlīgumu, noteikumiem;

| 59. | ierosina, ka, turpmāk uzlabojot Brīvprātīgajā Eiropas kvalitātes sistēmu, tajā ir jāiekļauj atsauce uz finansējumu un pakalpojumu sniedzēja statusu; |
| --- | --- |

59.

ierosina, ka, turpmāk uzlabojot Brīvprātīgajā Eiropas kvalitātes sistēmu, tajā ir jāiekļauj atsauce uz finansējumu un pakalpojumu sniedzēja statusu;

*

* *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem un valdībām, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu parlamentiem un valdībām, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai.

---

(1)  OV L 23, 27.1.2010., 35. lpp.

(2)  OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.

(3)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

(4)  OV L 298, 07.11.2008., 20. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0223.

(6)  Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienots dokumentam COM(2008)0418 — „Divgadu ziņojums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem”.

(7)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(8)  Plenārsēdes debates trešdien, 2010. gada 6. oktobrī Briselē, 13. punkts, Lisabonas līguma noteikumi sociālajā jomā (debates), Komisijas locekļa László Andor paziņojums.

(9)  Mario Monti ziņojums Eiropas Komisijas priekšsēdētājam, 2010. gada 9. maijs.

(10)  Padomes 2008. gada 20. novembra dokuments (16062/2008).

(11)  SPC/2010/10/8 galīgā redakcija.

(12)  Padomes 2010. gada 15. februāra dokuments (06500/2010).

(13)  Padomes 2011. gada 18. februāra dokuments (06624/2011).

(14)  Pirmais forums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem, 2007. gada 17. septembris, Lisabona, Portugāles prezidentūra; Otrais forums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (VNSP), 2008. gada 28. un 29. oktobris, Francijas prezidentūra; Trešais forums par vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem (VNSP), 2010. gada 26. un 27. oktobris, Brisele, Beļģijas prezidentūra

(15)  „ES Padome, paziņojums presei, (Press 358), Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2916. sanāksme, Brisele, 2008. gada 16. un 17. decembris.”

ES Padome, paziņojums presei, 9721/2/09 REV 2 (Press 124), Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 2947. sanāksme, Luksemburga, 2009. gada 8. un 9. jūnijs.

ES Padome, paziņojums presei, 17323/1/10 REV (Press 331 PR CO 43), Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju lietu padomes 3035. sanāksme, Brisele, 2010. gada 6. un 7. decembris, Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi, 18. lpp.

(16)  OV C 57, 10.3.2007., 8. lpp.

(17)  OV C 305 E, 14.12.2006., 141. lpp.

(18)  OV C 306 E, 15.12.2006., 277. lpp.

(19)  OV C 301E, 13.12.2007., 140. lpp.

(20)  OV C 9E, 15.1.2010., 11. lpp.

(21)  OV C 76E, 25.3.2010., 16. lpp.

(22)  OV C 212 E, 5. 8.2010., 23. lpp.

(23)  OV C 161 E, 31.5.2011., 38. lpp.

(24)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0101.

(25)  http://www.eurofound.europa.eu/surveys/eqls/2007/index.htm

(26)  European Social Network (2010): "Managing Social Services in Times of Crisis" http://www.esn-eu.org/get-document/index.htm?id=357)

(27)  Eurofound — Aptaujas par dzīves kvalitāti http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm.

(28)  Euro zonas valstu un valdību vadītāju 2011. gada 11. marta secinājumi.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/77 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/77

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsES attīstības politikas ietekme

P7_TA(2011)0320

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par ES attīstības politikas ietekmes palielināšanu (2011/2047(INI))

2013/C 33 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā ir noteikts, ka „Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu, kurā ir noteikts, ka „Savienības politikai attīstības jomā galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un ilgākā laika posmā — tās izskaušana. Politikā, kas var iespaidot jaunattīstības valstis, Savienība ievēro mērķus, kas noteikti sadarbībai attīstības jomā”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2002. gada 18.–22. martā Monterrejā, Meksikā notikušajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto Monterrejas konsensu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 18.–22. martā Monterrejā, Meksikā notikušajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu pieņemto Monterrejas konsensu,

| — | ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas konsensu attīstības jomā (1),

| — | ņemot vērā Komisija dienestu darba dokumentu attiecībā uz ES rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sabiedrībā (2010.–2015. gadam) (SEC(2010)0265) un Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par tūkstošgades attīstības mērķiem, kuros apstiprināts attiecīgais ES rīcības plāns, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisija dienestu darba dokumentu attiecībā uz ES rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sabiedrībā (2010.–2015. gadam) (SEC(2010)0265) un Padomes 2010. gada 14. jūnija secinājumus par tūkstošgades attīstības mērķiem, kuros apstiprināts attiecīgais ES rīcības plāns,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2) („Attīstības sadarbības instruments” (ASI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2) („Attīstības sadarbības instruments” (ASI)),

| — | ņemot vērā ES rīcības kodeksu par darba dalīšanu un attīstības sadarbības papildināmību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES rīcības kodeksu par darba dalīšanu un attīstības sadarbības papildināmību (3),

| — | ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par palīdzības efektivitāti un Akras rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Sociālās aizsardzības iniciatīvu, kuru 2009. gada aprīlī aizsāka ANO Izpilddirektoru padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālās aizsardzības iniciatīvu, kuru 2009. gada aprīlī aizsāka ANO Izpilddirektoru padome,

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. decembra Eiropas ziņojumu par attīstību ar nosaukumu „Sociālā aizsardzība iekļaujošas attīstības labā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. decembra Eiropas ziņojumu par attīstību ar nosaukumu „Sociālā aizsardzība iekļaujošas attīstības labā”,

| — | ņemot vērā SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un SDO Globālas nodarbinātības paktu, kas vispārējā vienprātībā tika pieņemts 2009. gada 19. jūnijā notikušajā Starptautiskajā darba konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO programmu pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai un SDO Globālas nodarbinātības paktu, kas vispārējā vienprātībā tika pieņemts 2009. gada 19. jūnijā notikušajā Starptautiskajā darba konferencē,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku Olivier De Schutter ziņojumu „Agroekoloģija un tiesības uz pārtiku”, ar ko nāca klajā ANO Cilvēktiesību padomes 16. sesijā [A/HRC/16/49] 2011. gada 8. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz pārtiku Olivier De Schutter ziņojumu „Agroekoloģija un tiesības uz pārtiku”, ar ko nāca klajā ANO Cilvēktiesību padomes 16. sesijā [A/HRC/16/49] 2011. gada 8. martā,

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ziņojumu „Pārtikas un lauksaimniecības stāvoklis 2010.–2011. gadā — sievietes lauksaimniecībā – dzimumu nevienlīdzības izbeigšana attīstībā”, Roma, 2011, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ziņojumu „Pārtikas un lauksaimniecības stāvoklis 2010.–2011. gadā — sievietes lauksaimniecībā – dzimumu nevienlīdzības izbeigšana attīstībā”, Roma, 2011,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2010. gada marta iniciatīvu „Strukturēts dialogs — efektīvai partnerībai attīstības jomā”, kurā ir paredzēts noteikt praktiskus līdzekļus pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo varas iestāžu līdzdalības efektivitātes uzlabošanai Eiropas sadarbības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2010. gada marta iniciatīvu „Strukturēts dialogs — efektīvai partnerībai attīstības jomā”, kurā ir paredzēts noteikt praktiskus līdzekļus pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vietējo varas iestāžu līdzdalības efektivitātes uzlabošanai Eiropas sadarbības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 10. novembra Zaļo grāmatu „ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam. ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 10. novembra Zaļo grāmatu „ES attīstības politika iekļaujošas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības atbalstam. ES attīstības politikas ietekmes palielināšana” (COM(2010)0629),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra Zaļo grāmatu par trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 19. oktobra Zaļo grāmatu par trešām valstīm sniegtā ES budžeta atbalsta nākotni,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (4), 2009. gada 24. marta rezolūciju par TAM līgumiem (5), 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (6), 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par veselības aprūpes sistēmām Subsahāras Āfrikā un veselību pasaulē (7), 2010. gada 15. jūnija rezolūciju „Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā sasniegtais — termiņa vidusposma pārskatīšana, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī” (8), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (COP 16) (9) un 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (4), 2009. gada 24. marta rezolūciju par TAM līgumiem (5), 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (6), 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par veselības aprūpes sistēmām Subsahāras Āfrikā un veselību pasaulē (7), 2010. gada 15. jūnija rezolūciju „Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā sasniegtais — termiņa vidusposma pārskatīšana, gatavojoties ANO augsta līmeņa sanāksmei 2010. gada septembrī” (8), 2010. gada 25. novembra rezolūciju par klimata pārmaiņu konferenci Kankunā (COP 16) (9) un 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu (A7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu (A7-0205/2011),

| A. | tā kā nabadzības samazināšana un izskaušana ir galvenais ES attīstības politikas mērķis, kā tas noteikts Lisabonas līgumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā nabadzības samazināšana un izskaušana ir galvenais ES attīstības politikas mērķis, kā tas noteikts Lisabonas līgumā;

| B. | tā kā Eiropas konsensā attīstības jomā ir vēlreiz uzsvērtas ES apņemšanās attiecībā uz nabadzības izskaušanu un virzību uz TAM sasniegšanu un attiecībā uz tādu principu ievērošanu kā īpašumtiesības un partnerība, palīdzības efektivitāte un attīstības politikas saskaņotība, kas vēl aizvien ir būtiski un kuriem jābūt to centienu pamatā, kuru mērķis ir palielināt ES attīstības palīdzības ietekmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas konsensā attīstības jomā ir vēlreiz uzsvērtas ES apņemšanās attiecībā uz nabadzības izskaušanu un virzību uz TAM sasniegšanu un attiecībā uz tādu principu ievērošanu kā īpašumtiesības un partnerība, palīdzības efektivitāte un attīstības politikas saskaņotība, kas vēl aizvien ir būtiski un kuriem jābūt to centienu pamatā, kuru mērķis ir palielināt ES attīstības palīdzības ietekmi;

| C. | tā kā nabadzībai ir vairākas dimensijas, ne vien ekonomiskā, bet arī humānā, sociokulturālā, politiskā, aizsardzības, dzimumu un vides dimensija, kas jārisina ar ES attīstības politikas palīdzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā nabadzībai ir vairākas dimensijas, ne vien ekonomiskā, bet arī humānā, sociokulturālā, politiskā, aizsardzības, dzimumu un vides dimensija, kas jārisina ar ES attīstības politikas palīdzību;

| D. | tā kā dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm politikā un ekonomikā un sieviešu cilvēktiesību īstenošana ir būtiski faktori attiecībā uz nabadzības samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību, |
| --- | --- |

D.

tā kā dzimumu līdztiesība, pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm politikā un ekonomikā un sieviešu cilvēktiesību īstenošana ir būtiski faktori attiecībā uz nabadzības samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību,

Ietekmīga attīstības politika

| 1. | atzinīgi vērtē centienus izstrādāt Eiropas valstu stratēģijas dokumentus, lai tādējādi panāktu labāku koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm; uzsver, ka plānošanas procesam ir jānodrošina palīdzības efektivitātes programmas īstenošana un Eiropas Parlamenta demokrātiskās kontroles tiesību ievērošana, kā noteikts Lisabonas līguma 290. pantā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē centienus izstrādāt Eiropas valstu stratēģijas dokumentus, lai tādējādi panāktu labāku koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm; uzsver, ka plānošanas procesam ir jānodrošina palīdzības efektivitātes programmas īstenošana un Eiropas Parlamenta demokrātiskās kontroles tiesību ievērošana, kā noteikts Lisabonas līguma 290. pantā;

| 2. | atkārtoti aicina ES budžetā iekļaut EAF kā svarīgu pasākumu, lai labāk saskaņotu dažādos ES palīdzības instrumentus; uzstāj, ka tas nedrīkst izraisīt finansējuma samazinājumu ne attiecībā uz turpmākās attīstības sadarbības instrumentu, ne attiecībā uz EAF (salīdzinājumā ar pašreizējiem līmeņiem); |
| --- | --- |

2.

atkārtoti aicina ES budžetā iekļaut EAF kā svarīgu pasākumu, lai labāk saskaņotu dažādos ES palīdzības instrumentus; uzstāj, ka tas nedrīkst izraisīt finansējuma samazinājumu ne attiecībā uz turpmākās attīstības sadarbības instrumentu, ne attiecībā uz EAF (salīdzinājumā ar pašreizējiem līmeņiem);

| 3. | uzsver, ka lielu ieguvumu, palielinot ES palīdzības ietekmi, jau varēja panākt, pilnībā īstenojot principus, ar ko jau vada attīstības pasākumus, piemēram, ES palīdzības koncentrēšana uz nabadzību, APS un Parīzes un Akras palīdzības efektivitātes saistības; tādēļ aicina Komisiju uzņemties vadību šajos jautājumos, jo īpaši Busanas augsta līmeņa sanāksmē par palīdzības efektivitāti, kā arī nodrošināt, ka šajā izšķirošajā procesā tiek ievēroti iepriekš noteiktie mērķi attiecībā uz palīdzības efektivitātes plānu 2015. gadam; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka lielu ieguvumu, palielinot ES palīdzības ietekmi, jau varēja panākt, pilnībā īstenojot principus, ar ko jau vada attīstības pasākumus, piemēram, ES palīdzības koncentrēšana uz nabadzību, APS un Parīzes un Akras palīdzības efektivitātes saistības; tādēļ aicina Komisiju uzņemties vadību šajos jautājumos, jo īpaši Busanas augsta līmeņa sanāksmē par palīdzības efektivitāti, kā arī nodrošināt, ka šajā izšķirošajā procesā tiek ievēroti iepriekš noteiktie mērķi attiecībā uz palīdzības efektivitātes plānu 2015. gadam;

| 4. | uzskata, ka ir jāveic regulāra Eiropas Savienības finansēto projektu un politiku izvērtēšana, lai noteiktu efektīvākās attīstības darbības; rezultātā aicina Komisiju izstrādāt vispārēju izvērtēšanas politiku, kuras pamatā ir skaidri kritēriji un rādītāji; tomēr atgādina, ka tiekšanās pēc politikas ar spēcīgu ietekmi nedrīkst novest pie tā, ka tiek dota priekšroka izteikti kvantitatīvam un īstermiņa rezultātu izvērtējumam; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir jāveic regulāra Eiropas Savienības finansēto projektu un politiku izvērtēšana, lai noteiktu efektīvākās attīstības darbības; rezultātā aicina Komisiju izstrādāt vispārēju izvērtēšanas politiku, kuras pamatā ir skaidri kritēriji un rādītāji; tomēr atgādina, ka tiekšanās pēc politikas ar spēcīgu ietekmi nedrīkst novest pie tā, ka tiek dota priekšroka izteikti kvantitatīvam un īstermiņa rezultātu izvērtējumam;

| 5. | uzskata, ka TAM līgumi paredz pozitīvu modeli paredzamam un rezultatīvam atbalstam, kas Komisijai un dalībvalstīm jāturpina pilnveidot; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka TAM līgumi paredz pozitīvu modeli paredzamam un rezultatīvam atbalstam, kas Komisijai un dalībvalstīm jāturpina pilnveidot;

| 6. | atgādina, kā atzīts Konsensā attīstības jomā, ka galvenais attīstības veicinātājs ir atbildīga un sadarbīga pārvaldība; mudina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt pārvaldības prakses jaunattīstības valstīs un ziņot par minētajām praksēm, kas ietver korupcijas izskaušanu, valsts finanšu pārvaldības uzlabošanu, pārredzamības palielināšanu un cilvēktiesību ievērošanu; atbalsta Komisijas priekšlikumus uzlabot labas pārvaldības veicināšanu un cīņu pret korupciju saņēmējās valstīs; tomēr uzsver, ka mehānismiem, kas izmanto atbalstu kā politisko reformu stimulu, jābūt pārredzamiem, īpaši jāuzsver demokrātija un cilvēktiesības un jāiesaista valsts attīstībā ieinteresētās puses; |
| --- | --- |

6.

atgādina, kā atzīts Konsensā attīstības jomā, ka galvenais attīstības veicinātājs ir atbildīga un sadarbīga pārvaldība; mudina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt pārvaldības prakses jaunattīstības valstīs un ziņot par minētajām praksēm, kas ietver korupcijas izskaušanu, valsts finanšu pārvaldības uzlabošanu, pārredzamības palielināšanu un cilvēktiesību ievērošanu; atbalsta Komisijas priekšlikumus uzlabot labas pārvaldības veicināšanu un cīņu pret korupciju saņēmējās valstīs; tomēr uzsver, ka mehānismiem, kas izmanto atbalstu kā politisko reformu stimulu, jābūt pārredzamiem, īpaši jāuzsver demokrātija un cilvēktiesības un jāiesaista valsts attīstībā ieinteresētās puses;

| 7. | uzsver, ka saskaņā ar demokrātiskās ieinteresētības principu parlamenti, vietējās un reģionālās varas iestādes, pilsoniskā sabiedrība un citas ieinteresētās puses ir jāatbalsta to centienos veikt savus uzdevumus attīstības stratēģiju definēšanas jomā, liekot valdībām atskaitīties par paveikto un uzraugot un izvērtējot iepriekšējās darbības un attīstības procesa rezultātus; turklāt uzstāj uz faktu, ka attīstības teritoriālā pieeja nodrošina lielāku saņēmēju ieinteresētību; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka saskaņā ar demokrātiskās ieinteresētības principu parlamenti, vietējās un reģionālās varas iestādes, pilsoniskā sabiedrība un citas ieinteresētās puses ir jāatbalsta to centienos veikt savus uzdevumus attīstības stratēģiju definēšanas jomā, liekot valdībām atskaitīties par paveikto un uzraugot un izvērtējot iepriekšējās darbības un attīstības procesa rezultātus; turklāt uzstāj uz faktu, ka attīstības teritoriālā pieeja nodrošina lielāku saņēmēju ieinteresētību;

| 8. | aicina ES ievērot tās Akras saistības, sniedzot finansējumu un attiecīgu atbalstu partnervalstu valdībām, lai ļautu pilsoņiem pilnvērtīgi piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizācijās; |
| --- | --- |

8.

aicina ES ievērot tās Akras saistības, sniedzot finansējumu un attiecīgu atbalstu partnervalstu valdībām, lai ļautu pilsoņiem pilnvērtīgi piedalīties pilsoniskās sabiedrības organizācijās;

| 9. | uzsver vietējo un reģionālo varas iestāžu un to tīklu lomu Eiropas attīstības politikas ietekmes palielināšanā; norāda, ka saņēmējvalstu parlamentu loma ļauj tiem vislabāk noteikt prioritārās nozares, sagatavot un pieņemt valsts stratēģijas dokumentus un daudzgadu budžetu, kā arī uzraudzīt piešķirtos budžeta līdzekļus, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību pirms politiskā dialoga ar donoriem, lai dotu iespēju parlamentāriešiem ietekmēt lēmumu pieņemšanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver vietējo un reģionālo varas iestāžu un to tīklu lomu Eiropas attīstības politikas ietekmes palielināšanā; norāda, ka saņēmējvalstu parlamentu loma ļauj tiem vislabāk noteikt prioritārās nozares, sagatavot un pieņemt valsts stratēģijas dokumentus un daudzgadu budžetu, kā arī uzraudzīt piešķirtos budžeta līdzekļus, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību pirms politiskā dialoga ar donoriem, lai dotu iespēju parlamentāriešiem ietekmēt lēmumu pieņemšanu;

| 10. | uzsver ciešo saikni starp ietekmīgu attīstības politiku un spēju uzlabošanu; norāda, ka spēju uzlabošana jāuzskata par integrētu procesu, kas uzlabo pilsoņu, organizāciju, valdību un sabiedrības spēju izstrādāt ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; uzsver, ka spēju uzlabošana ir process, kurā vajadzīga partnervalstu ieinteresētība un politiskā telpa; |
| --- | --- |

10.

uzsver ciešo saikni starp ietekmīgu attīstības politiku un spēju uzlabošanu; norāda, ka spēju uzlabošana jāuzskata par integrētu procesu, kas uzlabo pilsoņu, organizāciju, valdību un sabiedrības spēju izstrādāt ilgtspējīgas attīstības stratēģijas; uzsver, ka spēju uzlabošana ir process, kurā vajadzīga partnervalstu ieinteresētība un politiskā telpa;

| 11. | norāda, ka atbalsts spēju uzlabošanai ne tikai ar budžeta atbalsta instrumentu, bet arī ar tehniskās sadarbības līdzekļiem ir būtisks ietekmīgai attīstības palīdzībai; atzīst, ka partnervalstu ieinteresētība un pārveidošanas procesu atzīšana var palielināties laika gaitā, ja tos atbalsta ar minētajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka atbalsts spēju uzlabošanai ne tikai ar budžeta atbalsta instrumentu, bet arī ar tehniskās sadarbības līdzekļiem ir būtisks ietekmīgai attīstības palīdzībai; atzīst, ka partnervalstu ieinteresētība un pārveidošanas procesu atzīšana var palielināties laika gaitā, ja tos atbalsta ar minētajiem instrumentiem;

| 12. | uzsver, ka mērķis palielināt palīdzības ietekmi un sasniegt vairāk rezultātu/cenas un ieguvumu attiecību nedrīkst izraisīt ar risku nesaistītu attīstības politiku, kas koncentrējas tikai uz „vieglajām valstīm”; uzstāj — lai gan faktiskajām vajadzībām jāturpina būt ES attīstības palīdzības piešķiršanas galvenajam kritērijam, atbalsta efektivitāte jāuzlabo, koncentrējoties uz reāliem rezultātiem; aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt finansēšanas instrumentu piemērošanas jomu un koncentrēties uz oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniegšanu nabadzīgākajām un neaizsargātākajām valstīm un nabadzīgāko sabiedrības slāņu aizsniegšanu, it īpaši to, kuri ir pakļauti vislielākajam sociālās atstumtības riskam, piemēram, sievietes, bērni, vecāki ļaudis un personas ar īpašām vajadzībām, vienlaikus ievērojot sasniegtos rezultātus un atbalsta ietekmi; aicina plānot pakāpenisku pārtraukšanas periodu attiecībā uz OAP piešķīrumiem jaunietekmes valstīm; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka mērķis palielināt palīdzības ietekmi un sasniegt vairāk rezultātu/cenas un ieguvumu attiecību nedrīkst izraisīt ar risku nesaistītu attīstības politiku, kas koncentrējas tikai uz „vieglajām valstīm”; uzstāj — lai gan faktiskajām vajadzībām jāturpina būt ES attīstības palīdzības piešķiršanas galvenajam kritērijam, atbalsta efektivitāte jāuzlabo, koncentrējoties uz reāliem rezultātiem; aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt finansēšanas instrumentu piemērošanas jomu un koncentrēties uz oficiālās attīstības palīdzības (OAP) sniegšanu nabadzīgākajām un neaizsargātākajām valstīm un nabadzīgāko sabiedrības slāņu aizsniegšanu, it īpaši to, kuri ir pakļauti vislielākajam sociālās atstumtības riskam, piemēram, sievietes, bērni, vecāki ļaudis un personas ar īpašām vajadzībām, vienlaikus ievērojot sasniegtos rezultātus un atbalsta ietekmi; aicina plānot pakāpenisku pārtraukšanas periodu attiecībā uz OAP piešķīrumiem jaunietekmes valstīm;

| 13. | uzsver nepieciešamību saskatīt atšķirības starp vismazāk attīstīto valstu un vidēju ienākumu valstu, jo īpaši jauno donorvalstu ar augošu ekonomiku, attīstības vajadzībām; atgādina, ka 72 % no pasaules nabadzīgajiem iedzīvotājiem dzīvo vidēju ienākumu valstīs un ka sadarbība un dialogs tādēļ ir jāturpina, lai risinātu tajās pastāvošās nabadzības un nevienlīdzības problēmas; atkārtoti pauž nostāju, ka sadarbību ar vidēju ienākumu valstīm un stratēģiskajiem partneriem neoficiālās attīstības palīdzības jomā nedrīkst finansēt no jau tā nepietiekamā attīstības palīdzības budžeta; |
| --- | --- |

13.

uzsver nepieciešamību saskatīt atšķirības starp vismazāk attīstīto valstu un vidēju ienākumu valstu, jo īpaši jauno donorvalstu ar augošu ekonomiku, attīstības vajadzībām; atgādina, ka 72 % no pasaules nabadzīgajiem iedzīvotājiem dzīvo vidēju ienākumu valstīs un ka sadarbība un dialogs tādēļ ir jāturpina, lai risinātu tajās pastāvošās nabadzības un nevienlīdzības problēmas; atkārtoti pauž nostāju, ka sadarbību ar vidēju ienākumu valstīm un stratēģiskajiem partneriem neoficiālās attīstības palīdzības jomā nedrīkst finansēt no jau tā nepietiekamā attīstības palīdzības budžeta;

| 14. | uzskata, ka ES attīstības politika jāvirza uz tādu attīstības šķēršļu novēršanu kā lauksaimniecības ražojumu dempings, nelikumīgs parādu slogs, kapitāla aizplūšana un negodīga tirdzniecība un uz tādas starptautiskās vides izveidi, kas veicina nabadzības samazināšanu, nodrošinot pienācīgus ienākumus un iztikas līdzekļus, kā arī pamata cilvēktiesību, tostarp sociālo un ekonomisko tiesību, īstenošanu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ES attīstības politika jāvirza uz tādu attīstības šķēršļu novēršanu kā lauksaimniecības ražojumu dempings, nelikumīgs parādu slogs, kapitāla aizplūšana un negodīga tirdzniecība un uz tādas starptautiskās vides izveidi, kas veicina nabadzības samazināšanu, nodrošinot pienācīgus ienākumus un iztikas līdzekļus, kā arī pamata cilvēktiesību, tostarp sociālo un ekonomisko tiesību, īstenošanu;

| 15. | atgādina par cilvēktiesību un nediskriminācijas universāluma principu kā pamatu, ar ko uzlabot ES attīstības politikas ietekmi; |
| --- | --- |

15.

atgādina par cilvēktiesību un nediskriminācijas universāluma principu kā pamatu, ar ko uzlabot ES attīstības politikas ietekmi;

| 16. | uzsver, ka nevienlīdzības — tostarp dzimumu nevienlīdzības — samazināšana pastiprina uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, par ko iestājas Eiropas konsenss attīstības jomā, un var veicināt straujāku nabadzības samazināšanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka nevienlīdzības — tostarp dzimumu nevienlīdzības — samazināšana pastiprina uz cilvēktiesībām balstītu pieeju, par ko iestājas Eiropas konsenss attīstības jomā, un var veicināt straujāku nabadzības samazināšanu;

| 17. | atzīst attīstības šķēršļus, kas izriet no konfliktiem un katastrofām, kā arī to, cik nozīmīgi un rentabli ir ieguldīt profilakses pasākumos; |
| --- | --- |

17.

atzīst attīstības šķēršļus, kas izriet no konfliktiem un katastrofām, kā arī to, cik nozīmīgi un rentabli ir ieguldīt profilakses pasākumos;

| 18. | aicina Komisiju kopā ar ieinteresētajām dalībvalstīm dot iespēju jauniem inovatīviem atbalsta veidiem, piemēram, pēcapmaksai, uz ražošanu pamatotam atbalstam, uz rezultātiem pamatotam finansējumam; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju kopā ar ieinteresētajām dalībvalstīm dot iespēju jauniem inovatīviem atbalsta veidiem, piemēram, pēcapmaksai, uz ražošanu pamatotam atbalstam, uz rezultātiem pamatotam finansējumam;

| 19. | uzsver, ka attīstības politikas saskaņotība (APS) ir būtiska ietekmīgas attīstības politikas īstenošanai un TAM sasniegšanai; aicina Komisiju skaidri noteikt atbildības jomas un vadību augstākajā līmenī attiecībā uz Līguma noteikuma par APS ieviešanu un aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegācijas šim mērķim atvēlēt pietiekamus līdzekļus; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka attīstības politikas saskaņotība (APS) ir būtiska ietekmīgas attīstības politikas īstenošanai un TAM sasniegšanai; aicina Komisiju skaidri noteikt atbildības jomas un vadību augstākajā līmenī attiecībā uz Līguma noteikuma par APS ieviešanu un aicina Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegācijas šim mērķim atvēlēt pietiekamus līdzekļus;

| 20. | uzskata — lai nodrošinātu lielu ietekmi, ES attīstības politikā jāizmanto uz stimuliem balstīta pieeja, kas pamatojas uz lielāku diferencēšanu, atlīdzinot tām valstīm, kuru veikums ir labs, un atbalstot tās valstis, kuras guvušas vismazāk panākumu; |
| --- | --- |

20.

uzskata — lai nodrošinātu lielu ietekmi, ES attīstības politikā jāizmanto uz stimuliem balstīta pieeja, kas pamatojas uz lielāku diferencēšanu, atlīdzinot tām valstīm, kuru veikums ir labs, un atbalstot tās valstis, kuras guvušas vismazāk panākumu;

| 21. | pieprasa, lai pienācīgi vērā tiktu ņemti mērķtiecīgi inovatīvie finansēšanas mehānismi, kas koncentrējas uz labklājības palielināšanu, īpašuma tiesībām un kapitāla aizplūšanas samazināšanu, izstrādājot lokalizētus attīstības virzienus saskaņā ar saņēmēju īpašajām prioritātēm; |
| --- | --- |

21.

pieprasa, lai pienācīgi vērā tiktu ņemti mērķtiecīgi inovatīvie finansēšanas mehānismi, kas koncentrējas uz labklājības palielināšanu, īpašuma tiesībām un kapitāla aizplūšanas samazināšanu, izstrādājot lokalizētus attīstības virzienus saskaņā ar saņēmēju īpašajām prioritātēm;

Finansiālo saistību izpilde

| 22. | atkārtoti pauž nostāju, ka ir jāsasniedz kopējais mērķis līdz 2015. gadam 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) veltīt OAP; mudina Komisiju un dalībvalstis atrast jaunus attīstības finansējuma avotus, piemēram, finanšu darījumu nodokli pasaules līmenī, risinājumus ar privātā sektora finansēm un uz tirgu vērstiem risinājumus; iebilst pret jebkādu ESAO Attīstības palīdzības komitejas noteiktās OAP definīcijas pārveidošanu vai paplašināšanu; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti pauž nostāju, ka ir jāsasniedz kopējais mērķis līdz 2015. gadam 0,7 % no nacionālā kopienākuma (NKI) veltīt OAP; mudina Komisiju un dalībvalstis atrast jaunus attīstības finansējuma avotus, piemēram, finanšu darījumu nodokli pasaules līmenī, risinājumus ar privātā sektora finansēm un uz tirgu vērstiem risinājumus; iebilst pret jebkādu ESAO Attīstības palīdzības komitejas noteiktās OAP definīcijas pārveidošanu vai paplašināšanu;

| 23. | mudina dalībvalstis izpildīt savas nenokārtotās finanšu saistības, tostarp tās, kas veiktas saistībā ar mātes un bērna veselību kā daļa no grupas G8 Muskokas iniciatīvas; |
| --- | --- |

23.

mudina dalībvalstis izpildīt savas nenokārtotās finanšu saistības, tostarp tās, kas veiktas saistībā ar mātes un bērna veselību kā daļa no grupas G8 Muskokas iniciatīvas;

| 24. | uzsver, ka atbalsts jāsniedz paredzamā veidā, kas saskaņots ar valsts plāniem un prioritātēm, kā arī, lai nodrošinātu stimuliem lielāku pārredzamību un donorvalstu, NVO un partnervalstu atbildību; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka atbalsts jāsniedz paredzamā veidā, kas saskaņots ar valsts plāniem un prioritātēm, kā arī, lai nodrošinātu stimuliem lielāku pārredzamību un donorvalstu, NVO un partnervalstu atbildību;

| 25. | uzskata, ka Komisijas sniegtās attīstības palīdzības pievienotā vērtība un TAM termiņa tuvošanās attaisno OAP gada rādītāju nozīmīgo pieaugumu reālajā izteiksmē nākamajā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) laikposmā; uzsver, ka vispārējā Eiropas atbalsta daļa, kas novirzīta caur ES budžetu, nebūtu jāsamazina un būtu jāsaglabā uzmanības centrā nabadzības jautājums; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka Komisijas sniegtās attīstības palīdzības pievienotā vērtība un TAM termiņa tuvošanās attaisno OAP gada rādītāju nozīmīgo pieaugumu reālajā izteiksmē nākamajā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) laikposmā; uzsver, ka vispārējā Eiropas atbalsta daļa, kas novirzīta caur ES budžetu, nebūtu jāsamazina un būtu jāsaglabā uzmanības centrā nabadzības jautājums;

| 26. | atgādina, ka atbalsts saskaņā ar turpmākajiem ES attīstības sadarbības instrumentiem jāsaista ar OAP kritērijiem, ko noteikusi ESAO Attīstības palīdzības komiteja; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka atbalsts saskaņā ar turpmākajiem ES attīstības sadarbības instrumentiem jāsaista ar OAP kritērijiem, ko noteikusi ESAO Attīstības palīdzības komiteja;

| 27. | aicina pastiprināti ieguldīt attīstības izglītības un informētības palielināšanas jomā Eiropā; uzsver, ka šis process būtu jāuzskata ne vien par iespēju palielināt sabiedrības atbalstu izdevumiem attīstības jomā, bet arī par iespēju katram Eiropas iedzīvotājam izprast globālās attīstības jautājumus; uzsver, ka sabiedrības informētības palielināšana un vienaldzības samazināšana attiecībā uz jaunattīstības valstu nožēlojamo stāvokli palīdzētu uzlabot ES attīstības politiku; |
| --- | --- |

27.

aicina pastiprināti ieguldīt attīstības izglītības un informētības palielināšanas jomā Eiropā; uzsver, ka šis process būtu jāuzskata ne vien par iespēju palielināt sabiedrības atbalstu izdevumiem attīstības jomā, bet arī par iespēju katram Eiropas iedzīvotājam izprast globālās attīstības jautājumus; uzsver, ka sabiedrības informētības palielināšana un vienaldzības samazināšana attiecībā uz jaunattīstības valstu nožēlojamo stāvokli palīdzētu uzlabot ES attīstības politiku;

| 28. | atzīmē — lai palielinātu sabiedrības informētību un samazinātu vienaldzību, jācenšas uzlabot atbalsta sniegšanas pārredzamību, palielināt neatkarīgu novērtējuma pētījumu izplatīšanu un piemērot stingrākas sankcijas tām iesaistītajām pusēm, kas atzītas par vainīgām attīstības palīdzības līdzekļu izšķērdēšanā; |
| --- | --- |

28.

atzīmē — lai palielinātu sabiedrības informētību un samazinātu vienaldzību, jācenšas uzlabot atbalsta sniegšanas pārredzamību, palielināt neatkarīgu novērtējuma pētījumu izplatīšanu un piemērot stingrākas sankcijas tām iesaistītajām pusēm, kas atzītas par vainīgām attīstības palīdzības līdzekļu izšķērdēšanā;

Nabadzīgāko izaugsmes veicināšana

| 29. | atzīst, ka ekonomiskā izaugsme ir ļoti svarīgs attīstības virzītājspēks; tomēr uzsver, ka izaugsme ir tikai viens no daudzajiem instrumentiem un ka izaugsmes maksimizēšana nav līdzvērtīga attīstības maksimizēšanai; jo īpaši norāda, ka izaugsmes ietekme uz nabadzības izskaušanu būs daudz lielāka, ja tiks samazināta nevienlīdzība un ievērotas cilvēktiesības; tādēļ uzstāj, ka ES attīstības palīdzībai jābūt vērstai nabadzīgāko izaugsmes virzienā, pieņemot tādus pasākumus, kas īpaši koncentrējas uz nabadzīgākajiem un sociāli atstumtajiem, lai tādējādi sekmētu un palielinātu tautas labklājību un ļautu viņiem pašiem kļūt par patiesas izaugsmes virzītājspēku, piemēram, mikrokredīts un mikrofinansējums, kā arī citi no tirgus atvasināti risinājumi; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka ekonomiskā izaugsme ir ļoti svarīgs attīstības virzītājspēks; tomēr uzsver, ka izaugsme ir tikai viens no daudzajiem instrumentiem un ka izaugsmes maksimizēšana nav līdzvērtīga attīstības maksimizēšanai; jo īpaši norāda, ka izaugsmes ietekme uz nabadzības izskaušanu būs daudz lielāka, ja tiks samazināta nevienlīdzība un ievērotas cilvēktiesības; tādēļ uzstāj, ka ES attīstības palīdzībai jābūt vērstai nabadzīgāko izaugsmes virzienā, pieņemot tādus pasākumus, kas īpaši koncentrējas uz nabadzīgākajiem un sociāli atstumtajiem, lai tādējādi sekmētu un palielinātu tautas labklājību un ļautu viņiem pašiem kļūt par patiesas izaugsmes virzītājspēku, piemēram, mikrokredīts un mikrofinansējums, kā arī citi no tirgus atvasināti risinājumi;

| 30. | uzskata, ka politika, kas balstās tikai uz ekonomikas izaugsmi, ir apliecinājusi savu ierobežoto spēju izskaust nabadzību un veicināt sociālo kohēziju, kā uzskatāmi parādīja nesenās finanšu, klimata, enerģētikas un pārtikas krīzes; aizstāv ilgtspējīgu attīstību, pamatojoties uz godīgu tirdzniecību un sociālo taisnīgumu, kas dod labumu pašreizējām paaudzēm, neapdraudot resursu pieejamību nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka politika, kas balstās tikai uz ekonomikas izaugsmi, ir apliecinājusi savu ierobežoto spēju izskaust nabadzību un veicināt sociālo kohēziju, kā uzskatāmi parādīja nesenās finanšu, klimata, enerģētikas un pārtikas krīzes; aizstāv ilgtspējīgu attīstību, pamatojoties uz godīgu tirdzniecību un sociālo taisnīgumu, kas dod labumu pašreizējām paaudzēm, neapdraudot resursu pieejamību nākamajām paaudzēm;

| 31. | uzsver, ka neviena politika, kas veicina ekonomisko izaugsmi, nebūs sekmīga bez sociālo un vides normu sekmēšanas un sociālās aizsardzības mehānismu ieviešanas politikas; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka neviena politika, kas veicina ekonomisko izaugsmi, nebūs sekmīga bez sociālo un vides normu sekmēšanas un sociālās aizsardzības mehānismu ieviešanas politikas;

| 32. | uzsver, ka ES politikai jāveicina izaugsme tajās tautsaimniecības nozarēs, kurās nabadzīgie pelna sev iztiku, piemēram, lauksaimniecībā, un jāvērš vairāk uzmanības ēnu ekonomikas sektoram; aicina Komisiju un dalībvalstis priekšroku dot tiem pasākumiem, kas garantē zemes drošību un veicina nabadzīgo iedzīvotāju slāņu piekļuvi tirgiem, kredītiem un citiem finanšu pakalpojumiem un iespējām attīstīt prasmes, nepastiprinot esošo nevienlīdzību un nenostiprinot asimetriskas atkarības struktūras; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ES politikai jāveicina izaugsme tajās tautsaimniecības nozarēs, kurās nabadzīgie pelna sev iztiku, piemēram, lauksaimniecībā, un jāvērš vairāk uzmanības ēnu ekonomikas sektoram; aicina Komisiju un dalībvalstis priekšroku dot tiem pasākumiem, kas garantē zemes drošību un veicina nabadzīgo iedzīvotāju slāņu piekļuvi tirgiem, kredītiem un citiem finanšu pakalpojumiem un iespējām attīstīt prasmes, nepastiprinot esošo nevienlīdzību un nenostiprinot asimetriskas atkarības struktūras;

| 33. | atbalsta centienus veicināt rūpniecības un infrastruktūras attīstību, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, pilnībā ievērojot sociālās un vides normas; atzīmē, ka visefektīvākais veids, kā palielināt izaugsmi un palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības, ir uzlabot rūpniecības un tirgus attīstību; |
| --- | --- |

33.

atbalsta centienus veicināt rūpniecības un infrastruktūras attīstību, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi, pilnībā ievērojot sociālās un vides normas; atzīmē, ka visefektīvākais veids, kā palielināt izaugsmi un palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības, ir uzlabot rūpniecības un tirgus attīstību;

| 34. | atzīmē, ka rūpniecības attīstībai ir milzīgas iespējas pārveidot valstu ekonomikas, un atšķirībā no lauksaimniecības eksporta vai dabas resursu ieguves, kas pakļauj ekonomikas šokiem, tā var uzlabot ilgtermiņa ražīguma pieauguma iespējas; tāpēc aicina jaunattīstības valstis risināt šo jautājumu, izveidojot un īstenojot industrializācijas politiku, īpaši koncentrējoties uz rūpniecības specializāciju un tirdzniecības spējas izveidošanu; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka rūpniecības attīstībai ir milzīgas iespējas pārveidot valstu ekonomikas, un atšķirībā no lauksaimniecības eksporta vai dabas resursu ieguves, kas pakļauj ekonomikas šokiem, tā var uzlabot ilgtermiņa ražīguma pieauguma iespējas; tāpēc aicina jaunattīstības valstis risināt šo jautājumu, izveidojot un īstenojot industrializācijas politiku, īpaši koncentrējoties uz rūpniecības specializāciju un tirdzniecības spējas izveidošanu;

| 35. | uzsver, ka rūpniecības izaugsmei jābūt energoefektīvai, lai izaugsme IKP izteiksmē būtu brīva no naftas atkarības un no siltumnīcefekta gāzu emisijām; mudina ES un dalībvalstis veikt visus pasākumus, lai veicinātu energoefektīvu tehnoloģiju un labākās prakses nodošanu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka rūpniecības izaugsmei jābūt energoefektīvai, lai izaugsme IKP izteiksmē būtu brīva no naftas atkarības un no siltumnīcefekta gāzu emisijām; mudina ES un dalībvalstis veikt visus pasākumus, lai veicinātu energoefektīvu tehnoloģiju un labākās prakses nodošanu jaunattīstības valstīm;

| 36. | uzskata, ka finansējums liela apjoma eksportam vai infrastruktūras projektiem, kas vienlaikus ir pievilcīgs attiecībā uz redzamu rezultātu sasniegšanu, var nebūt labākā stratēģija, lai sniegtu labumu plašākai sabiedrībai un nabadzīgām, sociāli atstumtām kopienām; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka finansējums liela apjoma eksportam vai infrastruktūras projektiem, kas vienlaikus ir pievilcīgs attiecībā uz redzamu rezultātu sasniegšanu, var nebūt labākā stratēģija, lai sniegtu labumu plašākai sabiedrībai un nabadzīgām, sociāli atstumtām kopienām;

| 37. | mudina, ka ES un tās dalībvalstīm būtu sistemātiskāk jāatbalsta SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmas īstenošana jaunattīstības valstīs, lai tādējādi stimulētu kvalitatīvu darba vietu radīšanu un būtiskāko darba standartu ievērošanu; |
| --- | --- |

37.

mudina, ka ES un tās dalībvalstīm būtu sistemātiskāk jāatbalsta SDO pienācīgas kvalitātes nodarbinātības programmas īstenošana jaunattīstības valstīs, lai tādējādi stimulētu kvalitatīvu darba vietu radīšanu un būtiskāko darba standartu ievērošanu;

| 38. | uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomikas dažādošanai un to atkarības no importa mazināšanai ir jābūt prioritāriem izaugsmes atbalsta politiku mērķiem; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka jaunattīstības valstu ekonomikas dažādošanai un to atkarības no importa mazināšanai ir jābūt prioritāriem izaugsmes atbalsta politiku mērķiem;

| 39. | uzsver, ka uz ieguldījumu projektiem, kas atbalstīti ar ES mehānismiem subsīdiju un aizdevumu sapludināšanai, nav jāattiecina to īstenošanas uzraudzība un starptautiski saskaņotu sociālo un vides standartu ietekmes pētījumi; uzstāj, ka lēmumu pieņemšanas procesam par projektu izraudzīšanu jābūt pārredzamam un jānodrošina saskaņotība ar ES stratēģijas dokumentiem, principu par valsts ieinteresētību un ES saistībām atsaistīt savu atbalstu; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka uz ieguldījumu projektiem, kas atbalstīti ar ES mehānismiem subsīdiju un aizdevumu sapludināšanai, nav jāattiecina to īstenošanas uzraudzība un starptautiski saskaņotu sociālo un vides standartu ietekmes pētījumi; uzstāj, ka lēmumu pieņemšanas procesam par projektu izraudzīšanu jābūt pārredzamam un jānodrošina saskaņotība ar ES stratēģijas dokumentiem, principu par valsts ieinteresētību un ES saistībām atsaistīt savu atbalstu;

| 40. | uzstāj, ka sapludināšanai drīzāk jārada jauni līdzekļi, nekā jāizraisa subsīdiju aizstāšana ES OAP ar aizdevumiem; |
| --- | --- |

40.

uzstāj, ka sapludināšanai drīzāk jārada jauni līdzekļi, nekā jāizraisa subsīdiju aizstāšana ES OAP ar aizdevumiem;

| 41. | uzsver, ka attīstības politika nevar kļūt patiesi efektīva, neveicinot atbilstošu tiesisko regulējumu, jo īpaši īpašuma tiesību un līgumtiesību jomā; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka attīstības politika nevar kļūt patiesi efektīva, neveicinot atbilstošu tiesisko regulējumu, jo īpaši īpašuma tiesību un līgumtiesību jomā;

| 42. | uzsver, ka dzimumu līdztiesības veicināšana palīdzēs īstenot sieviešu darba ražīgumu un tādējādi veicinās ilgtspējīgu un nabadzīgo virzienā vērstu izaugsmi; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka dzimumu līdztiesības veicināšana palīdzēs īstenot sieviešu darba ražīgumu un tādējādi veicinās ilgtspējīgu un nabadzīgo virzienā vērstu izaugsmi;

Humānā attīstība

| 43. | uzsver, ka nabadzību mēra ne tikai naudas izteiksmē un ka savā plašākajā nozīmē tā ir tādu pamattiesību liegšana kā tiesības uz pārtiku, izglītību, veselību vai vārda brīvību; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka nabadzību mēra ne tikai naudas izteiksmē un ka savā plašākajā nozīmē tā ir tādu pamattiesību liegšana kā tiesības uz pārtiku, izglītību, veselību vai vārda brīvību;

| 44. | uzsver, ka pamata sociālo pakalpojumu sniegšana ir būtiska visnabadzīgāko izaugsmes veicināšanai un TAM sasniegšanai; aicina 20 % no visa ES atbalsta piešķirt pamata sociālajiem pakalpojumiem, kā to noteikusi ANO Tūkstošgades izaugsmes mērķos (rādītājs 8.2 attiecībā uz 8. mērķi — ieviest globālu partnerību attīstības jomā), īpaši koncentrējoties uz brīvu un vispārēju pieeju pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai, ņemot vērā ES atbalstu iniciatīvai „Izglītība visiem” un 2010. gada paziņojumam „ES loma veselības jomā pasaules mērogā”; atkārtoti atgādina, ka īpaša uzmanība jāvelta neaizsargātām iedzīvotāju grupām un personām ar augstu sociālās atstumtības risku, piemēram, personām ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka pamata sociālo pakalpojumu sniegšana ir būtiska visnabadzīgāko izaugsmes veicināšanai un TAM sasniegšanai; aicina 20 % no visa ES atbalsta piešķirt pamata sociālajiem pakalpojumiem, kā to noteikusi ANO Tūkstošgades izaugsmes mērķos (rādītājs 8.2 attiecībā uz 8. mērķi — ieviest globālu partnerību attīstības jomā), īpaši koncentrējoties uz brīvu un vispārēju pieeju pamata veselības aprūpei un pamatizglītībai, ņemot vērā ES atbalstu iniciatīvai „Izglītība visiem” un 2010. gada paziņojumam „ES loma veselības jomā pasaules mērogā”; atkārtoti atgādina, ka īpaša uzmanība jāvelta neaizsargātām iedzīvotāju grupām un personām ar augstu sociālās atstumtības risku, piemēram, personām ar īpašām vajadzībām;

| 45. | uzsver, ka meiteņu izglītība un dzimumu līdztiesības veicināšana izglītībā ir ļoti svarīga attīstībai, un politikas un pasākumi, kas nerisina dzimumu nelīdztiesības jautājumu, neizmanto svarīgas attīstības iespējas; uzsver, ka meiteņu izglītība sniedz vislielāko visu izglītības ieguldījumu atdevi, nodrošinot gan privātos, gan sociālos ieguvumus, kas uzkrājas personām, ģimenēm un sabiedrībai kopumā, samazinot dzimstības līmeni, pazeminot mātes, zīdaiņu un bērnu mirstības līmeni, aizsargājot pret HIV/AIDS infekciju, palielinot sieviešu iesaistīšanās līmeni darba tirgū un ienākumus un radot paaudžu izglītības labumus; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka meiteņu izglītība un dzimumu līdztiesības veicināšana izglītībā ir ļoti svarīga attīstībai, un politikas un pasākumi, kas nerisina dzimumu nelīdztiesības jautājumu, neizmanto svarīgas attīstības iespējas; uzsver, ka meiteņu izglītība sniedz vislielāko visu izglītības ieguldījumu atdevi, nodrošinot gan privātos, gan sociālos ieguvumus, kas uzkrājas personām, ģimenēm un sabiedrībai kopumā, samazinot dzimstības līmeni, pazeminot mātes, zīdaiņu un bērnu mirstības līmeni, aizsargājot pret HIV/AIDS infekciju, palielinot sieviešu iesaistīšanās līmeni darba tirgū un ienākumus un radot paaudžu izglītības labumus;

| 46. | uzsver, cik nozīmīgi ir novērst finanšu nepilnības veselības sistēmās, ievērojot tādas prioritātes kā seksuālā un reproduktīvā veselība, kas cieš no samazinājumiem, un cik nozīmīgi ir ieguldīt cīņā pret HIV/AIDS un citām slimībām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, cik nozīmīgi ir novērst finanšu nepilnības veselības sistēmās, ievērojot tādas prioritātes kā seksuālā un reproduktīvā veselība, kas cieš no samazinājumiem, un cik nozīmīgi ir ieguldīt cīņā pret HIV/AIDS un citām slimībām;

| 47. | atgādina, ka ieguldīšana bērnos un jaunatnē ir ilgtermiņa ieguldījums ilgtspējīgā sabiedrības attīstībā; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka ieguldīšana bērnos un jaunatnē ir ilgtermiņa ieguldījums ilgtspējīgā sabiedrības attīstībā;

| 48. | atzinīgi vērtē ANO Sociālās aizsardzības minimuma iniciatīvu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu jaunattīstības valstu sociālās aizsardzības programmām un izstrādāt visaptverošu politikas sistēmu, ietverot dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju aspektus sievietēm, attiecībā uz šo jautājumu; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē ANO Sociālās aizsardzības minimuma iniciatīvu; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt atbalstu jaunattīstības valstu sociālās aizsardzības programmām un izstrādāt visaptverošu politikas sistēmu, ietverot dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju aspektus sievietēm, attiecībā uz šo jautājumu;

| 49. | atzinīgi vērtē ES centienus sistemātiskāk risināt saikni starp tās migrācijas un patvēruma politikas ārējo dimensiju un citām politikām, uz ko attiecas migrācija, piemēram, nodarbinātība, izglītība, tiesības un sociālā aizsardzība; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē ES centienus sistemātiskāk risināt saikni starp tās migrācijas un patvēruma politikas ārējo dimensiju un citām politikām, uz ko attiecas migrācija, piemēram, nodarbinātība, izglītība, tiesības un sociālā aizsardzība;

| 50. | uzskata, ka nodokļu ieņēmumi ir būtiski jaunattīstības valstīm, lai ievērotu tās pilsoņu pamatvajadzības, lai tās būtu mazāk atkarīgas no ārvalstu palīdzības un veicinātu demokrātisko atbildību; atkārtoti pauž uzskatu, ka ES ir jāatbalsta partnervalstis godīgu, pārredzamu un efektīvu nodokļu sistēmu izveidē, lai ar to palīdzību iekasētu ieņēmumus, kas nepieciešami sociālās aizsardzības un nabadzīgāko atbalsta politiku īstenošanai, un starptautiskā līmenī jāturpina strādāt, lai panāktu lielāku finanšu pārredzamību un nodrošinātu, ka partnervalstis izmanto ieguvumus; uzsver, ka paraugprakses un informācijas apmaiņa nodokļu politikas jomā ir izšķirosi svarīga, lai izveidotu taisnīgas nodokļu sistēmas; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka nodokļu ieņēmumi ir būtiski jaunattīstības valstīm, lai ievērotu tās pilsoņu pamatvajadzības, lai tās būtu mazāk atkarīgas no ārvalstu palīdzības un veicinātu demokrātisko atbildību; atkārtoti pauž uzskatu, ka ES ir jāatbalsta partnervalstis godīgu, pārredzamu un efektīvu nodokļu sistēmu izveidē, lai ar to palīdzību iekasētu ieņēmumus, kas nepieciešami sociālās aizsardzības un nabadzīgāko atbalsta politiku īstenošanai, un starptautiskā līmenī jāturpina strādāt, lai panāktu lielāku finanšu pārredzamību un nodrošinātu, ka partnervalstis izmanto ieguvumus; uzsver, ka paraugprakses un informācijas apmaiņa nodokļu politikas jomā ir izšķirosi svarīga, lai izveidotu taisnīgas nodokļu sistēmas;

| 51. | uzsver cilvēktiesību patieso nozīmīgumu un daudzos ES pieejamos līdzekļus, lai palīdzētu paplašināt iespējas ievērot visas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

51.

uzsver cilvēktiesību patieso nozīmīgumu un daudzos ES pieejamos līdzekļus, lai palīdzētu paplašināt iespējas ievērot visas cilvēktiesības;

Privātā sektora iesaistīšana

| 52. | atzīst, ka privātā sektora attīstība jaunattīstības valstīs ir būtiska nodarbinātības iespēju radīšanai, pakalpojumu sniegšanai un labklājības palielināšanai; atgādina, ka 90 % darbavietu jaunattīstības valstīs ir privātajā sektorā; uzsver, ka saskaņā ar nabadzīgāko iedzīvotāju atbalsta programmu ES attīstības palīdzībai būtu jābūt vērstai uz to, lai finansētu vietējos uzņēmumus, uzlabotu vietējo kapitālu un mudinātu saņēmējas valstis izveidot tādu vidi, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstību, un uz šķēršļu novēršanu, kuri kavē uzņēmumu reģistrāciju, piekļuvi kapitālam un pieejamam kredītam, un ka pakalpojumiem un spēju uzlabošanas iespējām jābūt paredzētām galvenokārt nabadzīgākajiem uzņēmējiem; |
| --- | --- |

52.

atzīst, ka privātā sektora attīstība jaunattīstības valstīs ir būtiska nodarbinātības iespēju radīšanai, pakalpojumu sniegšanai un labklājības palielināšanai; atgādina, ka 90 % darbavietu jaunattīstības valstīs ir privātajā sektorā; uzsver, ka saskaņā ar nabadzīgāko iedzīvotāju atbalsta programmu ES attīstības palīdzībai būtu jābūt vērstai uz to, lai finansētu vietējos uzņēmumus, uzlabotu vietējo kapitālu un mudinātu saņēmējas valstis izveidot tādu vidi, kas sekmē mazo un vidējo uzņēmumu un mikrouzņēmumu attīstību, un uz šķēršļu novēršanu, kuri kavē uzņēmumu reģistrāciju, piekļuvi kapitālam un pieejamam kredītam, un ka pakalpojumiem un spēju uzlabošanas iespējām jābūt paredzētām galvenokārt nabadzīgākajiem uzņēmējiem;

| 53. | atkārto sociāli un ekoloģiski atbildīga privātā sektora nozīmīgumu, uzlabojot ilgtspējīgas attīstības tempu; aicina Komisiju veicināt un atbalstīt cita starpā sociālekonomiskos uzņēmumus, kas darbojas saskaņā ar ētikas un ekonomikas principiem; |
| --- | --- |

53.

atkārto sociāli un ekoloģiski atbildīga privātā sektora nozīmīgumu, uzlabojot ilgtspējīgas attīstības tempu; aicina Komisiju veicināt un atbalstīt cita starpā sociālekonomiskos uzņēmumus, kas darbojas saskaņā ar ētikas un ekonomikas principiem;

| 54. | uzsver, ka ir svarīgi skaidri novērtēt iespējamos riskus, palielinot privātā sektora iesaistīšanos, un ka tādēļ jādefinē skaidri kritēriji privātā sektora projektu atbalstīšanai, kā arī stingri ietekmes novērtēšanas mehānismi, kas jāizstrādā, lai nodrošinātu, ka privātā sektora ieguldījumi ir ilgtspējīgi atbilstoši saskaņotajiem starptautiskās attīstības mērķiem un neizraisa atgriešanos pie saistītā atbalsta; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka ir svarīgi skaidri novērtēt iespējamos riskus, palielinot privātā sektora iesaistīšanos, un ka tādēļ jādefinē skaidri kritēriji privātā sektora projektu atbalstīšanai, kā arī stingri ietekmes novērtēšanas mehānismi, kas jāizstrādā, lai nodrošinātu, ka privātā sektora ieguldījumi ir ilgtspējīgi atbilstoši saskaņotajiem starptautiskās attīstības mērķiem un neizraisa atgriešanos pie saistītā atbalsta;

| 55. | atgādina, ka valsts ieguldījumi sabiedriskajās precēs, infrastruktūrās un pakalpojumos pamatā kalpo ilgtspējīgai attīstībai un efektīvai nevienlīdzības samazināšanai; |
| --- | --- |

55.

atgādina, ka valsts ieguldījumi sabiedriskajās precēs, infrastruktūrās un pakalpojumos pamatā kalpo ilgtspējīgai attīstībai un efektīvai nevienlīdzības samazināšanai;

| 56. | uzsver, ka jaunattīstības valstīs īstenotajiem investīciju projektiem, kuros iesaistīts privātais sektors un kurus finansē ES, jāatbilst starptautiskā līmenī saskaņotiem vides, cilvēktiesību, sociālajiem un pārredzamības standartiem un saņēmēju valstu attīstības plāniem; iebilst pret jebkāda veida sadarbību ar privātuzņēmumiem, kas tiešā vai netiešā veidā atbalsta jebkādu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina Komisiju pārskatīt tās pienācīgas rūpības mehānismus, lemjot par finansējumu resursu ieguves projektiem; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka jaunattīstības valstīs īstenotajiem investīciju projektiem, kuros iesaistīts privātais sektors un kurus finansē ES, jāatbilst starptautiskā līmenī saskaņotiem vides, cilvēktiesību, sociālajiem un pārredzamības standartiem un saņēmēju valstu attīstības plāniem; iebilst pret jebkāda veida sadarbību ar privātuzņēmumiem, kas tiešā vai netiešā veidā atbalsta jebkādu nodokļu nemaksāšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; aicina Komisiju pārskatīt tās pienācīgas rūpības mehānismus, lemjot par finansējumu resursu ieguves projektiem;

| 57. | pauž pārliecību, ka ieguldījumi pozitīvi ietekmē izaugsmi un darba vietas ne tikai ES, bet arī jaunattīstības valstīs; uzsver, ka industriālās valstis ir atbildīgas par to, lai pastiprināti veicinātu ieguldījumu un tehnoloģiju nodošanu vietējiem uzņēmumiem, lai jaunajām tautsaimniecības nozarēm jaunattīstības valstīs būtu iespēja īstenot kvalitātes standartus, kā arī starptautiskos sociālos un vides standartus; turklātuzsver nepieciešamību palielināt sadarbību, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm uzlabot savu institucionālo un reglamentējošo spēju pārvaldīt ārvalstu ieguldījumus; |
| --- | --- |

57.

pauž pārliecību, ka ieguldījumi pozitīvi ietekmē izaugsmi un darba vietas ne tikai ES, bet arī jaunattīstības valstīs; uzsver, ka industriālās valstis ir atbildīgas par to, lai pastiprināti veicinātu ieguldījumu un tehnoloģiju nodošanu vietējiem uzņēmumiem, lai jaunajām tautsaimniecības nozarēm jaunattīstības valstīs būtu iespēja īstenot kvalitātes standartus, kā arī starptautiskos sociālos un vides standartus; turklātuzsver nepieciešamību palielināt sadarbību, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm uzlabot savu institucionālo un reglamentējošo spēju pārvaldīt ārvalstu ieguldījumus;

| 58. | aicina ES atzīt jaunattīstības valstu tiesības regulēt ieguldījumus, atbalstīt ieguldītājus, kas veicina partnervalsts attīstības stratēģiju, un piemērot preferenciālu režīmu vietējiem un reģionālajiem ieguldītājiem, lai veicinātu reģionālo integrāciju; |
| --- | --- |

58.

aicina ES atzīt jaunattīstības valstu tiesības regulēt ieguldījumus, atbalstīt ieguldītājus, kas veicina partnervalsts attīstības stratēģiju, un piemērot preferenciālu režīmu vietējiem un reģionālajiem ieguldītājiem, lai veicinātu reģionālo integrāciju;

| 59. | aicina ES ievērot tās tirdzniecības stratēģijas atbalsta saistības attiecībā uz attīstības palīdzību, īpaši koncentrējoties uz projektiem, kas paredzēti, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pilnveidot savas ar tirdzniecību saistītās iemaņas, uzlabot piegādes ķēdi un visbeidzot konkurēt reģionālajos un pasaules tirgos; |
| --- | --- |

59.

aicina ES ievērot tās tirdzniecības stratēģijas atbalsta saistības attiecībā uz attīstības palīdzību, īpaši koncentrējoties uz projektiem, kas paredzēti, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pilnveidot savas ar tirdzniecību saistītās iemaņas, uzlabot piegādes ķēdi un visbeidzot konkurēt reģionālajos un pasaules tirgos;

| 60. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu ar līdzīgu mērķi kā jaunajā ASV likumā par „konfliktu izrakteņiem”, proti, cīnīties pret izrakteņu nelegālu izmantošanu jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āfrikā, kas pastiprina pilsoņu karu un konfliktus, lai nodrošinātu ES tirgū importēto izrakteņu kontroli; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu ar līdzīgu mērķi kā jaunajā ASV likumā par „konfliktu izrakteņiem”, proti, cīnīties pret izrakteņu nelegālu izmantošanu jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āfrikā, kas pastiprina pilsoņu karu un konfliktus, lai nodrošinātu ES tirgū importēto izrakteņu kontroli;

| 61. | aicina analizēt un novērtēt publiskā un privātā sektora partnerību, kas iesaista privāto sektoru attīstībā, ko veicina Komisija, lai gūtu mācību no šīs pieredzes, pirms pāriet uz jauno politisko koncepciju par publisko līdzekļu izmantošanu privātā sektora finansējuma uzlabošanai; |
| --- | --- |

61.

aicina analizēt un novērtēt publiskā un privātā sektora partnerību, kas iesaista privāto sektoru attīstībā, ko veicina Komisija, lai gūtu mācību no šīs pieredzes, pirms pāriet uz jauno politisko koncepciju par publisko līdzekļu izmantošanu privātā sektora finansējuma uzlabošanai;

| 62. | uzsver, ka privātajam sektoram sniegtajam atbalstam jāiet roku rokā ar saņēmēju valstu, reģionālo un vietējās pašpārvaldes iestādēm un parlamentiem sniegto atbalstu, lai šīs iestādes varētu efektīvi regulēt tirgu, veicināt pārredzamību, īstenot taisnīgu nodokļu politiku un labu pārvaldību, kā arī apkarot korupciju gan uzņēmumos un NVO, gan valdībās un valsts iestādēs; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka privātajam sektoram sniegtajam atbalstam jāiet roku rokā ar saņēmēju valstu, reģionālo un vietējās pašpārvaldes iestādēm un parlamentiem sniegto atbalstu, lai šīs iestādes varētu efektīvi regulēt tirgu, veicināt pārredzamību, īstenot taisnīgu nodokļu politiku un labu pārvaldību, kā arī apkarot korupciju gan uzņēmumos un NVO, gan valdībās un valsts iestādēs;

Klimata pārmaiņas, enerģija un ilgtspējīga attīstība

| 63. | atzinīgi vērtē priekšlikumu attīstības palīdzību koncentrēt uz ilgtspējīgas atjaunojamās enerģijas iegūšanu; atkārto, ka enerģijas pieejamība ir priekšnosacījums Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; uzstāj, ka ūdensapgādei un nabadzīgo cilvēku piekļuvei enerģijai un saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un vietējo attīstību jābūt ES atbalstīto projektu galvenajiem mērķiem; |
| --- | --- |

63.

atzinīgi vērtē priekšlikumu attīstības palīdzību koncentrēt uz ilgtspējīgas atjaunojamās enerģijas iegūšanu; atkārto, ka enerģijas pieejamība ir priekšnosacījums Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai; uzstāj, ka ūdensapgādei un nabadzīgo cilvēku piekļuvei enerģijai un saistībā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu un vietējo attīstību jābūt ES atbalstīto projektu galvenajiem mērķiem;

| 64. | pauž prioritāru atbalstu ilgtspējīgiem vietēja un reģionāla līmeņa enerģētikas risinājumiem, īpaši decentralizētu enerģijas ražošanu, lai saskaņotu attīstības prioritātes un vides problēmas; |
| --- | --- |

64.

pauž prioritāru atbalstu ilgtspējīgiem vietēja un reģionāla līmeņa enerģētikas risinājumiem, īpaši decentralizētu enerģijas ražošanu, lai saskaņotu attīstības prioritātes un vides problēmas;

| 65. | norāda uz atjaunojamās enerģijas (saules enerģija, vēja enerģija, ģeotermālā enerģija un biomasa) milzīgo potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un tās dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un darīt pieejamas tehnoloģijas, zināšanas un ieguldīšanas iespējas, jo tas ir vitāli svarīgi ekonomikas un sociālajai attīstībai, samazina šo valstu atkarību no fosilā kurināmā un pazemina to neaizsargātību pret cenu svārstībām enerģētikas tirgū; |
| --- | --- |

65.

norāda uz atjaunojamās enerģijas (saules enerģija, vēja enerģija, ģeotermālā enerģija un biomasa) milzīgo potenciālu daudzās jaunattīstības valstīs; aicina ES un tās dalībvalstis īstenot atjaunojamās enerģijas projektus jaunattīstības valstīs un darīt pieejamas tehnoloģijas, zināšanas un ieguldīšanas iespējas, jo tas ir vitāli svarīgi ekonomikas un sociālajai attīstībai, samazina šo valstu atkarību no fosilā kurināmā un pazemina to neaizsargātību pret cenu svārstībām enerģētikas tirgū;

| 66. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ES oficiālā attīstības palīdzība enerģijas pieejamības uzlabošanai veicina vietējās ekonomikas attīstību, videi draudzīgas darba vietas un nabadzības samazināšanu un ka tā nav saistīta vai izmantota, lai subsidētu ES uzņēmumus; turklāt aicina Komisiju neradīt neskaidrību par politikām, lai palielinātu enerģijas pieejamību nabadzīgajiem cilvēkiem, ievērojot ES klimata pārmaiņu seku mazināšanas mērķus vai savas energoapgādes drošības vajadzības; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju nodrošināt, ka ES oficiālā attīstības palīdzība enerģijas pieejamības uzlabošanai veicina vietējās ekonomikas attīstību, videi draudzīgas darba vietas un nabadzības samazināšanu un ka tā nav saistīta vai izmantota, lai subsidētu ES uzņēmumus; turklāt aicina Komisiju neradīt neskaidrību par politikām, lai palielinātu enerģijas pieejamību nabadzīgajiem cilvēkiem, ievērojot ES klimata pārmaiņu seku mazināšanas mērķus vai savas energoapgādes drošības vajadzības;

| 67. | atzinīgi vērtē jaunattīstības valstu uzsāktās iniciatīvas ieguldīt pārtikas ražošanā, nevis biodegvielas ražošanā, lai nodrošinātu savus pārtikas krājumus; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē jaunattīstības valstu uzsāktās iniciatīvas ieguldīt pārtikas ražošanā, nevis biodegvielas ražošanā, lai nodrošinātu savus pārtikas krājumus;

| 68. | atgādina, ka attīstīto valstu pienākums ir uzņemties vadību, veidojot pasaules mēroga zema oglekļa emisiju ekonomiku, kas vajadzīga, lai panāktu nepieciešamos emisiju samazinājumus; mudina dalībvalstis uzņemties vadību emisiju samazināšanā; |
| --- | --- |

68.

atgādina, ka attīstīto valstu pienākums ir uzņemties vadību, veidojot pasaules mēroga zema oglekļa emisiju ekonomiku, kas vajadzīga, lai panāktu nepieciešamos emisiju samazinājumus; mudina dalībvalstis uzņemties vadību emisiju samazināšanā;

| 69. | atzīst, ka cīņa pret klimata pārmaiņām un galveno attīstības mērķu sasniegšana ir savstarpēji saistīti mērķi; uzsver sistemātiskāku centienu nepieciešamību, lai iekļautu uz ekosistēmu balstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām, to mazināšanu un katastrofu riska mazināšanas pasākumus un tādēļ aicina īstenot holistisku pieeju, iekļaujot vides dimensiju attīstības programmās un projektos, piemēram, uzlabojot noteikumus par atkritumu pārkraušanu un nelegālu mežu izciršanu; |
| --- | --- |

69.

atzīst, ka cīņa pret klimata pārmaiņām un galveno attīstības mērķu sasniegšana ir savstarpēji saistīti mērķi; uzsver sistemātiskāku centienu nepieciešamību, lai iekļautu uz ekosistēmu balstītu pielāgošanos klimata pārmaiņām, to mazināšanu un katastrofu riska mazināšanas pasākumus un tādēļ aicina īstenot holistisku pieeju, iekļaujot vides dimensiju attīstības programmās un projektos, piemēram, uzlabojot noteikumus par atkritumu pārkraušanu un nelegālu mežu izciršanu;

| 70. | aicina Komisiju novērtēt „klimatisko migrāciju” ietekmi, kas pēc dažiem paredzējumiem līdz 2050. gadam liks 200 miljoniem cilvēku mainīt dzīvesvietu pakāpeniskas apstākļu pasliktināšanās dēļ to tagadējā teritorijā, un uzsver, ka izmantojot Eiropas Savienības attīstības politiku, jāsniedz atbalsts un jāsamazina bēgļu skaits, ieguldot tehnoloģijās, cilvēkresursos un finanšu palīdzībā; |
| --- | --- |

70.

aicina Komisiju novērtēt „klimatisko migrāciju” ietekmi, kas pēc dažiem paredzējumiem līdz 2050. gadam liks 200 miljoniem cilvēku mainīt dzīvesvietu pakāpeniskas apstākļu pasliktināšanās dēļ to tagadējā teritorijā, un uzsver, ka izmantojot Eiropas Savienības attīstības politiku, jāsniedz atbalsts un jāsamazina bēgļu skaits, ieguldot tehnoloģijās, cilvēkresursos un finanšu palīdzībā;

| 71. | atkārtoti pauž nostāju, ka iekļaušana nevar aizstāt noteikumu par jauniem papildu resursiem, kurus ES un citi donori ir piešķīruši jaunattīstības valstu klimata pārmaiņu seku mazināšanas centieniem un pielāgošanās vajadzībām; uzsver, ka šai pieejai jāpieņem vietējā un/vai reģionālā pieeja, lai risinātu īpašās problēmas, ar ko saskaras šīs jomas; atgādina, ka pasākumi saistībā ar klimata pārmaiņām — un sabiedriskie pasākumi kopumā — nav jāfinansē ar OAP un ka tādēļ ir vajadzīgs, lai dalībvalstis uzņemtos jaunas papildu saistības 0,7 % NKI veltīt OAP; |
| --- | --- |

71.

atkārtoti pauž nostāju, ka iekļaušana nevar aizstāt noteikumu par jauniem papildu resursiem, kurus ES un citi donori ir piešķīruši jaunattīstības valstu klimata pārmaiņu seku mazināšanas centieniem un pielāgošanās vajadzībām; uzsver, ka šai pieejai jāpieņem vietējā un/vai reģionālā pieeja, lai risinātu īpašās problēmas, ar ko saskaras šīs jomas; atgādina, ka pasākumi saistībā ar klimata pārmaiņām — un sabiedriskie pasākumi kopumā — nav jāfinansē ar OAP un ka tādēļ ir vajadzīgs, lai dalībvalstis uzņemtos jaunas papildu saistības 0,7 % NKI veltīt OAP;

| 72. | uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt ilgtspējīgu pilsētvides attīstību kā daļu no starptautiskās dienaskārtības, kā arī īstenot to vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, kam būtu labvēlīga ietekme uz cilvēku dzīves kvalitāti visā pasaulē un jo īpaši jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

72.

uzsver, cik nozīmīgi ir veicināt ilgtspējīgu pilsētvides attīstību kā daļu no starptautiskās dienaskārtības, kā arī īstenot to vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, kam būtu labvēlīga ietekme uz cilvēku dzīves kvalitāti visā pasaulē un jo īpaši jaunattīstības valstīs;

| 73. | atzīmē, ka ilgtspējīgu attīstību var panākt tikai, uzlabojot saņēmēju valstu spēju veidošanu un uzlabojot pamata infrastruktūru; |
| --- | --- |

73.

atzīmē, ka ilgtspējīgu attīstību var panākt tikai, uzlabojot saņēmēju valstu spēju veidošanu un uzlabojot pamata infrastruktūru;

| 74. | pieprasa ietvert un īstenot valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 8. panta j) punktu, kas ir ilgtspējīgas attīstības pīlārs; |
| --- | --- |

74.

pieprasa ietvert un īstenot valsts un reģionālās stratēģijas dokumentos Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 8. panta j) punktu, kas ir ilgtspējīgas attīstības pīlārs;

| 75. | atzīst, ka atmežošana un neilgtspējīgs kokmateriālu imports ES tirgū ir veicinājis dabas katastrofas un nabadzīgo valstu neaizsargātību, un tāpēc aicina ES Komisiju un Padomi iekļaut savā jaunajā attīstības politikas stratēģijā visus aizliegumus saistībā ar nelegālu kokmateriālu apriti ES; |
| --- | --- |

75.

atzīst, ka atmežošana un neilgtspējīgs kokmateriālu imports ES tirgū ir veicinājis dabas katastrofas un nabadzīgo valstu neaizsargātību, un tāpēc aicina ES Komisiju un Padomi iekļaut savā jaunajā attīstības politikas stratēģijā visus aizliegumus saistībā ar nelegālu kokmateriālu apriti ES;

Pārtikas nodrošinājums un lauksaimniecība

| 76. | atkārtoti pauž nostāju, ka ES attīstības palīdzība jānovirza pārtikas nodrošināšanai jaunattīstības valstīs un ilgtspējīgas, vietējas, maza apjoma un bioloģiskas lauksaimnieciskās ražošanas veicināšanai; īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt mazo lauksaimnieku piekļuvi ražošanas līdzekļiem (zeme, nodrošināti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti, sējas materiāls, izglītība, kredīti, konsultācijas un konsultāciju dienesti), pārstrādes un realizēšanas iespējām un vietējiem un pārrobežu tirgiem; |
| --- | --- |

76.

atkārtoti pauž nostāju, ka ES attīstības palīdzība jānovirza pārtikas nodrošināšanai jaunattīstības valstīs un ilgtspējīgas, vietējas, maza apjoma un bioloģiskas lauksaimnieciskās ražošanas veicināšanai; īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt mazo lauksaimnieku piekļuvi ražošanas līdzekļiem (zeme, nodrošināti īpašumtiesības apliecinoši dokumenti, sējas materiāls, izglītība, kredīti, konsultācijas un konsultāciju dienesti), pārstrādes un realizēšanas iespējām un vietējiem un pārrobežu tirgiem;

| 77. | aicina, lai saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu tiktu atbalstīta pāreja uz bioloģisku un ekoloģiski ilgtspējīgu lauksaimniecību, kas gan ņem vērā mazās lauksaimnieciskās ražošanas pieredzi, gan arī ir efektīvs līdzeklis, lai pielāgotos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

77.

aicina, lai saskaņā ar Lauksaimniecības zinātnes un tehnoloģijas starptautisko novērtējumu tiktu atbalstīta pāreja uz bioloģisku un ekoloģiski ilgtspējīgu lauksaimniecību, kas gan ņem vērā mazās lauksaimnieciskās ražošanas pieredzi, gan arī ir efektīvs līdzeklis, lai pielāgotos klimata pārmaiņām;

| 78. | uzsver īpaša atbalsta nozīmīgumu sievietēm lauksaimniecībā, jo pētījumi liecina, ka dzimumu nevienlīdzības likvidēšana lauksaimniecībā varētu jaunattīstības valstīs palielināt kopējo lauksaimniecības produkciju par 2,5–4 % un ka sievietes iztērē lielāku daļu savu ienākumu par savu bērnu pārtiku, apģērbu un izglītību; aicina novērst visa veida diskrimināciju pret sievietēm un vērst visas lauksaimniecības politikas un programmas uz dzimumu līdztiesību; uzsver, ka sievietes jāuzskata par līdztiesīgiem partneriem, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz lauksaimniecības attīstību un pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

78.

uzsver īpaša atbalsta nozīmīgumu sievietēm lauksaimniecībā, jo pētījumi liecina, ka dzimumu nevienlīdzības likvidēšana lauksaimniecībā varētu jaunattīstības valstīs palielināt kopējo lauksaimniecības produkciju par 2,5–4 % un ka sievietes iztērē lielāku daļu savu ienākumu par savu bērnu pārtiku, apģērbu un izglītību; aicina novērst visa veida diskrimināciju pret sievietēm un vērst visas lauksaimniecības politikas un programmas uz dzimumu līdztiesību; uzsver, ka sievietes jāuzskata par līdztiesīgiem partneriem, lai panāktu ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz lauksaimniecības attīstību un pārtikas nodrošinājumu;

| 79. | uzstāj, ka ES būtu jārisina arī galvenie iemesli pārtikas nodrošinājuma trūkumam, tostarp vājā kontrolējamība par tiesībām uz pārtiku, spekulācijas ar pārtikas cenām un zemes piesavināšanās; vēlreiz uzsver, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformā jāņem vērā Līguma noteikums par APS pastiprināšanu, godīgu konkurenci un palīdzība jaunattīstības valstīm apgūt spējas pašām veikt ražošanu; aicina uz rīcību, kuras mērķis būtu novērst zemes piesavināšanos, nodrošināt sīkīpašnieku un vietējo lauksaimnieku īpašuma tiesības un piekļuvi lauksaimniecības zemei un izbeigt sēklu monopolu un atkarību no īpašiem pesticīdiem; |
| --- | --- |

79.

uzstāj, ka ES būtu jārisina arī galvenie iemesli pārtikas nodrošinājuma trūkumam, tostarp vājā kontrolējamība par tiesībām uz pārtiku, spekulācijas ar pārtikas cenām un zemes piesavināšanās; vēlreiz uzsver, ka kopējās lauksaimniecības politikas reformā jāņem vērā Līguma noteikums par APS pastiprināšanu, godīgu konkurenci un palīdzība jaunattīstības valstīm apgūt spējas pašām veikt ražošanu; aicina uz rīcību, kuras mērķis būtu novērst zemes piesavināšanos, nodrošināt sīkīpašnieku un vietējo lauksaimnieku īpašuma tiesības un piekļuvi lauksaimniecības zemei un izbeigt sēklu monopolu un atkarību no īpašiem pesticīdiem;

| 80. | norāda — lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā varētu pārsniegt 9 miljardus, lauksaimnieciskās ražošanas apjoms būs jāpalielina par 70 % no šā brīža līdz tam laikam, izmantojot mazāk zemes, mazāk ūdens un mazāk pesticīdu; atzīmē, ka globālais pārtikas nodrošinājums Eiropas Savienībai ir vissteidzamākais jautājums, un aicina nekavējoties un saskanīgi rīkoties, lai panāktu pārtikas nodrošinājumu gan attiecībā uz ES pilsoņiem, gan arī pasaules līmenī; |
| --- | --- |

80.

norāda — lai nodrošinātu ar pārtiku visus pasaules iedzīvotājus, kuru skaits 2050. gadā varētu pārsniegt 9 miljardus, lauksaimnieciskās ražošanas apjoms būs jāpalielina par 70 % no šā brīža līdz tam laikam, izmantojot mazāk zemes, mazāk ūdens un mazāk pesticīdu; atzīmē, ka globālais pārtikas nodrošinājums Eiropas Savienībai ir vissteidzamākais jautājums, un aicina nekavējoties un saskanīgi rīkoties, lai panāktu pārtikas nodrošinājumu gan attiecībā uz ES pilsoņiem, gan arī pasaules līmenī;

| 81. | uzsver, ka saskare ar pārtikas nodrošinājuma trūkumu nozīmē daudzu pasākumu īstenošanu dažādās nozarēs, piemēram, vietējo dabas resursu pārvaldību, ražošanas un izgatavošanas pastiprināšanu, apmācības, profesionālo organizāciju strukturēšanu, drošības tīkla ieviešanu visneaizsargātākajiem, izglītošanu uztura jomā un arī darba vietu dažādošanu laukos ārpus lauksaimniecības, lai uzlabotu ienākumus laukos dzīvojošajās ģimenēs, kas pirmās cieš no bada; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka saskare ar pārtikas nodrošinājuma trūkumu nozīmē daudzu pasākumu īstenošanu dažādās nozarēs, piemēram, vietējo dabas resursu pārvaldību, ražošanas un izgatavošanas pastiprināšanu, apmācības, profesionālo organizāciju strukturēšanu, drošības tīkla ieviešanu visneaizsargātākajiem, izglītošanu uztura jomā un arī darba vietu dažādošanu laukos ārpus lauksaimniecības, lai uzlabotu ienākumus laukos dzīvojošajās ģimenēs, kas pirmās cieš no bada;

| 82. | norāda, ka jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp zemu izmaksu tehnoloģijas, jāparedz pētniecība lauksaimniecības jomā un jāpastiprina ražības un efektivitātes attiecība jaunattīstības valstīs, lai uzlabotu ilgtspēju; |
| --- | --- |

82.

norāda, ka jāievieš labākas lauksaimnieciskās ražošanas metodes, tostarp zemu izmaksu tehnoloģijas, jāparedz pētniecība lauksaimniecības jomā un jāpastiprina ražības un efektivitātes attiecība jaunattīstības valstīs, lai uzlabotu ilgtspēju;

| 83. | aicina ES un jaunattīstības valstis veicināt interesi par zemi kā līdzekli nabadzības samazināšanai, stiprinot īpašuma tiesības un atvieglojot kredītu pieejamību lauksaimniekiem, mazajiem uzņēmumiem un vietējai sabiedrībai; |
| --- | --- |

83.

aicina ES un jaunattīstības valstis veicināt interesi par zemi kā līdzekli nabadzības samazināšanai, stiprinot īpašuma tiesības un atvieglojot kredītu pieejamību lauksaimniekiem, mazajiem uzņēmumiem un vietējai sabiedrībai;

| 84. | pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik lauksaimniecības zemi iegādājas valdības atbalstīti ārvalstu ieguldītāji, jo īpaši Āfrikā, kas rada risku iedragāt vietējo pārtikas nodrošinājumu un izraisīt negaidītu un plašu sociālo nemieru, ja šo procesu nevadīs pareizi; |
| --- | --- |

84.

pauž dziļas bažas par to, ka pašlaik lauksaimniecības zemi iegādājas valdības atbalstīti ārvalstu ieguldītāji, jo īpaši Āfrikā, kas rada risku iedragāt vietējo pārtikas nodrošinājumu un izraisīt negaidītu un plašu sociālo nemieru, ja šo procesu nevadīs pareizi;

| 85. | uzsver, ka ES zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem jāpalīdz konsolidēt partnervalstu zivsaimniecības politiku un jāstiprina to spēja nodrošināt ilgtspējīgu zveju savos ūdeņos un vietējo nodarbinātību nozarē; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka ES zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem jāpalīdz konsolidēt partnervalstu zivsaimniecības politiku un jāstiprina to spēja nodrošināt ilgtspējīgu zveju savos ūdeņos un vietējo nodarbinātību nozarē;

| 86. | uzsver, ka attīstības politikas galvenajam aspektam jābūt atbilstošai aizsardzībai pret katastrofām un slimībām, kas saistītas ar ūdeni, kā arī pietiekama daudzuma un kvalitātes ūdens pieejamībai par pieņemamu cenu, lai atbilstu pārtikas, enerģijas un citām pamatvajadzībām, kas nepieciešamas veselīgai un produktīvai dzīvei, neiespaidojot svarīgo ekosistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka attīstības politikas galvenajam aspektam jābūt atbilstošai aizsardzībai pret katastrofām un slimībām, kas saistītas ar ūdeni, kā arī pietiekama daudzuma un kvalitātes ūdens pieejamībai par pieņemamu cenu, lai atbilstu pārtikas, enerģijas un citām pamatvajadzībām, kas nepieciešamas veselīgai un produktīvai dzīvei, neiespaidojot svarīgo ekosistēmu ilgtspēju;

Pārredzamība

| 87. | lai palielinātu pārredzamību un to attīstības projektu atzīšanu sabiedrībā, ko pilnībā vai daļēji finansējusi ES vai dalībvalstis, aicina izveidot elektronisko datubāzi, kas sniedz informāciju par OAP; uzskata, ka šāda datubāze dotu iespēju lietotājiem noteikt visus ES donoru un attiecīgā gadījumā Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru projektus un programmas visās saņēmējās valstīs, kas tos finansē, un organizācijas, kas tos īsteno; uzskata, ka tai vajadzīga funkcija, kas ļauj viegli meklēt konkrētu informāciju, pamatojoties uz iepriekš noteiktu kritēriju kopumu (donors, Attīstības palīdzības komitejas nozare, atrašanās vieta, projekta statuss, finansējuma veids un TAM), un jāpiedāvā tabulas un ģeogrāfiskās kartes analīzei; norāda, ka šāda veida datubāze ir arī svarīga pastiprinātai koordinācijai un saskaņošanai starp donoriem un saskaņošanai ar saņēmējvalsts valdību; |
| --- | --- |

87.

lai palielinātu pārredzamību un to attīstības projektu atzīšanu sabiedrībā, ko pilnībā vai daļēji finansējusi ES vai dalībvalstis, aicina izveidot elektronisko datubāzi, kas sniedz informāciju par OAP; uzskata, ka šāda datubāze dotu iespēju lietotājiem noteikt visus ES donoru un attiecīgā gadījumā Apvienoto Nāciju Organizācijas aģentūru projektus un programmas visās saņēmējās valstīs, kas tos finansē, un organizācijas, kas tos īsteno; uzskata, ka tai vajadzīga funkcija, kas ļauj viegli meklēt konkrētu informāciju, pamatojoties uz iepriekš noteiktu kritēriju kopumu (donors, Attīstības palīdzības komitejas nozare, atrašanās vieta, projekta statuss, finansējuma veids un TAM), un jāpiedāvā tabulas un ģeogrāfiskās kartes analīzei; norāda, ka šāda veida datubāze ir arī svarīga pastiprinātai koordinācijai un saskaņošanai starp donoriem un saskaņošanai ar saņēmējvalsts valdību;

*

* *

| 88. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

88.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

(3)  Padomes 2007. gada 15. maija secinājumi (09558/2007)..

(4)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(5)  OV C 117 E, 6.5.2010., 15. lpp.

(6)  OV C 4 E, 7.1.2011., 34. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0355.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0210.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0442.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0082.

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/89

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsPlatjosla Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē

P7_TA(2011)0322

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par platjoslu Eiropā — ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē (2010/2304(INI))

2013/C 33 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra ieteikumu par regulētu piekļuvi nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra paziņojumu „Platjosla Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” (COM(2010)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 20. septembra paziņojumu „Platjosla Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” (COM(2010)0472),

| — | ņemot vērā 2011. gada 11. maija nostāju par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 11. maija nostāju par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu „Digitālā programma Eiropai” (COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu un Komisijas paziņojums „Platjosla Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” ” (TEN/434-435 - CESE 362/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas atzinumu par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido pirmo radiofrekvenču spektra politikas programmu un Komisijas paziņojums „Platjosla Eiropā: ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē” ” (TEN/434-435 - CESE 362/2011),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 17. septembra paziņojumu „Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 17. septembra paziņojumu „Kopienas pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. augusta paziņojumu „Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā. Galvenie sasniegumi, 2005.–2009. gadā īstenojot stratēģiju i2010” (COM(2009)0390), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 4. augusta paziņojumu „Ziņojums par Eiropas konkurētspēju digitālajā jomā. Galvenie sasniegumi, 2005.–2009. gadā īstenojot stratēģiju i2010” (COM(2009)0390),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. jūnija paziņojumu „Lietiskais internets — rīcības plāns Eiropai” (COM(2009)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 18. jūnija paziņojumu „Lietiskais internets — rīcības plāns Eiropai” (COM(2009)0278),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu „Šodienas ieguldījums rītdienas Eiropā” (COM(2009)0036), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra paziņojumu „Šodienas ieguldījums rītdienas Eiropā” (COM(2009)0036),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 20. marta paziņojumu „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” (COM(2006)0129), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 20. marta paziņojumu „Atšķirību izlīdzināšana platjoslas pakalpojumu jomā” (COM(2006)0129),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. aprīļa paziņojumu „i2010. e–pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e–pārvaldību Eiropā par labu visiem” (COM(2006)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 25. aprīļa paziņojumu „i2010. e–pārvaldības rīcības plāns: paātrināt e–pārvaldību Eiropā par labu visiem” (COM(2006)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 30. aprīļa paziņojumu „E–veselība — Eiropas pilsoņu veselības aprūpes uzlabošana. Rīcības plāns Eiropas e–veselības jomā” COM(2004)0356), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 30. aprīļa paziņojumu „E–veselība — Eiropas pilsoņu veselības aprūpes uzlabošana. Rīcības plāns Eiropas e–veselības jomā” COM(2004)0356),

| — | ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 15. jūnija rezolūciju par lietisko internetu (4),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija rezolūciju par jaunu Eiropas digitālo programmu — 2015.eu (5),

| — | ņemot vērā 2009. gada 26. marta ieteikumu Padomei par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 26. marta ieteikumu Padomei par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. septembra rezolūciju par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. septembra rezolūciju par pilnīgu digitālo dividenžu priekšrocību izmantošanu Eiropā: vienota pieeja digitālās pārslēgšanās atbrīvota radiofrekvenču spektra izmantojumam (7),

| — | ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas politikas izstrādāšanu attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 19. jūnija rezolūciju par Eiropas politikas izstrādāšanu attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem (8),

| — | ņemot vērā 2007. gada 14. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 14. februāra rezolūciju par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru (9),

| — | ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai (10),

| — | ņemot vērā 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par informācijas sabiedrību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 23. jūnija rezolūciju par informācijas sabiedrību (11),

| — | ņemot vērā 1998. gada 14. oktobra rezolūciju par globalizāciju un informācijas sabiedrību — nepieciešamība stiprināt starptautisko sadarbību (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada 14. oktobra rezolūciju par globalizāciju un informācijas sabiedrību — nepieciešamība stiprināt starptautisko sadarbību (12),

| — | ņemot vērā grozītos ES tiesību aktus elektronisko komunikāciju jomā, konkrētāk, Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva), Direktīvu 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva), Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) un Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (BEREC regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozītos ES tiesību aktus elektronisko komunikāciju jomā, konkrētāk, Direktīvu 2002/21/EK (Pamatdirektīva), Direktīvu 2002/20/EK (Atļauju izsniegšanas direktīva), Direktīvu 2002/19/EK (Piekļuves direktīva), Direktīvu 2002/22/EK (Universālā pakalpojuma direktīva), Direktīvu 2002/58/EK (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) un Regulu (EK) Nr. 1211/2009 (BEREC regula),

| — | ņemot vēra Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (COM(2008)0800), |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (COM(2008)0800),

| — | ņemot vēra III pielikumu grozošajā Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 473/2009, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra III pielikumu grozošajā Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 473/2009,

| — | ņemot vērā Lisabonas līguma 189. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līguma 189. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridisko jautājumu komitejas atzinumus (A7-0221/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridisko jautājumu komitejas atzinumus (A7-0221/2011),

| A. | tā kā ātru platjoslas tīklu nodrošināšana visā ES ir būtiski svarīga stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu, integrējošu un teritoriāli vienojošu ekonomikas izaugsmi, uzlabotu situāciju nodarbinātības jomā, stiprinātu Eiropas konkurētspēju, veicinātu zinātnisko pētniecību un jauninājumus un tādējādi ļautu visiem reģioniem, pilsētām, administratīvajiem rajoniem un iedzīvotāju grupām gūt labumu no digitālās vides un dotu viņiem iespēju sabiedriskajiem pakalpojumiem izmantot jaunas digitālās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ātru platjoslas tīklu nodrošināšana visā ES ir būtiski svarīga stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai, lai veicinātu gudru, ilgtspējīgu, integrējošu un teritoriāli vienojošu ekonomikas izaugsmi, uzlabotu situāciju nodarbinātības jomā, stiprinātu Eiropas konkurētspēju, veicinātu zinātnisko pētniecību un jauninājumus un tādējādi ļautu visiem reģioniem, pilsētām, administratīvajiem rajoniem un iedzīvotāju grupām gūt labumu no digitālās vides un dotu viņiem iespēju sabiedriskajiem pakalpojumiem izmantot jaunas digitālās tehnoloģijas;

| B. | tā kā platjoslai var piekļūt, izmantojot daudzas platformas (vara kabeļus, parastos kabeļus, optiskās šķiedras kabeļus, fiksētos un mobilos bezvadu savienojumus, satelītu utt.), tā ir piesaistījusi visu veidu lietotājus (piemēram, patērētājus, uzņēmumus, valdību, publiskas un bezpeļņas iestādes, tostarp skolas, bibliotēkas, slimnīcas un sabiedrības drošības aģentūras), kuri platjoslu izmanto daudziem dažādiem pakalpojumiem (e–komercijai, veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai, balss un video komunikācijai, izklaidei, flotes pārvaldīšanai, valsts pakalpojumiem, izglītībai, profesionālajai apmācībai un daudziem citiem), un platjosla arī nodrošina iekārtu saziņas lietojumus (viedās elektriskās mērierīces un viedtīkli, sirdsdarbības ritma bezvadu monitori, avārijas dienestu pakalpojumi, trauksmes sistēmas, transportlīdzekļu telemetrija, inventāra izsekošana un daudzi citi); |
| --- | --- |

B.

tā kā platjoslai var piekļūt, izmantojot daudzas platformas (vara kabeļus, parastos kabeļus, optiskās šķiedras kabeļus, fiksētos un mobilos bezvadu savienojumus, satelītu utt.), tā ir piesaistījusi visu veidu lietotājus (piemēram, patērētājus, uzņēmumus, valdību, publiskas un bezpeļņas iestādes, tostarp skolas, bibliotēkas, slimnīcas un sabiedrības drošības aģentūras), kuri platjoslu izmanto daudziem dažādiem pakalpojumiem (e–komercijai, veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai, balss un video komunikācijai, izklaidei, flotes pārvaldīšanai, valsts pakalpojumiem, izglītībai, profesionālajai apmācībai un daudziem citiem), un platjosla arī nodrošina iekārtu saziņas lietojumus (viedās elektriskās mērierīces un viedtīkli, sirdsdarbības ritma bezvadu monitori, avārijas dienestu pakalpojumi, trauksmes sistēmas, transportlīdzekļu telemetrija, inventāra izsekošana un daudzi citi);

| C. | tā kā dažādu platformu, lietotāju un pakalpojumu apzināšana un to ietveršana platjoslas ekosistēmā palīdzēs nodrošināt 100 % piekļuvi platjoslai un sniegs sabiedrībai daudzas ar to saistītas priekšrocības, kas savukārt sekmēs 100 % platjoslas ieviešanu; tā kā ES mērķos jāiekļauj visu reģionu un iedzīvotāju grupu iespējas izmantot digitālo vidi; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažādu platformu, lietotāju un pakalpojumu apzināšana un to ietveršana platjoslas ekosistēmā palīdzēs nodrošināt 100 % piekļuvi platjoslai un sniegs sabiedrībai daudzas ar to saistītas priekšrocības, kas savukārt sekmēs 100 % platjoslas ieviešanu; tā kā ES mērķos jāiekļauj visu reģionu un iedzīvotāju grupu iespējas izmantot digitālo vidi;

| D. | tā kā ilgtspējīga piekļuve infrastruktūrai un konkurence starp pakalpojumiem apvienojumā ar reālistisku, dzīvotspējīgu lejupēju mērķu noteikšanu nodrošinās nākamās paaudzes savienojumu efektīvu pieejamību un to atbilstību pieprasījumam; |
| --- | --- |

D.

tā kā ilgtspējīga piekļuve infrastruktūrai un konkurence starp pakalpojumiem apvienojumā ar reālistisku, dzīvotspējīgu lejupēju mērķu noteikšanu nodrošinās nākamās paaudzes savienojumu efektīvu pieejamību un to atbilstību pieprasījumam;

| E. | tā kā ES politikai attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem jāliek pamats situācijai, kurā ES var uzņemties vadošo lomu saistībā ar platjoslas pieejamību, ātrumu, mobilitāti, pārklājumu un jaudu; tā kā pasaules mēroga vadībai informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozarē ir izšķiroša nozīme ES labklājības un konkurētspējas panākšanai; tā kā Eiropas tirgus ar gandrīz 500 miljoniem cilvēku, kuriem pieejams ātrdarbīgs platjoslas pieslēgums, būtu dzinulis iekšējā tirgus attīstībai, kas pasaules līmenī radītu vienreizēju lietotāju kritisko masu, visos reģionos piedāvājot jaunas iespējas un lietotājiem nodrošinot lielāku ieguvumu un ES — potenciālu kļūt par pasaulē vadošo uz zināšanām balstīto ekonomiku; tā kā ātra platjoslas izvēršana ir svarīga inovācijas un ES ražīguma sekmēšanai, kā arī jaunu MVU un darbavietu izveidei ES; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES politikai attiecībā uz platjoslas pakalpojumiem jāliek pamats situācijai, kurā ES var uzņemties vadošo lomu saistībā ar platjoslas pieejamību, ātrumu, mobilitāti, pārklājumu un jaudu; tā kā pasaules mēroga vadībai informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) nozarē ir izšķiroša nozīme ES labklājības un konkurētspējas panākšanai; tā kā Eiropas tirgus ar gandrīz 500 miljoniem cilvēku, kuriem pieejams ātrdarbīgs platjoslas pieslēgums, būtu dzinulis iekšējā tirgus attīstībai, kas pasaules līmenī radītu vienreizēju lietotāju kritisko masu, visos reģionos piedāvājot jaunas iespējas un lietotājiem nodrošinot lielāku ieguvumu un ES — potenciālu kļūt par pasaulē vadošo uz zināšanām balstīto ekonomiku; tā kā ātra platjoslas izvēršana ir svarīga inovācijas un ES ražīguma sekmēšanai, kā arī jaunu MVU un darbavietu izveidei ES;

| F. | tā kā ir svarīgi novērst digitālo plaisu un panākt visiem pieejamas platjoslas ieviešanu visā ES, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību, īpaši attiecībā uz attāliem un lauku rajoniem nolūkā nodrošināt sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir svarīgi novērst digitālo plaisu un panākt visiem pieejamas platjoslas ieviešanu visā ES, lai nodrošinātu Eiropas pievienoto vērtību, īpaši attiecībā uz attāliem un lauku rajoniem nolūkā nodrošināt sociālo un teritoriālo kohēziju;

| G. | tā kā platjosla ir svarīga jaunu tehnoloģiju infrastruktūru ieviešanai, kas ir nepieciešamas ES līderpozīciju iegūšanai zinātnes, tehnoloģiju un rūpniecības jomā, piemēram, saistībā ar mākoņdatošanu, superdatoriem, lietisko internetu un viedām skaitļošanas vidēm; atgādina, ka atbilstoša piekļuve platjoslai un tās ātrums ir pamats novatorisku informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrādei un efektīvai izmantošanai; turklāt norāda, ka no šīm tehnoloģijām un to sniegtajiem pakalpojumiem jāgūst labums gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, tostarp MVU; |
| --- | --- |

G.

tā kā platjosla ir svarīga jaunu tehnoloģiju infrastruktūru ieviešanai, kas ir nepieciešamas ES līderpozīciju iegūšanai zinātnes, tehnoloģiju un rūpniecības jomā, piemēram, saistībā ar mākoņdatošanu, superdatoriem, lietisko internetu un viedām skaitļošanas vidēm; atgādina, ka atbilstoša piekļuve platjoslai un tās ātrums ir pamats novatorisku informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrādei un efektīvai izmantošanai; turklāt norāda, ka no šīm tehnoloģijām un to sniegtajiem pakalpojumiem jāgūst labums gan patērētājiem, gan uzņēmumiem, tostarp MVU;

| H. | tā kā valsts sektora dalībnieki var sniegt būtisku ieguldījumu platjoslas nodrošināšanā visiem un nākamās paaudzes piekļuves attīstīšanā apgabalos, kuros platjoslas pakalpojumi netiek nodrošināti vispār vai netiek pietiekami nodrošināti; tā kā valsts investīcijas jāveic tā, lai tās papildinātu privātās investīcijas un palielinātu konkurenci; tā kā investoriem nākamās paaudzes piekļuves jomā arī turpmāk jānodrošina attiecīgi stimuli, lai tie investētu arī platjoslas jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā valsts sektora dalībnieki var sniegt būtisku ieguldījumu platjoslas nodrošināšanā visiem un nākamās paaudzes piekļuves attīstīšanā apgabalos, kuros platjoslas pakalpojumi netiek nodrošināti vispār vai netiek pietiekami nodrošināti; tā kā valsts investīcijas jāveic tā, lai tās papildinātu privātās investīcijas un palielinātu konkurenci; tā kā investoriem nākamās paaudzes piekļuves jomā arī turpmāk jānodrošina attiecīgi stimuli, lai tie investētu arī platjoslas jomā;

| I. | tā kā privātais sektors platjoslas ierīcēs, pakalpojumos, lietojumos un saturā pēdējo desmit gadu laikā ir investējis simtiem miljardu eiro, taču ne visi Eiropas pilsoņi ir izjutuši platjoslas sniegtos ieguvumus; tā kā privāto un valsts investīciju sekmēšanai arī turpmāk jābūt ES platjoslas izaugsmes galvenajam virzītājspēkam; |
| --- | --- |

I.

tā kā privātais sektors platjoslas ierīcēs, pakalpojumos, lietojumos un saturā pēdējo desmit gadu laikā ir investējis simtiem miljardu eiro, taču ne visi Eiropas pilsoņi ir izjutuši platjoslas sniegtos ieguvumus; tā kā privāto un valsts investīciju sekmēšanai arī turpmāk jābūt ES platjoslas izaugsmes galvenajam virzītājspēkam;

| J. | ņemot vērā lēmumu, kuru 2008. gada 4. novembrī Marseļā pieņēma Savienības Vidusjūrai ministru konferencē, samazināt digitālo plaisu starp Vidusjūras abiem krastiem, un uz kura pamata tika izstrādāts BB-Med (platjosla Vidusjūrai) priekšlikums, |
| --- | --- |

J.

ņemot vērā lēmumu, kuru 2008. gada 4. novembrī Marseļā pieņēma Savienības Vidusjūrai ministru konferencē, samazināt digitālo plaisu starp Vidusjūras abiem krastiem, un uz kura pamata tika izstrādāts BB-Med (platjosla Vidusjūrai) priekšlikums,

Platjosla visiem

| 1. | norāda, ka paziņojums ir tikai viena daļa no plašāka pasākumu kopuma, kas ietver arī digitalizācijas programmu, inovācijas savienību, radiofrekvenču spektra politiku, kā arī ES un valstu finansējuma programmas ar mērķi izveidot savstarpēji atbalstošu sistēmu efektīvai turpmākai attīstībai, piekļuvei tīkliem — gan virszemes fiksētajiem un mobilajiem, gan satelīta tīkliem — un to izmantošanai; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka paziņojums ir tikai viena daļa no plašāka pasākumu kopuma, kas ietver arī digitalizācijas programmu, inovācijas savienību, radiofrekvenču spektra politiku, kā arī ES un valstu finansējuma programmas ar mērķi izveidot savstarpēji atbalstošu sistēmu efektīvai turpmākai attīstībai, piekļuvei tīkliem — gan virszemes fiksētajiem un mobilajiem, gan satelīta tīkliem — un to izmantošanai;

| 2. | norāda, ka platjoslas koncepcija pastāvīgi attīstās, jo ir palielinājies platformu skaits un krietni paplašinājies patērētāju loks un platjoslas izmantošanas veidu klāsts — platjosla mūsdienās nav tikai piekļuve internetam un tā neaprobežojas ar tiešu cilvēku veiktu mijiedarbību, jo strauji izplatās iekārtu saziņa un lietojumi; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka platjoslas koncepcija pastāvīgi attīstās, jo ir palielinājies platformu skaits un krietni paplašinājies patērētāju loks un platjoslas izmantošanas veidu klāsts — platjosla mūsdienās nav tikai piekļuve internetam un tā neaprobežojas ar tiešu cilvēku veiktu mijiedarbību, jo strauji izplatās iekārtu saziņa un lietojumi;

| 3. | konstatē, ka gan fiksēto, gan mobilo datu plūsma pieaug milzīgā ātrumā un ka daudzām darbībām, tādām kā turpmāk saskaņoti spektra piešķīrumi bezvadu platjoslai, spektra lielāka efektivitāte un nākamās paaudzes piekļuves tīklu ātra izvēršana, būs izšķiroša nozīme šī pieauguma pārvaldīšanā; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka gan fiksēto, gan mobilo datu plūsma pieaug milzīgā ātrumā un ka daudzām darbībām, tādām kā turpmāk saskaņoti spektra piešķīrumi bezvadu platjoslai, spektra lielāka efektivitāte un nākamās paaudzes piekļuves tīklu ātra izvēršana, būs izšķiroša nozīme šī pieauguma pārvaldīšanā;

| 4. | tādēļ uzskata, ka jānosaka mērķis panākt, lai ES būtu pasaules līdere IKT infrastruktūras jomā; lai šo mērķi sasniegtu, līdz 2013. gadam visiem eiropiešiem būtu jānodrošina 100 % platjoslas pamatpārklājums ar minimālo ātrumu 2 Mb/s visiem lietotājiem lauku rajonos un daudz lielāku ātrumu lietotājiem citur; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka, lai novērstu digitālo plaisu, attiecībā uz pamatpārklājumu lauku rajonos būs jāņem vērā pieaugošās pārraides prasības saistībā ar novatoriskiem interneta pakalpojumiem, piemēram, e–pārvalde, e–veselība vai e–mācības; uzskata, ka apsverot, kā šādi mērķi tiks finansēti, vislielākā uzmanība būtu jāpievērš konkurencei ar mērķi novērst tirgus traucējumus un ļaut, lai risinājumus pirmām kārtām sniedz tirgus; |
| --- | --- |

4.

tādēļ uzskata, ka jānosaka mērķis panākt, lai ES būtu pasaules līdere IKT infrastruktūras jomā; lai šo mērķi sasniegtu, līdz 2013. gadam visiem eiropiešiem būtu jānodrošina 100 % platjoslas pamatpārklājums ar minimālo ātrumu 2 Mb/s visiem lietotājiem lauku rajonos un daudz lielāku ātrumu lietotājiem citur; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka, lai novērstu digitālo plaisu, attiecībā uz pamatpārklājumu lauku rajonos būs jāņem vērā pieaugošās pārraides prasības saistībā ar novatoriskiem interneta pakalpojumiem, piemēram, e–pārvalde, e–veselība vai e–mācības; uzskata, ka apsverot, kā šādi mērķi tiks finansēti, vislielākā uzmanība būtu jāpievērš konkurencei ar mērķi novērst tirgus traucējumus un ļaut, lai risinājumus pirmām kārtām sniedz tirgus;

| 5. | norāda — lai sasniegtu mērķi nodrošināt savienojuma ātrumu 100 Mb/s, 2015. gadā aptuveni 15 % ES mājsaimniecību vajadzētu būt vismaz tik lielam savienojuma ātrumam; |
| --- | --- |

5.

norāda — lai sasniegtu mērķi nodrošināt savienojuma ātrumu 100 Mb/s, 2015. gadā aptuveni 15 % ES mājsaimniecību vajadzētu būt vismaz tik lielam savienojuma ātrumam;

| 6. | atgādina, ka ir svarīgi īstenot digitalizācijas programmas mērķus, proti, līdz 2020. gadam nodrošināt visiem ES pilsoņiem piekļuvi platjoslas ātrumam, kas nav mazāks kā 30 Mb/s, un dot ES iespēju iegūt lielāko iespējamo platjoslas ātrumu un jaudu; uzsver — lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus platjoslas jomā, digitalizācijas programmā jānosaka kritēriji 2013., 2015. un 2018. gadam gan ES, gan valstu līmenī; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka ir svarīgi īstenot digitalizācijas programmas mērķus, proti, līdz 2020. gadam nodrošināt visiem ES pilsoņiem piekļuvi platjoslas ātrumam, kas nav mazāks kā 30 Mb/s, un dot ES iespēju iegūt lielāko iespējamo platjoslas ātrumu un jaudu; uzsver — lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus platjoslas jomā, digitalizācijas programmā jānosaka kritēriji 2013., 2015. un 2018. gadam gan ES, gan valstu līmenī;

| 7. | uzsver nepieciešamību lietderīgi izmantot visas iespējamās, tostarp mobilās un satelītu tehnoloģijas, lai ekonomiski visizdevīgākajā veidā, neradot liekus apgrūtinājumus patērētājiem, dalībvalstu reģioniem un nozarei, nodrošinātu platjoslas pārklājumu lauku rajonos, kalnu reģionos un uz salām; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību lietderīgi izmantot visas iespējamās, tostarp mobilās un satelītu tehnoloģijas, lai ekonomiski visizdevīgākajā veidā, neradot liekus apgrūtinājumus patērētājiem, dalībvalstu reģioniem un nozarei, nodrošinātu platjoslas pārklājumu lauku rajonos, kalnu reģionos un uz salām;

| 8. | norāda, ka radiofrekvenču spektra turpmākajam sadalījumam jāstiprina Eiropas līderpozīcijas attiecībā uz bezvadu lietojumiem un jauniem pakalpojumiem; norāda, ka piekļuve zemām radiofrekvenču joslām, kuru pārraides īpatnības atbalsta plašu pārklājumu, ir būtisks nosacījums bezvadu platjoslas pārklājuma ieviešanai lauku, kalnu un salu rajonos, kas nodrošinātu piekļuvi visiem paredzamajiem interneta pakalpojumiem; uzsver, ka Eiropai jāpaliek zinātniskās pētniecības un tehnoloģisko jauninājumu avangardā bezvadu pakalpojumu jomā; norāda, ka ir būtiski veicināt piekļuvi platjoslas infrastruktūrai, tostarp lietotāja virszemes iekārtām, lai palīdzētu ieviest platjoslas satelīta interneta pakalpojumus par pieņemamām cenām lauku, kalnu un salu rajonos un palīdzētu lietotājiem iegūt piekļuvi visiem paredzamajiem interneta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka radiofrekvenču spektra turpmākajam sadalījumam jāstiprina Eiropas līderpozīcijas attiecībā uz bezvadu lietojumiem un jauniem pakalpojumiem; norāda, ka piekļuve zemām radiofrekvenču joslām, kuru pārraides īpatnības atbalsta plašu pārklājumu, ir būtisks nosacījums bezvadu platjoslas pārklājuma ieviešanai lauku, kalnu un salu rajonos, kas nodrošinātu piekļuvi visiem paredzamajiem interneta pakalpojumiem; uzsver, ka Eiropai jāpaliek zinātniskās pētniecības un tehnoloģisko jauninājumu avangardā bezvadu pakalpojumu jomā; norāda, ka ir būtiski veicināt piekļuvi platjoslas infrastruktūrai, tostarp lietotāja virszemes iekārtām, lai palīdzētu ieviest platjoslas satelīta interneta pakalpojumus par pieņemamām cenām lauku, kalnu un salu rajonos un palīdzētu lietotājiem iegūt piekļuvi visiem paredzamajiem interneta pakalpojumiem;

| 9. | iesaka sekmēt „digitālo dividenžu” ātru izmantošanu jauniem mobilajiem platjoslas pakalpojumiem, lietojot saskaņotu un tehnoloģiski neitrālu ES līmeņa pieeju, kas nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus un novērstu negatīvus pārrobežu traucējumus, vienlaikus neietekmējot pašreizējo digitālās televīzijas/ augstas izšķirtspējas televīzijas uztveri, kuras pamatā ir starptautiski standarti; uzsver, ka ES jāatbalsta projekti un eksperimenti ar „bezvadu pilsētām”; |
| --- | --- |

9.

iesaka sekmēt „digitālo dividenžu” ātru izmantošanu jauniem mobilajiem platjoslas pakalpojumiem, lietojot saskaņotu un tehnoloģiski neitrālu ES līmeņa pieeju, kas nodrošinātu apjomradītus ietaupījumus un novērstu negatīvus pārrobežu traucējumus, vienlaikus neietekmējot pašreizējo digitālās televīzijas/ augstas izšķirtspējas televīzijas uztveri, kuras pamatā ir starptautiski standarti; uzsver, ka ES jāatbalsta projekti un eksperimenti ar „bezvadu pilsētām”;

| 10. | uzskata par būtisku, ka mācību un pētniecības iestādēm ir piekļuve platjoslas infrastruktūrai, lai nodrošinātu brīvu zināšanu apriti jaunāku paaudžu sagatavošanai un ES konkurētspējas radīšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt Eiropas un valstu programmas, lai līdz 2015. gadam atvieglotu un nodrošinātu finansējumu visu mācību un pētniecības iestāžu piekļuvei platjoslas infrastruktūrai; uzskata, ka līdz 2015. gadam visas Eiropas pētniecības un akadēmiskās iestādes ir jāsavieno ar īpaši ātrdarbīgu tīklu palīdzību, izveidojot vienotas Eiropas pētniecības telpas iekštīklu; |
| --- | --- |

10.

uzskata par būtisku, ka mācību un pētniecības iestādēm ir piekļuve platjoslas infrastruktūrai, lai nodrošinātu brīvu zināšanu apriti jaunāku paaudžu sagatavošanai un ES konkurētspējas radīšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt Eiropas un valstu programmas, lai līdz 2015. gadam atvieglotu un nodrošinātu finansējumu visu mācību un pētniecības iestāžu piekļuvei platjoslas infrastruktūrai; uzskata, ka līdz 2015. gadam visas Eiropas pētniecības un akadēmiskās iestādes ir jāsavieno ar īpaši ātrdarbīgu tīklu palīdzību, izveidojot vienotas Eiropas pētniecības telpas iekštīklu;

| 11. | aicina dalībvalstis veicināt un paplašināt ātrdarbīgu atvērtas piekļuves pieslēgumu nozīmīgām publiskām infrastruktūrām, kas atrodas attālos rajonos (skolas, slimnīcas un citas sabiedriskās iestādes), kas būtu veids, kā uzlabot sabiedriskos pakalpojumus un attālos rajonos nostiprināt ātrdarbīgu pieslēgumu, tādējādi samazinot investīciju izmaksas vietējiem privātajiem izplatītājiem; |
| --- | --- |

11.

aicina dalībvalstis veicināt un paplašināt ātrdarbīgu atvērtas piekļuves pieslēgumu nozīmīgām publiskām infrastruktūrām, kas atrodas attālos rajonos (skolas, slimnīcas un citas sabiedriskās iestādes), kas būtu veids, kā uzlabot sabiedriskos pakalpojumus un attālos rajonos nostiprināt ātrdarbīgu pieslēgumu, tādējādi samazinot investīciju izmaksas vietējiem privātajiem izplatītājiem;

| 12. | ierosina mudināt dalībvalstis īstenot tādu valsts politiku, lai tiktu atbalstīta jaunu tehnoloģiju ieviešana, un veicināt digitālu apmācības metožu ieviešanu; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu dalībvalstu starpā, kā arī ar valstīm ārpus ES; |
| --- | --- |

12.

ierosina mudināt dalībvalstis īstenot tādu valsts politiku, lai tiktu atbalstīta jaunu tehnoloģiju ieviešana, un veicināt digitālu apmācības metožu ieviešanu; aicina Komisiju veicināt paraugprakses apmaiņu dalībvalstu starpā, kā arī ar valstīm ārpus ES;

| 13. | atgādina, ka jaunās tehnoloģijas un piekļuve ātrdarbīgiem pieslēgumiem pozitīvi ietekmē iedzīvotāju izglītību, cita starpā radot labas iespējas tālmācībai, jo īpaši attālākajos reģionos, kā arī viņu informētību, saziņu un atpūtu; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka jaunās tehnoloģijas un piekļuve ātrdarbīgiem pieslēgumiem pozitīvi ietekmē iedzīvotāju izglītību, cita starpā radot labas iespējas tālmācībai, jo īpaši attālākajos reģionos, kā arī viņu informētību, saziņu un atpūtu;

| 14. | uzsver nepieciešamību ES veikt lielākas investīcijas pētījumos par nākotnes fiksēto un mobilo telesakaru tehnoloģijām; aicina Komisiju arī turpmāk šajās jomās izstrādāt kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas, iesaistot universitātes, pētniecības institūtus, ierīču ražotājus, kā arī pakalpojumu un satura sniedzējus; uzskata, ka šīs platformas ir optimāls līdzeklis jaunas tehnoloģijas izstrādei un ekspluatācijai un ka tās ES nodrošinās ievērojamu konkurences priekšrocību; |
| --- | --- |

14.

uzsver nepieciešamību ES veikt lielākas investīcijas pētījumos par nākotnes fiksēto un mobilo telesakaru tehnoloģijām; aicina Komisiju arī turpmāk šajās jomās izstrādāt kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas, iesaistot universitātes, pētniecības institūtus, ierīču ražotājus, kā arī pakalpojumu un satura sniedzējus; uzskata, ka šīs platformas ir optimāls līdzeklis jaunas tehnoloģijas izstrādei un ekspluatācijai un ka tās ES nodrošinās ievērojamu konkurences priekšrocību;

| 15. | norāda, ka raidorganizācijām, izmantojot jau pieejamās apraides platformas, tostarp virszemes platformas un platjoslas tīklus, būtu jāspēj piedāvāt plurālistisku un augstam standartam atbilstošu audiovizuālo saturu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu pēc pieprasījuma, ar nosacījumu, ka platjoslas tīkli atbilst tādām pašām prasībām par pakalpojumu kvalitāti, un norāda arī, ka raidorganizācijām būtu jācenšas paaugstināt frekvenču efektivitāti un pārklājumu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka raidorganizācijām, izmantojot jau pieejamās apraides platformas, tostarp virszemes platformas un platjoslas tīklus, būtu jāspēj piedāvāt plurālistisku un augstam standartam atbilstošu audiovizuālo saturu, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu pēc pieprasījuma, ar nosacījumu, ka platjoslas tīkli atbilst tādām pašām prasībām par pakalpojumu kvalitāti, un norāda arī, ka raidorganizācijām būtu jācenšas paaugstināt frekvenču efektivitāti un pārklājumu;

| 16. | prasa Komisijai — lai izveidotu saskaņotu, konsekventu un efektīvu ES struktūru, kas regulē visus resursus, nekavējoties iesniegt attiecīgu priekšlikumu stratēģiskam plānam, kurš paredzētu vienotus noteikumus visiem ES kiberdrošības aspektiem nolūkā nodrošināt tīkla un kritiskās informācijas infrastruktūru pilnīgu aizsardzību un elastīgumu, tostarp minimālos drošības standartus un sertificēšanu, kopīgu terminoloģiju, rīcību kibernegadījumu gadījumos un kiberdrošības rīcības plānu; uzskata, ka šādā plānā būtu jānosaka ieguldījums, kas nepieciešams no katra dalībnieka, tostarp Komisijas, dalībvalstīm, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA), Eiropola, Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienības (Eurojust), ES un valstu datorapdraudējumu reakcijas komandām un citām atbilstošām ES un valstu struktūrām un iestādēm, kā arī privātā sektora, un ka tajā būtu jāaplūko ES loma un pārstāvība starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

16.

prasa Komisijai — lai izveidotu saskaņotu, konsekventu un efektīvu ES struktūru, kas regulē visus resursus, nekavējoties iesniegt attiecīgu priekšlikumu stratēģiskam plānam, kurš paredzētu vienotus noteikumus visiem ES kiberdrošības aspektiem nolūkā nodrošināt tīkla un kritiskās informācijas infrastruktūru pilnīgu aizsardzību un elastīgumu, tostarp minimālos drošības standartus un sertificēšanu, kopīgu terminoloģiju, rīcību kibernegadījumu gadījumos un kiberdrošības rīcības plānu; uzskata, ka šādā plānā būtu jānosaka ieguldījums, kas nepieciešams no katra dalībnieka, tostarp Komisijas, dalībvalstīm, Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA), Eiropola, Tiesu iestāžu sadarbības struktūrvienības (Eurojust), ES un valstu datorapdraudējumu reakcijas komandām un citām atbilstošām ES un valstu struktūrām un iestādēm, kā arī privātā sektora, un ka tajā būtu jāaplūko ES loma un pārstāvība starptautiskā līmenī;

| 17. | uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, un mudina Komisiju saistībā ar šo jautājumu ātri pārskatīt universālo pakalpojumu piemērošanas jomu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka universālā pakalpojuma saistības varētu kļūt par papildu stimulu platjoslas attīstībai, un mudina Komisiju saistībā ar šo jautājumu ātri pārskatīt universālo pakalpojumu piemērošanas jomu;

| 18. | aicina dalībvalstis, cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām personām, noteikt valstu platjoslas plānus un pieņemt darbības plānus ar konkrētiem pasākumiem, lai īstenotu digitalizācijas programmā noteiktos 2013. un 2020. gada mērķus; aicina Komisiju izskatīt šos plānus, piedāvāt optimālus risinājumus un koordinēt to īstenošanu ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis, cieši sadarbojoties ar visām ieinteresētajām personām, noteikt valstu platjoslas plānus un pieņemt darbības plānus ar konkrētiem pasākumiem, lai īstenotu digitalizācijas programmā noteiktos 2013. un 2020. gada mērķus; aicina Komisiju izskatīt šos plānus, piedāvāt optimālus risinājumus un koordinēt to īstenošanu ar dalībvalstīm;

Platjosla ekonomiskajai izaugsmei, jauninājumiem un konkurētspējas nodrošināšanai pasaules līmenī

| 19. | uzskata, ka ir nepieciešami jauni ātrdarbīgi tīkli un pakalpojumi, lai veicinātu ES konkurētspēju starptautiskā līmenī un radītu kvalitatīvu nodarbinātību; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ir nepieciešami jauni ātrdarbīgi tīkli un pakalpojumi, lai veicinātu ES konkurētspēju starptautiskā līmenī un radītu kvalitatīvu nodarbinātību;

| 20. | uzskata, ka konkurence un rūpīgi izvēlēti mērķi gan infrastruktūras jomā, gan attiecībā uz pakalpojumiem ir labākais pamats ilgtspējīgai investīcijām, jauninājumiem un ieviešanai; tomēr uzsver, ka dažos gadījumos lielāka sadarbība starp ieinteresētajām personām arī var veicināt investīcijas; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka konkurence un rūpīgi izvēlēti mērķi gan infrastruktūras jomā, gan attiecībā uz pakalpojumiem ir labākais pamats ilgtspējīgai investīcijām, jauninājumiem un ieviešanai; tomēr uzsver, ka dažos gadījumos lielāka sadarbība starp ieinteresētajām personām arī var veicināt investīcijas;

| 21. | uzskata, ka mērķis panākt jaudīgus platjoslas tīklus un piekļuves tīklos izmantot optiskās šķiedras kabeļus (FTTH) ir svarīgs gan no galalietotāju un viņu nākotnes vajadzību, gan ekonomikas attīstības aspekta, ņemot vērā arvien plašāku platjoslas lietojumprogrammu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka mērķis panākt jaudīgus platjoslas tīklus un piekļuves tīklos izmantot optiskās šķiedras kabeļus (FTTH) ir svarīgs gan no galalietotāju un viņu nākotnes vajadzību, gan ekonomikas attīstības aspekta, ņemot vērā arvien plašāku platjoslas lietojumprogrammu izmantošanu;

| 22. | iesaka veicināt konkurētspējīgu tirgu investīcijām fiksētajā un bezvadu platjoslas infrastruktūrā un šīs infrastruktūras izmantošanai; norāda, ka konkurētspējīgs tirgus ir katalizators papildu investīcijām un sakaru, lietojumprogrammu un satura nodrošinātāju veiktajiem jauninājumiem, kā arī būtiska digitālās ekonomikas platforma; atzīst, ka spēcīga platjoslas platforma savienos valdības, privātos un korporatīvos lietotājus abās Atlantijas okeāna pusēs un ka tādēļ ES un ASV jo īpaši būtu jāveic aktīvi pasākumi platjoslas veicināšanai; |
| --- | --- |

22.

iesaka veicināt konkurētspējīgu tirgu investīcijām fiksētajā un bezvadu platjoslas infrastruktūrā un šīs infrastruktūras izmantošanai; norāda, ka konkurētspējīgs tirgus ir katalizators papildu investīcijām un sakaru, lietojumprogrammu un satura nodrošinātāju veiktajiem jauninājumiem, kā arī būtiska digitālās ekonomikas platforma; atzīst, ka spēcīga platjoslas platforma savienos valdības, privātos un korporatīvos lietotājus abās Atlantijas okeāna pusēs un ka tādēļ ES un ASV jo īpaši būtu jāveic aktīvi pasākumi platjoslas veicināšanai;

| 23. | aicina Komisiju, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un pakalpojumu sniedzējus rīkoties, lai līdz 2013. gadam rastu kopēju pieeju attiecībā uz vienota tirgus uzlabošanu uzņēmumiem un sakariem visā ES; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju, Eiropas Elektronisko komunikāciju regulatoru iestādi (BEREC) un pakalpojumu sniedzējus rīkoties, lai līdz 2013. gadam rastu kopēju pieeju attiecībā uz vienota tirgus uzlabošanu uzņēmumiem un sakariem visā ES;

| 24. | saistībā ar mobilo pakalpojumu tirgu konkurētspējas nodrošināšanu uzsver, ka ir svarīgi panākt savlaicīgu konkurētspējīgu bezvadu platjoslas spektru sadali saskaņā ar radiofrekvenču spektra politikas programmu, un aicina dalībvalstis līdz 2013. gadam nodrošināt 800 MHz joslas pieejamību, vienlaikus ņemot vērā esošos pakalpojumus; |
| --- | --- |

24.

saistībā ar mobilo pakalpojumu tirgu konkurētspējas nodrošināšanu uzsver, ka ir svarīgi panākt savlaicīgu konkurētspējīgu bezvadu platjoslas spektru sadali saskaņā ar radiofrekvenču spektra politikas programmu, un aicina dalībvalstis līdz 2013. gadam nodrošināt 800 MHz joslas pieejamību, vienlaikus ņemot vērā esošos pakalpojumus;

| 25. | atgādina, ka digitālā pasaule un IKT ir jauninājumu virzītājspēks un ka piekļuve ātrdarbīgai platjoslai ir būtisks priekšnoteikums visās Eiropas inovācijas partnerībās (EIP), jo tā palielina sadarbību un iedzīvotāju līdzdalību; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka digitālā pasaule un IKT ir jauninājumu virzītājspēks un ka piekļuve ātrdarbīgai platjoslai ir būtisks priekšnoteikums visās Eiropas inovācijas partnerībās (EIP), jo tā palielina sadarbību un iedzīvotāju līdzdalību;

| 26. | norāda, ka iepriekš minētajās jomās ir svarīgi publisko iepirkumu risinājumiem, kas balstīti uz izpēti un izstrādi, organizēt pirmskomercializācijas posmā, jo tas stimulē tehnoloģijas attīstības labvēlīgu ciklu un pieprasījumu pēc ātrdarbīgas platjoslas pakalpojumiem; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka iepriekš minētajās jomās ir svarīgi publisko iepirkumu risinājumiem, kas balstīti uz izpēti un izstrādi, organizēt pirmskomercializācijas posmā, jo tas stimulē tehnoloģijas attīstības labvēlīgu ciklu un pieprasījumu pēc ātrdarbīgas platjoslas pakalpojumiem;

| 27. | uzskata, ka platjoslas pakalpojumiem paredzētais publiskais finansējums, ja to novirzītu modernās jaunākās paaudzes infrastruktūrās ar lielu pārraides jaudu tajos reģionos, kur visvairāk vajadzīgi platjoslas sakari, var kļūt par ES reģionu konkurētspējas uzlabošanas iedarbīgu mehānismu; uzskata, ka šie reģioni, jo īpaši tie, kuros ir milzīga industriālā bāze un liels iedzīvotāju blīvums, varētu visīsākajā laikā gūt labumu no privātpersonām un uzņēmumiem pieejamo jauno pakalpojumu novatoriskajām un radošajām iespējām; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka platjoslas pakalpojumiem paredzētais publiskais finansējums, ja to novirzītu modernās jaunākās paaudzes infrastruktūrās ar lielu pārraides jaudu tajos reģionos, kur visvairāk vajadzīgi platjoslas sakari, var kļūt par ES reģionu konkurētspējas uzlabošanas iedarbīgu mehānismu; uzskata, ka šie reģioni, jo īpaši tie, kuros ir milzīga industriālā bāze un liels iedzīvotāju blīvums, varētu visīsākajā laikā gūt labumu no privātpersonām un uzņēmumiem pieejamo jauno pakalpojumu novatoriskajām un radošajām iespējām;

| 28. | uzskata, ka platjoslas tīklu paplašināšana, galvenokārt lauku reģionos, īpaši atvieglos un uzlabos cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai nošķirtās vietās dzīvojošu cilvēku saziņas iespējas, kā arī uzlabos piekļuvi pakalpojumiem un veicinās MVU attīstību laukos, tādējādi palīdzot šajās vietās radīt jaunas darbavietas un attīstīt jaunus pakalpojumus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka platjoslas tīklu paplašināšana, galvenokārt lauku reģionos, īpaši atvieglos un uzlabos cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām vai nošķirtās vietās dzīvojošu cilvēku saziņas iespējas, kā arī uzlabos piekļuvi pakalpojumiem un veicinās MVU attīstību laukos, tādējādi palīdzot šajās vietās radīt jaunas darbavietas un attīstīt jaunus pakalpojumus;

| 29. | pauž nožēlu, ka finansējums EUR 1 miljarda apmērā, par kuru 2008. gadā tika paziņots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā, atsaucoties uz 100 % platjoslas pārklājuma nodrošināšanu līdz 2010. gada beigām, nav piešķirts un ka šis mērķis nav sasniegts; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc pašreizējā daudzgadu finanšu plāna pārskatīšanas piešķirt vajadzīgos līdzekļus, lai sasniegtu mērķi par 100 % platjoslas pārklājuma nodrošināšanu līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu, ka finansējums EUR 1 miljarda apmērā, par kuru 2008. gadā tika paziņots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā, atsaucoties uz 100 % platjoslas pārklājuma nodrošināšanu līdz 2010. gada beigām, nav piešķirts un ka šis mērķis nav sasniegts; aicina Komisiju un dalībvalstis pēc pašreizējā daudzgadu finanšu plāna pārskatīšanas piešķirt vajadzīgos līdzekļus, lai sasniegtu mērķi par 100 % platjoslas pārklājuma nodrošināšanu līdz 2013. gadam;

| 30. | uzsver, ka steidzami jāizveido konkurētspējīgs vienots digitālais tirgus, kas darbotos kā virzītājspēks iekšējā tirgus atvēršanai visiem ES pilsoņiem; aicina katrā dalībvalstī PVN piemērošanai izveidot vienas pieturas aģentūru, kas MVU un uzņēmējiem atvieglotu pārrobežu e–komerciju; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka steidzami jāizveido konkurētspējīgs vienots digitālais tirgus, kas darbotos kā virzītājspēks iekšējā tirgus atvēršanai visiem ES pilsoņiem; aicina katrā dalībvalstī PVN piemērošanai izveidot vienas pieturas aģentūru, kas MVU un uzņēmējiem atvieglotu pārrobežu e–komerciju;

| 31. | uzskata — ņemot vērā lielo pieprasījumu pēc pieslēguma, kas vienlaikus popularizē ES tiešsaistes ekonomiku, sekmē ES tīkla gatavību un atspoguļo izmaiņas sabiedrībā vienotā tirgus kontekstā, tam būtu jāpiešķir pienācīgi līdzekļi un jāpanāk stabila konkurence par infrastruktūru, kura ir vajadzīga, lai realizētu Eiropas platjoslas projektu; |
| --- | --- |

31.

uzskata — ņemot vērā lielo pieprasījumu pēc pieslēguma, kas vienlaikus popularizē ES tiešsaistes ekonomiku, sekmē ES tīkla gatavību un atspoguļo izmaiņas sabiedrībā vienotā tirgus kontekstā, tam būtu jāpiešķir pienācīgi līdzekļi un jāpanāk stabila konkurence par infrastruktūru, kura ir vajadzīga, lai realizētu Eiropas platjoslas projektu;

| 32. | uzsver, ka platjoslas pakalpojumi ir ES rūpniecības nozares konkurētspējas galvenais faktors un tie sniedz lielu ieguldījumu ES ekonomiskajā izaugsmē, sociālajā kohēzijā un kvalitatīvā nodarbinātībā, kā arī visu reģionu un sociālo grupu līdzdalībā ES digitālajā dzīvē; uzskata, ka platjoslai veltītu pakalpojumu kopuma veiksmīgai īstenošanai ir būtiska nozīme bezdarba jautājuma risināšanā, jo īpaši jauniešu vidū, Eiropā nodrošinot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, kā paredzēts stratēģijā „Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka platjoslas pakalpojumi ir ES rūpniecības nozares konkurētspējas galvenais faktors un tie sniedz lielu ieguldījumu ES ekonomiskajā izaugsmē, sociālajā kohēzijā un kvalitatīvā nodarbinātībā, kā arī visu reģionu un sociālo grupu līdzdalībā ES digitālajā dzīvē; uzskata, ka platjoslai veltītu pakalpojumu kopuma veiksmīgai īstenošanai ir būtiska nozīme bezdarba jautājuma risināšanā, jo īpaši jauniešu vidū, Eiropā nodrošinot gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, kā paredzēts stratēģijā „Eiropa 2020”;

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2011. gada jūnijā sasaukt Digitālo asambleju; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2011. gada jūnijā sasaukt Digitālo asambleju;

Investīciju un konkurētspējas veicināšana

| 34. | uzsver, ka dalībvalstu un rūpniecības nozares veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir panākt vispārēju platjoslas pieejamību, jābūt orientētiem uz pieprasījumu un ka tie nedrīkst traucēt tirgus darbībai vai radīt lieku apgrūtinājumu nozarei; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka dalībvalstu un rūpniecības nozares veiktajiem pasākumiem, kuru mērķis ir panākt vispārēju platjoslas pieejamību, jābūt orientētiem uz pieprasījumu un ka tie nedrīkst traucēt tirgus darbībai vai radīt lieku apgrūtinājumu nozarei;

| 35. | konstatē, ka dārgu nākamās paaudzes platjoslas infrastruktūru veidošana ir saistīta ar augstu potenciālo risku un tai ir ilgs ieguldīto līdzekļu atmaksāšanās laiks; norāda, ka regulējumam nevajadzētu atturēt investīcijas šajā infrastruktūrā un vajadzētu nodrošināt, lai visiem tirgus dalībniekiem būtu pietiekams stimuls veikt investīcijas; |
| --- | --- |

35.

konstatē, ka dārgu nākamās paaudzes platjoslas infrastruktūru veidošana ir saistīta ar augstu potenciālo risku un tai ir ilgs ieguldīto līdzekļu atmaksāšanās laiks; norāda, ka regulējumam nevajadzētu atturēt investīcijas šajā infrastruktūrā un vajadzētu nodrošināt, lai visiem tirgus dalībniekiem būtu pietiekams stimuls veikt investīcijas;

| 36. | uzsver, ka, izmaksas saistībā ar investīcijām infrastruktūrā ir jāsedz tirgus dalībniekiem; tomēr norāda, ka gadījumā, ja ir maza iespēja, ka atvērta infrastruktūra tiks izveidota pieņemamā laika posmā ar tirgus spēku palīdzību, visprogresīvākās papildu metodes platjoslas attīstības paātrināšanai varētu būt valsts atbalsta shēma attiecībā uz platjoslu un mērķtiecīgs Kopienas līdzekļu izlietojums, izmantojot EIB, struktūrfondus un ELFLA; aicina Komisiju, pārskatot valsts atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz platjoslu, nodrošināt stabilus un saskaņotus noteikumus, kas atbalstītu konkurenci un efektīvas investīcijas atvērtos tīklos, un atļaut elastīgi piešķirt ES līdzekļus attiecīgajos programmu periodos; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka, izmaksas saistībā ar investīcijām infrastruktūrā ir jāsedz tirgus dalībniekiem; tomēr norāda, ka gadījumā, ja ir maza iespēja, ka atvērta infrastruktūra tiks izveidota pieņemamā laika posmā ar tirgus spēku palīdzību, visprogresīvākās papildu metodes platjoslas attīstības paātrināšanai varētu būt valsts atbalsta shēma attiecībā uz platjoslu un mērķtiecīgs Kopienas līdzekļu izlietojums, izmantojot EIB, struktūrfondus un ELFLA; aicina Komisiju, pārskatot valsts atbalsta pamatnostādnes attiecībā uz platjoslu, nodrošināt stabilus un saskaņotus noteikumus, kas atbalstītu konkurenci un efektīvas investīcijas atvērtos tīklos, un atļaut elastīgi piešķirt ES līdzekļus attiecīgajos programmu periodos;

| 37. | atbalsta visus pasākumus, kas palīdzēs samazināt inženiertehniskās būvniecības izmaksas, un uzsver, ka ir nepieciešami novatoriski pakalpojumi, kas mudinātu sākt izmantot platjoslu; uzsver nepieciešamību sekmēt jaunas prasmes un zināšanas, lai nodrošinātu novatoriskus pakalpojumus un pielāgotos tehnoloģiju attīstībai, un uzskata, ka investīcijas jaunos, atvērtos un konkurētspējīgos tīklos jāpapildina ar pasākumiem, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī valsts iestādes, lai samazinātu izmaksas; aicina piešķirt publiskos (valsts un ES) līdzekļus platjoslas sakaru infrastruktūras attīstībai izolētos, mazapdzīvotos vai nomaļos rajonos, kas pakalpojumu sniedzējiem nav pietiekami pievilcīgi no izmaksu un ieguvumu viedokļa; |
| --- | --- |

37.

atbalsta visus pasākumus, kas palīdzēs samazināt inženiertehniskās būvniecības izmaksas, un uzsver, ka ir nepieciešami novatoriski pakalpojumi, kas mudinātu sākt izmantot platjoslu; uzsver nepieciešamību sekmēt jaunas prasmes un zināšanas, lai nodrošinātu novatoriskus pakalpojumus un pielāgotos tehnoloģiju attīstībai, un uzskata, ka investīcijas jaunos, atvērtos un konkurētspējīgos tīklos jāpapildina ar pasākumiem, kurus īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības, kā arī valsts iestādes, lai samazinātu izmaksas; aicina piešķirt publiskos (valsts un ES) līdzekļus platjoslas sakaru infrastruktūras attīstībai izolētos, mazapdzīvotos vai nomaļos rajonos, kas pakalpojumu sniedzējiem nav pietiekami pievilcīgi no izmaksu un ieguvumu viedokļa;

| 38. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām iestādēm jāsniedz labāki norādījumi par investīcijām platjoslā, lai sekmētu ES līdzekļu pilnīgu apguvi, jo izdevumu rādītāji attiecībā uz struktūrfondiem vedina domāt, ka reģioniem ir grūtības pieejamo līdzekļu apgūšanā un to novirzīšanā platjoslas projektiem; uzskata, ka valsts atbalsts investīcijām platjoslā būtu jāizmanto sinerģijā ar struktūrfondiem, lai stimulētu vietējo uzņēmējdarbību un vietējo ekonomiku, radītu vietējas darbavietas un veicinātu konkurenci telekomunikāciju tirgū; uzskata, ka, lai dalībvalstis tieši vai ar ES starpniecību maksimāli izmantotu ierobežoto valsts finansējumu, šādam finansējumam jābūt skaidri orientētam uz tiem projektiem, par kuriem var prognozēt, ka tiem būs maksimāla ietekme uz privātajām investīcijām, lai papildus palielinātu gan pārklājumu, gan jaudu; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas norādījumiem par valsts atbalstu vajadzīgi valsts līdzekļi vai preferenciāli aizdevumi, kuru mērķim vajadzētu būt tādas nākotnē paredzamajai attīstībai atbilstīgas, ilgstošas un atvērtas infrastruktūras izveidei, kas atbalsta konkurenci un patērētāju izvēli; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka vietējām un reģionālajām iestādēm jāsniedz labāki norādījumi par investīcijām platjoslā, lai sekmētu ES līdzekļu pilnīgu apguvi, jo izdevumu rādītāji attiecībā uz struktūrfondiem vedina domāt, ka reģioniem ir grūtības pieejamo līdzekļu apgūšanā un to novirzīšanā platjoslas projektiem; uzskata, ka valsts atbalsts investīcijām platjoslā būtu jāizmanto sinerģijā ar struktūrfondiem, lai stimulētu vietējo uzņēmējdarbību un vietējo ekonomiku, radītu vietējas darbavietas un veicinātu konkurenci telekomunikāciju tirgū; uzskata, ka, lai dalībvalstis tieši vai ar ES starpniecību maksimāli izmantotu ierobežoto valsts finansējumu, šādam finansējumam jābūt skaidri orientētam uz tiem projektiem, par kuriem var prognozēt, ka tiem būs maksimāla ietekme uz privātajām investīcijām, lai papildus palielinātu gan pārklājumu, gan jaudu; uzsver, ka saskaņā ar Komisijas norādījumiem par valsts atbalstu vajadzīgi valsts līdzekļi vai preferenciāli aizdevumi, kuru mērķim vajadzētu būt tādas nākotnē paredzamajai attīstībai atbilstīgas, ilgstošas un atvērtas infrastruktūras izveidei, kas atbalsta konkurenci un patērētāju izvēli;

| 39. | uzsver, ka šajā jomā pasākumi galvenokārt tiek veikti vietējā līmenī, un atbalsta Komisijas centienus izstrādāt un uzlabot mehānismus, kas vietējiem dalībniekiem nodrošinātu atbilstīgu informāciju, lai samazinātu investīciju izmaksas; uzskata — lai panāktu platjoslas plānu pilnīgu darbību, vajadzīga ne vien Komisijas un dalībvalstu sadarbība, bet plānu izstrādē jāiesaista arī reģionālās un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka šajā jomā pasākumi galvenokārt tiek veikti vietējā līmenī, un atbalsta Komisijas centienus izstrādāt un uzlabot mehānismus, kas vietējiem dalībniekiem nodrošinātu atbilstīgu informāciju, lai samazinātu investīciju izmaksas; uzskata — lai panāktu platjoslas plānu pilnīgu darbību, vajadzīga ne vien Komisijas un dalībvalstu sadarbība, bet plānu izstrādē jāiesaista arī reģionālās un vietējās pašvaldības;

| 40. | atzīst, ka ir nepieciešama regulatīvā noteiktība, lai veicinātu investīcijas un novērstu šķēršļus nākamās paaudzes tīkliem, un mudina valstu regulatīvās iestādes īstenot konkurenci atbalstošu politiku, nodrošinot pārredzamību un nediskrimināciju attiecībā uz telekomunikāciju vairumtirdzniecības tirgu, kas nodrošinātu visiem konkurentiem taisnīgu infrastruktūras pieejamību; aicina dalībvalstis ievērot atbilstību ES telekomunikāciju tiesību aktiem un valstu regulatīvās iestādes ieviest ieteikumu par nākamās paaudzes piekļuvi; aicina Komisiju tiesiskajā regulējumā ietvert investīcijas vairāk stimulējošus elementus un nodrošināt stimulus izmantot infrastruktūras projektu radīto sinerģiju; |
| --- | --- |

40.

atzīst, ka ir nepieciešama regulatīvā noteiktība, lai veicinātu investīcijas un novērstu šķēršļus nākamās paaudzes tīkliem, un mudina valstu regulatīvās iestādes īstenot konkurenci atbalstošu politiku, nodrošinot pārredzamību un nediskrimināciju attiecībā uz telekomunikāciju vairumtirdzniecības tirgu, kas nodrošinātu visiem konkurentiem taisnīgu infrastruktūras pieejamību; aicina dalībvalstis ievērot atbilstību ES telekomunikāciju tiesību aktiem un valstu regulatīvās iestādes ieviest ieteikumu par nākamās paaudzes piekļuvi; aicina Komisiju tiesiskajā regulējumā ietvert investīcijas vairāk stimulējošus elementus un nodrošināt stimulus izmantot infrastruktūras projektu radīto sinerģiju;

| 41. | norāda, ka konkurētspējīgs tirgus ir svarīgs, lai panāktu platjoslu par pieejamu cenu, un uzsver, ka ir nepieciešams, lai dalībvalstis un valstu regulatīvās iestādes ātri ieviestu pārskatītos ES telekomunikāciju tiesību aktus un ieteikumu par nākamās paaudzes piekļuvi; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka konkurētspējīgs tirgus ir svarīgs, lai panāktu platjoslu par pieejamu cenu, un uzsver, ka ir nepieciešams, lai dalībvalstis un valstu regulatīvās iestādes ātri ieviestu pārskatītos ES telekomunikāciju tiesību aktus un ieteikumu par nākamās paaudzes piekļuvi;

| 42. | norāda, ka dalībvalstīm ir vajadzīgas skaidras pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka līdzekļi savlaikus tiek novirzīti galvenajiem platjoslas mērķiem, vienlaikus ievērojot pasākumu rentabilitāti un proporcionalitāti; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka dalībvalstīm ir vajadzīgas skaidras pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka līdzekļi savlaikus tiek novirzīti galvenajiem platjoslas mērķiem, vienlaikus ievērojot pasākumu rentabilitāti un proporcionalitāti;

| 43. | aicina izveidot investīcijām labvēlīgus noteikumus attiecībā uz nākamās paaudzes piekļuvi un ātrdarbīgu (mobilo un satelīta) bezvadu piekļuvi, kas cita starpā nodrošinās juridisko noteiktību, veicinās investīcijas, konkurētspēju un neitralitāti tehnoloģiju ziņā, lai tirgus dalībnieki varētu tehnoloģijas izvēlēties paši; |
| --- | --- |

43.

aicina izveidot investīcijām labvēlīgus noteikumus attiecībā uz nākamās paaudzes piekļuvi un ātrdarbīgu (mobilo un satelīta) bezvadu piekļuvi, kas cita starpā nodrošinās juridisko noteiktību, veicinās investīcijas, konkurētspēju un neitralitāti tehnoloģiju ziņā, lai tirgus dalībnieki varētu tehnoloģijas izvēlēties paši;

| 44. | aicina dalībvalstis nodrošināt nediskriminējošu pieeju inženiertehniskajiem būvdarbiem un veicināt piekļuvi līnijām, tādējādi ievērojami samazinot investīciju slieksni; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis nodrošināt nediskriminējošu pieeju inženiertehniskajiem būvdarbiem un veicināt piekļuvi līnijām, tādējādi ievērojami samazinot investīciju slieksni;

| 45. | aicina Komisiju ar dalībvalstu palīdzību noteikt apgabalus, kuros platjoslas pakalpojumi netiek nodrošināti vispār vai netiek pietiekami nodrošināti; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju ar dalībvalstu palīdzību noteikt apgabalus, kuros platjoslas pakalpojumi netiek nodrošināti vispār vai netiek pietiekami nodrošināti;

| 46. | norāda — lai palielinātu platjoslas pieejamību un ieviešanu, ES politikai jāsekmē efektīvu un pieņemamas cenas tīklu, lietojumu, pieejas iekārtu, pakalpojumu un satura izvietošana; mudina dalībvalstis izveidot e–pārvaldes, e–demokrātijas, e–mācības un e–veselības pakalpojumus, kas veicinās pieprasījumu pēc platjoslas; |
| --- | --- |

46.

norāda — lai palielinātu platjoslas pieejamību un ieviešanu, ES politikai jāsekmē efektīvu un pieņemamas cenas tīklu, lietojumu, pieejas iekārtu, pakalpojumu un satura izvietošana; mudina dalībvalstis izveidot e–pārvaldes, e–demokrātijas, e–mācības un e–veselības pakalpojumus, kas veicinās pieprasījumu pēc platjoslas;

| 47. | uzsver — kad vien tirgus konjunktūra spēj nodrošināt konkurētspējīgu piekļuvi platjoslai, valdības politikai būtu jāveicina privātā sektora investīcijas un jauninājumi, novēršot izvietošanai radītos šķēršļus; |
| --- | --- |

47.

uzsver — kad vien tirgus konjunktūra spēj nodrošināt konkurētspējīgu piekļuvi platjoslai, valdības politikai būtu jāveicina privātā sektora investīcijas un jauninājumi, novēršot izvietošanai radītos šķēršļus;

| 48. | atbalsta Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) sadarbību, lai uzlabotu ātru un īpaši ātru tīklu finansēšanu, un uzsver, ka šis finansējums ir jāorientē uz atvērtas infrastruktūras projektiem, kas nodrošina atbalstu dažādu pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

48.

atbalsta Komisijas un Eiropas Investīciju bankas (EIB) sadarbību, lai uzlabotu ātru un īpaši ātru tīklu finansēšanu, un uzsver, ka šis finansējums ir jāorientē uz atvērtas infrastruktūras projektiem, kas nodrošina atbalstu dažādu pakalpojumu sniegšanai;

| 49. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izpētīt jaunus finansējuma avotus un novatoriskus finansēšanas instrumentus; tālab atbalsta tādas ES obligāciju sistēmas izveidi, kas sadarbībā ar EIB un ar ES budžeta atbalstu risinās pašreizējo finansējuma trūkumu, ko rada nevēlēšanās veikt privātās investīcijas un valstu budžetu ievērojamie ierobežojumi; tādēļ mudina Komisiju iespējami drīz nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz šī alternatīvā finansējuma avota īstenošanu lieliem infrastruktūras projektiem, kam ir Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izpētīt jaunus finansējuma avotus un novatoriskus finansēšanas instrumentus; tālab atbalsta tādas ES obligāciju sistēmas izveidi, kas sadarbībā ar EIB un ar ES budžeta atbalstu risinās pašreizējo finansējuma trūkumu, ko rada nevēlēšanās veikt privātās investīcijas un valstu budžetu ievērojamie ierobežojumi; tādēļ mudina Komisiju iespējami drīz nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem attiecībā uz šī alternatīvā finansējuma avota īstenošanu lieliem infrastruktūras projektiem, kam ir Eiropas pievienotā vērtība;

| 50. | joprojām mudina nodrošināt atbilstīgas publiskā sektora investīcijas un organizatoriskos modeļus, jo īpaši ietverot vietējās iestādes, publiskā un privātā sektora partnerību un nodokļu atvieglojumu shēmas ātru un īpaši ātru tīklu attīstībai; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt valdības politiku koordinēšanu visos līmeņos; |
| --- | --- |

50.

joprojām mudina nodrošināt atbilstīgas publiskā sektora investīcijas un organizatoriskos modeļus, jo īpaši ietverot vietējās iestādes, publiskā un privātā sektora partnerību un nodokļu atvieglojumu shēmas ātru un īpaši ātru tīklu attīstībai; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt valdības politiku koordinēšanu visos līmeņos;

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties par ES Platjoslas ieviešanas paktu, lai efektīvāk koordinētu valstu un Eiropas finansējuma programmas un privātās investīcijas saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, īpaši orientējoties uz lauku apgabaliem un nodrošinot nepieciešamo koordinēšanu saskaņā ar konsekventiem produktivitātes rādītājiem ES mērogā; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju un dalībvalstis vienoties par ES Platjoslas ieviešanas paktu, lai efektīvāk koordinētu valstu un Eiropas finansējuma programmas un privātās investīcijas saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par valsts atbalstu, īpaši orientējoties uz lauku apgabaliem un nodrošinot nepieciešamo koordinēšanu saskaņā ar konsekventiem produktivitātes rādītājiem ES mērogā;

| 52. | aicina izveidot vienotu augsta līmeņa ES darba grupu ar visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp lietotāju, elektronisko tīklu nodrošinātāju, pakalpojumu sniedzēju, valstu regulatīvo iestāžu un BEREC pārstāvjiem, lai palīdzētu izstrādāt turpmāko IKT infrastruktūras stratēģiju un konkrētus informācijas sabiedrības pakalpojumus; |
| --- | --- |

52.

aicina izveidot vienotu augsta līmeņa ES darba grupu ar visu attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp lietotāju, elektronisko tīklu nodrošinātāju, pakalpojumu sniedzēju, valstu regulatīvo iestāžu un BEREC pārstāvjiem, lai palīdzētu izstrādāt turpmāko IKT infrastruktūras stratēģiju un konkrētus informācijas sabiedrības pakalpojumus;

| 53. | aicina Komisiju aizstāvēt interneta neitralitātes un pieejamības principus un veicināt galalietotāju spēju piekļūt informācijai un izplatīt to, kā arī izmantot pašu izvēlētas lietojumprogrammas un pakalpojumus; uzdod Komisijai izvērtēt, vai pārstrādātā ES telekomunikāciju regulējuma īstenošanai ir nepieciešamas īpašas vadlīnijas; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju aizstāvēt interneta neitralitātes un pieejamības principus un veicināt galalietotāju spēju piekļūt informācijai un izplatīt to, kā arī izmantot pašu izvēlētas lietojumprogrammas un pakalpojumus; uzdod Komisijai izvērtēt, vai pārstrādātā ES telekomunikāciju regulējuma īstenošanai ir nepieciešamas īpašas vadlīnijas;

| 54. | aicina dalībvalstis konstatēt, kādus konkurences veicināšanas pasākumus var veikt, lai atvieglotu jaunu operatoru iekļūšanu tirgū; |
| --- | --- |

54.

aicina dalībvalstis konstatēt, kādus konkurences veicināšanas pasākumus var veikt, lai atvieglotu jaunu operatoru iekļūšanu tirgū;

| 55. | uzsver, ka dalībvalstu veiktie regulējošie pasākumi attiecībā uz funkciju nošķiršanu būtu jāuzskata tikai par ārkārtas pasākumu pēc tam, kad būs veikta analīze par gaidāmo ietekmi uz regulatīvo iestādi, uzņēmumu, jo īpaši tā darbiniekiem, un tā stimuliem ieguldīt savā tīklā; šāda ietekmes analīze būtu jāapspriež ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp darbinieku pārstāvjiem; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka dalībvalstu veiktie regulējošie pasākumi attiecībā uz funkciju nošķiršanu būtu jāuzskata tikai par ārkārtas pasākumu pēc tam, kad būs veikta analīze par gaidāmo ietekmi uz regulatīvo iestādi, uzņēmumu, jo īpaši tā darbiniekiem, un tā stimuliem ieguldīt savā tīklā; šāda ietekmes analīze būtu jāapspriež ar visām iesaistītajām pusēm, tostarp darbinieku pārstāvjiem;

Patērētāju ieguvumi

| 56. | pieņem zināšanai Komisijas nodomu izstrādāt pamatnostādnes par izmaksu aprēķināšanu un nediskrimināciju, kas ir ES tiesiskā regulējuma pamatprincipi, un aicina Komisiju atbalstīt konkurenci ātru un īpaši ātru tīklu jomā un garantēt visiem operatoriem taisnīgu infrastruktūras pieejamību, lai nodrošinātu plašu pakalpojumu izvēli, taisnīgus tīkla piekļuves tarifus un patērētājiem pieejamas cenas, kā arī sekmēt efektīvas investīcijas un ātru pāreju uz ātriem un īpaši ātriem tīkliem; |
| --- | --- |

56.

pieņem zināšanai Komisijas nodomu izstrādāt pamatnostādnes par izmaksu aprēķināšanu un nediskrimināciju, kas ir ES tiesiskā regulējuma pamatprincipi, un aicina Komisiju atbalstīt konkurenci ātru un īpaši ātru tīklu jomā un garantēt visiem operatoriem taisnīgu infrastruktūras pieejamību, lai nodrošinātu plašu pakalpojumu izvēli, taisnīgus tīkla piekļuves tarifus un patērētājiem pieejamas cenas, kā arī sekmēt efektīvas investīcijas un ātru pāreju uz ātriem un īpaši ātriem tīkliem;

| 57. | aicina Komisiju un dalībvalstis novērst sociālo digitālo izslēgšanu un citus šķēršļus, kas atsevišķām iedzīvotāju grupām, jo īpaši, iedzīvotāju grupām ar zemu ienākumu līmeni un personām ar invaliditāti, nav ļāvuši sākt izmantot internetu, un prasīt, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas nodrošinātu: apmācību un publisku piekļuvi platjoslas pakalpojumiem, ekonomisku palīdzību platjoslas pakalpojumu un iekārtu iegādei, kā arī stimulus konkrētām lietotāju vajadzībām piemērotas tehnoloģijas un satura izstrādei; |
| --- | --- |

57.

aicina Komisiju un dalībvalstis novērst sociālo digitālo izslēgšanu un citus šķēršļus, kas atsevišķām iedzīvotāju grupām, jo īpaši, iedzīvotāju grupām ar zemu ienākumu līmeni un personām ar invaliditāti, nav ļāvuši sākt izmantot internetu, un prasīt, lai visas attiecīgās ieinteresētās personas nodrošinātu: apmācību un publisku piekļuvi platjoslas pakalpojumiem, ekonomisku palīdzību platjoslas pakalpojumu un iekārtu iegādei, kā arī stimulus konkrētām lietotāju vajadzībām piemērotas tehnoloģijas un satura izstrādei;

| 58. | aicina Komisiju — lai panāktu realizējamus interaktīvos pakalpojumus un nodrošinātu mērķu uzraudzību platjoslas jomā, — noteikt kvalitatīvākus raksturlielumus attiecībā uz piekļuvi platjoslai, tostarp attiecībā uz lejupielādes un augšupielādes ātrumu, latentumu, lietotājiem pieejamo savienojuma ātrumu un raksturlielumiem, kas vajadzīgi šādu pakalpojumu efektīvai darbībai; atzinīgi vērtē Komisijas paveikto darbu, izstrādājot metodoloģiju, lai izvērtētus svarīgus reālās lietotāju pieredzes aspektus; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju — lai panāktu realizējamus interaktīvos pakalpojumus un nodrošinātu mērķu uzraudzību platjoslas jomā, — noteikt kvalitatīvākus raksturlielumus attiecībā uz piekļuvi platjoslai, tostarp attiecībā uz lejupielādes un augšupielādes ātrumu, latentumu, lietotājiem pieejamo savienojuma ātrumu un raksturlielumiem, kas vajadzīgi šādu pakalpojumu efektīvai darbībai; atzinīgi vērtē Komisijas paveikto darbu, izstrādājot metodoloģiju, lai izvērtētus svarīgus reālās lietotāju pieredzes aspektus;

| 59. | uzsver atšķirību starp teorētisko tīkla savienojuma ātrumu un lietotājiem pieejamo savienojuma ātrumu, jo lietotājiem pieejamais savienojuma ātrums ir saistīts arī ar tīmekļa vietnes noslodzi un tīkla pārblīvi utt.; aicina Komisiju sadarbībā ar BEREC uzlabot nodrošinātā platjoslas ātruma mērījumus un attiecīgi pielāgot savus mērķus, kā arī aicina BEREC izstrādāt ES pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka reklamētais platjoslas ātrums atbilstīgi atspoguļo vidējo lejupielādes un augšupielādes ātrumu, ar ko lietotāji reāli var rēķināties, un nodrošināt visaptverošu informāciju patērētājiem par piedāvātajiem pakalpojumiem, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz jaunās tehnoloģijas sniegtajiem ieguvumiem, veicinātu salīdzināmību un palielinātu konkurenci; prasa BEREC nodrošināt, lai reklāmās patērētāji tiktu godīgi informēti par platjoslai raksturīgajiem ātrumiem, tā pārskatāmi ilustrējot jauno tehnoloģiju priekšrocības attiecībā uz datu augšupielādi un lejupielādi; aicina valstu regulatorus vērsties pret pakalpojumu sniedzējiem, kas neievēro BEREC ieteikumus; |
| --- | --- |

59.

uzsver atšķirību starp teorētisko tīkla savienojuma ātrumu un lietotājiem pieejamo savienojuma ātrumu, jo lietotājiem pieejamais savienojuma ātrums ir saistīts arī ar tīmekļa vietnes noslodzi un tīkla pārblīvi utt.; aicina Komisiju sadarbībā ar BEREC uzlabot nodrošinātā platjoslas ātruma mērījumus un attiecīgi pielāgot savus mērķus, kā arī aicina BEREC izstrādāt ES pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka reklamētais platjoslas ātrums atbilstīgi atspoguļo vidējo lejupielādes un augšupielādes ātrumu, ar ko lietotāji reāli var rēķināties, un nodrošināt visaptverošu informāciju patērētājiem par piedāvātajiem pakalpojumiem, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz jaunās tehnoloģijas sniegtajiem ieguvumiem, veicinātu salīdzināmību un palielinātu konkurenci; prasa BEREC nodrošināt, lai reklāmās patērētāji tiktu godīgi informēti par platjoslai raksturīgajiem ātrumiem, tā pārskatāmi ilustrējot jauno tehnoloģiju priekšrocības attiecībā uz datu augšupielādi un lejupielādi; aicina valstu regulatorus vērsties pret pakalpojumu sniedzējiem, kas neievēro BEREC ieteikumus;

| 60. | atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir nākotnes ātrgaitas pakalpojumi, kas ļaus īstenot ES mērķus energoefektivitātes un drošības jomā, un nodrošinās citas sakaru iespējas (piem., efektīvas un inteliģentas transporta sistēmas, personu, personas un iekārtas un iekārtu komunikācijas sistēmas); |
| --- | --- |

60.

atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir nākotnes ātrgaitas pakalpojumi, kas ļaus īstenot ES mērķus energoefektivitātes un drošības jomā, un nodrošinās citas sakaru iespējas (piem., efektīvas un inteliģentas transporta sistēmas, personu, personas un iekārtas un iekārtu komunikācijas sistēmas);

| 61. | norāda, ka jaunie optiskie tīkli patērētājiem piedāvā kvalitatīvu piekļuvi internetam, konsekventi nodrošinot lielāku pārraides ātrumu nekā līdzšinējās tehnoloģijas; uzskata, ka būtu lietderīgi rajonos, kur ilgtermiņā visekonomiskākais un noturīgākais risinājums ir platjoslas pakalpojumi, kuros izmantots optiskās šķiedras kabeļu tīkls, šādu platjoslas pakalpojumu attīstībai piešķirt prioritāti; |
| --- | --- |

61.

norāda, ka jaunie optiskie tīkli patērētājiem piedāvā kvalitatīvu piekļuvi internetam, konsekventi nodrošinot lielāku pārraides ātrumu nekā līdzšinējās tehnoloģijas; uzskata, ka būtu lietderīgi rajonos, kur ilgtermiņā visekonomiskākais un noturīgākais risinājums ir platjoslas pakalpojumi, kuros izmantots optiskās šķiedras kabeļu tīkls, šādu platjoslas pakalpojumu attīstībai piešķirt prioritāti;

| 62. | prasa, lai Komisija katru gadu iesniedz Parlamentam ziņojumu par platjoslas piedāvājumiem un izvēli, kas ir efektīvi pieejama lietotājiem ES, kā arī par sasniegto progresu attiecībā uz elektronisko komunikāciju shēmas un nākamās paaudzes piekļuves ieteikuma īstenošanu; |
| --- | --- |

62.

prasa, lai Komisija katru gadu iesniedz Parlamentam ziņojumu par platjoslas piedāvājumiem un izvēli, kas ir efektīvi pieejama lietotājiem ES, kā arī par sasniegto progresu attiecībā uz elektronisko komunikāciju shēmas un nākamās paaudzes piekļuves ieteikuma īstenošanu;

| 63. | aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu paraugpraksi attiecībā uz publiski pieejamiem bezmaksas ātrdarbīgiem Wi-Fi tīkliem sabiedriskajā transportā; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju koordinēt dalībvalstu paraugpraksi attiecībā uz publiski pieejamiem bezmaksas ātrdarbīgiem Wi-Fi tīkliem sabiedriskajā transportā;

| 64. | uzsver, ka jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrāde apvienojumā ar platjoslas internetu ir lieliska iespēja vēl vairāk uzlabot komunikāciju un dialogu starp Eiropas Savienības pilsoņiem un iestādēm; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka jaunu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izstrāde apvienojumā ar platjoslas internetu ir lieliska iespēja vēl vairāk uzlabot komunikāciju un dialogu starp Eiropas Savienības pilsoņiem un iestādēm;

| 65. | aicina Komisiju izstrādāt sīkāku novērtējumu par dažu ar platjoslu saistītu tehnoloģiju, jo īpaši personu, personas un iekārtas un iekārtu komunikācijas sistēmas, iespējamo ietekmi uz veselību; uzsver, ka ES pastāvīgi jāpārrauga un jāizvērtē risks, kādu bezvadu internets rada veselībai, lai iedzīvotāji nebūtu pakļauti veselībai kaitīgai radiācijai; |
| --- | --- |

65.

aicina Komisiju izstrādāt sīkāku novērtējumu par dažu ar platjoslu saistītu tehnoloģiju, jo īpaši personu, personas un iekārtas un iekārtu komunikācijas sistēmas, iespējamo ietekmi uz veselību; uzsver, ka ES pastāvīgi jāpārrauga un jāizvērtē risks, kādu bezvadu internets rada veselībai, lai iedzīvotāji nebūtu pakļauti veselībai kaitīgai radiācijai;

E–iniciatīvas — pieprasījuma veicināšana

| 66. | aicina veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā izmantot platjoslas iespējas e–komercijas un e–iepirkuma jomā; aicina Komisiju veikt paraugprakses apmaiņu un apsvērt iespēju digitalizācijas programmā iekļaut īpašu programmu MVU saistībā ar platjoslas pieslēgumu; |
| --- | --- |

66.

aicina veikt īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka MVU var pilnībā izmantot platjoslas iespējas e–komercijas un e–iepirkuma jomā; aicina Komisiju veikt paraugprakses apmaiņu un apsvērt iespēju digitalizācijas programmā iekļaut īpašu programmu MVU saistībā ar platjoslas pieslēgumu;

| 67. | uzsver — lai panāktu vislielāko ietekmi un labumu sabiedrībai, platjoslas ieviešana būtu jāapvieno ar informācijas un izglītības programmām pieprasījuma izpratnei; |
| --- | --- |

67.

uzsver — lai panāktu vislielāko ietekmi un labumu sabiedrībai, platjoslas ieviešana būtu jāapvieno ar informācijas un izglītības programmām pieprasījuma izpratnei;

| 68. | aicina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai cīnītos pret e–prasmju nepietiekamību visos izglītības līmeņos un mūžizglītībā visiem pilsoņiem, īpašu uzmanību pievēršot personām ar nelielām prasmēm IT jomā; norāda, ka investīcijas platjoslas jomā ES var būt sekmīgas tikai tad, ja tehniskās investīcijas ies rokrokā ar ieguldījumu iedzīvotāju IT prasmēs; uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi izglītībā un norāda, ka turpmāk tehnoloģiju lietotprasme būs ne vien mērķis, bet arī līdzeklis mūžizglītības un sociālās kohēzijas panākšanai; |
| --- | --- |

68.

aicina dalībvalstis aktīvāk rīkoties, lai cīnītos pret e–prasmju nepietiekamību visos izglītības līmeņos un mūžizglītībā visiem pilsoņiem, īpašu uzmanību pievēršot personām ar nelielām prasmēm IT jomā; norāda, ka investīcijas platjoslas jomā ES var būt sekmīgas tikai tad, ja tehniskās investīcijas ies rokrokā ar ieguldījumu iedzīvotāju IT prasmēs; uzsver jaunu tehnoloģiju nozīmi izglītībā un norāda, ka turpmāk tehnoloģiju lietotprasme būs ne vien mērķis, bet arī līdzeklis mūžizglītības un sociālās kohēzijas panākšanai;

| 69. | aicina dalībvalstis un rūpniecības nozares dalībniekus dot iespēju iedzīvotājiem apgūt jaunas prasmes, nodrošinot visaptverošas pārkvalifikācijas un apmācības programmas, un paralēli tehnoloģiju attīstībai īstenojot aktīvu darba tirgus politiku; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis un rūpniecības nozares dalībniekus dot iespēju iedzīvotājiem apgūt jaunas prasmes, nodrošinot visaptverošas pārkvalifikācijas un apmācības programmas, un paralēli tehnoloģiju attīstībai īstenojot aktīvu darba tirgus politiku;

| 70. | aicina dalībvalstis ņemt vērā Komisijas izstrādātajā e–pārvaldes rīcības plānā iekļautos ieteikumus, izmantojot e–iepirkumu, pieņemot atklātu stratēģiju par pieeju valsts sektora datiem, sekmējot elektronisko identitāti un nodrošinot paraksta savietojamību visā Eiropā un pasaulē; atgādina, ka visas darbības būtu jāorientē uz valsts pārvaldes iestāžu birokrātisko procesu vienkāršošanu; |
| --- | --- |

70.

aicina dalībvalstis ņemt vērā Komisijas izstrādātajā e–pārvaldes rīcības plānā iekļautos ieteikumus, izmantojot e–iepirkumu, pieņemot atklātu stratēģiju par pieeju valsts sektora datiem, sekmējot elektronisko identitāti un nodrošinot paraksta savietojamību visā Eiropā un pasaulē; atgādina, ka visas darbības būtu jāorientē uz valsts pārvaldes iestāžu birokrātisko procesu vienkāršošanu;

| 71. | aicina Komisiju paātrināt publiskā iepirkuma procedūras, izmantojot tiešsaistes resursus un elektronisko rēķinu sagatavošanu (e–rēķina iniciatīva); |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju paātrināt publiskā iepirkuma procedūras, izmantojot tiešsaistes resursus un elektronisko rēķinu sagatavošanu (e–rēķina iniciatīva);

| 72. | atbalsta tādas iniciatīvas kā e–veselība un Eiropas līmeņa informācijas infrastruktūra veselības aprūpes jomā, kas palielina pacientu autonomiju un uzlabo viņu dzīves kvalitāti; norāda, ka, ņemot vērā ES iedzīvotāju novecošanos, šādiem pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem visur un vienmēr, tostarp no mobilo sakaru ierīcēm un, pats galvenais, to cenai jābūt pieejamai; uzskata — lai ieviestu uz pacientiem orientētu Eiropas līmeņa informācijas infrastruktūru veselības aprūpes jomā, jāveic šādas darbības:






  — | jāīsteno ES mēroga nolīgums starp ES veselības aizsardzības iestādēm par standartiem, kas nodrošinās būtiskas informācijas integrētu pieejamību Eiropas informācijas infrastruktūrā veselības aprūpes jomā; jāiesaista visu līmeņu — vietējā, valsts un ES līmeņa — iestādes; |
| --- | --- | --- |

72.

atbalsta tādas iniciatīvas kā e–veselība un Eiropas līmeņa informācijas infrastruktūra veselības aprūpes jomā, kas palielina pacientu autonomiju un uzlabo viņu dzīves kvalitāti; norāda, ka, ņemot vērā ES iedzīvotāju novecošanos, šādiem pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem visur un vienmēr, tostarp no mobilo sakaru ierīcēm un, pats galvenais, to cenai jābūt pieejamai; uzskata — lai ieviestu uz pacientiem orientētu Eiropas līmeņa informācijas infrastruktūru veselības aprūpes jomā, jāveic šādas darbības:

—

jāīsteno ES mēroga nolīgums starp ES veselības aizsardzības iestādēm par standartiem, kas nodrošinās būtiskas informācijas integrētu pieejamību Eiropas informācijas infrastruktūrā veselības aprūpes jomā; jāiesaista visu līmeņu — vietējā, valsts un ES līmeņa — iestādes;

| — | jāievieš Eiropas informācijas infrastruktūra veselības aprūpes jomā; tas būs saistīts ar plaša mēroga attīstības centieniem nolūkā veicināt dažādās vietās glabātas informācijas integrāciju, kā arī uz pacientiem orientētu pamatpakalpojumu ieviešanu, lai atbalstītu pacientus, nodrošinot ārstēšanas apstiprināšanu un samaksu visur un vienmēr; |
| --- | --- |

—

jāievieš Eiropas informācijas infrastruktūra veselības aprūpes jomā; tas būs saistīts ar plaša mēroga attīstības centieniem nolūkā veicināt dažādās vietās glabātas informācijas integrāciju, kā arī uz pacientiem orientētu pamatpakalpojumu ieviešanu, lai atbalstītu pacientus, nodrošinot ārstēšanas apstiprināšanu un samaksu visur un vienmēr;

| 73. | atbalsta novatoriskus platjoslas pakalpojumus, kas orientēti uz jūrlietu nozari, un atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu diskusijas par jaunu e–jūrlietu iniciatīvu, pamatojoties uz projektu „SafeSeaNet”, kuras mērķis būtu nodrošināt arī informāciju saistībā ar loģistiku, muitu, robežkontroli, vidi, zveju, sakariem, kā arī drošuma un drošības jautājumiem; |
| --- | --- |

73.

atbalsta novatoriskus platjoslas pakalpojumus, kas orientēti uz jūrlietu nozari, un atzinīgi vērtē Komisijas un dalībvalstu diskusijas par jaunu e–jūrlietu iniciatīvu, pamatojoties uz projektu „SafeSeaNet”, kuras mērķis būtu nodrošināt arī informāciju saistībā ar loģistiku, muitu, robežkontroli, vidi, zveju, sakariem, kā arī drošuma un drošības jautājumiem;

| 74. | aicina Komisiju veicināt jaunākās paaudzes satelītu izmantošanu kā platjoslas sakaru novatorisku izmantošanu projektos ar Eiropas pievienoto vērtību, tostarp sekmējot Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmas izmantošanu, kā arī jaunās paaudzes pavadoņu tīkla „Broadband Global Area Network” un „FleetBroadband” jūrniecības pakalpojumu izmantošanu; |
| --- | --- |

74.

aicina Komisiju veicināt jaunākās paaudzes satelītu izmantošanu kā platjoslas sakaru novatorisku izmantošanu projektos ar Eiropas pievienoto vērtību, tostarp sekmējot Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmas izmantošanu, kā arī jaunās paaudzes pavadoņu tīkla „Broadband Global Area Network” un „FleetBroadband” jūrniecības pakalpojumu izmantošanu;

| 75. | atgādina, ka digitalizācijas programma jāsasaista ar tādu jaunu izaugsmi radošu pakalpojumu sniegšanu kā e–tirdzniecība, e–veselība, e–mācības un e–banka; |
| --- | --- |

75.

atgādina, ka digitalizācijas programma jāsasaista ar tādu jaunu izaugsmi radošu pakalpojumu sniegšanu kā e–tirdzniecība, e–veselība, e–mācības un e–banka;

| 76. | uzsver spēcīga ES tiesiskā regulējuma nozīmīgumu privātuma jomā un atzinīgi vērtē notiekošo Datu aizsardzības direktīvas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

76.

uzsver spēcīga ES tiesiskā regulējuma nozīmīgumu privātuma jomā un atzinīgi vērtē notiekošo Datu aizsardzības direktīvas pārskatīšanu;

*

* *

| 77. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

77.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 251, 25.9.2010., 35. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0220.

(3)  OV C 235, 30.9.2009., 7. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti P7_TA(2010)0207.

(5)  OV C 81 E, 15.3.2011., 45. lpp.

(6)  OV C 117E, 6.5.2010., 206. lpp.

(7)  OV C 8E, 14.1.2010., 60. lpp.

(8)  OV C 146 E, 12.6.2008., 87. lpp.

(9)  OV C 287E, 29.11.2007., 364. lpp.

(10)  OV C 291E, 30.11.2006., 133. lpp.

(11)  OV C 133E, 8.6.2006., 140. lpp.

(12)  OV C 104, 14.4.1999., 128. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/101 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/101

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsPārtikai paredzētas augļu sulas un daži līdzīgi produkti

P7_TA(2011)0323

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par vispusīgu pieeju personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā (2011/2025(INI))

2013/C 33 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 16. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, un ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), īpaši tās 8. pantu par tiesību aizsardzību uz privāto un ģimenes dzīvi un 13. pantu par efektīvas aizsardzības nodrošinājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, un ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECHR), īpaši tās 8. pantu par tiesību aizsardzību uz privāto un ģimenes dzīvi un 13. pantu par efektīvas aizsardzības nodrošinājumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektroniskajām komunikācijām) (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju Nr. 108 Par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kura tālāk izstrādāta ar Direktīvu 95/46/EK un tās 2001. gada 8. novembra papildprotokolu par uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmām un Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus dalībvalstīm, jo īpaši Ieteikumu Nr. R (87) 15, kas regulē personas datu izmantošanu policijas darbā, Ieteikumu Nr. CM/Rec(2010)13 dalībvalstīm par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi datu profilu veidošanas kontekstā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 1981. gada 28. janvāra Konvenciju Nr. 108 Par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi, kura tālāk izstrādāta ar Direktīvu 95/46/EK un tās 2001. gada 8. novembra papildprotokolu par uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmām un Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus dalībvalstīm, jo īpaši Ieteikumu Nr. R (87) 15, kas regulē personas datu izmantošanu policijas darbā, Ieteikumu Nr. CM/Rec(2010)13 dalībvalstīm par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu automātisku apstrādi datu profilu veidošanas kontekstā,

| — | ņemot vērā Pamatnostādnes par elektroniskām personas datu datnēm, kuras 1990. gadā izdevusi ANO Ģenerālā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnostādnes par elektroniskām personas datu datnēm, kuras 1990. gadā izdevusi ANO Ģenerālā asambleja,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0609), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” (COM(2010)0609),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (E) 2011. gada 14. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (E) 2011. gada 14. janvāra atzinumu par Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā”,

| — | ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas un Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas kopīgi sagatavoto dokumentu apspriedēm ar Eiropas Komisiju par tiesisko regulējumu attiecībā uz pamattiesībām uz personas datu aizsardzību „Privātuma nākotne” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas un Policijas un tiesiskuma jautājumu darba grupas kopīgi sagatavoto dokumentu apspriedēm ar Eiropas Komisiju par tiesisko regulējumu attiecībā uz pamattiesībām uz personas datu aizsardzību „Privātuma nākotne” (6),

| — | ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas atzinumu Nr. 8/2010 par piemērojamajiem tiesību aktiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 29. panta datu aizsardzības darba grupas atzinumu Nr. 8/2010 par piemērojamajiem tiesību aktiem (7),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par datu aizsardzību un rezolūciju par Stokholmas programmu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par datu aizsardzību un rezolūciju par Stokholmas programmu (8),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0244/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0244/2011),

| A. | tā kā Datu aizsardzības direktīva 95/46/EK un Direktīva par ES telekomunikāciju paketi 2009/140/EK atļauj personas datu brīvu apriti iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Datu aizsardzības direktīva 95/46/EK un Direktīva par ES telekomunikāciju paketi 2009/140/EK atļauj personas datu brīvu apriti iekšējā tirgū;

| B. | tā kā datu aizsardzības tiesību aktos ES, dalībvalstīs un citur ir izveidojusies juridiska tradīcija, kas jāsaglabā un jāturpina attīstīt; |
| --- | --- |

B.

tā kā datu aizsardzības tiesību aktos ES, dalībvalstīs un citur ir izveidojusies juridiska tradīcija, kas jāsaglabā un jāturpina attīstīt;

| C. | tā kā Datu aizsardzības direktīvas (95/46/EK) pamatprincipi paliek spēkā, bet novērots, ka dalībvalstu pieejas īstenošanai un piemērošanai bijušas atšķirīgas; tā kā Eiropas Savienībai pēc visaptveroša ietekmes novērtējuma jāizstrādā vispārējs, saskaņots, mūsdienīgs augsta līmeņa regulējums, ar kuru varētu efektīvi aizsargāt personas pamattiesības, jo īpaši uz privātumu, kas jebkuros apstākļos spēj aizsargāt privātpersonu personas datus Eiropas Savienībā un aiz tās robežām, lai spētu risināt daudzās problēmas datu aizsardzības jomā, piemēram, tādas, ko radījusi globalizācija, tehnoloģiju attīstība, pieaugusī aktivitāte tiešsaistē, lietojumi, kas saistīti ar aizvien vairākām aktivitātēm un drošības apsvērumi (t. i., cīņa pret terorismu); tā kā šāds datu aizsardzības regulējums var palielināt juridisko noteiktību, samazināt administratīvo slogu, nodrošināt uzņēmējiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus, veicināt vienotu digitālo tirgu un veicināt uzticību datu apstrādātāju un izpildiestāžu rīcībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā Datu aizsardzības direktīvas (95/46/EK) pamatprincipi paliek spēkā, bet novērots, ka dalībvalstu pieejas īstenošanai un piemērošanai bijušas atšķirīgas; tā kā Eiropas Savienībai pēc visaptveroša ietekmes novērtējuma jāizstrādā vispārējs, saskaņots, mūsdienīgs augsta līmeņa regulējums, ar kuru varētu efektīvi aizsargāt personas pamattiesības, jo īpaši uz privātumu, kas jebkuros apstākļos spēj aizsargāt privātpersonu personas datus Eiropas Savienībā un aiz tās robežām, lai spētu risināt daudzās problēmas datu aizsardzības jomā, piemēram, tādas, ko radījusi globalizācija, tehnoloģiju attīstība, pieaugusī aktivitāte tiešsaistē, lietojumi, kas saistīti ar aizvien vairākām aktivitātēm un drošības apsvērumi (t. i., cīņa pret terorismu); tā kā šāds datu aizsardzības regulējums var palielināt juridisko noteiktību, samazināt administratīvo slogu, nodrošināt uzņēmējiem līdzvērtīgus konkurences apstākļus, veicināt vienotu digitālo tirgu un veicināt uzticību datu apstrādātāju un izpildiestāžu rīcībai;

| D. | tā kā datu aizsardzības noteikumu pārkāpumi var radīt nopietnu apdraudējumu personu pamatbrīvībām un dalībvalstu vērtībām, tāpēc Savienībai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi pret šādiem pārkāpumiem; tā kā šādi pārkāpumi izraisa personu neuzticību, kas kavēs jauno tehnoloģiju atbilstošu izmantojumu, un tā kā personas datu nepareiza un ļaunprātīga izmantošana tādēļ ir sodāma ar atbilstošiem, stingriem un preventīviem sodiem tostarp kriminālsodiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā datu aizsardzības noteikumu pārkāpumi var radīt nopietnu apdraudējumu personu pamatbrīvībām un dalībvalstu vērtībām, tāpēc Savienībai un dalībvalstīm jāveic efektīvi pasākumi pret šādiem pārkāpumiem; tā kā šādi pārkāpumi izraisa personu neuzticību, kas kavēs jauno tehnoloģiju atbilstošu izmantojumu, un tā kā personas datu nepareiza un ļaunprātīga izmantošana tādēļ ir sodāma ar atbilstošiem, stingriem un preventīviem sodiem tostarp kriminālsodiem;

| E. | tā kā, nodrošinot pamattiesības uz personas datu aizsardzību, pilnībā jāievēro arī citas Hartā ietvertās pamattiesības un pārējie ES Līgumos noteiktie mērķi, tādi kā tiesības uz vārda brīvību un informāciju un pārskatāmības princips; |
| --- | --- |

E.

tā kā, nodrošinot pamattiesības uz personas datu aizsardzību, pilnībā jāievēro arī citas Hartā ietvertās pamattiesības un pārējie ES Līgumos noteiktie mērķi, tādi kā tiesības uz vārda brīvību un informāciju un pārskatāmības princips;

| F. | tā kā LESD 16. pantā noteiktais jaunais tiesiskais pamats kopā ar Pamattiesību hartas 8. pantu, kurā tiesības uz personas datu aizsardzību ir atzītas par autonomām tiesībām un 7. pantu, kurā privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība ir atzīta par autonomām tiesībām, pilnībā paredz un atbalsta vispārēju pieeju datu aizsardzībai visās jomās, kurās tiek apstrādāti personas dati, tostarp jomā, uz kuru attiecas policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (KĀDP), neskarot konkrētos noteikumus, kas paredzēti LES 39. pantā, un ES iestāžu un struktūru veiktas datu apstrādes jomā; |
| --- | --- |

F.

tā kā LESD 16. pantā noteiktais jaunais tiesiskais pamats kopā ar Pamattiesību hartas 8. pantu, kurā tiesības uz personas datu aizsardzību ir atzītas par autonomām tiesībām un 7. pantu, kurā privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība ir atzīta par autonomām tiesībām, pilnībā paredz un atbalsta vispārēju pieeju datu aizsardzībai visās jomās, kurās tiek apstrādāti personas dati, tostarp jomā, uz kuru attiecas policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā (KĀDP), neskarot konkrētos noteikumus, kas paredzēti LES 39. pantā, un ES iestāžu un struktūru veiktas datu apstrādes jomā;

| G. | tā kā izvērtējot leģislatīvus risinājumus, ir ļoti svarīgi ņemt vērā vairākus būtiskus aspektus, proti, aizsardzībai jābūt efektīvai, nodrošinātai jebkuros apstākļos un neatkarīgai no politiskajām prioritātēm noteiktā termiņā; tā kā regulējumam jābūt stabilam ilgtermiņā, un, iespējams, var rasties nepieciešamība noteikt ierobežojumus tiesību īstenošanai, taču ierobežojumi jāpiemēro izņēmuma gadījumos, saskaņā ar tiesību aktiem un tiem jābūt pilnīgi nepieciešamiem un samērīgiem un tie nedrīkst ietekmēt pašu tiesību būtiskākos elementus; |
| --- | --- |

G.

tā kā izvērtējot leģislatīvus risinājumus, ir ļoti svarīgi ņemt vērā vairākus būtiskus aspektus, proti, aizsardzībai jābūt efektīvai, nodrošinātai jebkuros apstākļos un neatkarīgai no politiskajām prioritātēm noteiktā termiņā; tā kā regulējumam jābūt stabilam ilgtermiņā, un, iespējams, var rasties nepieciešamība noteikt ierobežojumus tiesību īstenošanai, taču ierobežojumi jāpiemēro izņēmuma gadījumos, saskaņā ar tiesību aktiem un tiem jābūt pilnīgi nepieciešamiem un samērīgiem un tie nedrīkst ietekmēt pašu tiesību būtiskākos elementus;

| H. | tā kā datu apkopošana, analīze, apmaiņa un nepareiza izmantošana, kā arī datu profilu veidošanas risks, ko ir veicinājuši tehniskie sasniegumi, ir sasniegusi nepieredzētus apjomus un rada vajadzību izstrādāt stingrus datu aizsardzības noteikumus, piemēram, piemērojamo tiesību aktu un visu ieinteresēto pušu atbildības noteikšanu attiecībā uz ES tiesību aktu datu aizsardzības jomā īstenošanu; tā kā uzņēmumos un tirdzniecībā arvien biežāk tiek lietotas klientu kartes (klubu kartes, atlaižu vai privilēģiju kartes, utt.), kuras izmanto vai var izmantot klientu profilēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā datu apkopošana, analīze, apmaiņa un nepareiza izmantošana, kā arī datu profilu veidošanas risks, ko ir veicinājuši tehniskie sasniegumi, ir sasniegusi nepieredzētus apjomus un rada vajadzību izstrādāt stingrus datu aizsardzības noteikumus, piemēram, piemērojamo tiesību aktu un visu ieinteresēto pušu atbildības noteikšanu attiecībā uz ES tiesību aktu datu aizsardzības jomā īstenošanu; tā kā uzņēmumos un tirdzniecībā arvien biežāk tiek lietotas klientu kartes (klubu kartes, atlaižu vai privilēģiju kartes, utt.), kuras izmanto vai var izmantot klientu profilēšanai;

| I. | tā kā pilsoņi neiepērkas tiešsaistē tikpat droši kā nesaistē, baidoties no identitātes zādzībām un pārredzamības trūkuma attiecībā uz to, kā tiks apstrādāta un izmantota viņu personīgā informācija; |
| --- | --- |

I.

tā kā pilsoņi neiepērkas tiešsaistē tikpat droši kā nesaistē, baidoties no identitātes zādzībām un pārredzamības trūkuma attiecībā uz to, kā tiks apstrādāta un izmantota viņu personīgā informācija;

| J. | tā kā tehnoloģija rada arvien vairāk iespēju izveidot, nosūtīt, apstrādāt un saglabāt personas datus jebkurā laikā un vietā, un daudzos dažādos veidos, un tā kā šajā situācijā ir ļoti svarīgi datu subjektiem saglabāt efektīvu kontroli attiecība uz saviem datiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā tehnoloģija rada arvien vairāk iespēju izveidot, nosūtīt, apstrādāt un saglabāt personas datus jebkurā laikā un vietā, un daudzos dažādos veidos, un tā kā šajā situācijā ir ļoti svarīgi datu subjektiem saglabāt efektīvu kontroli attiecība uz saviem datiem;

| K. | tā kā pamattiesības uz datu aizsardzību un privāto dzīvi ietver personu aizsardzību no iespējamas novērošanas un viņu datu ļaunprātīgas izmantošanas, kuru veic valsts vai privātas struktūras; |
| --- | --- |

K.

tā kā pamattiesības uz datu aizsardzību un privāto dzīvi ietver personu aizsardzību no iespējamas novērošanas un viņu datu ļaunprātīgas izmantošanas, kuru veic valsts vai privātas struktūras;

| L. | tā kā privātums un drošība ir iespējami un tie abi ir ļoti svarīgi pilsoņiem, tātad nav jāizdara izvēle starp brīvību un drošību; |
| --- | --- |

L.

tā kā privātums un drošība ir iespējami un tie abi ir ļoti svarīgi pilsoņiem, tātad nav jāizdara izvēle starp brīvību un drošību;

| M. | tā kā bērni ir pelnījuši īpašu aizsardzību, jo viņi var neapzināties ar personas datu apstrādi saistītos riskus, sekas, aizsardzības pasākumus un tiesības; tā kā gados jauni cilvēki sociālajos tīklos izpauž savus personas datus un šie sociālie tīkli internetā kļūst arvien izplatītāki; |
| --- | --- |

M.

tā kā bērni ir pelnījuši īpašu aizsardzību, jo viņi var neapzināties ar personas datu apstrādi saistītos riskus, sekas, aizsardzības pasākumus un tiesības; tā kā gados jauni cilvēki sociālajos tīklos izpauž savus personas datus un šie sociālie tīkli internetā kļūst arvien izplatītāki;

| N. | tā kā — lai datu subjekts un valsts datu aizsardzības iestādes varētu efektīvi īstenot kontroli, datu apstrādātājiem jārīkojas pārskatāmi; |
| --- | --- |

N.

tā kā — lai datu subjekts un valsts datu aizsardzības iestādes varētu efektīvi īstenot kontroli, datu apstrādātājiem jārīkojas pārskatāmi;

| O. | tā kā ne visi datu apstrādātāji ir tiešsaistes uzņēmumi un tādējādi jauniem datu aizsardzības noteikumiem jāattiecas gan uz tiešsaistes, gan nesaistes vidi, vienlaikus ņemot vērā iespējamās atšķirības starp tiem, |
| --- | --- |

O.

tā kā ne visi datu apstrādātāji ir tiešsaistes uzņēmumi un tādējādi jauniem datu aizsardzības noteikumiem jāattiecas gan uz tiešsaistes, gan nesaistes vidi, vienlaikus ņemot vērā iespējamās atšķirības starp tiem,

| P. | tā kā valsts datu aizsardzības iestādes 27 dalībvalstīs pakļaujas ļoti atšķirīgiem noteikumiem, īpaši attiecībā uz to statusu, resursiem un pilnvarām; |
| --- | --- |

P.

tā kā valsts datu aizsardzības iestādes 27 dalībvalstīs pakļaujas ļoti atšķirīgiem noteikumiem, īpaši attiecībā uz to statusu, resursiem un pilnvarām;

| Q. | tā kā stingrs Eiropas un starptautiskais datu aizsardzības režīms ir nepieciešamais pamats personas datu plūsmai pāri robežām, un tā kā pašreizējās atšķirības datu aizsardzības tiesību aktos un to piemērošanā ietekmē pamattiesības un privātpersonu brīvības, kā arī tiesisko drošību un noteiktību līgumattiecībās, e-komercijas un e-darījumu attīstību, patērētāju uzticēšanos sistēmai, pārrobežu darījumus, pasaules ekonomiku un vienoto Eiropas tirgu; tā kā šajā kontekstā datu apmaiņa ir svarīga, lai nodrošinātu sabiedrisko drošību valsts un starptautiskā līmenī; tā kā nepieciešamība, samērīgums, mērķa ierobežojums, uzraudzība un atbilstīgums ir apmaiņas priekšnoteikumi, |
| --- | --- |

Q.

tā kā stingrs Eiropas un starptautiskais datu aizsardzības režīms ir nepieciešamais pamats personas datu plūsmai pāri robežām, un tā kā pašreizējās atšķirības datu aizsardzības tiesību aktos un to piemērošanā ietekmē pamattiesības un privātpersonu brīvības, kā arī tiesisko drošību un noteiktību līgumattiecībās, e-komercijas un e-darījumu attīstību, patērētāju uzticēšanos sistēmai, pārrobežu darījumus, pasaules ekonomiku un vienoto Eiropas tirgu; tā kā šajā kontekstā datu apmaiņa ir svarīga, lai nodrošinātu sabiedrisko drošību valsts un starptautiskā līmenī; tā kā nepieciešamība, samērīgums, mērķa ierobežojums, uzraudzība un atbilstīgums ir apmaiņas priekšnoteikumi,

| R. | tā kā spēkā esošie noteikumi un nosacījumi attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu no ES uz trešām valstīm ir noveduši pie tā, ka dažādās dalībvalstīs veidojas atšķirīgas pieejas un prakse; tā kā datu subjekta tiesību pilnīga piemērošana trešās valstīs, uz kurām dati tiek pārsūtīti un kurās tos apstrādā, ir obligāts nosacījums, |
| --- | --- |

R.

tā kā spēkā esošie noteikumi un nosacījumi attiecībā uz personas datu pārsūtīšanu no ES uz trešām valstīm ir noveduši pie tā, ka dažādās dalībvalstīs veidojas atšķirīgas pieejas un prakse; tā kā datu subjekta tiesību pilnīga piemērošana trešās valstīs, uz kurām dati tiek pārsūtīti un kurās tos apstrādā, ir obligāts nosacījums,

Pilnīga vispārējās pieejas pieņemšana

| 1. | ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” un tās pievēršanos pašreiz spēkā esošā režīma stiprināšanai, ierosinot jaunus principus un mehānismus, kā arī nodrošinot datu aizsardzības saskaņotību un augsta līmeņa standartus jaunajos apstākļos, kurus nosaka Lisabonas līguma stāšanās spēkā (LESD 16. pants) un tas, ka Pamattiesību harta tagad ir saistoša, jo īpaši tās 8. pants; |
| --- | --- |

1.

ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas paziņojumu „Vispusīga pieeja personas datu aizsardzībai Eiropas Savienībā” un tās pievēršanos pašreiz spēkā esošā režīma stiprināšanai, ierosinot jaunus principus un mehānismus, kā arī nodrošinot datu aizsardzības saskaņotību un augsta līmeņa standartus jaunajos apstākļos, kurus nosaka Lisabonas līguma stāšanās spēkā (LESD 16. pants) un tas, ka Pamattiesību harta tagad ir saistoša, jo īpaši tās 8. pants;

| 2. | uzsver, ka Direktīvā 95/46/EK izklāstītie standarti un principi ir ideāls sākuma punkts un tos ir jāattīsta tālāk, jāpaplašina un jāpastiprina kā daļu no mūsdienīgām datu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Direktīvā 95/46/EK izklāstītie standarti un principi ir ideāls sākuma punkts un tos ir jāattīsta tālāk, jāpaplašina un jāpastiprina kā daļu no mūsdienīgām datu aizsardzības tiesībām;

| 3. | uzsver Direktīvas 95/46/EK 9. panta svarīgumu, kurā ir paredzēts pienākums dalībvalstīm noteikt atbrīvojumu no datu aizsardzības noteikumiem, kad personas dati tiek izmantoti vienīgi žurnālistikas nolūkiem vai mākslinieciskās, vai literārās izteiksmes nolūkiem; šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu saglabāti šie izņēmumi un lai tiktu pieliktas visas pūles izvērtēt nepieciešamību pilnveidot šos izņēmumus, ņemot vērā jebkādus jaunus noteikumus preses brīvības aizsargāšanai; |
| --- | --- |

3.

uzsver Direktīvas 95/46/EK 9. panta svarīgumu, kurā ir paredzēts pienākums dalībvalstīm noteikt atbrīvojumu no datu aizsardzības noteikumiem, kad personas dati tiek izmantoti vienīgi žurnālistikas nolūkiem vai mākslinieciskās, vai literārās izteiksmes nolūkiem; šajā sakarā aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu saglabāti šie izņēmumi un lai tiktu pieliktas visas pūles izvērtēt nepieciešamību pilnveidot šos izņēmumus, ņemot vērā jebkādus jaunus noteikumus preses brīvības aizsargāšanai;

| 4. | uzsver, ka Direktīvas 95/46/EK tehnoloģiju ziņā neitrālā pieeja jāturpina izmantot kā jauna regulējuma principu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Direktīvas 95/46/EK tehnoloģiju ziņā neitrālā pieeja jāturpina izmantot kā jauna regulējuma principu;

| 5. | atzīst, ka tehnoloģiju attīstība, no vienas puses, ir radījusi jaunus draudus personas datu aizsardzībai un, no otras puses, ievērojami palielinājusi informācijas tehnoloģiju izmantojumu ikdienas un parasti nekaitīgiem nolūkiem, un ka šīs attīstības dēļ ir nepieciešams pašreizējo datu aizsardzības noteikumu vispusīgs novērtējums, lai nodrošinātu, ka i) noteikumi joprojām nodrošina augstu aizsardzības līmeni, ii) noteikumi joprojām atbilst taisnīgam līdzsvaram starp tiesībām uz personas datu aizsardzību un tiesībām uz vārda brīvību un informāciju, iii) noteikumi nevajadzīgi nekavē personas datu apstrādi ikdienā, kas parasti ir nekaitīga; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka tehnoloģiju attīstība, no vienas puses, ir radījusi jaunus draudus personas datu aizsardzībai un, no otras puses, ievērojami palielinājusi informācijas tehnoloģiju izmantojumu ikdienas un parasti nekaitīgiem nolūkiem, un ka šīs attīstības dēļ ir nepieciešams pašreizējo datu aizsardzības noteikumu vispusīgs novērtējums, lai nodrošinātu, ka i) noteikumi joprojām nodrošina augstu aizsardzības līmeni, ii) noteikumi joprojām atbilst taisnīgam līdzsvaram starp tiesībām uz personas datu aizsardzību un tiesībām uz vārda brīvību un informāciju, iii) noteikumi nevajadzīgi nekavē personas datu apstrādi ikdienā, kas parasti ir nekaitīga;

| 6. | uzskata, ka ir jāattiecina vispārīgo datu aizsardzības noteikumu piemērošanas joma arī uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, tostarp vietējā līmeņa datu pārstrādes kontekstā, īpaši ņemot vērā tendenci sistemātiski izmantot atkārtoti privātā sektora personas datus tiesībaizsardzības nolūkos, vienlaikus, ja tas demokrātiskā sabiedrībā ir pilnīgi nepieciešams un samērīgi, paredzot īpaši izstrādātus un saskaņotus ierobežojumus konkrētām personas datu aizsardzības tiesībām; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir jāattiecina vispārīgo datu aizsardzības noteikumu piemērošanas joma arī uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību, tostarp vietējā līmeņa datu pārstrādes kontekstā, īpaši ņemot vērā tendenci sistemātiski izmantot atkārtoti privātā sektora personas datus tiesībaizsardzības nolūkos, vienlaikus, ja tas demokrātiskā sabiedrībā ir pilnīgi nepieciešams un samērīgi, paredzot īpaši izstrādātus un saskaņotus ierobežojumus konkrētām personas datu aizsardzības tiesībām;

| 7. | uzsver nepieciešamību jaunā regulējuma piemērošanas jomā iekļaut personas datu apstrādi, ko veic Eiropas Savienības iestādes un struktūras, kuru reglamentē Regula (EK) Nr. 45/2001; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību jaunā regulējuma piemērošanas jomā iekļaut personas datu apstrādi, ko veic Eiropas Savienības iestādes un struktūras, kuru reglamentē Regula (EK) Nr. 45/2001;

| 8. | atzīst, ka noteiktās nozarēs varētu būt nepieciešami uzlaboti papildu pasākumi, lai īpaši noteiktu, kādā veidā uz tām attiecas vispārējā regulējuma vispārīgie principi, kā tas ir noticis e-privātuma direktīvas gadījumā, bet uzstāj, ka noteikumiem, kas attiecināmi uz konkrētām nozarēm, nekādā gadījumā nav jāpazemina aizsardzības līmenis, kuru nodrošina pamata tiesību akti, stingri nosakot izņēmuma, nepieciešamas, leģitīmas un īpaši izstrādātas atkāpes no vispārējiem datu aizsardzības principiem; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka noteiktās nozarēs varētu būt nepieciešami uzlaboti papildu pasākumi, lai īpaši noteiktu, kādā veidā uz tām attiecas vispārējā regulējuma vispārīgie principi, kā tas ir noticis e-privātuma direktīvas gadījumā, bet uzstāj, ka noteikumiem, kas attiecināmi uz konkrētām nozarēm, nekādā gadījumā nav jāpazemina aizsardzības līmenis, kuru nodrošina pamata tiesību akti, stingri nosakot izņēmuma, nepieciešamas, leģitīmas un īpaši izstrādātas atkāpes no vispārējiem datu aizsardzības principiem;

| 9. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pašreizējā ES datu aizsardzības tiesību aktu pārskatīšanā iekļaus:






  — | pilnīgu saskaņošanu visaugstākajā līmenī, nodrošinot juridisko noteiktību un vienotu augsta līmeņa indivīdu aizsardzību visos apstākļos; |
| --- | --- | --- |

9.

aicina Komisiju nodrošināt, ka pašreizējā ES datu aizsardzības tiesību aktu pārskatīšanā iekļaus:

—

pilnīgu saskaņošanu visaugstākajā līmenī, nodrošinot juridisko noteiktību un vienotu augsta līmeņa indivīdu aizsardzību visos apstākļos;

| — | to noteikumu tālāku precizēšanu, pamatojoties uz kuriem nosaka piemērojamos tiesību aktus, lai nodrošinātu indivīdiem vienotu aizsardzības līmeni neatkarīgi no tā, kāda ir atbildīgā par datu apstrādi ģeogrāfiskās atrašanās vieta, tostarp gadījumos, kad datu aizsardzība jāīsteno iestādēm vai tiesā; |
| --- | --- |

—

to noteikumu tālāku precizēšanu, pamatojoties uz kuriem nosaka piemērojamos tiesību aktus, lai nodrošinātu indivīdiem vienotu aizsardzības līmeni neatkarīgi no tā, kāda ir atbildīgā par datu apstrādi ģeogrāfiskās atrašanās vieta, tostarp gadījumos, kad datu aizsardzība jāīsteno iestādēm vai tiesā;

| 10. | uzskata, ka pārskatītajam datu aizsardzības režīmam, pilnībā realizējot tiesības uz privātumu un datu aizsardzību, ir jāsaglabā iespējami mazāks birokrātiskais un finansiālais slogs un jānodrošina instrumenti, kas rada iespēju konglomerātiem, kas tiek uzskatīti par vienotiem veselumiem, rīkoties kā tādiem, nevis kā daudziem atsevišķiem uzņēmumiem; mudina Komisiju veikt ietekmes novērtējumus un rūpīgi izvērtēt jaunu pasākumu izmaksas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka pārskatītajam datu aizsardzības režīmam, pilnībā realizējot tiesības uz privātumu un datu aizsardzību, ir jāsaglabā iespējami mazāks birokrātiskais un finansiālais slogs un jānodrošina instrumenti, kas rada iespēju konglomerātiem, kas tiek uzskatīti par vienotiem veselumiem, rīkoties kā tādiem, nevis kā daudziem atsevišķiem uzņēmumiem; mudina Komisiju veikt ietekmes novērtējumus un rūpīgi izvērtēt jaunu pasākumu izmaksas;

Indivīdu tiesību stiprināšana

| 11. | aicina Komisiju stiprināt esošos principus un elementus, kā izklāstīts Direktīvā 95/46/EK, uzlabojot to īstenošanu dalībvalstīs, tostarp pārredzamības, datu minimizēšanas un mērķa ierobežojuma principus, apzinātu, iepriekšēju un skaidri izteiktu piekrišanu, ziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem un datu subjekta piekļuves tiesības datiem, jo īpaši attiecībā uz globālo tiešsaistes vidi; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju stiprināt esošos principus un elementus, kā izklāstīts Direktīvā 95/46/EK, uzlabojot to īstenošanu dalībvalstīs, tostarp pārredzamības, datu minimizēšanas un mērķa ierobežojuma principus, apzinātu, iepriekšēju un skaidri izteiktu piekrišanu, ziņošanu par datu aizsardzības pārkāpumiem un datu subjekta piekļuves tiesības datiem, jo īpaši attiecībā uz globālo tiešsaistes vidi;

| 12. | uzsver, ka piekrišana ir spēkā tikai tad, ja tā ir nepārprotama, apzināta, labprātīgi sniegta un konkrēta, un uzsver, ka ir jāievieš atbilstīgi mehānismi, lai reģistrētu lietotāja piekrišanu vai piekrišanas atsaukšanu, kurai ir jābūt skaidri izteiktai, nevis balstītai uz pieņēmumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka piekrišana ir spēkā tikai tad, ja tā ir nepārprotama, apzināta, labprātīgi sniegta un konkrēta, un uzsver, ka ir jāievieš atbilstīgi mehānismi, lai reģistrētu lietotāja piekrišanu vai piekrišanas atsaukšanu, kurai ir jābūt skaidri izteiktai, nevis balstītai uz pieņēmumu;

| 13. | norāda, ka brīvprātīgu piekrišanu darba līgumu jomā nevar pieņemt automātiski; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka brīvprātīgu piekrišanu darba līgumu jomā nevar pieņemt automātiski;

| 14. | pauž bažas par ļaunprātīgu izmantošanu, kas saistīta ar tiešsaistes paradumorientēto reklāmu, un atgādina, ka Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju nosaka, ka ir nepieciešama iepriekšēja skaidri izteikta attiecīgās personas piekrišana sīkdatņu sūtīšanai un turpmākai interneta lietošanas paradumu novērošanai ar mērķi šai privātpersonai piegādāt personalizētu reklāmu; |
| --- | --- |

14.

pauž bažas par ļaunprātīgu izmantošanu, kas saistīta ar tiešsaistes paradumorientēto reklāmu, un atgādina, ka Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju nosaka, ka ir nepieciešama iepriekšēja skaidri izteikta attiecīgās personas piekrišana sīkdatņu sūtīšanai un turpmākai interneta lietošanas paradumu novērošanai ar mērķi šai privātpersonai piegādāt personalizētu reklāmu;

| 15. | pilnībā atbalsta vispārēja pārredzamības principa ieviešanu, kā arī pārredzamības uzlabošanas tehnoloģiju izmantošanu un ar privāto dzīvi saistītu standartu paziņojumu izstrādi, lai indivīdi varētu kontrolēt savus datus; uzsver, ka informācijai par datu apstrādi jābūt viegli pieejamai un viegli saprotamai un ir jāizmanto skaidra un vienkārša valoda; |
| --- | --- |

15.

pilnībā atbalsta vispārēja pārredzamības principa ieviešanu, kā arī pārredzamības uzlabošanas tehnoloģiju izmantošanu un ar privāto dzīvi saistītu standartu paziņojumu izstrādi, lai indivīdi varētu kontrolēt savus datus; uzsver, ka informācijai par datu apstrādi jābūt viegli pieejamai un viegli saprotamai un ir jāizmanto skaidra un vienkārša valoda;

| 16. | turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzlabot veidus, kā efektīvi izmantojamas un labāk izprotamas piekļuves, labošanas, dzēšanas vai datu bloķēšanas tiesības, kā arī sīki precizēt un kodificēt tā sauktās „tiesības tikt aizmirstam” (9) un datu pārnešanas (10) iespējas, vienlaikus pilnīgu nodrošinot tehnisko un organizatorisko iespēju radīšanu un īstenošanu, lai varētu realizēt šīs tiesības; uzsver, ka indivīdiem jābūt pietiekamai kontrolei pār saviem datiem tiešsaistē, lai viņi varētu izmantot internetu atbildīgi; |
| --- | --- |

16.

turklāt uzsver, ka ir svarīgi uzlabot veidus, kā efektīvi izmantojamas un labāk izprotamas piekļuves, labošanas, dzēšanas vai datu bloķēšanas tiesības, kā arī sīki precizēt un kodificēt tā sauktās „tiesības tikt aizmirstam” (9) un datu pārnešanas (10) iespējas, vienlaikus pilnīgu nodrošinot tehnisko un organizatorisko iespēju radīšanu un īstenošanu, lai varētu realizēt šīs tiesības; uzsver, ka indivīdiem jābūt pietiekamai kontrolei pār saviem datiem tiešsaistē, lai viņi varētu izmantot internetu atbildīgi;

| 17. | uzsver, ka pilsoņiem jāspēj realizēt tiesības saistībā ar datiem bez maksas; aicina uzņēmumus atturēties no jebkādiem mēģinājumiem papildus ieviest nevajadzīgus šķēršļus tiesībām piekļūt saviem personas datiem vai tos labot, vai dzēst; uzsver, ka datu subjektam jārada tāds stāvoklis, lai viņš jebkurā laikā varētu uzzināt, kurš un kurus datus ir saglabājis, kad, kādā nolūkā, kādam laika periodam tas ir darīts un kā tie tiek apstrādāti; uzsver, ka datu subjektiem ir jābūt iespējām dzēst, labot vai bloķēt datus, nesaskaroties ar birokrātiskiem šķēršļiem, un viņiem jāsaņem informācija par visiem gadījumiem, kad dati ir nepareizi izmantoti vai vai notikuši to aizsardzības pārkāpumi; turklāt pieprasa panākt, ka dati tiek izpausti pēc attiecīgās personas pieprasījuma un dzēsti vēlākais tad, kad šī persona to pieprasa; uzsver, ka nepieciešams gūt skaidru informāciju par datu subjektu datu aizsardzības līmeni trešās valstīs; uzsver, ka piekļuves tiesības ietver ne tikai pilnīgu piekļuvi apstrādātajiem datiem par sevi, tostarp to avotiem un saņēmējiem, bet arī saprotamu informāciju par datu automatizētā apstrādē ietverto loģiku; uzsver, ka šī informācija kļūs arvien svarīgāka saistībā ar datu profilu veidošanu un datizraci; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka pilsoņiem jāspēj realizēt tiesības saistībā ar datiem bez maksas; aicina uzņēmumus atturēties no jebkādiem mēģinājumiem papildus ieviest nevajadzīgus šķēršļus tiesībām piekļūt saviem personas datiem vai tos labot, vai dzēst; uzsver, ka datu subjektam jārada tāds stāvoklis, lai viņš jebkurā laikā varētu uzzināt, kurš un kurus datus ir saglabājis, kad, kādā nolūkā, kādam laika periodam tas ir darīts un kā tie tiek apstrādāti; uzsver, ka datu subjektiem ir jābūt iespējām dzēst, labot vai bloķēt datus, nesaskaroties ar birokrātiskiem šķēršļiem, un viņiem jāsaņem informācija par visiem gadījumiem, kad dati ir nepareizi izmantoti vai vai notikuši to aizsardzības pārkāpumi; turklāt pieprasa panākt, ka dati tiek izpausti pēc attiecīgās personas pieprasījuma un dzēsti vēlākais tad, kad šī persona to pieprasa; uzsver, ka nepieciešams gūt skaidru informāciju par datu subjektu datu aizsardzības līmeni trešās valstīs; uzsver, ka piekļuves tiesības ietver ne tikai pilnīgu piekļuvi apstrādātajiem datiem par sevi, tostarp to avotiem un saņēmējiem, bet arī saprotamu informāciju par datu automatizētā apstrādē ietverto loģiku; uzsver, ka šī informācija kļūs arvien svarīgāka saistībā ar datu profilu veidošanu un datizraci;

| 18. | norāda, ka, ņemot vērā arī sociālo tīklu un integrēto interneta uzņēmējdarbības modeļu arvien lielāko nozīmi, digitālajā jomā svarīgs attīstības virziens ir profilēšana; tādēļ aicina Komisiju ietvert arī normas attiecībā uz profilēšanu, līdztekus skaidri definējot terminus „profils” un „profilēšana”; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka, ņemot vērā arī sociālo tīklu un integrēto interneta uzņēmējdarbības modeļu arvien lielāko nozīmi, digitālajā jomā svarīgs attīstības virziens ir profilēšana; tādēļ aicina Komisiju ietvert arī normas attiecībā uz profilēšanu, līdztekus skaidri definējot terminus „profils” un „profilēšana”;

| 19. | atgādina par nepieciešamību pilnveidot par datu apstrādi atbildīgo personu pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā pievērsto uzmanību izpratnes veicināšanas kampaņām, kas paredzētas plašai sabiedrībai un arī — konkrētāk jauniešiem; uzsver īpašas attieksmes nepieciešamību pret neaizsargātām personām, īpaši bērniem un veciem cilvēkiem; mudina, lai šajās izpratnes veicināšanas kampaņās iesaistītos dažādas ieinteresētās personas un atbalsta Komisijas priekšlikumu par izpratnes veicināšanas pasākumu par datu aizsardzību līdzfinansēšanu no Savienības budžeta; aicina visās dalībvalstīs efektīvi izplatīt informāciju attiecībā uz fizisko un juridisko personu tiesībām un pienākumiem saistībā ar personas datu vākšanu, apstrādi, glabāšanu un pārsūtīšanu; |
| --- | --- |

19.

atgādina par nepieciešamību pilnveidot par datu apstrādi atbildīgo personu pienākumus attiecībā uz informācijas sniegšanu datu subjektiem un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumā pievērsto uzmanību izpratnes veicināšanas kampaņām, kas paredzētas plašai sabiedrībai un arī — konkrētāk jauniešiem; uzsver īpašas attieksmes nepieciešamību pret neaizsargātām personām, īpaši bērniem un veciem cilvēkiem; mudina, lai šajās izpratnes veicināšanas kampaņās iesaistītos dažādas ieinteresētās personas un atbalsta Komisijas priekšlikumu par izpratnes veicināšanas pasākumu par datu aizsardzību līdzfinansēšanu no Savienības budžeta; aicina visās dalībvalstīs efektīvi izplatīt informāciju attiecībā uz fizisko un juridisko personu tiesībām un pienākumiem saistībā ar personas datu vākšanu, apstrādi, glabāšanu un pārsūtīšanu;

| 20. | atgādina par nepieciešamību īpašā veidā aizsargāt mazāk aizsargātās personas un jo īpaši bērnus, piemēram, nosakot augsta līmeņa datu aizsardzību par pamatprasību un ieviešot piemērotus konkrētus pasākumus viņu personas datu aizsardzībai; |
| --- | --- |

20.

atgādina par nepieciešamību īpašā veidā aizsargāt mazāk aizsargātās personas un jo īpaši bērnus, piemēram, nosakot augsta līmeņa datu aizsardzību par pamatprasību un ieviešot piemērotus konkrētus pasākumus viņu personas datu aizsardzībai;

| 21. | uzsver, cik nepieciešami ir datu aizsardzības tiesību akti, lai atzītu īpašo vajadzību aizsargāt bērnus un nepilngadīgos, cita starpā ņemot vērā arvien lielāku interneta un digitālā satura pieejamību bērniem, un uzsver, ka mediju lietotprasmei jākļūst par formālās izglītības sastāvdaļu, lai apmācītu bērnus un nepilngadīgos, kā rīkoties atbildīgi tiešsaistes vidē; tādēļ īpaša uzmanība jāvelta noteikumiem par bērnu datu vākšanu un turpmāku apstrādi, mērķa ierobežojuma principa nostiprināšanu saistībā ar bērnu datiem un to, kādā veidā tiek pieprasīta bērnu piekrišana, kā arī par aizsardzību no paradumorientētās reklāmas (11); |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik nepieciešami ir datu aizsardzības tiesību akti, lai atzītu īpašo vajadzību aizsargāt bērnus un nepilngadīgos, cita starpā ņemot vērā arvien lielāku interneta un digitālā satura pieejamību bērniem, un uzsver, ka mediju lietotprasmei jākļūst par formālās izglītības sastāvdaļu, lai apmācītu bērnus un nepilngadīgos, kā rīkoties atbildīgi tiešsaistes vidē; tādēļ īpaša uzmanība jāvelta noteikumiem par bērnu datu vākšanu un turpmāku apstrādi, mērķa ierobežojuma principa nostiprināšanu saistībā ar bērnu datiem un to, kādā veidā tiek pieprasīta bērnu piekrišana, kā arī par aizsardzību no paradumorientētās reklāmas (11);

| 22. | atbalsta saskaņotāku noteikumu pieņemšanu un garantiju stiprināšanu attiecībā uz jutīgu datu apstrādi, un aicina apsvērt nepieciešamību nodarboties ar jaunām datu kategorijām, piemēram, ģenētiskiem un biometriskiem datiem, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģiju (piemēram, mākoņdatošana) un sabiedrības attīstību; |
| --- | --- |

22.

atbalsta saskaņotāku noteikumu pieņemšanu un garantiju stiprināšanu attiecībā uz jutīgu datu apstrādi, un aicina apsvērt nepieciešamību nodarboties ar jaunām datu kategorijām, piemēram, ģenētiskiem un biometriskiem datiem, jo īpaši ņemot vērā tehnoloģiju (piemēram, mākoņdatošana) un sabiedrības attīstību;

| 23. | uzsver, ka personas datus par lietotāja profesionālo situāciju, kas sniegta viņa darba devējam, nedrīkst publicēt vai pārsūtīt trešajām personām bez attiecīgās personas iepriekšējas piekrišanas; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka personas datus par lietotāja profesionālo situāciju, kas sniegta viņa darba devējam, nedrīkst publicēt vai pārsūtīt trešajām personām bez attiecīgās personas iepriekšējas piekrišanas;

Iekšējā tirgus aspekta attīstība un datu aizsardzības noteikumu efektīvāka piemērošana

| 24. | atzīmē, ka datu aizsardzībai iekšējā tirgū ir jāiegūst arvien būtiskāka nozīme, un uzsver, ka tiesību uz privāto dzīvi efektīva aizsardzība ir izšķiroši svarīga personu uzticības nodrošināšanai, kas nepieciešams, lai pilnībā realizētu vienota digitālā tirgus izaugsmes iespējas; atgādina Komisijai, ka vienota digitālā tirgus priekšnoteikums ir tas, ka kopējiem principiem un noteikumiem jābūt attiecinātiem gan uz precēm, gan pakalpojumiem, jo pakalpojumi ir nozīmīga digitālā tirgus daļa; |
| --- | --- |

24.

atzīmē, ka datu aizsardzībai iekšējā tirgū ir jāiegūst arvien būtiskāka nozīme, un uzsver, ka tiesību uz privāto dzīvi efektīva aizsardzība ir izšķiroši svarīga personu uzticības nodrošināšanai, kas nepieciešams, lai pilnībā realizētu vienota digitālā tirgus izaugsmes iespējas; atgādina Komisijai, ka vienota digitālā tirgus priekšnoteikums ir tas, ka kopējiem principiem un noteikumiem jābūt attiecinātiem gan uz precēm, gan pakalpojumiem, jo pakalpojumi ir nozīmīga digitālā tirgus daļa;

| 25. | atkārto savu aicinājumu Komisijai precizēt noteikumus attiecībā uz piemērojamajām tiesībām personas datu aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

25.

atkārto savu aicinājumu Komisijai precizēt noteikumus attiecībā uz piemērojamajām tiesībām personas datu aizsardzības jomā;

| 26. | uzskata, ka jāstiprina atbildīgo par datu apstrādi pienākumi, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības tiesību aktiem, cita starpā nosakot proaktīvus mehānismus un procedūras, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē citus Komisijas paziņojumā ietvertos norādījumus; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka jāstiprina atbildīgo par datu apstrādi pienākumi, lai nodrošinātu atbilstību datu aizsardzības tiesību aktiem, cita starpā nosakot proaktīvus mehānismus un procedūras, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē citus Komisijas paziņojumā ietvertos norādījumus;

| 27. | atgādina, ka šajā kontekstā īpaša uzmanība ir jāpievērš datu apstrādātājiem, uz kuriem attiecas profesionālā noslēpuma neizpaušanas pienākums, un ka attiecībā uz tiem jāapsver īpašu datu aizsardzības uzraudzības struktūru izveide; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka šajā kontekstā īpaša uzmanība ir jāpievērš datu apstrādātājiem, uz kuriem attiecas profesionālā noslēpuma neizpaušanas pienākums, un ka attiecībā uz tiem jāapsver īpašu datu aizsardzības uzraudzības struktūru izveide;

| 28. | atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas apsvērumus ieviest atbildības principu, jo ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai datu apstrādātāji rīkotos atbildīgi; vienlaikus aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, kā šādu principu varētu ieviest praksē, un novērtēt tā sekas; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas apsvērumus ieviest atbildības principu, jo ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai datu apstrādātāji rīkotos atbildīgi; vienlaikus aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, kā šādu principu varētu ieviest praksē, un novērtēt tā sekas;

| 29. | atzinīgi vērtē iespēju noteikt obligātu prasību iecelt datu aizsardzības inspektoru uzņēmumos, jo to ES dalībvalstu pieredze, kurās jau ir datu aizsardzības inspektori, pierāda šīs idejas veiksmīgumu; tomēr norāda, ka tas ir rūpīgi jāizvērtē saistībā ar maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem un tam nav jārada tiem pārmērīgas izmaksas vai slogs; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē iespēju noteikt obligātu prasību iecelt datu aizsardzības inspektoru uzņēmumos, jo to ES dalībvalstu pieredze, kurās jau ir datu aizsardzības inspektori, pierāda šīs idejas veiksmīgumu; tomēr norāda, ka tas ir rūpīgi jāizvērtē saistībā ar maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem un tam nav jārada tiem pārmērīgas izmaksas vai slogs;

| 30. | šajā kontekstā atzinīgi vērtē centienus vienkāršot un saskaņot spēkā esošo paziņošanas sistēmu; |
| --- | --- |

30.

šajā kontekstā atzinīgi vērtē centienus vienkāršot un saskaņot spēkā esošo paziņošanas sistēmu;

| 31. | uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi padarīt privātuma ietekmes novērtējumus obligātus, lai noteiktu riskus saistībā ar privātumu, paredzētu problēmas un piedāvātu proaktīvus risinājumus; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi padarīt privātuma ietekmes novērtējumus obligātus, lai noteiktu riskus saistībā ar privātumu, paredzētu problēmas un piedāvātu proaktīvus risinājumus;

| 32. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai datu subjektu tiesības būtu realizējamas; norāda, ka varētu ieviest tiesu prāvu praksi, kas būtu instruments, ar kura palīdzību indivīdi varētu kolektīvi aizstāvēt savas tiesības attiecībā uz datiem un pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, ko sagādājuši datu lietošanas pārkāpumi; tomēr norāda, ka šādā ieviešanā ir jānosaka robežas, lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas; prasa, lai Komisija paskaidrotu saistību starp šo paziņojumu par datu aizsardzību un pašreizējo sabiedrisko apspriešanu par kolektīvo tiesisko aizsardzību; tādēļ aicina izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus pret datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, lai varētu atlīdzināt datu subjektiem nodarītos zaudējumus; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai datu subjektu tiesības būtu realizējamas; norāda, ka varētu ieviest tiesu prāvu praksi, kas būtu instruments, ar kura palīdzību indivīdi varētu kolektīvi aizstāvēt savas tiesības attiecībā uz datiem un pieprasīt kompensāciju par zaudējumiem, ko sagādājuši datu lietošanas pārkāpumi; tomēr norāda, ka šādā ieviešanā ir jānosaka robežas, lai izvairītos no ļaunprātīgas izmantošanas; prasa, lai Komisija paskaidrotu saistību starp šo paziņojumu par datu aizsardzību un pašreizējo sabiedrisko apspriešanu par kolektīvo tiesisko aizsardzību; tādēļ aicina izveidot kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus pret datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem, lai varētu atlīdzināt datu subjektiem nodarītos zaudējumus;

| 33. | uzsver, ka nepieciešama pienācīga saskaņota piemērošana visā ES; aicina Komisiju paredzēt tās tiesību aktu priekšlikumā stingrus un preventīvus sodus, tostarp kriminālsodus, par personas datu nepareizu un ļaunprātīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka nepieciešama pienācīga saskaņota piemērošana visā ES; aicina Komisiju paredzēt tās tiesību aktu priekšlikumā stingrus un preventīvus sodus, tostarp kriminālsodus, par personas datu nepareizu un ļaunprātīgu izmantošanu;

| 34. | mudina Komisiju ieviest sistēmu obligātiem vispārīgiem paziņojumiem par personas datu aizsardzības pārkāpumu, attiecinot to arī uz citām nozarēm, ne vien telekomunikāciju nozari, vienlaikus nodrošinot, ka a) tā nekļūst par ierastu trauksmes signālu sūtīšanu attiecībā uz visa veida pārkāpumiem, bet galvenokārt attiecībā uz tiem, kas var negatīvi ietekmēt indivīdu, b)visi pārkāpumi bez izņēmuma tiek reģistrēti un ir pieejami datu aizsardzības vai citām atbilstošām iestādēm pārbaudei vai izvērtēšanai, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus un vienotu aizsardzību visiem indivīdiem; |
| --- | --- |

34.

mudina Komisiju ieviest sistēmu obligātiem vispārīgiem paziņojumiem par personas datu aizsardzības pārkāpumu, attiecinot to arī uz citām nozarēm, ne vien telekomunikāciju nozari, vienlaikus nodrošinot, ka a) tā nekļūst par ierastu trauksmes signālu sūtīšanu attiecībā uz visa veida pārkāpumiem, bet galvenokārt attiecībā uz tiem, kas var negatīvi ietekmēt indivīdu, b)visi pārkāpumi bez izņēmuma tiek reģistrēti un ir pieejami datu aizsardzības vai citām atbilstošām iestādēm pārbaudei vai izvērtēšanai, tādējādi nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus un vienotu aizsardzību visiem indivīdiem;

| 35. | uzskata, ka jēdzieni „integrēta privātuma aizsardzība” un „privātuma aizsardzība pēc noklusējuma” stiprina datu aizsardzību, un atbalsta to konkrētu piemērošanu un turpmāku izstrādi, kā arī nepieciešamību popularizēt privātuma aizsardzību uzlabojošas tehnoloģijas; šajā saistībā uzsver, ka jebkuras integrētas privātuma aizsardzības īstenošanas pamatā jābūt saprātīgiem un konkrētiem kritērijiem un definīcijām, lai aizsargātu lietotāja tiesības uz privātumu un datu aizsardzību un nodrošinātu juridisko noteiktību, pārredzamību, līdzvērtīgus konkurences apstākļus un brīvu apriti; uzskata, ka integrētas privātuma aizsardzības pamatā vajadzētu būt datu minimizēšanas principam, kas nozīmē, ka visi produkti, pakalpojumi un sistēmas jāizstrādā tādā veidā, lai vāktu, izmantotu un pārsūtītu tikai tos personas datus, kas ir pilnīgi nepieciešami to darbībai; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka jēdzieni „integrēta privātuma aizsardzība” un „privātuma aizsardzība pēc noklusējuma” stiprina datu aizsardzību, un atbalsta to konkrētu piemērošanu un turpmāku izstrādi, kā arī nepieciešamību popularizēt privātuma aizsardzību uzlabojošas tehnoloģijas; šajā saistībā uzsver, ka jebkuras integrētas privātuma aizsardzības īstenošanas pamatā jābūt saprātīgiem un konkrētiem kritērijiem un definīcijām, lai aizsargātu lietotāja tiesības uz privātumu un datu aizsardzību un nodrošinātu juridisko noteiktību, pārredzamību, līdzvērtīgus konkurences apstākļus un brīvu apriti; uzskata, ka integrētas privātuma aizsardzības pamatā vajadzētu būt datu minimizēšanas principam, kas nozīmē, ka visi produkti, pakalpojumi un sistēmas jāizstrādā tādā veidā, lai vāktu, izmantotu un pārsūtītu tikai tos personas datus, kas ir pilnīgi nepieciešami to darbībai;

| 36. | atzīmē, ka mākoņdatošanas attīstība un arvien plašāka izmantošana rada jaunus izaicinājumus attiecībā uz privātumu un personas datu aizsardzību; tādēļ pieprasa precizēt atbildīgo par datu apstrādi, datu apstrādātāju un izvietotāju darbībspējas, lai labāk sadalītu attiecīgo juridisko atbildību un lai nodrošinātu, ka datu subjekti zinātu, kur tiek glabāti viņu dati, kam tie ir pieejami, kas lemj par to izmantošanu, kā arī — kādi dublēšanas un atjaunošanas procesi tiek veikti; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka mākoņdatošanas attīstība un arvien plašāka izmantošana rada jaunus izaicinājumus attiecībā uz privātumu un personas datu aizsardzību; tādēļ pieprasa precizēt atbildīgo par datu apstrādi, datu apstrādātāju un izvietotāju darbībspējas, lai labāk sadalītu attiecīgo juridisko atbildību un lai nodrošinātu, ka datu subjekti zinātu, kur tiek glabāti viņu dati, kam tie ir pieejami, kas lemj par to izmantošanu, kā arī — kādi dublēšanas un atjaunošanas procesi tiek veikti;

| 37. | tādēļ aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar mākoņdatošanu, vienlaikus pārskatot Direktīvu 95/46/EK, un nodrošināt, ka datu aizsardzības noteikumi attiecas uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp telekomunikāciju uzņēmumiem un sakaru uzņēmumiem ārpus telekomunikāciju jomas; |
| --- | --- |

37.

tādēļ aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību datu aizsardzības jautājumiem saistībā ar mākoņdatošanu, vienlaikus pārskatot Direktīvu 95/46/EK, un nodrošināt, ka datu aizsardzības noteikumi attiecas uz visām ieinteresētajām pusēm, tostarp telekomunikāciju uzņēmumiem un sakaru uzņēmumiem ārpus telekomunikāciju jomas;

| 38. | aicina Komisiju nodrošināt, lai visi interneta operatori uzņemtos atbildību par personas datu aizsardzību, un mudina reklāmas aģentūras un izdevējus iepriekš skaidri informēt interneta lietotājus par jebkuru ar viņiem saistītu datu vākšanu. |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju nodrošināt, lai visi interneta operatori uzņemtos atbildību par personas datu aizsardzību, un mudina reklāmas aģentūras un izdevējus iepriekš skaidri informēt interneta lietotājus par jebkuru ar viņiem saistītu datu vākšanu.

| 39. | atzinīgi vērtē tikko parakstīto vienošanos par radiofrekvenču identifikācijas sistēmas (RFID) lietojumiem paredzēto privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējuma sistēmu, kuras mērķis ir aizsargāt patērētāju privātumu pirms RFID marķējuma ieviešanas attiecīgajā tirgū; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē tikko parakstīto vienošanos par radiofrekvenču identifikācijas sistēmas (RFID) lietojumiem paredzēto privātuma un datu aizsardzības ietekmes novērtējuma sistēmu, kuras mērķis ir aizsargāt patērētāju privātumu pirms RFID marķējuma ieviešanas attiecīgajā tirgū;

| 40. | atbalsta centienus turpināt pašregulācijas iniciatīvu, piemēram, rīcības kodeksu attīstīšanu un brīvprātīgu ES sertifikācijas sistēmu izveides apsvēršanu kā papildu soļus likumdošanas pasākumiem, vienlaikus apgalvojot, ka ES datu aizsardzības režīms ir balstīts uz tiesību aktiem, kas nosaka augsta līmeņa garantijas; prasa Komisijai veikt ietekmes novērtējumu par pašregulācijas iniciatīvām kā instrumentu datu aizsardzības noteikumu efektīvākai piemērošanai; |
| --- | --- |

40.

atbalsta centienus turpināt pašregulācijas iniciatīvu, piemēram, rīcības kodeksu attīstīšanu un brīvprātīgu ES sertifikācijas sistēmu izveides apsvēršanu kā papildu soļus likumdošanas pasākumiem, vienlaikus apgalvojot, ka ES datu aizsardzības režīms ir balstīts uz tiesību aktiem, kas nosaka augsta līmeņa garantijas; prasa Komisijai veikt ietekmes novērtējumu par pašregulācijas iniciatīvām kā instrumentu datu aizsardzības noteikumu efektīvākai piemērošanai;

| 41. | uzskata, ka jebkurai sertifikācijas vai marķēšanas sistēmai ir jābūt ar garantētu integritāti un uzticamību, tehnoloģiski neitrālai, atpazīstamai globālā līmenī un viegli pieejamai, lai neradītu pievienošanās šķēršļus; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka jebkurai sertifikācijas vai marķēšanas sistēmai ir jābūt ar garantētu integritāti un uzticamību, tehnoloģiski neitrālai, atpazīstamai globālā līmenī un viegli pieejamai, lai neradītu pievienošanās šķēršļus;

| 42. | pauž piekrišanu valstu datu aizsardzības iestāžu statusa un pilnvaru turpmākai precizēšanai, stiprināšanai un saskaņošanai, kā arī ES datu aizsardzības noteikumu vienotākas piemērošanas iekšējā tirgū iespēju izpētīšanai; turklāt uzsver, cik nozīmīgi ir nodrošināt saskaņotību starp EDAU, dalībvalstu datu aizsardzības iestāžu un 29. panta darbgrupas pilnvaru īstenošanu; |
| --- | --- |

42.

pauž piekrišanu valstu datu aizsardzības iestāžu statusa un pilnvaru turpmākai precizēšanai, stiprināšanai un saskaņošanai, kā arī ES datu aizsardzības noteikumu vienotākas piemērošanas iekšējā tirgū iespēju izpētīšanai; turklāt uzsver, cik nozīmīgi ir nodrošināt saskaņotību starp EDAU, dalībvalstu datu aizsardzības iestāžu un 29. panta darbgrupas pilnvaru īstenošanu;

| 43. | uzsver, ka šajā ziņā jāstiprina 29. panta darba grupas loma un pilnvaras, lai uzlabotu koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm, īpaši attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt datu aizsardzības noteikumu vienotu piemērošanu; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka šajā ziņā jāstiprina 29. panta darba grupas loma un pilnvaras, lai uzlabotu koordināciju un sadarbību starp dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm, īpaši attiecībā uz nepieciešamību nodrošināt datu aizsardzības noteikumu vienotu piemērošanu;

| 44. | aicina Komisiju jaunajā tiesiskajā regulējumā precizēt būtiskos nosacījumus attiecībā uz valsts datu aizsardzības iestāžu neatkarību, izslēdzot jebkādu ārēju ietekmi (12); uzsver, ka valsts datu aizsardzības iestādēm jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi un saskaņotas pilnvaras izmeklēt un uzlikt sodus; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju jaunajā tiesiskajā regulējumā precizēt būtiskos nosacījumus attiecībā uz valsts datu aizsardzības iestāžu neatkarību, izslēdzot jebkādu ārēju ietekmi (12); uzsver, ka valsts datu aizsardzības iestādēm jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi un saskaņotas pilnvaras izmeklēt un uzlikt sodus;

Datu aizsardzības stiprināšana pasaules mērogā

| 45. | aicina Komisiju vienkāršot un stiprināt datu starptautiskās pārsūtīšanas procedūras — juridiski saistošus nolīgumus un uzņēmumiem saistošos noteikumus — un, pamatojoties uz iepriekš minētajiem personas datu aizsardzības principiem, formulēt vērienīgus ES pamata datu aizsardzības aspektus, kurus izmantot starptautiskajos nolīgumos; uzsver, ka ES personas datu aizsardzības nolīgumu ar trešām valstīm noteikumiem jānodrošina Eiropas pilsoņiem tāds pats personas datu aizsardzības līmenis kā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju vienkāršot un stiprināt datu starptautiskās pārsūtīšanas procedūras — juridiski saistošus nolīgumus un uzņēmumiem saistošos noteikumus — un, pamatojoties uz iepriekš minētajiem personas datu aizsardzības principiem, formulēt vērienīgus ES pamata datu aizsardzības aspektus, kurus izmantot starptautiskajos nolīgumos; uzsver, ka ES personas datu aizsardzības nolīgumu ar trešām valstīm noteikumiem jānodrošina Eiropas pilsoņiem tāds pats personas datu aizsardzības līmenis kā Eiropas Savienībā;

| 46. | uzskata, ka vairāk jāprecizē, stingrāk jāīsteno, jāizpilda un jāuzrauga Komisijas pietiekamības novērtēšanas procedūra un rūpīgāk jāizstrādā kritēriji un prasības datu aizsardzības līmeņa novērtēšanai trešā valstī un starptautiskas organizācijas ietvaros, ņemot vērā jauno apdraudējumu privātumam un personas datiem; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka vairāk jāprecizē, stingrāk jāīsteno, jāizpilda un jāuzrauga Komisijas pietiekamības novērtēšanas procedūra un rūpīgāk jāizstrādā kritēriji un prasības datu aizsardzības līmeņa novērtēšanai trešā valstī un starptautiskas organizācijas ietvaros, ņemot vērā jauno apdraudējumu privātumam un personas datiem;

| 47. | aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt drošā patvēruma principu efektivitāti un pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt drošā patvēruma principu efektivitāti un pareizu piemērošanu;

| 48. | atzinīgi vērtē Komisijas nostāju par savstarpīgumu attiecībā uz to datu subjektu aizsardzības līmeni, kuru dati tiek piegādāti trešām valstīm, vai turēti tajās; prasa Komisiju veikt izšķirošus pasākumus, lai uzlabotu regulatīvu sadarbību ar trešām valstīm attiecībā uz piemērojamo noteikumu precizēšanu un ES un trešo valstu datu aizsardzības tiesību aktu vienādošanu; prasa Komisiju izvirzīt šo, kā prioritātes programmu atsāktajā Transatlantiskajā ekonomikas padomē; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē Komisijas nostāju par savstarpīgumu attiecībā uz to datu subjektu aizsardzības līmeni, kuru dati tiek piegādāti trešām valstīm, vai turēti tajās; prasa Komisiju veikt izšķirošus pasākumus, lai uzlabotu regulatīvu sadarbību ar trešām valstīm attiecībā uz piemērojamo noteikumu precizēšanu un ES un trešo valstu datu aizsardzības tiesību aktu vienādošanu; prasa Komisiju izvirzīt šo, kā prioritātes programmu atsāktajā Transatlantiskajā ekonomikas padomē;

| 49. | atbalsta Komisijas centienus pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, tostarp Apvienoto Nāciju Organizāciju, Eiropas Padomi un ESAO, kā arī ar standartizācijas organizācijām, piemēram, Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN), Starptautisko standartizācijas organizāciju (ISO), Globālā tīmekļa konsorciju (W3C) un Interneta tehnisko uzdevumgrupu (IETF); mudina izstrādāt starptautiskus standartus (13), vienlaikus nodrošinot saskaņotību starp starptautisko standartu iniciatīvām un patlaban notiekošajiem pārskatīšanas procesiem ES, ESAO un Eiropas Padomē; |
| --- | --- |

49.

atbalsta Komisijas centienus pastiprināt sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, tostarp Apvienoto Nāciju Organizāciju, Eiropas Padomi un ESAO, kā arī ar standartizācijas organizācijām, piemēram, Eiropas Standartizācijas komiteju (CEN), Starptautisko standartizācijas organizāciju (ISO), Globālā tīmekļa konsorciju (W3C) un Interneta tehnisko uzdevumgrupu (IETF); mudina izstrādāt starptautiskus standartus (13), vienlaikus nodrošinot saskaņotību starp starptautisko standartu iniciatīvām un patlaban notiekošajiem pārskatīšanas procesiem ES, ESAO un Eiropas Padomē;

*

* *

| 50. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(2)  OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(3)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(4)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(5)  Tieslietu un iekšlietu padomes 3 071. sanāksme Briselē, 2011. gada 24. un 25. februārī, skatīt šeit: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/119461.pdf.

(6)  02356/09/EN WP 168.

(7)  0836/10/EN WP 179.

(8)  Piemēram: Eiropas Parlamenta 2008. gada 23. septembra nostāja par priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (OV C 8 E, 14.1.2010., 138. lpp); Eiropas Parlamenta 2009. gada 26. marta ieteikums Padomei par drošības un pamatbrīvību stiprināšanu internetā (OV C 117 E, 6.5.2010., 206. lpp.); Eiropas Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūcija par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei — brīvības, drošības un tiesiskuma telpa pilsoņu interesēs — Stokholmas programma (OV C 285 E, 21.10.2010., 12 lpp.)

(9)  Visiem attiecīgajiem šo tiesību pamatelementiem ir jābūt skaidri un precīzi identificētiem.

(10)  Nodrošinot personas datu pārnesamību, tiks veicināta gan iekšējā tirgus, gan interneta netraucēta darbība ar tam raksturīgo atklātumu un savienojamību.

(11)  Ir jāapsver vecuma sliekšņa noteikšana bērniem un vecāku piekrišanas pieprasīšana attiecībā uz to nesasniegušajiem, kā arī jāapsver vecuma apstiprināšanas mehānismi.

(12)  Saskaņā ar LESD 16. pantu un Hartas 8. pantu.

(13)  Skatīt Madrides deklarāciju: Globālie privātuma standarti globālā pasaulē, 2009. gads un Rezolūciju par starptautiskajiem standartiem, kas pieņemta 32. starptautiskās datu aizsardzības un privātuma komisāru konferencē Jeruzalemē 2010. gada 27.-29. oktobrī.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/110

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsKomisijas darba programmas sagatavošana 2012. gadam

P7_TA(2011)0327

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par Komisijas darba programmu 2012. gadam

2013/C 33 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Komisijas darba programmu 2011. gadam (COM(2010)0623/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Komisijas darba programmu 2011. gadam (COM(2010)0623/2),

| — | ņemot vērā spēkā esošo Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām, jo īpaši tā 4. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošo Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām, jo īpaši tā 4. pielikumu,

| — | ņemot vērā regulāro dialogu starp visiem Komisijas komisāriem un Parlamenta komitejām un Priekšsēdētāju konferencei iesniegto Komiteju priekšsēdētāju konferences 2011. gada 7. jūnija kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulāro dialogu starp visiem Komisijas komisāriem un Parlamenta komitejām un Priekšsēdētāju konferencei iesniegto Komiteju priekšsēdētāju konferences 2011. gada 7. jūnija kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. jūnija rezolūciju par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par KLP 2020. gada perspektīvā — kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par KLP 2020. gada perspektīvā — kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā līdz 2011. gada beigām ir jāpārskata pamatnolīgums, ņemot vērā praktisko pieredzi, un šī pārskatīšana sniegs arī iespēju uzlabot iekšējās darba metodes, piemēram, saistībā ar regulāru dialogu, uzlabojot pārredzamību un līdzsvarojot komiteju sniegumu, turklāt vienlaikus pilnībā izmantojot pieejamo pieredzi, lai radītu stingru pamatu Parlamenta prioritāšu noteikšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā līdz 2011. gada beigām ir jāpārskata pamatnolīgums, ņemot vērā praktisko pieredzi, un šī pārskatīšana sniegs arī iespēju uzlabot iekšējās darba metodes, piemēram, saistībā ar regulāru dialogu, uzlabojot pārredzamību un līdzsvarojot komiteju sniegumu, turklāt vienlaikus pilnībā izmantojot pieejamo pieredzi, lai radītu stingru pamatu Parlamenta prioritāšu noteikšanai;

| B. | tā kā finanšu krīze un tās novēršanai veiktie pasākumi joprojām būtiski ietekmē dalībvalstu ekonomiku un eurozonas stabilitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā finanšu krīze un tās novēršanai veiktie pasākumi joprojām būtiski ietekmē dalībvalstu ekonomiku un eurozonas stabilitāti;

| C. | tā kā Komisijai pēc iespējas jāīsteno savas politiskās pilnvaras un politiskā autoritāte; tā kā Eiropas Savienība nespēj efektīvi funkcionēt, ja Komisija nav noteikusi, praksē apzinājusi un veicinājusi ES dalībvalstu un iedzīvotāju vispārējās intereses un efektīvi pildījusi tās pienākumu, proti, pārraudzīt Līgumu un ES tiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisijai pēc iespējas jāīsteno savas politiskās pilnvaras un politiskā autoritāte; tā kā Eiropas Savienība nespēj efektīvi funkcionēt, ja Komisija nav noteikusi, praksē apzinājusi un veicinājusi ES dalībvalstu un iedzīvotāju vispārējās intereses un efektīvi pildījusi tās pienākumu, proti, pārraudzīt Līgumu un ES tiesību īstenošanu;

| D. | tā kā par ES nākotnes veidošanu visvairāk atbildīga ir Komisija un tai būtu jāizmanto sava nākamā darba programma, lai veicinātu Kopienas mērķus un vērtības, stiprinātu līdzdalību ES projektā, izvestu ES no krīzes, nodrošinātu tās pārstāvību un cieņpilnu attieksmi pret to pasaulē; |
| --- | --- |

D.

tā kā par ES nākotnes veidošanu visvairāk atbildīga ir Komisija un tai būtu jāizmanto sava nākamā darba programma, lai veicinātu Kopienas mērķus un vērtības, stiprinātu līdzdalību ES projektā, izvestu ES no krīzes, nodrošinātu tās pārstāvību un cieņpilnu attieksmi pret to pasaulē;

| E. | tā kā viens no Komisijas uzdevumiem, kas jārisina, izstrādājot tās darba programmu, ir cīnīties pret savu iekšējo ilgi pastāvošo sektorālo pieeju, tās vietā veidojot politisko nostādņu sinerģijas, nodrošināt mērķu un metožu saskaņotību un visos Komisijas normatīvajos un nenormatīvajos pasākumos saskaņotā veidā ievērot tādus pamatprincipus kā diskriminācijas nepieļaušana, pamattiesību ievērošana un vienlīdzība likuma priekšā, |
| --- | --- |

E.

tā kā viens no Komisijas uzdevumiem, kas jārisina, izstrādājot tās darba programmu, ir cīnīties pret savu iekšējo ilgi pastāvošo sektorālo pieeju, tās vietā veidojot politisko nostādņu sinerģijas, nodrošināt mērķu un metožu saskaņotību un visos Komisijas normatīvajos un nenormatīvajos pasākumos saskaņotā veidā ievērot tādus pamatprincipus kā diskriminācijas nepieļaušana, pamattiesību ievērošana un vienlīdzība likuma priekšā,

IZAUGSMES ATJAUNOŠANA DARBVIETU RADĪŠANAI — STRAUJĀKA VIRZĪBA UZ STRATĒĢIJAS „EIROPA 2020” MĒRĶU SASNIEGŠANU

| 1. | atgādina, ka ES budžetā ir jāatspoguļo ES politikas prioritātes; atkārtoti norāda, ka ir jāievieš jauni pašu resursi un jāpalielina ieguldījums ES mērogā, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ES budžetā ir jāatspoguļo ES politikas prioritātes; atkārtoti norāda, ka ir jāievieš jauni pašu resursi un jāpalielina ieguldījums ES mērogā, lai sasniegtu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus;

| 2. | tāpēc aicina sākt atvērtu un konstruktīvu dialogu un sadarbību ES mērogā attiecībā uz Savienības daudzgadu finanšu shēmas (DFS) mērķi, darbības jomu un virzību un reformēt tās ieņēmumu sistēmu, ietverot pašu resursu revīziju, kurā iesaistīti Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputāti; |
| --- | --- |

2.

tāpēc aicina sākt atvērtu un konstruktīvu dialogu un sadarbību ES mērogā attiecībā uz Savienības daudzgadu finanšu shēmas (DFS) mērķi, darbības jomu un virzību un reformēt tās ieņēmumu sistēmu, ietverot pašu resursu revīziju, kurā iesaistīti Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu deputāti;

| 3. | atgādina par Parlamenta pamatnostādnēm attiecībā uz DFS pēc 2013. gada, kuras izklāstītas tā Īpašās komitejas ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada ziņojumā „Jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai”; atgādina, ka Parlamenta piekrišana, kas balstās uz Budžeta komitejas ziņojumu, ir obligāta, lai Padome varētu pieņemt DFS; atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 312. panta 5. punktu un 324. pantu Eiropas Parlaments ir pilnībā jāiesaista sarunu procesā par nākamo DFS; |
| --- | --- |

3.

atgādina par Parlamenta pamatnostādnēm attiecībā uz DFS pēc 2013. gada, kuras izklāstītas tā Īpašās komitejas ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada ziņojumā „Jauna daudzgadu finanšu shēma (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai”; atgādina, ka Parlamenta piekrišana, kas balstās uz Budžeta komitejas ziņojumu, ir obligāta, lai Padome varētu pieņemt DFS; atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 312. panta 5. punktu un 324. pantu Eiropas Parlaments ir pilnībā jāiesaista sarunu procesā par nākamo DFS;

| 4. | mudina Padomi un Komisiju ievērot Lisabonas līgumu un veikt visu nepieciešamo, lai pēc iespējas drīz vienotos ar Parlamentu par praktiskām darba metodēm nākamajam DFS apspriešanas procesam; atgādina, ka pastāv saikne starp ieņēmumu reformu un izdevumu reformu, un attiecīgi prasa saistībā ar nākamajām DFS sarunām cieši apņemties diskutēt par priekšlikumiem attiecībā uz jaunajiem pašu resursiem; |
| --- | --- |

4.

mudina Padomi un Komisiju ievērot Lisabonas līgumu un veikt visu nepieciešamo, lai pēc iespējas drīz vienotos ar Parlamentu par praktiskām darba metodēm nākamajam DFS apspriešanas procesam; atgādina, ka pastāv saikne starp ieņēmumu reformu un izdevumu reformu, un attiecīgi prasa saistībā ar nākamajām DFS sarunām cieši apņemties diskutēt par priekšlikumiem attiecībā uz jaunajiem pašu resursiem;

| 5. | prasa pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus par kopējo stratēģisko programmu (KSP), kas aptver Kohēzijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF), un aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kuras juridiskais pamats būtu Līguma par Eiropas Savienības darbību 289. panta 1. punkts un 294. pants; mudina arī Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu; |
| --- | --- |

5.

prasa pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus par kopējo stratēģisko programmu (KSP), kas aptver Kohēzijas fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fondu (EZF), un aicina Komisiju izvirzīt priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kuras juridiskais pamats būtu Līguma par Eiropas Savienības darbību 289. panta 1. punkts un 294. pants; mudina arī Komisiju iesniegt jaunu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu;

| 6. | uzsver, cik nozīmīgi ir nekavējoties iesniegt priekšlikumu par Eiropas sociālo fondu, kas būtu galvenais līdzeklis bezdarba apkarošanā un sociālās nevienlīdzības un nabadzības mazināšanā, uzlabojot izglītību un arodapmācību; uzskata, ka vairāk uzmanības ir jāpievērš jauniešu bezdarbam, kura līmenis ir biedējoši augsts, kā arī tam, ka jaunieši priekšlaicīgi pamet skolu; |
| --- | --- |

6.

uzsver, cik nozīmīgi ir nekavējoties iesniegt priekšlikumu par Eiropas sociālo fondu, kas būtu galvenais līdzeklis bezdarba apkarošanā un sociālās nevienlīdzības un nabadzības mazināšanā, uzlabojot izglītību un arodapmācību; uzskata, ka vairāk uzmanības ir jāpievērš jauniešu bezdarbam, kura līmenis ir biedējoši augsts, kā arī tam, ka jaunieši priekšlaicīgi pamet skolu;

| 7. | aicina Komisiju turpināt tās darbu un sadarbību ar Parlamentu un Padomi, lai uzlabotu likumdošanas kvalitāti; šajā sakarībā aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka visos tiesību aktos sistemātiski tiek iekļautas korelācijas tabulas, lai uzskatāmi parādītu, kā ES tiesību akti tiek transponēti valstu tiesību aktos, un apliecinātu, ka tie tiek efektīvi piemēroti; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju turpināt tās darbu un sadarbību ar Parlamentu un Padomi, lai uzlabotu likumdošanas kvalitāti; šajā sakarībā aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka visos tiesību aktos sistemātiski tiek iekļautas korelācijas tabulas, lai uzskatāmi parādītu, kā ES tiesību akti tiek transponēti valstu tiesību aktos, un apliecinātu, ka tie tiek efektīvi piemēroti;

| 8. | uzsver, cik būtiski ir atbilstīgi un laikus īstenot ES tiesības dalībvalstu tiesību aktos, un mudina Komisiju izmantot tās izpildvaru un vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu atbilstīgu transponēšanu un efektīvu izpildi; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik būtiski ir atbilstīgi un laikus īstenot ES tiesības dalībvalstu tiesību aktos, un mudina Komisiju izmantot tās izpildvaru un vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūras, lai nodrošinātu atbilstīgu transponēšanu un efektīvu izpildi;

| 9. | mudina Komisiju pēc iespējas drīz acquis saskaņot ar LESD 290. un 291. panta noteikumiem, ievērojot skaidru grafiku, un tāpēc aicina Komisiju iesniegt nepieciešamos leģislatīvos tekstus; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju pēc iespējas drīz acquis saskaņot ar LESD 290. un 291. panta noteikumiem, ievērojot skaidru grafiku, un tāpēc aicina Komisiju iesniegt nepieciešamos leģislatīvos tekstus;

Finanšu tirgus regulējums — reformas pabeigšana

| 10. | uzsver, ka ekonomikas krīze joprojām ir jārisina, attīstot ekonomikas pārvaldības sistēmas līdzekļus, kas ietver pilnvaras īstenot fiskālo disciplīnu un koordinēšanu, stabilizēt monetāro savienību un palielināt ieguldījumus produktīvās darbvietās; mudina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus par pastāvīgu krīzes mehānismu, kurš tiktu pārvaldīts saskaņā ar Savienības noteikumiem, kā veikt priekšizpēti par Eiropas obligāciju kopīgas emisijas sistēmas izveidi, paredzot vienotu un solidāru atbildību, un arī priekšlikumus stratēģijas „Eiropa 2020” pilnīgai integrācijai stabilitātes sistēmā un par eurozonas vienotu ārējo pārstāvniecību; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ekonomikas krīze joprojām ir jārisina, attīstot ekonomikas pārvaldības sistēmas līdzekļus, kas ietver pilnvaras īstenot fiskālo disciplīnu un koordinēšanu, stabilizēt monetāro savienību un palielināt ieguldījumus produktīvās darbvietās; mudina Komisiju pēc iespējas drīz iesniegt priekšlikumus par pastāvīgu krīzes mehānismu, kurš tiktu pārvaldīts saskaņā ar Savienības noteikumiem, kā veikt priekšizpēti par Eiropas obligāciju kopīgas emisijas sistēmas izveidi, paredzot vienotu un solidāru atbildību, un arī priekšlikumus stratēģijas „Eiropa 2020” pilnīgai integrācijai stabilitātes sistēmā un par eurozonas vienotu ārējo pārstāvniecību;

| 11. | attiecībā uz finanšu regulējumu norāda, ka līdztekus finanšu sistēmas stiprību un spēju amortizēt zaudējumus veicinošiem pasākumiem ir jāveic arī pasākumi, ar kuriem aptur riska palielināšanos un mazina bankrota radītās izmaksas; šajā sakarībā uzsver vajadzību bankās labāk uzraudzīt riska uzkrāšanos, nodalīt bankas darbību un pārējo ekonomisko darbību un vajadzību pēc stingriem priekšlikumiem, lai pārvarētu banku bankrotu reglamentētākā veidā; turklāt šajā sakarībā uzsver vajadzību reglamentēt tādu struktūru darbību, kas ir cieši saistītas ar banku sistēmām un veic līdzīgas funkcijas, bet uz tām neattiecas bankām piemērojamie noteikumi („ēnu banku sistēma”); |
| --- | --- |

11.

attiecībā uz finanšu regulējumu norāda, ka līdztekus finanšu sistēmas stiprību un spēju amortizēt zaudējumus veicinošiem pasākumiem ir jāveic arī pasākumi, ar kuriem aptur riska palielināšanos un mazina bankrota radītās izmaksas; šajā sakarībā uzsver vajadzību bankās labāk uzraudzīt riska uzkrāšanos, nodalīt bankas darbību un pārējo ekonomisko darbību un vajadzību pēc stingriem priekšlikumiem, lai pārvarētu banku bankrotu reglamentētākā veidā; turklāt šajā sakarībā uzsver vajadzību reglamentēt tādu struktūru darbību, kas ir cieši saistītas ar banku sistēmām un veic līdzīgas funkcijas, bet uz tām neattiecas bankām piemērojamie noteikumi („ēnu banku sistēma”);

| 12. | aicina Komisiju steidzamā kārtā ierosināt:






  — | priekšlikumu direktīvai par tirgus finanšu instrumentiem (MIFID), ar ko izveidotu regulatīvu pamatsistēmu tirdzniecībai ar vērtspapīriem, tirdzniecības vietām un noteiktu ieguldījumu uzņēmumu darbības praksi, un |
| --- | --- | --- |

12.

aicina Komisiju steidzamā kārtā ierosināt:

—

priekšlikumu direktīvai par tirgus finanšu instrumentiem (MIFID), ar ko izveidotu regulatīvu pamatsistēmu tirdzniecībai ar vērtspapīriem, tirdzniecības vietām un noteiktu ieguldījumu uzņēmumu darbības praksi, un

| — | vispārīgu priekšlikumu par krīzes pārvaldību bankās/ kredītiestādēs pēc tam, kad būtu pabeigti pašlaik veiktie banku darbības „spriedzes testi”; |
| --- | --- |

—

vispārīgu priekšlikumu par krīzes pārvaldību bankās/ kredītiestādēs pēc tam, kad būtu pabeigti pašlaik veiktie banku darbības „spriedzes testi”;

| 13. | aicina Komisiju 2012. gadā iesniegt Parlamentam:






  — | turpmākus priekšlikumus mazumtirdzniecības banku darbības integrēšanai, kam joprojām ir stingrs nacionāls raksturs, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko patērētājiem un uzņēmumiem sniedz ES mēroga finanšu tirgus; |
| --- | --- | --- |

13.

aicina Komisiju 2012. gadā iesniegt Parlamentam:

—

turpmākus priekšlikumus mazumtirdzniecības banku darbības integrēšanai, kam joprojām ir stingrs nacionāls raksturs, lai pilnībā izmantotu priekšrocības, ko patērētājiem un uzņēmumiem sniedz ES mēroga finanšu tirgus;

| — | priekšlikumu krīzes atrisināšanas mehānismam apdrošināšanas sabiedrībās; |
| --- | --- |

—

priekšlikumu krīzes atrisināšanas mehānismam apdrošināšanas sabiedrībās;

| 14. | uzsver, ka jāpievērš uzmanība investoru aizsardzībai un viņu uzticībai; uzskata, ka ļoti svarīgas ir iniciatīvas par finanšu sistēmas uzticamības atjaunošanu un ka tās ir jāsaista ar plašiem pārskatīšanas pasākumiem attiecībā uz finanšu sistēmas uzticamības pārbaudes praksēm, morālas dabas riskiem pārrobežu grupās, stimulu un atlīdzības sistēmu, plašu pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka jāpievērš uzmanība investoru aizsardzībai un viņu uzticībai; uzskata, ka ļoti svarīgas ir iniciatīvas par finanšu sistēmas uzticamības atjaunošanu un ka tās ir jāsaista ar plašiem pārskatīšanas pasākumiem attiecībā uz finanšu sistēmas uzticamības pārbaudes praksēm, morālas dabas riskiem pārrobežu grupās, stimulu un atlīdzības sistēmu, plašu pārredzamību un pārskatatbildību;

| 15. | uzsver kredītreitingu aģentūru būtisko ietekmi eurozonas parādu krīzes radīšanā un pastiprināšanā, kā arī radītās sekas Eiropas banku nozarē; tāpēc mudina Komisiju nekavējoties izstrādāt pārskatītu juridisko regulējumu par to, kā uzlabot kredītreitingu aģentūru reglamentēšanu un uzraudzību; uzskata — izveidojot Eiropas Kredītreitingu aģentūru, varētu ieviest vēlamo pieeju dažādību; |
| --- | --- |

15.

uzsver kredītreitingu aģentūru būtisko ietekmi eurozonas parādu krīzes radīšanā un pastiprināšanā, kā arī radītās sekas Eiropas banku nozarē; tāpēc mudina Komisiju nekavējoties izstrādāt pārskatītu juridisko regulējumu par to, kā uzlabot kredītreitingu aģentūru reglamentēšanu un uzraudzību; uzskata — izveidojot Eiropas Kredītreitingu aģentūru, varētu ieviest vēlamo pieeju dažādību;

Racionāla izaugsme

| 16. | neatlaidīgi mudina Komisiju līdz šā gada beigām iesniegt likumdošanas priekšlikumu par nākamo pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, kas veicina publiskā un privātā sektora partnerības, samazina birokrātiju, uzlabo daudznozaru pieeju un palielina mazāku tirgus dalībnieku un inovatīvu uzņēmumu iesaistīšanu projektos; uzskata, ka nākamajā finanšu periodā ir būtiski jāpalielina pētniecības un izstrādes budžets, lai ES, ņemot vērā, ka dažos citos pasaules reģionos (piemēram, ASV un it īpaši Ķīnā) ievērojami ir palielināti līdzekļi pētniecībai un izstrādei, arī turpmāk neatpaliktu no konkurentiem un pilnībā tiktu atbalstīti stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi; |
| --- | --- |

16.

neatlaidīgi mudina Komisiju līdz šā gada beigām iesniegt likumdošanas priekšlikumu par nākamo pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģijas attīstībai un demonstrējumu pasākumiem, kas veicina publiskā un privātā sektora partnerības, samazina birokrātiju, uzlabo daudznozaru pieeju un palielina mazāku tirgus dalībnieku un inovatīvu uzņēmumu iesaistīšanu projektos; uzskata, ka nākamajā finanšu periodā ir būtiski jāpalielina pētniecības un izstrādes budžets, lai ES, ņemot vērā, ka dažos citos pasaules reģionos (piemēram, ASV un it īpaši Ķīnā) ievērojami ir palielināti līdzekļi pētniecībai un izstrādei, arī turpmāk neatpaliktu no konkurentiem un pilnībā tiktu atbalstīti stratēģijas „Eiropa 2020” mērķi;

| 17. | mudina Komisiju pētniecības un izstrādes jomā īstenot riskpielaidīgas un uz uzticību balstītas pieejas, lai samazinātu birokrātiju un palielinātu inovatīvu uzņēmumu līdzdalību projektos; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju pētniecības un izstrādes jomā īstenot riskpielaidīgas un uz uzticību balstītas pieejas, lai samazinātu birokrātiju un palielinātu inovatīvu uzņēmumu līdzdalību projektos;

| 18. | uzsver, ka ir jāmobilizē līdzekļi ieguldīgumiem ātrdarbīgos tīklos; uzsver, ka platjoslas pieejamība visiem ir izšķiroši svarīga ES konkurētspējai pasaulē, kā arī lai nodrošinātu, ka nevienam Eiropas iedzīvotājam tas nav liegts; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir jāmobilizē līdzekļi ieguldīgumiem ātrdarbīgos tīklos; uzsver, ka platjoslas pieejamība visiem ir izšķiroši svarīga ES konkurētspējai pasaulē, kā arī lai nodrošinātu, ka nevienam Eiropas iedzīvotājam tas nav liegts;

| 19. | aicina Komisiju tās 2012. gada programmā cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu sakaru tiesiskā regulējuma 2009. gadā veikto reformu pareizu un laicīgu transponēšanu; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt saistību izpildi attiecībā uz tirgus piekļuvi un citām patērētājiem sniegtām priekšrocībām, tostarp plašāku līguma un cenas informāciju un numura saglabāšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju tās 2012. gada programmā cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu sakaru tiesiskā regulējuma 2009. gadā veikto reformu pareizu un laicīgu transponēšanu; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošināt saistību izpildi attiecībā uz tirgus piekļuvi un citām patērētājiem sniegtām priekšrocībām, tostarp plašāku līguma un cenas informāciju un numura saglabāšanas pasākumiem;

| 20. | norāda uz vajadzību 2012. gada darba programmā pievērsties vairākām jomām, lai ņemtu vērā jaunu tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus stiprinot vienoto digitālo tirgu; cita starpā būtu jāiekļauj „mākoņdatošana”, „lietiskais internets” (Internet of Things), e-paraksti un kiberdrošība; |
| --- | --- |

20.

norāda uz vajadzību 2012. gada darba programmā pievērsties vairākām jomām, lai ņemtu vērā jaunu tehnoloģiju izstrādi, vienlaikus stiprinot vienoto digitālo tirgu; cita starpā būtu jāiekļauj „mākoņdatošana”, „lietiskais internets” (Internet of Things), e-paraksti un kiberdrošība;

| 21. | sagaida, ka Komisija nodrošinās, lai viesabonēšanas tarifu samazināšanas pasākumi pilnībā stātos spēkā 2012. gadā; |
| --- | --- |

21.

sagaida, ka Komisija nodrošinās, lai viesabonēšanas tarifu samazināšanas pasākumi pilnībā stātos spēkā 2012. gadā;

| 22. | uzsver, cik svarīga ir IKT stratēģija un vienota Eiropas digitālā tirgus izveides pabeigšana, kas sniegs milzīgas izaugsmes iespējas nozarēm un MVU attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību, kā arī tuvinās cilvēkus, mainīs darba un dzīves veidu, piedāvās jaunus rīkus izglītībai un mācībām un uzlabos sabiedrisko pakalpojumu un atklāto datu pieejamību; tāpēc aicina Komisiju palielināt atbalstu IKT tehnoloģijām, lai ES kļūtu par līderi perspektīvajos tirgus segmentos, piemēram, veselības tehnoloģijās un videi draudzīgos transporta un elektroenerģijas tīklos; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik svarīga ir IKT stratēģija un vienota Eiropas digitālā tirgus izveides pabeigšana, kas sniegs milzīgas izaugsmes iespējas nozarēm un MVU attiecībā uz pārrobežu tirdzniecību, kā arī tuvinās cilvēkus, mainīs darba un dzīves veidu, piedāvās jaunus rīkus izglītībai un mācībām un uzlabos sabiedrisko pakalpojumu un atklāto datu pieejamību; tāpēc aicina Komisiju palielināt atbalstu IKT tehnoloģijām, lai ES kļūtu par līderi perspektīvajos tirgus segmentos, piemēram, veselības tehnoloģijās un videi draudzīgos transporta un elektroenerģijas tīklos;

| 23. | atgādina, ka arvien pieaug intelektuālā īpašuma tiesību (ĪIT) nozīme ekonomikas izaugsmē un Eiropas radošajā potenciālā, un uzsver, ka ir jānodrošina adekvāta šo tiesību aizsardzība; aicina Komisiju tuvākajā laikā veikt analīzi un iesniegt konkrētus priekšlikumus šajā jomā; uzsver ĪIT nozīmi kultūras un radošajā nozarē un piekļuvē kultūras precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka arvien pieaug intelektuālā īpašuma tiesību (ĪIT) nozīme ekonomikas izaugsmē un Eiropas radošajā potenciālā, un uzsver, ka ir jānodrošina adekvāta šo tiesību aizsardzība; aicina Komisiju tuvākajā laikā veikt analīzi un iesniegt konkrētus priekšlikumus šajā jomā; uzsver ĪIT nozīmi kultūras un radošajā nozarē un piekļuvē kultūras precēm un pakalpojumiem;

Ilgtspējīga izaugsme

| 24. | aicina Komisiju uzlabot tās klimata stratēģiju, lai veicinātu ES vadošo lomu cīņā ar klimata pārmaiņām un vienlaikus nostiprinātu ES konkurētspēju un panāktu līdzsvarotu starptautisku vienošanos; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju uzlabot tās klimata stratēģiju, lai veicinātu ES vadošo lomu cīņā ar klimata pārmaiņām un vienlaikus nostiprinātu ES konkurētspēju un panāktu līdzsvarotu starptautisku vienošanos;

| 25. | prasa īstenot visaptverošu ES ārējās enerģētikas stratēģiju, kas integrētu izejvielu un retzemju metālu jautājumus un par prioritāti noteiktu atvērtus globālos tirgus; aicina arī izveidot ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un integrētu enerģētikas politiku, kurā enerģijas avotu daudzveidību un relatīvo sadalījumu, kā arī energoapgādes drošību risinātu kā daļu no vienotas pieejas, un uzskata, ka iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšana ir priekšnoteikums Eiropas konkurētspējai un izaugsmei; aicina Komisiju paātrināt integrēta Eiropas enerģētikas tīkla izveidi, ierosinot priekšlikumus, kas izklāstīti enerģijas infrastruktūras tiesību aktu paketē; |
| --- | --- |

25.

prasa īstenot visaptverošu ES ārējās enerģētikas stratēģiju, kas integrētu izejvielu un retzemju metālu jautājumus un par prioritāti noteiktu atvērtus globālos tirgus; aicina arī izveidot ilgtspējīgu, konkurētspējīgu un integrētu enerģētikas politiku, kurā enerģijas avotu daudzveidību un relatīvo sadalījumu, kā arī energoapgādes drošību risinātu kā daļu no vienotas pieejas, un uzskata, ka iekšējā enerģētikas tirgus izveides pabeigšana ir priekšnoteikums Eiropas konkurētspējai un izaugsmei; aicina Komisiju paātrināt integrēta Eiropas enerģētikas tīkla izveidi, ierosinot priekšlikumus, kas izklāstīti enerģijas infrastruktūras tiesību aktu paketē;

| 26. | lai 2014. gadā sasniegtu vienotā enerģijas tirgus mērķi, aicina Komisiju uzraudzīt ES tiesību aktu īstenošanu enerģijas un energoefektivitātes jomā un nekavējoties pieņemt attiecīgos īstenošanas pasākumus, kā arī mudina Komisiju ieviest jaunus priekšlikumus, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

26.

lai 2014. gadā sasniegtu vienotā enerģijas tirgus mērķi, aicina Komisiju uzraudzīt ES tiesību aktu īstenošanu enerģijas un energoefektivitātes jomā un nekavējoties pieņemt attiecīgos īstenošanas pasākumus, kā arī mudina Komisiju ieviest jaunus priekšlikumus, kas vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai;

| 27. | prasa nekavējoties pārskatīt kodoldrošības direktīvu, lai to nostiprinātu, jo īpaši ņemot vērā pēc Fukušimas avārijas veiktos „spriedzes testu” rezultātus; |
| --- | --- |

27.

prasa nekavējoties pārskatīt kodoldrošības direktīvu, lai to nostiprinātu, jo īpaši ņemot vērā pēc Fukušimas avārijas veiktos „spriedzes testu” rezultātus;

| 28. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par 7. Kopienas vides rīcības programmu un stingru integrētu bioloģiskās daudzveidības stratēģiju; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par 7. Kopienas vides rīcības programmu un stingru integrētu bioloģiskās daudzveidības stratēģiju;

| 29. | uzskata, ka KLP reformai jānodrošina, ka KLP tiek cieši saskaņota ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un ka ilgtspējība ir šīs politikas dziļākajos pamatos, lai panāktu, ka Eiropas pārtikas ražošana ir dzīvotspējīga ilgtermiņā, vienlaikus uzlabojot lauksaimnieku konkurētspēju un spējas ieviest jauninājumus, sekmējot lauku attīstību, saglabājot lauksaimniekošanas un ražošanas veidu daudzveidību un novēršot birokrātiju; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka KLP reformai jānodrošina, ka KLP tiek cieši saskaņota ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un ka ilgtspējība ir šīs politikas dziļākajos pamatos, lai panāktu, ka Eiropas pārtikas ražošana ir dzīvotspējīga ilgtermiņā, vienlaikus uzlabojot lauksaimnieku konkurētspēju un spējas ieviest jauninājumus, sekmējot lauku attīstību, saglabājot lauksaimniekošanas un ražošanas veidu daudzveidību un novēršot birokrātiju;

| 30. | mudina Komisiju izvērtēt to, kā darbojas agrīnā brīdinājuma un reaģēšanas sistēma un pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēma, lai novērstu iespējamos trūkumus; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju izvērtēt to, kā darbojas agrīnā brīdinājuma un reaģēšanas sistēma un pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēma, lai novērstu iespējamos trūkumus;

| 31. | aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, ar ko aizliedz tirgū laist pārtiku, kas iegūta no klonētiem dzīvniekiem un to pēcnācējiem, un prasa Komisijai iesniegt jaunu likumdošanas priekšlikumu par jauniem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, ar ko aizliedz tirgū laist pārtiku, kas iegūta no klonētiem dzīvniekiem un to pēcnācējiem, un prasa Komisijai iesniegt jaunu likumdošanas priekšlikumu par jauniem pārtikas produktiem;

| 32. | pauž dziļu nožēlu, ka laikus nav iesniegtas TEN-T pamatnostādnes un tiesību aktu priekšlikumu pakete attiecībā uz lidostām; atzinīgi vērtē balto grāmatu par transporta nākotni un mudina Komisiju vistuvākajā laikā iesniegt tajā paredzēto tiesību aktu priekšlikumus; uzskata, ka joprojām jācenšas izveidot integrēts un sadarbspējīgs Eiropas dzelzceļa tīkls, un uzskata, ka par prioritāru ir jānosaka savlaicīga TEN-T pamatnostādņu pārskatīšana, lai izveidotu visaptverošu multimodāla transporta tīklu ar efektīvu komodalitāti un sadarbspēju; tādēļ aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu par dzelzceļa nozari un par Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvaru paplašināšanu, tās attiecinot arī uz sertificēšanu un drošību; ir pārliecināts, ka steidzami ir jāuzlabo TEN-T finansējums un koordinēšana kohēzijas līdzekļu jomā; |
| --- | --- |

32.

pauž dziļu nožēlu, ka laikus nav iesniegtas TEN-T pamatnostādnes un tiesību aktu priekšlikumu pakete attiecībā uz lidostām; atzinīgi vērtē balto grāmatu par transporta nākotni un mudina Komisiju vistuvākajā laikā iesniegt tajā paredzēto tiesību aktu priekšlikumus; uzskata, ka joprojām jācenšas izveidot integrēts un sadarbspējīgs Eiropas dzelzceļa tīkls, un uzskata, ka par prioritāru ir jānosaka savlaicīga TEN-T pamatnostādņu pārskatīšana, lai izveidotu visaptverošu multimodāla transporta tīklu ar efektīvu komodalitāti un sadarbspēju; tādēļ aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu par dzelzceļa nozari un par Eiropas Dzelzceļa aģentūras pilnvaru paplašināšanu, tās attiecinot arī uz sertificēšanu un drošību; ir pārliecināts, ka steidzami ir jāuzlabo TEN-T finansējums un koordinēšana kohēzijas līdzekļu jomā;

| 33. | prasa, lai Komisija līdz 2012. gadam ieviestu Eiropas pasažieru tiesību hartu visos transporta veidos; |
| --- | --- |

33.

prasa, lai Komisija līdz 2012. gadam ieviestu Eiropas pasažieru tiesību hartu visos transporta veidos;

| 34. | uzstāj, ka pilnībā jāīsteno Eiropas vienotās gaisa telpas ideja, tostarp funkcionālo gaisa telpas bloku un SESAR sistēmas izveide, lai apmierinātu paredzamās gaisa telpas jaudas un drošības vajadzības; pauž nožēlu, ka nav nodrošināta pakāpeniska aizliegumu atcelšana attiecībā uz šķidrumiem, aerosoliem un želejveida vielām gaisa transporta nozarē, kam arī turpmāk jābūt Komisijas prioritātei; |
| --- | --- |

34.

uzstāj, ka pilnībā jāīsteno Eiropas vienotās gaisa telpas ideja, tostarp funkcionālo gaisa telpas bloku un SESAR sistēmas izveide, lai apmierinātu paredzamās gaisa telpas jaudas un drošības vajadzības; pauž nožēlu, ka nav nodrošināta pakāpeniska aizliegumu atcelšana attiecībā uz šķidrumiem, aerosoliem un želejveida vielām gaisa transporta nozarē, kam arī turpmāk jābūt Komisijas prioritātei;

| 35. | uzsver, ka nepieciešama visaptveroša un vērienīga kopējās zivsaimniecības politikas reforma, noraidot aicinājumus veikt nacionalizāciju, un šajā nolūkā ir jāparedz integrēta pieeja ekosistēmām, reģionalizācija, skaidri noteikti atbrīvojumi mazām zivsaimniecībām, jauni stimuli Eiropas akvakultūras nozarei un nopietna cīņa pret nelegālu, neregulētu un nepaziņotu zveju, kā arī izbrāķēto lomu izgāšanu jūrā; pauž bažas, ka Komisija līdz 2013. gadam, kad izbeigsies spēkā esošo pasākumu termiņš, varētu neiesniegt jaunus priekšlikumus par tehniskiem pasākumiem; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka nepieciešama visaptveroša un vērienīga kopējās zivsaimniecības politikas reforma, noraidot aicinājumus veikt nacionalizāciju, un šajā nolūkā ir jāparedz integrēta pieeja ekosistēmām, reģionalizācija, skaidri noteikti atbrīvojumi mazām zivsaimniecībām, jauni stimuli Eiropas akvakultūras nozarei un nopietna cīņa pret nelegālu, neregulētu un nepaziņotu zveju, kā arī izbrāķēto lomu izgāšanu jūrā; pauž bažas, ka Komisija līdz 2013. gadam, kad izbeigsies spēkā esošo pasākumu termiņš, varētu neiesniegt jaunus priekšlikumus par tehniskiem pasākumiem;

Visaptveroša izaugsme

| 36. | atzinīgi vērtē pamatiniciatīvas par jaunām iemaņām jaunās darba vietās un nabadzības izskaušanas programmu, taču uzskata, ka maz ir tiesību aktu priekšlikumu nodarbinātības un sociālo lietu jomā; aicina Komisiju iesniegt jaunu sociālo stratēģiju saskaņā ar galvenajiem Lisabonas līguma jaunievedumiem, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un sociālā dialoga principu algu un pensiju jomā, un saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu ņemt vērā dalībvalstu un sociālo partneru kompetences šajās jomās un nodrošināt šajā procesā demokrātisko leģitimitāti, iesaistot Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē pamatiniciatīvas par jaunām iemaņām jaunās darba vietās un nabadzības izskaušanas programmu, taču uzskata, ka maz ir tiesību aktu priekšlikumu nodarbinātības un sociālo lietu jomā; aicina Komisiju iesniegt jaunu sociālo stratēģiju saskaņā ar galvenajiem Lisabonas līguma jaunievedumiem, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un sociālā dialoga principu algu un pensiju jomā, un saskaņā ar LESD 153. panta 5. punktu ņemt vērā dalībvalstu un sociālo partneru kompetences šajās jomās un nodrošināt šajā procesā demokrātisko leģitimitāti, iesaistot Eiropas Parlamentu;

| 37. | prasa izstrādāt spēcīgu ES mēroga kohēzijas politiku laikposmam pēc 2013. gada un sagatavot turpmākās kohēzijas politikas pamatnostādnes, lai saskaņotu pašreizējos fondus un programmas, nodrošinātu pienācīgus finanšu resursus un šo politiku saskaņotu ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem, vienlaikus ar sinerģiju un citu iekšpolitikas pasākumu palīdzību radot pievienoto vērtību; sagaida, ka Komisija, ievērojot koplēmuma principu, ieņems konstruktīvu vidutājas lomu visās procedūrās saistībā ar regulu pieņemšanu, kuras aptver kohēzijas politiku, lai pēc iespējas drīz panāktu vienošanos likumdošanas procedūrā un novērstu liekas kavēšanās un efektīvi pārvarētu parastās grūtības, kas saistītas ar jaunu sākumu un kas var rasties kohēzijas politikas īstenošanas procesā saistībā ar darbības programmām nākamajam plānošanas periodam; |
| --- | --- |

37.

prasa izstrādāt spēcīgu ES mēroga kohēzijas politiku laikposmam pēc 2013. gada un sagatavot turpmākās kohēzijas politikas pamatnostādnes, lai saskaņotu pašreizējos fondus un programmas, nodrošinātu pienācīgus finanšu resursus un šo politiku saskaņotu ar stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem, vienlaikus ar sinerģiju un citu iekšpolitikas pasākumu palīdzību radot pievienoto vērtību; sagaida, ka Komisija, ievērojot koplēmuma principu, ieņems konstruktīvu vidutājas lomu visās procedūrās saistībā ar regulu pieņemšanu, kuras aptver kohēzijas politiku, lai pēc iespējas drīz panāktu vienošanos likumdošanas procedūrā un novērstu liekas kavēšanās un efektīvi pārvarētu parastās grūtības, kas saistītas ar jaunu sākumu un kas var rasties kohēzijas politikas īstenošanas procesā saistībā ar darbības programmām nākamajam plānošanas periodam;

| 38. | atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir saskaņot darbu ar ģimenes dzīvi, un uzskata, ka Komisijai ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi, ar kuriem reglamentēt dažādus atvaļinājuma veidus, piemēram, paternitātes atvaļinājumu, adopcijas un apgādātāja atvaļinājumu, un jāizveido Eiropas stratēģija, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, nolūkā radīt apstākļus stratēģijā „Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības līmeņu sasniegšanai; atzinīgi vērtē Komisijas uzsākās iniciatīvas nolūkā likvidēt atšķirības dzimumu atalgojumā, taču pauž nožēlu, ka atšķirības dzimumu darba samaksā joprojām ir reāla problēma, kas jārisina, un atkārtoti pieprasa stingri apņemties risināt dažādos cēloņus darba samaksas nevienlīdzībai starp vīriešiem un sievietēm, pārskatot spēkā esošos tiesību aktus; |
| --- | --- |

38.

atbalsta iniciatīvas, kuru mērķis ir saskaņot darbu ar ģimenes dzīvi, un uzskata, ka Komisijai ir jāiesniedz likumdošanas priekšlikumi, ar kuriem reglamentēt dažādus atvaļinājuma veidus, piemēram, paternitātes atvaļinājumu, adopcijas un apgādātāja atvaļinājumu, un jāizveido Eiropas stratēģija, pamatojoties uz dalībvalstu labāko praksi, nolūkā radīt apstākļus stratēģijā „Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības līmeņu sasniegšanai; atzinīgi vērtē Komisijas uzsākās iniciatīvas nolūkā likvidēt atšķirības dzimumu atalgojumā, taču pauž nožēlu, ka atšķirības dzimumu darba samaksā joprojām ir reāla problēma, kas jārisina, un atkārtoti pieprasa stingri apņemties risināt dažādos cēloņus darba samaksas nevienlīdzībai starp vīriešiem un sievietēm, pārskatot spēkā esošos tiesību aktus;

| 39. | pauž nožēlu, ka Komisija visaptverošas stratēģijas kontekstā joprojām nav iesniegusi priekšlikumu par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, paredzot atbilstīgu sankciju tuvināšanu; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu, ka Komisija visaptverošas stratēģijas kontekstā joprojām nav iesniegusi priekšlikumu par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, paredzot atbilstīgu sankciju tuvināšanu;

| 40. | pauž nožēlu, ka nav iesniegti priekšlikumi un iniciatīvas sabiedrības veselības jomā, un aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu par uzlabotas terapeitiskās iedarbības zālēm; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2012. gadā grozīt Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret draudiem, kas saistīti ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu iedarbību darbavietā; uzsver, ka jauni faktori un dati norāda uz nepieciešamību veikt izmaiņas, un tādēļ mudina Komisiju steidzami iesniegt grozījumu aktu, vienlaikus apsverot arī iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, lai samazinātu risku attiecībā uz vielām, kas ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai, un novērstu šo vielu klātbūtni produktos, kā arī aizsargātu Eiropas darba ņēmēju veselību un darba drošību; |
| --- | --- |

40.

pauž nožēlu, ka nav iesniegti priekšlikumi un iniciatīvas sabiedrības veselības jomā, un aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu par uzlabotas terapeitiskās iedarbības zālēm; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu 2012. gadā grozīt Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret draudiem, kas saistīti ar kancerogēnu vai mutagēnu vielu iedarbību darbavietā; uzsver, ka jauni faktori un dati norāda uz nepieciešamību veikt izmaiņas, un tādēļ mudina Komisiju steidzami iesniegt grozījumu aktu, vienlaikus apsverot arī iespēju paplašināt direktīvas darbības jomu, lai samazinātu risku attiecībā uz vielām, kas ir toksiskas reproduktīvajai sistēmai, un novērstu šo vielu klātbūtni produktos, kā arī aizsargātu Eiropas darba ņēmēju veselību un darba drošību;

| 41. | uzsver, ka uzmanība ir jāpievērš jaunajām daudzgadu programmām tādās jomās kā izglītība, kultūra, audiovizuālie plašsaziņas līdzekļi, jaunatne, sports un pilsonība, kas ir galvenās jomas stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un kultūras un valodas daudzveidības saglabāšanai Eiropas Savienībā, kā arī spēcīgs sociālās kohēzijas un integrācijas dzinulis; uzskata, ka ir jāveic darbības un pasākumi, kas balstās uz adekvātu un efektīvu budžeta satvaru, lai garantētu, ka šīs nostabilizējušās programmas arī pēc 2013. gada joprojām atbilst Eiropas sabiedrības vajadzībām; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka uzmanība ir jāpievērš jaunajām daudzgadu programmām tādās jomās kā izglītība, kultūra, audiovizuālie plašsaziņas līdzekļi, jaunatne, sports un pilsonība, kas ir galvenās jomas stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un kultūras un valodas daudzveidības saglabāšanai Eiropas Savienībā, kā arī spēcīgs sociālās kohēzijas un integrācijas dzinulis; uzskata, ka ir jāveic darbības un pasākumi, kas balstās uz adekvātu un efektīvu budžeta satvaru, lai garantētu, ka šīs nostabilizējušās programmas arī pēc 2013. gada joprojām atbilst Eiropas sabiedrības vajadzībām;

Vienotā tirgus izaugsmes potenciāla izmantošana

| 42. | aicina Komisiju sistemātiskāk piemērot tā dēvēto „MVU testu”, kas netiek pareizi un konsekventi piemērots visos jaunajos likumdošanas priekšlikumos, jo īpaši valstu līmenī; tāpēc aicina Komisiju iesniegt uz paraugpraksi balstītus obligātos standartus un prasības, lai „MVU testu” piemērotu ES un valstu līmenī; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju sistemātiskāk piemērot tā dēvēto „MVU testu”, kas netiek pareizi un konsekventi piemērots visos jaunajos likumdošanas priekšlikumos, jo īpaši valstu līmenī; tāpēc aicina Komisiju iesniegt uz paraugpraksi balstītus obligātos standartus un prasības, lai „MVU testu” piemērotu ES un valstu līmenī;

| 43. | no jauna apstiprina atbalstu vienotajam tirgum, taču mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par publiskā iepirkuma procedūru modernizēšanu un vienkāršošanu attiecībā uz līgumslēdzējiestādēm un MVU, ietverot dzīves un darba apstākļu uzlabošanu; |
| --- | --- |

43.

no jauna apstiprina atbalstu vienotajam tirgum, taču mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu par publiskā iepirkuma procedūru modernizēšanu un vienkāršošanu attiecībā uz līgumslēdzējiestādēm un MVU, ietverot dzīves un darba apstākļu uzlabošanu;

| 44. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus tās 2012. gada programmā pārskatīt patērētāju aizsardzības politiku un likumdošanas stratēģiju, iniciatīvas integrējot visos Komisijas attiecīgajos dienestos; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošnāt, lai patērētāji visā Eiropas Savienībā saņemtu pilnīgu aizsardzību, ko nodrošinātu pamata tiesību akti, piemēram, direktīvas par negodīgas komercprakses apkarošanu un patēriņa kredītu; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus tās 2012. gada programmā pārskatīt patērētāju aizsardzības politiku un likumdošanas stratēģiju, iniciatīvas integrējot visos Komisijas attiecīgajos dienestos; jo īpaši norāda uz vajadzību nodrošnāt, lai patērētāji visā Eiropas Savienībā saņemtu pilnīgu aizsardzību, ko nodrošinātu pamata tiesību akti, piemēram, direktīvas par negodīgas komercprakses apkarošanu un patēriņa kredītu;

| 45. | aicina Komisiju ierosināt vērienīgu Profesionālās kvalifikācijas direktīvas reformu, lai veicinātu īstenu darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā, vienkāršojot automātiskās atzīšanas procedūras, taču vienlaikus ievērojot pacientu drošību, palielinot skolu beidzēju mobilitāti un pilnībā vai daļēji pārskatot dažas līdz šim reglamentētas profesijas; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju ierosināt vērienīgu Profesionālās kvalifikācijas direktīvas reformu, lai veicinātu īstenu darba ņēmēju mobilitāti Eiropas Savienībā, vienkāršojot automātiskās atzīšanas procedūras, taču vienlaikus ievērojot pacientu drošību, palielinot skolu beidzēju mobilitāti un pilnībā vai daļēji pārskatot dažas līdz šim reglamentētas profesijas;

| 46. | aicina Komisiju īstenot programmu „tiesības kā izaugsmes faktors”, uzlabojot tiesas pieejamību uzņēmumiem un patērētājiem, un tāpēc prasa Komisijai prioritārā kārtā iesniegt priekšlikumu par alternatīvu strīdu izšķiršanu civillietās un komerclietās, kā to Komisija izziņojusi; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju īstenot programmu „tiesības kā izaugsmes faktors”, uzlabojot tiesas pieejamību uzņēmumiem un patērētājiem, un tāpēc prasa Komisijai prioritārā kārtā iesniegt priekšlikumu par alternatīvu strīdu izšķiršanu civillietās un komerclietās, kā to Komisija izziņojusi;

PILSOŅU PROGRAMMAS ĪSTENOŠANA — BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS

| 47. | pauž nožēlu, ka nav iesniegts likumdošanas priekšlikums par uzlabotu ES iekšējo solidaritāti patvēruma jomā, un norāda, ka ir jāturpina darbs pie patvēruma tiesību aktu paketes izstrādes, lai izveidotu vienotu Eiropas patvēruma sistēmu, kas garantē augsta līmeņa aizsardzību un pilnībā ievēro pamattiesības, kā arī nepieļauj, ka patvēruma tiesības tiek izmantotas citiem mērķiem; |
| --- | --- |

47.

pauž nožēlu, ka nav iesniegts likumdošanas priekšlikums par uzlabotu ES iekšējo solidaritāti patvēruma jomā, un norāda, ka ir jāturpina darbs pie patvēruma tiesību aktu paketes izstrādes, lai izveidotu vienotu Eiropas patvēruma sistēmu, kas garantē augsta līmeņa aizsardzību un pilnībā ievēro pamattiesības, kā arī nepieļauj, ka patvēruma tiesības tiek izmantotas citiem mērķiem;

| 48. | pauž bažas par to, ka netiek pareizi īstenots pašreizējais tiesību kopums patvēruma jomā (Dublinas, Eurodac tiesību aktu kopums, uzņemšanas procedūra un kvalifikācijas direktīva patvēruma meklētāju aizsardzībai), un tas nozīmē, ka netiek garantēti kopējie Eiropas standarti, tādējādi arī apdraudot solidaritāti; |
| --- | --- |

48.

pauž bažas par to, ka netiek pareizi īstenots pašreizējais tiesību kopums patvēruma jomā (Dublinas, Eurodac tiesību aktu kopums, uzņemšanas procedūra un kvalifikācijas direktīva patvēruma meklētāju aizsardzībai), un tas nozīmē, ka netiek garantēti kopējie Eiropas standarti, tādējādi arī apdraudot solidaritāti;

| 49. | pieņem zināšanai Komisijas tiesību aktu paketi attiecībā uz cietušajiem un uzskata, ka tas ir nozīmīgs instruments, ar ko Eiropas Savienībā nostiprināt terora aktos un noziegumos cietušo tiesības un atbalstu viņiem; |
| --- | --- |

49.

pieņem zināšanai Komisijas tiesību aktu paketi attiecībā uz cietušajiem un uzskata, ka tas ir nozīmīgs instruments, ar ko Eiropas Savienībā nostiprināt terora aktos un noziegumos cietušo tiesības un atbalstu viņiem;

| 50. | tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērots Šengenas acquis un ka ikviens Komisijas priekšlikums tiek pieņemts, izmantojot Eiropas metodi; atzīst, ka ir vajadzīga progresīva ārējo robežu pārvaldība un ka nepieciešams labāk pārvaldīt ārējās robežas, kā arī vajadzīga efektīva un uzticama ārējo robežu pārvaldības politika; uzskata, ka iekļūšanas ES teritorijā kontrole ir viens no galvenajiem uzdevumiem telpā, kurā nepastāv iekšējās robežas, un ka pastāvīgi ir jāuzlabo ES ārējo robežu kontrole, lai tā atbilstu jaunajām migrācijas un drošības problēmām, un tieši tādēļ ir jāievieš līdzsvarota vīzu politika; šajā saistībā aicina Komisiju pabeigt SIS II sistēmas VIS un EURODAC izveidi, kā arī ieveidot jauno IT aģentūru; atgādina, ka ES ārējo un iekšējo robežu efektīva un integrēta pārvaldība un vīzu politika ir cieši saistīta un ir būtisks migrācijas un patvēruma politikas instruments, ietverot mobilitāti un novēršot ļaunprātīgu rīcību; pauž nožēlu, ka joprojām nedarbojas SIS II, un aicina Komisiju palielināt centienus, lai šo sistēmu ieviestu, un arī turpmāk cieši uzraudzīs ES budžeta līdzekļu piešķiršanu šim mērķim; |
| --- | --- |

50.

tāpēc aicina Komisiju nodrošināt, ka pilnībā tiek ievērots Šengenas acquis un ka ikviens Komisijas priekšlikums tiek pieņemts, izmantojot Eiropas metodi; atzīst, ka ir vajadzīga progresīva ārējo robežu pārvaldība un ka nepieciešams labāk pārvaldīt ārējās robežas, kā arī vajadzīga efektīva un uzticama ārējo robežu pārvaldības politika; uzskata, ka iekļūšanas ES teritorijā kontrole ir viens no galvenajiem uzdevumiem telpā, kurā nepastāv iekšējās robežas, un ka pastāvīgi ir jāuzlabo ES ārējo robežu kontrole, lai tā atbilstu jaunajām migrācijas un drošības problēmām, un tieši tādēļ ir jāievieš līdzsvarota vīzu politika; šajā saistībā aicina Komisiju pabeigt SIS II sistēmas VIS un EURODAC izveidi, kā arī ieveidot jauno IT aģentūru; atgādina, ka ES ārējo un iekšējo robežu efektīva un integrēta pārvaldība un vīzu politika ir cieši saistīta un ir būtisks migrācijas un patvēruma politikas instruments, ietverot mobilitāti un novēršot ļaunprātīgu rīcību; pauž nožēlu, ka joprojām nedarbojas SIS II, un aicina Komisiju palielināt centienus, lai šo sistēmu ieviestu, un arī turpmāk cieši uzraudzīs ES budžeta līdzekļu piešķiršanu šim mērķim;

| 51. | atbalsta SIRENE rokasgrāmatas grozīšanu, robežsargu kopējās praktiskās rokasgrāmatas atjaunināšanu, turpmāku Eiropas robežuraudzības sistēmas (EUROSUR) izstrādāšanu un Eiropas robežsardzes dienesta izveidošanu saskaņā ar Stokholmas programmu; |
| --- | --- |

51.

atbalsta SIRENE rokasgrāmatas grozīšanu, robežsargu kopējās praktiskās rokasgrāmatas atjaunināšanu, turpmāku Eiropas robežuraudzības sistēmas (EUROSUR) izstrādāšanu un Eiropas robežsardzes dienesta izveidošanu saskaņā ar Stokholmas programmu;

| 52. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu padziļināti izskaidrot, pie kādiem nosacījumiem dalībvalstu iestādēm ir tiesības veikt robežas uzraudzības darbības, dalīties operatīvajā informācijā un sadarboties savstarpēji un ar Frontex; piekrīt viedoklim, ka Frontex ir milzīga nozīme robežkontroles pārvaldībā, un atzinīgi vērtē vienošanos par tās tiesiskā satvara grozīšanu, lai tā kļūtu efektīvāka attiecībā uz operatīvajam spējām pie arējām robežām; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu padziļināti izskaidrot, pie kādiem nosacījumiem dalībvalstu iestādēm ir tiesības veikt robežas uzraudzības darbības, dalīties operatīvajā informācijā un sadarboties savstarpēji un ar Frontex; piekrīt viedoklim, ka Frontex ir milzīga nozīme robežkontroles pārvaldībā, un atzinīgi vērtē vienošanos par tās tiesiskā satvara grozīšanu, lai tā kļūtu efektīvāka attiecībā uz operatīvajam spējām pie arējām robežām;

| 53. | ir pārliecināts, ka turpmākajiem priekšlikumiem par Direktīvas 95/46/EK un Datu saglabāšanas direktīvas pārskatīšanu ir jābūt vērienīgiem, paaugstinot nepietiekamo aizsardzību, kāda piedāvāta pamatlēmumā par datu aizsardzību un ietverta bijušajā trešajā pīlārā; uzsver, cik nozīmīgi ir risināt būtiskākos kiberdrošības un privātuma jautājumus saistībā ar mākoņdatošanu un „lietisko internetu”; uzsver, ka datu aizsardzībai ir jābūt visaptverošai arī cīņas pret terorismu kontekstā; aicina Komisiju sarunās ar trešām valstīm ievērot ES datu aizsardzību, uzsverot, ka Parlaments rūpīgi pārbaudīs visus priekšlikumus, tostarp par ES-PDR un ES sistēmu finanšu datu ieguvei un jebkurus ES PDR nolīgumus ar trešām valstīm (ņemot vērā pašreizējās sarunas ar ASV, Kanādu un Austrāliju), lai pārliecinātos par to atbilstību pamattiesībām; |
| --- | --- |

53.

ir pārliecināts, ka turpmākajiem priekšlikumiem par Direktīvas 95/46/EK un Datu saglabāšanas direktīvas pārskatīšanu ir jābūt vērienīgiem, paaugstinot nepietiekamo aizsardzību, kāda piedāvāta pamatlēmumā par datu aizsardzību un ietverta bijušajā trešajā pīlārā; uzsver, cik nozīmīgi ir risināt būtiskākos kiberdrošības un privātuma jautājumus saistībā ar mākoņdatošanu un „lietisko internetu”; uzsver, ka datu aizsardzībai ir jābūt visaptverošai arī cīņas pret terorismu kontekstā; aicina Komisiju sarunās ar trešām valstīm ievērot ES datu aizsardzību, uzsverot, ka Parlaments rūpīgi pārbaudīs visus priekšlikumus, tostarp par ES-PDR un ES sistēmu finanšu datu ieguvei un jebkurus ES PDR nolīgumus ar trešām valstīm (ņemot vērā pašreizējās sarunas ar ASV, Kanādu un Austrāliju), lai pārliecinātos par to atbilstību pamattiesībām;

EIROPA PASAULĒ — IETEKMES PALIELINĀŠANA GLOBĀLĀ MĒROGĀ

| 54. | uzsver, ka vērtībām, principiem un saistībām, kas ir ES izveides pamatā ir jābūt galvenajiem vienotās ārpolitikas principiem; uzsver, ka Komisijai pilnībā jāsadarbojas ar Ārējās darbības dienestu, ne tikai attiecībā uz paplašināšanos, attīstību, tirdzniecību un humāno palīdzību, bet arī attiecībā uz iekšējās politikas ārējiem aspektiem, nodrošinot konsekventāku politikas saskaņotību ES darbībā, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības politiku un rūpniecības politiku, lai tirdzniecību izmantotu kā īstenu instrumentu izaugsmei un darbvietu radīšanai Eiropā; uzsver augstās pārstāves/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieces ietekmi, veidojot saskaņotu un vienotu ārpolitiku; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka vērtībām, principiem un saistībām, kas ir ES izveides pamatā ir jābūt galvenajiem vienotās ārpolitikas principiem; uzsver, ka Komisijai pilnībā jāsadarbojas ar Ārējās darbības dienestu, ne tikai attiecībā uz paplašināšanos, attīstību, tirdzniecību un humāno palīdzību, bet arī attiecībā uz iekšējās politikas ārējiem aspektiem, nodrošinot konsekventāku politikas saskaņotību ES darbībā, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības politiku un rūpniecības politiku, lai tirdzniecību izmantotu kā īstenu instrumentu izaugsmei un darbvietu radīšanai Eiropā; uzsver augstās pārstāves/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieces ietekmi, veidojot saskaņotu un vienotu ārpolitiku;

| 55. | prasa nostiprināt Eiropas militāro veiktspēju, palielinot līdzekļu piesaisti, lai uzlabotu ES spējas strauji un efektīvi reaģēt uz ārējām krīzēm un nostiprinātu transatlantisko drošību; |
| --- | --- |

55.

prasa nostiprināt Eiropas militāro veiktspēju, palielinot līdzekļu piesaisti, lai uzlabotu ES spējas strauji un efektīvi reaģēt uz ārējām krīzēm un nostiprinātu transatlantisko drošību;

Eiropas kaimiņattiecību politika

| 56. | uzsver, ka ārējās finanšu palīdzības instrumentu pārskatīšana ir jāuzskata par iespēju nostiprināt Eiropas ārpolitiku, jo īpaši saistībā ar pašreizējo pāreju uz demokrātiju dienvidvalstu kaimiņattiecību jomā; prasa valstīm, kurās ir krīzes situācija un kuras ir tiesīgas uz finanšu palīdzību, šo palīdzību piešķirt elastīgākā un straujākā procedūrā; uzsver, ka Komisijai ir jānostiprina saņēmējvalstu spējas uzņemties atbildību par sniegto palīdzību un līdz ar to maksimāli izmantot tās iespējas; prasa Komisijai mācīties no iepriekšējās paaudzes ārējo finanšu instrumentu jomā gūtās pieredzes un pievērsties Revīzijas palātas norādīto problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka ārējās finanšu palīdzības instrumentu pārskatīšana ir jāuzskata par iespēju nostiprināt Eiropas ārpolitiku, jo īpaši saistībā ar pašreizējo pāreju uz demokrātiju dienvidvalstu kaimiņattiecību jomā; prasa valstīm, kurās ir krīzes situācija un kuras ir tiesīgas uz finanšu palīdzību, šo palīdzību piešķirt elastīgākā un straujākā procedūrā; uzsver, ka Komisijai ir jānostiprina saņēmējvalstu spējas uzņemties atbildību par sniegto palīdzību un līdz ar to maksimāli izmantot tās iespējas; prasa Komisijai mācīties no iepriekšējās paaudzes ārējo finanšu instrumentu jomā gūtās pieredzes un pievērsties Revīzijas palātas norādīto problēmu risināšanai;

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas veikto Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un sagaida konkrētus priekšlikumus par to, kā tālāk attīstīt EKP divas daudzpusējās dimensijas, īpašu uzmanību veltot tām Arābu valstīm, kas tiecas pēc demokrātijas; uzsver, ka nepieciešama jauna iniciatīva; atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada maija paziņojumā par EKP pārskatīšanu paustos priekšlikumus un prasa nekavējoties īstenot konkrētus pasākumus, lai atjauninātu sadarbību ar Eiropas tuvākajām kaimiņvalstīm; uzsver, ka ES apņemšanās veidot ciešākas saites ar kaimiņvalstīm tiks īstenota kā lielāka finansiālā palīdzība, pastiprināts atbalsts demokrātijai, piekļuve tirgum un uzlabota mobilitāte; prasa pārskatīt Savienību Vidusjūrai, balstoties uz pašreizējo nepilnību novērtējumu un ņemot vērā jaunākos notikumus, kas saistīti ar „arābu pavasari”; |
| --- | --- |

57.

atzinīgi vērtē Komisijas veikto Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu un sagaida konkrētus priekšlikumus par to, kā tālāk attīstīt EKP divas daudzpusējās dimensijas, īpašu uzmanību veltot tām Arābu valstīm, kas tiecas pēc demokrātijas; uzsver, ka nepieciešama jauna iniciatīva; atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada maija paziņojumā par EKP pārskatīšanu paustos priekšlikumus un prasa nekavējoties īstenot konkrētus pasākumus, lai atjauninātu sadarbību ar Eiropas tuvākajām kaimiņvalstīm; uzsver, ka ES apņemšanās veidot ciešākas saites ar kaimiņvalstīm tiks īstenota kā lielāka finansiālā palīdzība, pastiprināts atbalsts demokrātijai, piekļuve tirgum un uzlabota mobilitāte; prasa pārskatīt Savienību Vidusjūrai, balstoties uz pašreizējo nepilnību novērtējumu un ņemot vērā jaunākos notikumus, kas saistīti ar „arābu pavasari”;

ES paplašināšanās

| 58. | cer, ka Komisija turpinās darbu ar pievienošanās sarunām; uzsver, ka pēc sekmīgas sarunu ar Horvātiju pabeigšanas būtu jāturpina sarunu sagatavošana ar citām Rietumbalkānu kandidātvalstīm, vienlaikus uzsverot, ka šīm valstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pilnībā un rūpīgi ievērotu visus Kopenhāgenas kritērijus; turklāt īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Bosnijā un Hercegovinā, kā arī centieniem rast risinājumus strīdam par Bijušas Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nosaukumu; cer, ka pašreizējās sarunās ar Kipru tiks panākts visaptverošs noregulējums, un sagaida, ka Turcija sekmēs šo procesu, pildot saistības, ko tai uzliek Ankaras protokols; |
| --- | --- |

58.

cer, ka Komisija turpinās darbu ar pievienošanās sarunām; uzsver, ka pēc sekmīgas sarunu ar Horvātiju pabeigšanas būtu jāturpina sarunu sagatavošana ar citām Rietumbalkānu kandidātvalstīm, vienlaikus uzsverot, ka šīm valstīm ir jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pilnībā un rūpīgi ievērotu visus Kopenhāgenas kritērijus; turklāt īpaša uzmanība jāpievērš situācijai Bosnijā un Hercegovinā, kā arī centieniem rast risinājumus strīdam par Bijušas Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas nosaukumu; cer, ka pašreizējās sarunās ar Kipru tiks panākts visaptverošs noregulējums, un sagaida, ka Turcija sekmēs šo procesu, pildot saistības, ko tai uzliek Ankaras protokols;

| 59. | mudina Komisiju sadarboties ar Kosovu, lai pēc iespējas drīz izstrādātu vīzu liberalizācijas plānu, jo Kosova ir vienīgā Rietumbalkānu valsts, kurai ir saglabājies vīzu režīms ar ES; šajā ziņā atzinīgi vērtē nesenos nolīgumus starp Serbiju un Kosovu; |
| --- | --- |

59.

mudina Komisiju sadarboties ar Kosovu, lai pēc iespējas drīz izstrādātu vīzu liberalizācijas plānu, jo Kosova ir vienīgā Rietumbalkānu valsts, kurai ir saglabājies vīzu režīms ar ES; šajā ziņā atzinīgi vērtē nesenos nolīgumus starp Serbiju un Kosovu;

Visaptveroša tirdzniecības politika

| 60. | atbalsta Eiropas Komisijas centienus visas notiekošajās divpusējās un reģionālās tirdzniecības sarunās, lai panāktu pozitīvu rezultātu visaptverošiem un līdzsvarotiem tirdzniecības nolīgumiem 2012. gadā, kas ievērojami uzlabotu RES tirdzniecības perspektīvas un ES uzņēmumu iespējas visā pasaulē; tomēr uzskata, ka ir nepieciešami ilgstoši ES centieni, lai varētu izmantot tās iespējas, kas 2011. gadā pavērās daudzpusējās sarunās Dohas sarunu kārtā un kam būtu jāsekmē pasaules ekonomikas stabilitāte; |
| --- | --- |

60.

atbalsta Eiropas Komisijas centienus visas notiekošajās divpusējās un reģionālās tirdzniecības sarunās, lai panāktu pozitīvu rezultātu visaptverošiem un līdzsvarotiem tirdzniecības nolīgumiem 2012. gadā, kas ievērojami uzlabotu RES tirdzniecības perspektīvas un ES uzņēmumu iespējas visā pasaulē; tomēr uzskata, ka ir nepieciešami ilgstoši ES centieni, lai varētu izmantot tās iespējas, kas 2011. gadā pavērās daudzpusējās sarunās Dohas sarunu kārtā un kam būtu jāsekmē pasaules ekonomikas stabilitāte;

| 61. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānostiprina tirdzniecības saiknes ar pārējām ekonomikas un politikas lielvarām pasaulē, jo paši ar ASV, Ķīnu, Krieviju, Indiju, Japānu un Brazīliju, izmantojot pašreizējos sadarbības līdzekļus un instrumentus un tos pēc iespējas paplašinot; aicina Komisiju nodrošināt pastiprinātu Parlamenta iesaistīšanu pašreizējās sarunās un sarunu mandātu noteikšanā nolūkā noslēgt ieguldījumu nolīgumus; aicina Komisiju pabeigt pašreizējās sarunas par divpusējiem un reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kā arī ierosināt ar tiem saistītos noteikumus par drošības pasākumiem; atzīmē, ka tie jāuzskata par komplementāru stratēģiju un nevis alternatīvu daudzpusējai sistēmai; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānostiprina tirdzniecības saiknes ar pārējām ekonomikas un politikas lielvarām pasaulē, jo paši ar ASV, Ķīnu, Krieviju, Indiju, Japānu un Brazīliju, izmantojot pašreizējos sadarbības līdzekļus un instrumentus un tos pēc iespējas paplašinot; aicina Komisiju nodrošināt pastiprinātu Parlamenta iesaistīšanu pašreizējās sarunās un sarunu mandātu noteikšanā nolūkā noslēgt ieguldījumu nolīgumus; aicina Komisiju pabeigt pašreizējās sarunas par divpusējiem un reģionāliem brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kā arī ierosināt ar tiem saistītos noteikumus par drošības pasākumiem; atzīmē, ka tie jāuzskata par komplementāru stratēģiju un nevis alternatīvu daudzpusējai sistēmai;

| 62. | uzskata, ka tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu likvidēšana visā pasaulē joprojām ir izšķirošais jautājums un būtisks elements ES pasaules tirdzniecības stratēģijā; šajā saistībā atzīmē, ka Komisijas jaunākajā 2011. gada ziņojumā par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem norādīts uz ievērojamiem un nepamatotiem šķēršļiem, kas mūsu attiecībās ar stratēģiskajiem partneriem ierobežo tirgus piekļuvi lielākajām trešām valstīm; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju būt apņēmīgai un nelokāmai, pildot šo programmu, un turpināt cīņu pret nepamatotiem protekcionisma pasākumiem, vienlaikus nodrošinot, ka tirdzniecības politika arī turpmāk ir instruments darbvietu radīšanai ES un ārpus tās; aicina Komisiju turpināt centienus apzināt un pakāpeniski likvidēt šķēršļus transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, jo īpaši savstarpējās atzīšanas un standartizācijas jomā, optimāli izmantojot Transatlantisko ekonomikas padomi kā līdzekli, lai līdz 2015. gadam izveidotu transatlantisko tirgu; |
| --- | --- |

62.

uzskata, ka tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu likvidēšana visā pasaulē joprojām ir izšķirošais jautājums un būtisks elements ES pasaules tirdzniecības stratēģijā; šajā saistībā atzīmē, ka Komisijas jaunākajā 2011. gada ziņojumā par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem norādīts uz ievērojamiem un nepamatotiem šķēršļiem, kas mūsu attiecībās ar stratēģiskajiem partneriem ierobežo tirgus piekļuvi lielākajām trešām valstīm; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju būt apņēmīgai un nelokāmai, pildot šo programmu, un turpināt cīņu pret nepamatotiem protekcionisma pasākumiem, vienlaikus nodrošinot, ka tirdzniecības politika arī turpmāk ir instruments darbvietu radīšanai ES un ārpus tās; aicina Komisiju turpināt centienus apzināt un pakāpeniski likvidēt šķēršļus transatlantiskajai tirdzniecībai un ieguldījumiem, jo īpaši savstarpējās atzīšanas un standartizācijas jomā, optimāli izmantojot Transatlantisko ekonomikas padomi kā līdzekli, lai līdz 2015. gadam izveidotu transatlantisko tirgu;

| 63. | aicina Komisiju veicināt to, lai visos tirdzniecības nolīgumos ietvertu saistošus noteikumus par cilvēktiesībām, kā arī sociālajiem un vides standartiem, kā norādīts vairākos 2010. gadā pieņemtos patstāvīgajos ziņojumos; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju veicināt to, lai visos tirdzniecības nolīgumos ietvertu saistošus noteikumus par cilvēktiesībām, kā arī sociālajiem un vides standartiem, kā norādīts vairākos 2010. gadā pieņemtos patstāvīgajos ziņojumos;

Attīstības politika un humānā palīdzība

| 64. | prasa Komisijai 2012. gadā iesniegt iniciatīvu par oficiālās attīstības palīdzības novatorisku finansēšanu, lai izpildītu saistības attiecības uz Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; turklāt prasa saistībā ar paziņojumu par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, lai papildus risinātu problēmas saistībā ar nodokļu oāzēm, nelegālām kapitāla plūsmām un ļaunprātīgu cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

64.

prasa Komisijai 2012. gadā iesniegt iniciatīvu par oficiālās attīstības palīdzības novatorisku finansēšanu, lai izpildītu saistības attiecības uz Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu; turklāt prasa saistībā ar paziņojumu par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu jautājumos iesniegt tiesību aktu priekšlikumus, lai papildus risinātu problēmas saistībā ar nodokļu oāzēm, nelegālām kapitāla plūsmām un ļaunprātīgu cenu noteikšanu;

| 65. | prasa Komisijai iesniegt paziņojumu ar konkrētiem priekšlikumiem, ar kuriem veido efektīvu saikni starp humāno palīdzību un attīstību un kuros jāņem vērā elastīgums, lai pārejas situācijās notiktu seku likvidēšanas, rehabilitācijas un attīstības sasaiste (LRRD); atbalsta skolu ēdināšanas programmu paplašināšanu, lai tajās ietvertu bērnus vietās, kurās viņi cieš badu, un izmantotu vietējo ražotāju pārtiku, kā arī atbalsta to, lai vairs netiktu prasīta lietošanas maksa pamatizglītības iestādēs un būtiskos veselības aprūpes dienestos, ko vajadzības gadījumā kompensētu lielāks donoru atbalsts; |
| --- | --- |

65.

prasa Komisijai iesniegt paziņojumu ar konkrētiem priekšlikumiem, ar kuriem veido efektīvu saikni starp humāno palīdzību un attīstību un kuros jāņem vērā elastīgums, lai pārejas situācijās notiktu seku likvidēšanas, rehabilitācijas un attīstības sasaiste (LRRD); atbalsta skolu ēdināšanas programmu paplašināšanu, lai tajās ietvertu bērnus vietās, kurās viņi cieš badu, un izmantotu vietējo ražotāju pārtiku, kā arī atbalsta to, lai vairs netiktu prasīta lietošanas maksa pamatizglītības iestādēs un būtiskos veselības aprūpes dienestos, ko vajadzības gadījumā kompensētu lielāks donoru atbalsts;

| 66. | aicina Komisiju iesniegt likumdošanas iniciatīvu, ar ko panākt pārredzamību ieguves rūpniecībā, īstenojot tiesiski saistošus pasākumus ES mērogā, lai jaunattīstības valstis varētu piekļūt ienākumiem, ko rada to dabas resursi, tādējādi palīdzot šo valstu kopienām izkļūt no nabadzības; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju iesniegt likumdošanas iniciatīvu, ar ko panākt pārredzamību ieguves rūpniecībā, īstenojot tiesiski saistošus pasākumus ES mērogā, lai jaunattīstības valstis varētu piekļūt ienākumiem, ko rada to dabas resursi, tādējādi palīdzot šo valstu kopienām izkļūt no nabadzības;

*

* *

| 67. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ka arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

67.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, ka arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0266.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0297.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0331.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/120

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsTiesību akti par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli

P7_TA(2011)0328

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktiem par transmisīvām sūkļveida encefalopātijām (TSE) un ar tām saistīto pārtikas un dzīvnieku barības kontroli — īstenošana un perspektīva (2010/2249(INI))

2013/C 33 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.–2015. gadam” (COM(2010)0384), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.–2015. gadam” (COM(2010)0384),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 25. augusta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējām oficiālās kontroles darbībām dalībvalstīs attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, kā arī augu veselību (COM(2010)0441), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 25. augusta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējām oficiālās kontroles darbībām dalībvalstīs attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, kā arī augu veselību (COM(2010)0441),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par mehāniski atdalītas gaļas nepieciešamību un tās izmantošanu nākotnē Eiropas Savienībā un par patērētāju informēšanas stratēģiju (COM(2010)0704), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 2. decembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par mehāniski atdalītas gaļas nepieciešamību un tās izmantošanu nākotnē Eiropas Savienībā un par patērētāju informēšanas stratēģiju (COM(2010)0704),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Regulu (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmisīvo sūkļveida encefalopātiju profilaksei, kontrolei un apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), un Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par gūto pieredzi, piemērojot higiēnas regulas (COM(2009)0403), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku (2), un Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par gūto pieredzi, piemērojot higiēnas regulas (COM(2009)0403),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4), un Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par šīs regulas piemērošanu (COM(2009)0334), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (4), un Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par šīs regulas piemērošanu (COM(2009)0334),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktu principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ieilgušās olbaltumvielu deficīta problēmas iespējamiem risinājumiem Eiropas Savienībā (8),

| — | ņemot vērā Komisijas Lēmumu, ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Lēmumu, ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 22. oktobra secinājumus par iepriekš minēto Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.–2015. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 22. oktobra secinājumus par iepriekš minēto Komisijas 2010. gada 16. jūlija paziņojumu „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju 2010.–2015. gadam”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0195/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0195/2011),

| A. | tā kā 1990. gadu vidū saslimstība ar GSE Eiropas Savienībā bija sasniegusi epidēmijas apjomu, kas noveda pie vairāku pasākumu ieviešanas, kuru mērķis bija GSE un citu TSE izskaušana; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1990. gadu vidū saslimstība ar GSE Eiropas Savienībā bija sasniegusi epidēmijas apjomu, kas noveda pie vairāku pasākumu ieviešanas, kuru mērķis bija GSE un citu TSE izskaušana;

| B. | tā kā apstiprinātu GSE gadījumu skaits ES ir samazinājies no 2 167 gadījumiem 2001. gadā līdz 67 gadījumiem 2009. gadā; tā kā, ņemot vērā minēto gadījumu skaita samazināšanos, var uzskatīt, ka šajā laikposmā īstenotie tiesību akti ir veicinājuši GSE un citu TSE izskaušanu ES, un tā kā šai epidemioloģiskās attīstības samazināšanās tendencei ir jābūt saistītai ar tiesību aktu pielāgošanu faktiskajam apdraudējumam; |
| --- | --- |

B.

tā kā apstiprinātu GSE gadījumu skaits ES ir samazinājies no 2 167 gadījumiem 2001. gadā līdz 67 gadījumiem 2009. gadā; tā kā, ņemot vērā minēto gadījumu skaita samazināšanos, var uzskatīt, ka šajā laikposmā īstenotie tiesību akti ir veicinājuši GSE un citu TSE izskaušanu ES, un tā kā šai epidemioloģiskās attīstības samazināšanās tendencei ir jābūt saistītai ar tiesību aktu pielāgošanu faktiskajam apdraudējumam;

| C. | tā kā, ņemot vērā GSE gadījumu skaita turpmāku samazināšanos, pēdējos gados tiesību akti par TSE ir grozīti un varētu izskatīt iespēju veikt grozījumus arī nākotnē, vienlaikus nodrošinot un saglabājot augstu sabiedrības un dzīvnieku veselības līmeni Eiropas Savienībā; tā kā šie grozījumi varētu ietvert pasākumus, kas attiecas uz SRM atdalīšanu, pilnīga dzīvnieku barības aizlieguma, skrepi slimības izskaušanas un kohortas dzīvnieku izkaušanas noteikumu un uzraudzības pārskatīšanu, |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā GSE gadījumu skaita turpmāku samazināšanos, pēdējos gados tiesību akti par TSE ir grozīti un varētu izskatīt iespēju veikt grozījumus arī nākotnē, vienlaikus nodrošinot un saglabājot augstu sabiedrības un dzīvnieku veselības līmeni Eiropas Savienībā; tā kā šie grozījumi varētu ietvert pasākumus, kas attiecas uz SRM atdalīšanu, pilnīga dzīvnieku barības aizlieguma, skrepi slimības izskaušanas un kohortas dzīvnieku izkaušanas noteikumu un uzraudzības pārskatīšanu,

| D. | tā kā ir nepieciešams palielināt vietējo augu olbaltumvielu ražošanu, lai samazinātu atkarību no sojas importa un citiem olbaltumvielu avotiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā ir nepieciešams palielināt vietējo augu olbaltumvielu ražošanu, lai samazinātu atkarību no sojas importa un citiem olbaltumvielu avotiem,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju” un tajā izteiktos priekšlikumus par pašreizējo TSE tiesību aktu režīma pārskatīšanu Eiropas Savienībā; tomēr uzsver, ka konkrēti noteikumi rūpīgi jāizvērtē un tie tiks atbalstīti tikai ar konkrētiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu „Otrā TSE ceļa karte — stratēģijas dokuments attiecībā uz transmisīvo sūkļveida encefalopātiju” un tajā izteiktos priekšlikumus par pašreizējo TSE tiesību aktu režīma pārskatīšanu Eiropas Savienībā; tomēr uzsver, ka konkrēti noteikumi rūpīgi jāizvērtē un tie tiks atbalstīti tikai ar konkrētiem nosacījumiem;

| 2. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai GSE gadījumu skaita ievērojamās samazināšanās rezultātā Eiropas Savienībā TSE pasākumi nekļūst pielaidīgāki vai netiek atviegloti stingrie kontroles un uzraudzības mehānismi ES; atzīmē iepriekšējo un pašreizējo TSE tiesību aktu ieguldījumu TSE izskaušanā ES; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai GSE gadījumu skaita ievērojamās samazināšanās rezultātā Eiropas Savienībā TSE pasākumi nekļūst pielaidīgāki vai netiek atviegloti stingrie kontroles un uzraudzības mehānismi ES; atzīmē iepriekšējo un pašreizējo TSE tiesību aktu ieguldījumu TSE izskaušanā ES;

GSE uzraudzība

| 3. | atzīmē vecuma ierobežojuma pieaugumu liellopu TSE pārbaudēm 22 dalībvalstīs līdz vecumam, kas pārsniedz 72 mēnešus, ko ieviesa ar iepriekš minēto Komisijas lēmumu, ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu; |
| --- | --- |

3.

atzīmē vecuma ierobežojuma pieaugumu liellopu TSE pārbaudēm 22 dalībvalstīs līdz vecumam, kas pārsniedz 72 mēnešus, ko ieviesa ar iepriekš minēto Komisijas lēmumu, ar ko groza Lēmumu 2009/719/EK, ar kuru dažām dalībvalstīm atļauj pārskatīt valsts ikgadējo GSE uzraudzības programmu;

| 4. | mudina Komisiju palielināt vecuma ierobežojumu pārējās dalībvalstīs tikai tad, ja šis pasākums atbalstīts piesardzīga riska novērtējumos, lai neapdraudēto augstu dzīvnieku veselības un patērētāju veselības aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

4.

mudina Komisiju palielināt vecuma ierobežojumu pārējās dalībvalstīs tikai tad, ja šis pasākums atbalstīts piesardzīga riska novērtējumos, lai neapdraudēto augstu dzīvnieku veselības un patērētāju veselības aizsardzības līmeni;

| 5. | uzsver, ka uzraudzības mehānisms ir nozīmīgs instruments TSE uzraudzībā ES; pauž bažas par atkārtotu vecuma ierobežojuma palielinājumu liellopu pārbaudēs, jo īpaši ņemot vērā parauga lieluma pārbaudi, kurai no 2013. gada janvāra būs noteicoša loma liellopu GSE uzraudzības sistēmā; aicina Komisiju informēt Parlamentu par progresu un jauniem konstatējumiem atlasāmo paraugu izmēru jomā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka uzraudzības mehānisms ir nozīmīgs instruments TSE uzraudzībā ES; pauž bažas par atkārtotu vecuma ierobežojuma palielinājumu liellopu pārbaudēs, jo īpaši ņemot vērā parauga lieluma pārbaudi, kurai no 2013. gada janvāra būs noteicoša loma liellopu GSE uzraudzības sistēmā; aicina Komisiju informēt Parlamentu par progresu un jauniem konstatējumiem atlasāmo paraugu izmēru jomā;

| 6. | mudina Komisiju saglabāt riska grupas dzīvnieku pārbaudi kā svarīgu GSE gadījumu tendences uzraudzības elementu ES un turpmāk nodrošināt jebkura iespējamās saslimstības atkārtošanās gadījuma agrīnu noteikšanu; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju saglabāt riska grupas dzīvnieku pārbaudi kā svarīgu GSE gadījumu tendences uzraudzības elementu ES un turpmāk nodrošināt jebkura iespējamās saslimstības atkārtošanās gadījuma agrīnu noteikšanu;

Dzīvnieku barības aizlieguma pārskatīšana

| 7. | atbalsta — īpaši ņemot vērā esošo olbaltumvielu deficītu ES — Komisijas priekšlikumu atcelt aizliegumu dzīvnieku barībai, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, attiecībā uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, ar nosacījumu, ka minētais attiecas tikai uz dzīvniekiem, kas nav zālēdāji, ja:






  — | pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas iegūtas tikai no tādām sugām, kas nav saistītas ar TSE saslimšanām; |
| --- | --- | --- |

7.

atbalsta — īpaši ņemot vērā esošo olbaltumvielu deficītu ES — Komisijas priekšlikumu atcelt aizliegumu dzīvnieku barībai, kas satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, attiecībā uz dzīvniekiem, kas nav atgremotāji, ar nosacījumu, ka minētais attiecas tikai uz dzīvniekiem, kas nav zālēdāji, ja:

—

pārstrādātās dzīvnieku olbaltumvielas iegūtas tikai no tādām sugām, kas nav saistītas ar TSE saslimšanām;

| — | pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas un sterilizācijas metodes atbilst augstākajiem drošības standartiem un noteikumiem, kas paredzēti Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulā, un ja tiek izmantota visjaunākā un visdrošākā pieejamā tehnoloģija; |
| --- | --- |

—

pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas un sterilizācijas metodes atbilst augstākajiem drošības standartiem un noteikumiem, kas paredzēti Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regulā, un ja tiek izmantota visjaunākā un visdrošākā pieejamā tehnoloģija;

| — | tiek saglabāti esošie pārstrādāšanas aizliegumi vienas sugas ietvaros („kanibālisms”); |
| --- | --- |

—

tiek saglabāti esošie pārstrādāšanas aizliegumi vienas sugas ietvaros („kanibālisms”);

| — | tiek pilnībā nošķirta no dažādām sugām iegūto pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas aprite; |
| --- | --- |

—

tiek pilnībā nošķirta no dažādām sugām iegūto pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu ražošanas aprite;

| — | šo ražošanas aprites nošķiršanu kontrolē kompetentas dalībvalstu iestādes un revīziju veic Komisija; |
| --- | --- |

—

šo ražošanas aprites nošķiršanu kontrolē kompetentas dalībvalstu iestādes un revīziju veic Komisija;

| — | pirms dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas tiek ieviesta uzticama, sugai raksturīga metode olbaltumvielu sugas izcelsmes noteikšanai dzīvnieku barībā, kura satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, lai varētu izslēgt pārstrādāšanu vienas sugas ietvaros un pārstrādātu atgremotāju olbaltumvielu klātbūtni, un |
| --- | --- |

—

pirms dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas tiek ieviesta uzticama, sugai raksturīga metode olbaltumvielu sugas izcelsmes noteikšanai dzīvnieku barībā, kura satur pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas, lai varētu izslēgt pārstrādāšanu vienas sugas ietvaros un pārstrādātu atgremotāju olbaltumvielu klātbūtni, un

| — | pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošana no 1. un 2. kategorijas izejvielām ir aizliegta un pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai izmanto tikai 3. kategorijas izejvielas, kas ir piemērotas cilvēku patēriņam; |
| --- | --- |

—

pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu ražošana no 1. un 2. kategorijas izejvielām ir aizliegta un pārstrādāto dzīvnieku olbaltumvielu ražošanai izmanto tikai 3. kategorijas izejvielas, kas ir piemērotas cilvēku patēriņam;

| 8. | uzsver, ka šiem pasākumiem ir jābūt saskaņā ar KLP, kuras mērķis ir panākt lauksaimniecības un lopkopības ražošanas saikni, piemērotu pļavu platību izmantošanu, palielinot vietējo olbaltumvielu ražošanu un atbalstot augu sekas sistēmas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka šiem pasākumiem ir jābūt saskaņā ar KLP, kuras mērķis ir panākt lauksaimniecības un lopkopības ražošanas saikni, piemērotu pļavu platību izmantošanu, palielinot vietējo olbaltumvielu ražošanu un atbalstot augu sekas sistēmas;

| 9. | mudina Komisiju ieviest pasākumus, kas dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas gadījumā nodrošina, ka tiek izslēgta neatgremotāju izejvielu un atgremotāju izejvielu savstarpējas sajaukšanās iespēja transporta apritē; |
| --- | --- |

9.

mudina Komisiju ieviest pasākumus, kas dzīvnieku barības aizlieguma atcelšanas gadījumā nodrošina, ka tiek izslēgta neatgremotāju izejvielu un atgremotāju izejvielu savstarpējas sajaukšanās iespēja transporta apritē;

| 10. | aicina Komisiju izpētīt vajadzību izsniegt īpašu atļauju kautuvēm, kuras ražo gan neatgremotāju, gan atgremotāju dzīvnieku blakusproduktus, lai nodrošinātu stingru šo blakusproduktu nodalīšanu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju izpētīt vajadzību izsniegt īpašu atļauju kautuvēm, kuras ražo gan neatgremotāju, gan atgremotāju dzīvnieku blakusproduktus, lai nodrošinātu stingru šo blakusproduktu nodalīšanu;

| 11. | noraida tādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu izmantošanu atgremotāju barībā, kuras iegūtas no neatgremotājiem un atgremotājiem; |
| --- | --- |

11.

noraida tādu pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu izmantošanu atgremotāju barībā, kuras iegūtas no neatgremotājiem un atgremotājiem;

| 12. | aicina Komisiju novērtēt vajadzību kontrolēt pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārstrāde vienas sugas ietvaros, 1. un 2. kategorijas izejvielu izmantošana un higiēnas noteikumu pārkāpumi; tālab uzsver, ka šajā sakarā jāveic regulāras un iepriekš neizziņotas pārbaudes uz vietas; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju novērtēt vajadzību kontrolēt pārstrādātu dzīvnieku olbaltumvielu importu, lai nodrošinātu, ka nenotiek pārstrāde vienas sugas ietvaros, 1. un 2. kategorijas izejvielu izmantošana un higiēnas noteikumu pārkāpumi; tālab uzsver, ka šajā sakarā jāveic regulāras un iepriekš neizziņotas pārbaudes uz vietas;

| 13. | piekrīt, ka ir kritiski jāizvērtē pielaides līmeņa noteikšana nebūtiskam neatļautu dzīvnieku olbaltumvielu, kas nav iegūtas no atgremotājiem, saturam dzīvnieku barībā, kas radies nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā, ja ir pieejama metode šo olbaltumvielu satura noteikšanai; |
| --- | --- |

13.

piekrīt, ka ir kritiski jāizvērtē pielaides līmeņa noteikšana nebūtiskam neatļautu dzīvnieku olbaltumvielu, kas nav iegūtas no atgremotājiem, saturam dzīvnieku barībā, kas radies nejauša un tehniski nenovēršama piesārņojuma rezultātā, ja ir pieejama metode šo olbaltumvielu satura noteikšanai;

SRM saraksts

| 14. | sagaida, ka Komisija saglabās stingros ES SRM sarakstā iekļautos standartus; uzsver, ka šie stingrie standarti nedrīkst kļūt vājāki, Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) cenšoties saskaņot ES standartus ar OIE sarakstu; |
| --- | --- |

14.

sagaida, ka Komisija saglabās stingros ES SRM sarakstā iekļautos standartus; uzsver, ka šie stingrie standarti nedrīkst kļūt vājāki, Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai (OIE) cenšoties saskaņot ES standartus ar OIE sarakstu;

| 15. | mudina Komisiju apsvērt ES SRM saraksta grozīšanu tikai tad, ja tā ir pamatota ar zinātniskiem faktiem, piemērojot piesardzības principu, ja var izslēgt apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un garantēt pārtikas un barības ķēdes nekaitīgumu; |
| --- | --- |

15.

mudina Komisiju apsvērt ES SRM saraksta grozīšanu tikai tad, ja tā ir pamatota ar zinātniskiem faktiem, piemērojot piesardzības principu, ja var izslēgt apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un garantēt pārtikas un barības ķēdes nekaitīgumu;

TSE pētījumi

| 16. | mudina Komisiju turpināt sekmēt skrepi slimības ģenētisko kontroli aitām, izmantojot audzēšanas un pavairošanas programmas, kuru mērķis ir izvairīties no radniecīgu indivīdu krustošanas vai ģenētiskām novirzēm; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju turpināt sekmēt skrepi slimības ģenētisko kontroli aitām, izmantojot audzēšanas un pavairošanas programmas, kuru mērķis ir izvairīties no radniecīgu indivīdu krustošanas vai ģenētiskām novirzēm;

| 17. | mudina Komisiju veikt pasākumus, lai veicinātu notiekošos pētījumus par kazu rezistenci pret skrepi un pret netipisku skrepi, jo tie varētu dot ieguldījumu TSE izskaušanā ES; |
| --- | --- |

17.

mudina Komisiju veikt pasākumus, lai veicinātu notiekošos pētījumus par kazu rezistenci pret skrepi un pret netipisku skrepi, jo tie varētu dot ieguldījumu TSE izskaušanā ES;

| 18. | aicina Komisiju veicināt notiekošo pētniecību, lai izstrādātu pirmskaušanas un pēckaušanas ātrās GSE noteikšanas testus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju veicināt notiekošo pētniecību, lai izstrādātu pirmskaušanas un pēckaušanas ātrās GSE noteikšanas testus;

| 19. | noraida Komisijas priekšlikumu samazināt ES finansējumu TSE pētniecībai; |
| --- | --- |

19.

noraida Komisijas priekšlikumu samazināt ES finansējumu TSE pētniecībai;

Kohortas izkaušana

| 20. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt pašreizējo kohortas izkaušanas politiku gadījumā, ja liellopu ganāmpulkos ir konstatēts GSE, kritisku izskatīšanu; uzsver — lai saglabātu augstu patērētāju uzticības līmeni, pirms jebkādas politikas pielāgošanas attiecībā uz kohortas izkaušanu ir jāapsver šādi aspekti: 1) patērētāju aizsardzība, 2) cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējums un 3) iespējas saglabāšana riska pārvaldītājiem un likumdevējiem nekavējoties rīkoties atkārtotas saslimstības ar GSE uzliesmojuma gadījumā ES; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā Komisijas priekšlikumu pārskatīt pašreizējo kohortas izkaušanas politiku gadījumā, ja liellopu ganāmpulkos ir konstatēts GSE, kritisku izskatīšanu; uzsver — lai saglabātu augstu patērētāju uzticības līmeni, pirms jebkādas politikas pielāgošanas attiecībā uz kohortas izkaušanu ir jāapsver šādi aspekti: 1) patērētāju aizsardzība, 2) cilvēku un dzīvnieku veselības apdraudējums un 3) iespējas saglabāšana riska pārvaldītājiem un likumdevējiem nekavējoties rīkoties atkārtotas saslimstības ar GSE uzliesmojuma gadījumā ES;

Pārtikas un barības nekaitīgums

| 21. | ņem vērā iepriekš minēto Komisijas ziņojumu par vispārējām oficiālās kontroles darbībām dalībvalstīs attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, kā arī augu veselību; norāda, ka ziņojumā ir sniegta informācija par konkrētiem dalībvalstu ziņojumu kvalitātes trūkumiem, un mudina dalībvalstis uzlabot ziņojumu kvalitāti, uzlabojot valsts revīziju veikšanu, lai nodrošinātu tiesību aktos noteikto prasību izpildi, atsevišķi nodalot noteikumu neievērošanas gadījumus un uzlabojot kontroles iestāžu un pārtikas apritē iesaistītu uzņēmumu darbību; aicina Komisiju veikt efektīvu dalībvalstu veiktās kontroles pārvaldību; |
| --- | --- |

21.

ņem vērā iepriekš minēto Komisijas ziņojumu par vispārējām oficiālās kontroles darbībām dalībvalstīs attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, kā arī augu veselību; norāda, ka ziņojumā ir sniegta informācija par konkrētiem dalībvalstu ziņojumu kvalitātes trūkumiem, un mudina dalībvalstis uzlabot ziņojumu kvalitāti, uzlabojot valsts revīziju veikšanu, lai nodrošinātu tiesību aktos noteikto prasību izpildi, atsevišķi nodalot noteikumu neievērošanas gadījumus un uzlabojot kontroles iestāžu un pārtikas apritē iesaistītu uzņēmumu darbību; aicina Komisiju veikt efektīvu dalībvalstu veiktās kontroles pārvaldību;

| 22. | pauž bažas par pārtikas un barības piesārņošanu, piemēram, ar dioksīnu, un aicina dalībvalstis obligāti izpildīt un piemērot esošos noteikumus par pārtikas un barības kontroli un riska pārvaldību, vajadzības gadījumā padarīt šos noteikumus vēl stingrākus un, izmantojot vienotas pamatnostādnes, nodrošināt to saskaņotāku īstenošanu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par pārtikas un barības piesārņošanu, piemēram, ar dioksīnu, un aicina dalībvalstis obligāti izpildīt un piemērot esošos noteikumus par pārtikas un barības kontroli un riska pārvaldību, vajadzības gadījumā padarīt šos noteikumus vēl stingrākus un, izmantojot vienotas pamatnostādnes, nodrošināt to saskaņotāku īstenošanu iekšējā tirgū;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un īstenošanas Regulas (ES) Nr. 142/2011 par dzīvnieku blakusproduktu apstrādi pirms to transformēšanas biogāzē un fermentācijas atlieku izmantošanu vai iznīcināšanu prasības un ka tiek novērsta neatļauta iekļūšana barības ķēdē; mudina Komisiju kontrolēt pašreizējo noteikumu izpildi dalībvalstīs, lai nodrošinātu šīs darbības slēgtu ķēdi; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka ir izpildītas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un īstenošanas Regulas (ES) Nr. 142/2011 par dzīvnieku blakusproduktu apstrādi pirms to transformēšanas biogāzē un fermentācijas atlieku izmantošanu vai iznīcināšanu prasības un ka tiek novērsta neatļauta iekļūšana barības ķēdē; mudina Komisiju kontrolēt pašreizējo noteikumu izpildi dalībvalstīs, lai nodrošinātu šīs darbības slēgtu ķēdi;

Mehāniski atdalīta gaļa

| 24. | pauž bažas par pašreizējiem ES tiesību aktiem par mehāniski atdalītu gaļu un to īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

24.

pauž bažas par pašreizējiem ES tiesību aktiem par mehāniski atdalītu gaļu un to īstenošanu dalībvalstīs;

| 25. | aicina dalībvalstis pārskatīt mehāniski atdalītas gaļas definīciju īstenošanas atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis pārskatīt mehāniski atdalītas gaļas definīciju īstenošanas atbilstību spēkā esošajiem noteikumiem;

| 26. | aicina obligāti marķēt mehāniski atdalītu gaļu pārtikai, tādējādi labāk informējot patērētājus, lai viņi varētu izdarīt uz informāciju balstītu izvēli; |
| --- | --- |

26.

aicina obligāti marķēt mehāniski atdalītu gaļu pārtikai, tādējādi labāk informējot patērētājus, lai viņi varētu izdarīt uz informāciju balstītu izvēli;

| 27. | aicina Komisiju informēt trešās valstis par jebkurām izmaiņām TSE regulā un par pasākumiem, kas attiecas uz TSE; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju informēt trešās valstis par jebkurām izmaiņām TSE regulā un par pasākumiem, kas attiecas uz TSE;

*

* *

| 28. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo īstenošanas ziņojumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo īstenošanas ziņojumu Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 147, 31.5.2001., 1. lpp.

(2)  OV L 226, 25.6.2004., 22. lpp.

(3)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

(4)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(6)  OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.

(7)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0084.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/125

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsAviācijas drošība, īpaši drošības skeneru izmantošana

P7_TA(2011)0329

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par aviācijas drošību, īpaši drošības skeneru izmantošanu (2010/2154(INI))

2013/C 33 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par drošības skeneru izmantošanu ES lidostās (COM(2010)0311), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par drošības skeneru izmantošanu ES lidostās (COM(2010)0311),

| — | ņemot vērā tā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par aviācijas drošības pasākumu un ķermeņa skeneru ietekmi uz cilvēktiesībām, privātumu, personas cieņu un datu aizsardzību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2008. gada 23. oktobra rezolūciju par aviācijas drošības pasākumu un ķermeņa skeneru ietekmi uz cilvēktiesībām, privātumu, personas cieņu un datu aizsardzību (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regulu (EK) Nr. 300/2008 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regulu (EK) Nr. 272/2009, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 4. marta Regulu (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 4. marta Regulu (ES) Nr. 185/2010, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā (4),

| — | ņemot vērā Piekto Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Regulas (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā īstenošanu (COM(2010)0725), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Piekto Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Regulas (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā īstenošanu (COM(2010)0725),

| — | ņemot vērā 2010. gada 5. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 5. maija nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par aviācijas drošības nodevām (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikumu 1999/519/EK par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētisko lauku (0 Hz līdz 300 GHz) iedarbībai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 12. jūlija Ieteikumu 1999/519/EK par ierobežojumiem plašas sabiedrības pakļaušanai elektromagnētisko lauku (0 Hz līdz 300 GHz) iedarbībai (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/25/EK par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko izraisa fizikāli faktori (mākslīgais optiskais starojums) (19. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvu 2006/25/EK par veselības un drošības minimālajām prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko izraisa fizikāli faktori (mākslīgais optiskais starojums) (19. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9),

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 13. maija Direktīvu 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 13. maija Direktīvu 96/29/Euratom, kas nosaka drošības pamatstandartus darba ņēmēju un iedzīvotāju veselības aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajām briesmām (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētās nodaļas atzinumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par drošības skeneru izmantošanu ES lidostās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētās nodaļas atzinumu attiecībā uz Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par drošības skeneru izmantošanu ES lidostās,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7–0216/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A7–0216/2011),

Drošības skeneri

| A. | tā kā „drošības skeners” ir vispārējs termins, ko izmanto tādas tehnoloģijas raksturošanai, ar kuru iespējams konstatēt apģērbā paslēptus metāla un nemetāla priekšmetus; tā kā atklāšanas efektivitāte ir atkarīga no skenera spējas noteikt jebkādu aizliegtu priekšmetu, kas varētu būt paslēpts skenējamās personas apģērbā; |
| --- | --- |

A.

tā kā „drošības skeners” ir vispārējs termins, ko izmanto tādas tehnoloģijas raksturošanai, ar kuru iespējams konstatēt apģērbā paslēptus metāla un nemetāla priekšmetus; tā kā atklāšanas efektivitāte ir atkarīga no skenera spējas noteikt jebkādu aizliegtu priekšmetu, kas varētu būt paslēpts skenējamās personas apģērbā;

| B. | tā kā ES tiesiskais regulējums aviācijas drošības jomā paredz dažādas skenēšanas metodes un tehnoloģijas, kuras tiek uzskatītas par tādām, ar ko var konstatēt apģērbā paslēptus priekšmetus, un no kurām dalībvalstis izvēlas vienu vai vairākas; tā kā drošības skeneri patlaban nav iekļauti šajā sarakstā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES tiesiskais regulējums aviācijas drošības jomā paredz dažādas skenēšanas metodes un tehnoloģijas, kuras tiek uzskatītas par tādām, ar ko var konstatēt apģērbā paslēptus priekšmetus, un no kurām dalībvalstis izvēlas vienu vai vairākas; tā kā drošības skeneri patlaban nav iekļauti šajā sarakstā;

| C. | tā kā vairākas dalībvalstis patlaban kā pagaidu pasākumu — ne ilgāk kā 30 mēnešus — lieto drošības skenerus savās lidostās, izmantojot savas tiesības veikt pārbaudes ar jaunām tehnoloģijām (Komisijas Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikuma 12. nodaļas 8. punkts); |
| --- | --- |

C.

tā kā vairākas dalībvalstis patlaban kā pagaidu pasākumu — ne ilgāk kā 30 mēnešus — lieto drošības skenerus savās lidostās, izmantojot savas tiesības veikt pārbaudes ar jaunām tehnoloģijām (Komisijas Regulas (ES) Nr. 185/2010 pielikuma 12. nodaļas 8. punkts);

| D. | tā kā dalībvalstīm ir tiesības piemērot stingrākus pasākumus nekā ES tiesību aktos noteiktie kopīgie pamatstandarti un tāpēc tās drīkst savā teritorijā ieviest drošības skenerus; tā kā tādā gadījumā tām jārīkojas, pamatojoties uz riska novērtējumu un ievērojot ES tiesību aktus; tā kā šiem pasākumiem ir jābūt atbilstīgiem, objektīviem, nediskriminējošiem un samērīgiem ar risku, kura novēršanai tie ir paredzēti (Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pants); |
| --- | --- |

D.

tā kā dalībvalstīm ir tiesības piemērot stingrākus pasākumus nekā ES tiesību aktos noteiktie kopīgie pamatstandarti un tāpēc tās drīkst savā teritorijā ieviest drošības skenerus; tā kā tādā gadījumā tām jārīkojas, pamatojoties uz riska novērtējumu un ievērojot ES tiesību aktus; tā kā šiem pasākumiem ir jābūt atbilstīgiem, objektīviem, nediskriminējošiem un samērīgiem ar risku, kura novēršanai tie ir paredzēti (Regulas (EK) Nr. 300/2008 6. pants);

| E. | tā kā dalībvalstīm nevienā no iepriekš minētajiem diviem gadījumiem, ieviešot drošības skenerus, nav iespējams veikt pienācīgu „vienas pieturas” drošības pārbaudi; tā kā, pašreizējam stāvoklim nemainoties, dalībvalstīm piemērojamie darbības nosacījumi nebūs vienādi un tāpēc tie neatbildīs pasažieru interesēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā dalībvalstīm nevienā no iepriekš minētajiem diviem gadījumiem, ieviešot drošības skenerus, nav iespējams veikt pienācīgu „vienas pieturas” drošības pārbaudi; tā kā, pašreizējam stāvoklim nemainoties, dalībvalstīm piemērojamie darbības nosacījumi nebūs vienādi un tāpēc tie neatbildīs pasažieru interesēm;

| F. | tā kā diskusijai par drošības skeneriem nevajadzētu notikt atrauti no vispārējām debatēm par integrētu vispārējo drošības politiku attiecībā uz Eiropas lidostām; |
| --- | --- |

F.

tā kā diskusijai par drošības skeneriem nevajadzētu notikt atrauti no vispārējām debatēm par integrētu vispārējo drošības politiku attiecībā uz Eiropas lidostām;

| G. | tā kā veselība ir saglabājama vērtība un tiesības uz to ir jāaizsargā; tā kā pakļaušana jonizējošam starojumam rada risku, no kura būtu jāizvairās; tā kā tāpēc Eiropas Savienībā nevajadzētu atļaut lietot skenerus, kuros izmanto jonizējošo starojumu, kam ir kumulatīva un cilvēka veselībai bīstama iedarbība; |
| --- | --- |

G.

tā kā veselība ir saglabājama vērtība un tiesības uz to ir jāaizsargā; tā kā pakļaušana jonizējošam starojumam rada risku, no kura būtu jāizvairās; tā kā tāpēc Eiropas Savienībā nevajadzētu atļaut lietot skenerus, kuros izmanto jonizējošo starojumu, kam ir kumulatīva un cilvēka veselībai bīstama iedarbība;

| H. | tā kā gan ES, gan dalībvalstu tiesību aktos jau ir paredzēti noteikumi par aizsardzību pret veselības apdraudējumu, ko var izraisīt jonizējoša starojuma tehnoloģiju izmantošana, un par šāda starojuma iedarbības ierobežojumiem; tā kā tāpēc skeneri, kuros izmanto jonizējošo starojumu, Eiropas Savienībā būtu jāaizliedz; |
| --- | --- |

H.

tā kā gan ES, gan dalībvalstu tiesību aktos jau ir paredzēti noteikumi par aizsardzību pret veselības apdraudējumu, ko var izraisīt jonizējoša starojuma tehnoloģiju izmantošana, un par šāda starojuma iedarbības ierobežojumiem; tā kā tāpēc skeneri, kuros izmanto jonizējošo starojumu, Eiropas Savienībā būtu jāaizliedz;

| I. | tā kā Komisija ir apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, 29. panta darba grupu un Eiropas Savienības Pamattiesību aizsardzības aģentūru un šo institūciju atbildēs ir minēti svarīgi aspekti par nosacījumiem, ar kādiem drošības skeneru izmantošana lidostās atbilstu pamattiesību aizsardzības principiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Komisija ir apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, 29. panta darba grupu un Eiropas Savienības Pamattiesību aizsardzības aģentūru un šo institūciju atbildēs ir minēti svarīgi aspekti par nosacījumiem, ar kādiem drošības skeneru izmantošana lidostās atbilstu pamattiesību aizsardzības principiem;

| J. | tā kā, pirms varētu apspriest drošības skeneru ieviešanu, ir jānovērš bažas par veselību, tiesībām uz privātumu, domas, apziņas un reliģijas brīvību, nediskrimināciju un datu aizsardzību gan attiecībā uz tehnoloģiju, gan tās izmantošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā, pirms varētu apspriest drošības skeneru ieviešanu, ir jānovērš bažas par veselību, tiesībām uz privātumu, domas, apziņas un reliģijas brīvību, nediskrimināciju un datu aizsardzību gan attiecībā uz tehnoloģiju, gan tās izmantošanu;

| K. | tā kā drošības skeneriem vajadzētu ne tikai nodrošināt augstāku drošības līmeni salīdzinājumā ar pašreizējo aprīkojumu, bet arī paātrināt pasažieru pārbaudi un samazināt gaidīšanas laiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošības skeneriem vajadzētu ne tikai nodrošināt augstāku drošības līmeni salīdzinājumā ar pašreizējo aprīkojumu, bet arī paātrināt pasažieru pārbaudi un samazināt gaidīšanas laiku;

Aviācijas drošības finansējums

| L. | tā kā Padome joprojām nav paudusi savu nostāju par Parlamenta nostāju attiecībā uz direktīvu par aviācijas drošības nodevām; |
| --- | --- |

L.

tā kā Padome joprojām nav paudusi savu nostāju par Parlamenta nostāju attiecībā uz direktīvu par aviācijas drošības nodevām;

Kravu pārvadājumu drošības pasākumi

| M. | tā kā izlūkošanas dienestu nesen atklāto teroristisko plānu mērķis bija uzbrukumu veikšanai izmantot kravu pārvadājumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā izlūkošanas dienestu nesen atklāto teroristisko plānu mērķis bija uzbrukumu veikšanai izmantot kravu pārvadājumus;

| N. | tā kā ne tikai pasažieru, bet arī kravu un pasta sūtījumu pārvadājumiem ir jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā ne tikai pasažieru, bet arī kravu un pasta sūtījumu pārvadājumiem ir jāpiemēro atbilstīgi drošības pasākumi;

| O. | tā kā pasažieru lidmašīnās iekrautās kravas un pasts ir teroristu uzbrukumu mērķis; tā kā kravu un pasta drošības līmenis ir ievērojami vājāks nekā pasažieru drošības līmenis un tāpēc ir jāpastiprina drošības pasākumi attiecībā uz kravām un pastu, ko iekrauj pasažieru lidmašīnās; |
| --- | --- |

O.

tā kā pasažieru lidmašīnās iekrautās kravas un pasts ir teroristu uzbrukumu mērķis; tā kā kravu un pasta drošības līmenis ir ievērojami vājāks nekā pasažieru drošības līmenis un tāpēc ir jāpastiprina drošības pasākumi attiecībā uz kravām un pastu, ko iekrauj pasažieru lidmašīnās;

| P. | tā kā drošības pasākumi attiecas ne tikai uz lidostām, bet uz visu piegādes ķēdi; |
| --- | --- |

P.

tā kā drošības pasākumi attiecas ne tikai uz lidostām, bet uz visu piegādes ķēdi;

| Q. | tā kā aviācijas drošības jomā pasta operatoriem ir svarīga nozīme pasta un paku sūtījumu pārvaldībā un tā kā tie saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem ir ieguldījuši lielus naudas līdzekļus un ieviesuši jaunas tehnoloģijas, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskiem un Eiropas drošības standartiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā aviācijas drošības jomā pasta operatoriem ir svarīga nozīme pasta un paku sūtījumu pārvaldībā un tā kā tie saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem ir ieguldījuši lielus naudas līdzekļus un ieviesuši jaunas tehnoloģijas, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskiem un Eiropas drošības standartiem;

Starptautiskās attiecības

| R. | tā kā aviācijas drošības pasākumu saskaņošana starptautiskā mērogā ir nepieciešama, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, tajā pašā laikā novēršot atkārtotas pasažieru pārbaudes, kas rada ierobežojumus un papildu izmaksas; |
| --- | --- |

R.

tā kā aviācijas drošības pasākumu saskaņošana starptautiskā mērogā ir nepieciešama, lai nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni, tajā pašā laikā novēršot atkārtotas pasažieru pārbaudes, kas rada ierobežojumus un papildu izmaksas;

Drošības darbinieku mācības

| S. | tā kā sākotnējām un turpmākām drošības darbinieku mācībām ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu augstu aviācijas drošības līmeni, kam savukārt jābūt saderīgam ar attieksmi pret pasažieriem, saglabājot viņu cilvēcisko cieņu un aizsargājot viņu personas datus; |
| --- | --- |

S.

tā kā sākotnējām un turpmākām drošības darbinieku mācībām ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu augstu aviācijas drošības līmeni, kam savukārt jābūt saderīgam ar attieksmi pret pasažieriem, saglabājot viņu cilvēcisko cieņu un aizsargājot viņu personas datus;

| T. | tā kā, pārskatot Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvu 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (11), tajā vajadzētu integrēt drošības personālam piemērojamos sociālos, izglītības un apmācības standartus; |
| --- | --- |

T.

tā kā, pārskatot Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīvu 96/67/EK par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās (11), tajā vajadzētu integrēt drošības personālam piemērojamos sociālos, izglītības un apmācības standartus;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka ir vajadzīga integrēta pieeja aviācijas drošības jomā ar „vienas pieturas” drošības pārbaudi, lai pasažierus, bagāžu un kravas, tiem pārvietojoties no vienas ES lidostas uz citu, nevajadzētu pārbaudīt atkārtoti; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ir vajadzīga integrēta pieeja aviācijas drošības jomā ar „vienas pieturas” drošības pārbaudi, lai pasažierus, bagāžu un kravas, tiem pārvietojoties no vienas ES lidostas uz citu, nevajadzētu pārbaudīt atkārtoti;

| 2. | uzskata, ka dažas efektīvas un ātras pasažieru pārbaudes metodes ar skeneriem, ņemot vērā kontrolpunktos patērēto laiku, rada pievienoto vērtību aviācijas drošības jomā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka dažas efektīvas un ātras pasažieru pārbaudes metodes ar skeneriem, ņemot vērā kontrolpunktos patērēto laiku, rada pievienoto vērtību aviācijas drošības jomā;

| 3. | aicina Komisiju izpētīt, vai aviācijas drošības jomā sprāgstvielu, tostarp cietu vielu, atklāšanai var izmantot citas metodes; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju izpētīt, vai aviācijas drošības jomā sprāgstvielu, tostarp cietu vielu, atklāšanai var izmantot citas metodes;

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt integrētu risku analīzes sistēmu attiecībā uz pasažieriem, kurus pamatotu iemeslu dēļ var turēt aizdomās par drošības apdraudējumu, kā arī bagāžas un kravas pārbaudei, pamatojoties uz visu pieejamo, ticamo informāciju, īpaši to, ko sniegusi policija, izlūkošanas dienesti, muita un transporta uzņēmumi; uzskata, ka, lai nodrošinātu efektivitāti, informācija jāizplata visā sistēmā, taču pilnībā ievērojot ES Pamattiesību hartas 21. panta noteikumus par diskriminācijas aizliegumu un saskaņā ar ES tiesību aktiem par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt integrētu risku analīzes sistēmu attiecībā uz pasažieriem, kurus pamatotu iemeslu dēļ var turēt aizdomās par drošības apdraudējumu, kā arī bagāžas un kravas pārbaudei, pamatojoties uz visu pieejamo, ticamo informāciju, īpaši to, ko sniegusi policija, izlūkošanas dienesti, muita un transporta uzņēmumi; uzskata, ka, lai nodrošinātu efektivitāti, informācija jāizplata visā sistēmā, taču pilnībā ievērojot ES Pamattiesību hartas 21. panta noteikumus par diskriminācijas aizliegumu un saskaņā ar ES tiesību aktiem par datu aizsardzību;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt efektīvu sadarbību, drošības pārvaldību un informācijas apmaiņu starp visām iesaistītajām iestādēm un dienestiem, kā arī starp varas iestādēm, drošības un gaisa pārvadājumu uzņēmumiem Eiropas un valsts līmenī; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt efektīvu sadarbību, drošības pārvaldību un informācijas apmaiņu starp visām iesaistītajām iestādēm un dienestiem, kā arī starp varas iestādēm, drošības un gaisa pārvadājumu uzņēmumiem Eiropas un valsts līmenī;

| 6. | aicina Komisiju regulāri pārskatīt atļauto pārbaudes metožu sarakstu, kā arī to piemērošanas nosacījumus un obligātos standartus, ņemt vērā iespējamās problēmas, praktisko pieredzi un tehnoloģiju attīstību, lai saskaņā ar šo attīstību nodrošinātu augstu atklāšanas efektivitāti un pasažieru un darbinieku tiesības un intereses; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju regulāri pārskatīt atļauto pārbaudes metožu sarakstu, kā arī to piemērošanas nosacījumus un obligātos standartus, ņemt vērā iespējamās problēmas, praktisko pieredzi un tehnoloģiju attīstību, lai saskaņā ar šo attīstību nodrošinātu augstu atklāšanas efektivitāti un pasažieru un darbinieku tiesības un intereses;

| 7. | uzsver, ka ir svarīgi cīnīties pret terorismu un organizēto noziedzību, kas apdraud Eiropas Savienības drošību, kā jau noteikts Stokholmas programmā, un šajā nolūkā atbalsta tikai tādu drošības pasākumu izmantošanu, kuri ir izstrādāti teroraktu novēršanai un paredzēti tiesību aktos, ir efektīvi, nepieciešami brīvā un atklātā demokrātiskā sabiedrībā, samērīgi ar sasniedzamo mērķi un pilnībā atbilst ES Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; no jauna atgādina, ka ļoti nozīmīga ir pilsoņu uzticība savas valsts iestādēm un ka tāpēc jāpanāk pareizs līdzsvars starp nepieciešamību nodrošināt drošību un garantēt pamattiesības un brīvības; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir svarīgi cīnīties pret terorismu un organizēto noziedzību, kas apdraud Eiropas Savienības drošību, kā jau noteikts Stokholmas programmā, un šajā nolūkā atbalsta tikai tādu drošības pasākumu izmantošanu, kuri ir izstrādāti teroraktu novēršanai un paredzēti tiesību aktos, ir efektīvi, nepieciešami brīvā un atklātā demokrātiskā sabiedrībā, samērīgi ar sasniedzamo mērķi un pilnībā atbilst ES Pamattiesību hartai un Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; no jauna atgādina, ka ļoti nozīmīga ir pilsoņu uzticība savas valsts iestādēm un ka tāpēc jāpanāk pareizs līdzsvars starp nepieciešamību nodrošināt drošību un garantēt pamattiesības un brīvības;

| 8. | šajā sakarībā uzsver, ka jebkuram terorisma apkarošanas pasākumam būtu pilnībā jāatbilst Eiropas Savienības pamattiesībām un pienākumiem, kuri vajadzīgi demokrātiskā sabiedrībā, un ka tam jābūt samērīgam, noteikti nepieciešamam, paredzētam tiesību aktos un tādējādi tam jāaprobežojas ar konkrēto mērķi; |
| --- | --- |

8.

šajā sakarībā uzsver, ka jebkuram terorisma apkarošanas pasākumam būtu pilnībā jāatbilst Eiropas Savienības pamattiesībām un pienākumiem, kuri vajadzīgi demokrātiskā sabiedrībā, un ka tam jābūt samērīgam, noteikti nepieciešamam, paredzētam tiesību aktos un tādējādi tam jāaprobežojas ar konkrēto mērķi;

Drošības skeneri

| 9. | aicina Komisiju ierosināt drošības skenerus iekļaut atļauto pārbaudes metožu sarakstā ar nosacījumu, ka to dara, vienlaikus pieņemot atbilstīgus noteikumus un kopīgus obligātos standartus šo iekārtu lietošanai, kā noteikts šajā rezolūcijā, un tikai tādā gadījumā, ja vispirms ir veikts ietekmes novērtējums, ko Eiropas Parlaments pieprasīja 2008. gadā un kas apliecina, ka iekārtas neapdraud pasažieru veselību, personas datus, pasažieru cilvēcisko cieņu un privātumu un šo skeneru efektivitāti; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju ierosināt drošības skenerus iekļaut atļauto pārbaudes metožu sarakstā ar nosacījumu, ka to dara, vienlaikus pieņemot atbilstīgus noteikumus un kopīgus obligātos standartus šo iekārtu lietošanai, kā noteikts šajā rezolūcijā, un tikai tādā gadījumā, ja vispirms ir veikts ietekmes novērtējums, ko Eiropas Parlaments pieprasīja 2008. gadā un kas apliecina, ka iekārtas neapdraud pasažieru veselību, personas datus, pasažieru cilvēcisko cieņu un privātumu un šo skeneru efektivitāti;

| 10. | uzskata, ka drošības skeneru lietošana jāreglamentē ar kopīgiem ES noteikumiem, procedūrām un standartiem, kas paredz ne tikai atklāšanas efektivitātes kritērijus, bet arī ietver piesardzības pasākumus pasažieru, darbinieku, apkalpes locekļu un drošības personāla veselības, pamattiesību un interešu aizsardzībai; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka drošības skeneru lietošana jāreglamentē ar kopīgiem ES noteikumiem, procedūrām un standartiem, kas paredz ne tikai atklāšanas efektivitātes kritērijus, bet arī ietver piesardzības pasākumus pasažieru, darbinieku, apkalpes locekļu un drošības personāla veselības, pamattiesību un interešu aizsardzībai;

| 11. | uzskata, ka drošības skeneri būtu jāizmanto, lai paātrinātu pārbaudes norisi un tempu lidostās un samazinātu neērtības pasažieriem, un tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā šo aspektu savā tiesību akta priekšlikumā; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka drošības skeneri būtu jāizmanto, lai paātrinātu pārbaudes norisi un tempu lidostās un samazinātu neērtības pasažieriem, un tāpēc aicina Komisiju ņemt vērā šo aspektu savā tiesību akta priekšlikumā;

| 12. | īpaši ierosina, ka Komisijai pēc tam, kad būs ieviesti drošības skeneru lietošanas kopīgie standarti, tie būtu regulāri jāpārskata un, ja vajadzīgs, noteikumi par veselības, privātuma, personas datu un pamattiesību aizsardzību jāpielāgo tehnoloģiju attīstībai; |
| --- | --- |

12.

īpaši ierosina, ka Komisijai pēc tam, kad būs ieviesti drošības skeneru lietošanas kopīgie standarti, tie būtu regulāri jāpārskata un, ja vajadzīgs, noteikumi par veselības, privātuma, personas datu un pamattiesību aizsardzību jāpielāgo tehnoloģiju attīstībai;

Nepieciešamība un samērīgums

| 13. | uzskata, ka terorisma draudu pieauguma dēļ valsts iestādēm ir jānodrošina demokrātiskas sabiedrības pieprasītie aizsardzības un preventīvie pasākumi; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka terorisma draudu pieauguma dēļ valsts iestādēm ir jānodrošina demokrātiskas sabiedrības pieprasītie aizsardzības un preventīvie pasākumi;

| 14. | uzskata, ka drošības skeneri ir efektīvāki nekā pašlaik izmantotie metāla detektori, it īpaši lai atklātu nemetāla priekšmetus un šķidrumus, taču manuālās pārbaudes metode var provocēt lielāku aizkaitinājumu, prasīt vairāk laika un radīt iebildumus biežāk nekā skeners; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka drošības skeneri ir efektīvāki nekā pašlaik izmantotie metāla detektori, it īpaši lai atklātu nemetāla priekšmetus un šķidrumus, taču manuālās pārbaudes metode var provocēt lielāku aizkaitinājumu, prasīt vairāk laika un radīt iebildumus biežāk nekā skeners;

| 15. | uzskata, ka drošības skeneru izmantošana, nodrošinot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, ir labāka salīdzinājumā ar mazāk stingrām metodēm, kas negarantē līdzīgu aizsardzības līmeni; atgādina, ka aviācijas drošības jomā mūsu galvenajām prioritātēm arī turpmāk vajadzētu būt izlūkošanas (plašā nozīmē) un labi izglītotu lidostas drošības darbinieku izmantošanai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka drošības skeneru izmantošana, nodrošinot atbilstīgus aizsardzības pasākumus, ir labāka salīdzinājumā ar mazāk stingrām metodēm, kas negarantē līdzīgu aizsardzības līmeni; atgādina, ka aviācijas drošības jomā mūsu galvenajām prioritātēm arī turpmāk vajadzētu būt izlūkošanas (plašā nozīmē) un labi izglītotu lidostas drošības darbinieku izmantošanai;

| 16. | uzskata, ka bažas un prasības attiecībā uz privātumu un veselību nevar atrisināt ar pašreiz pieejamām tehnoloģijām un metodēm; uzskata, ka pašlaik izstrādē esošās tehnoloģijas ir daudzsološas un ka vajadzētu izmantot labākās pieejamās tehnoloģijas; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka bažas un prasības attiecībā uz privātumu un veselību nevar atrisināt ar pašreiz pieejamām tehnoloģijām un metodēm; uzskata, ka pašlaik izstrādē esošās tehnoloģijas ir daudzsološas un ka vajadzētu izmantot labākās pieejamās tehnoloģijas;

| 17. | uzskata, ka drošības skeneru ierīkošana vai lēmums tos neierīkot ir ES dalībvalstu ziņā un tām ir brīva izvēle; tomēr uzskata, ka skeneru izmantošana turpmāk ir jāsaskaņo, lai izveidotu vienotu Eiropas aviācijas drošības telpu; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka drošības skeneru ierīkošana vai lēmums tos neierīkot ir ES dalībvalstu ziņā un tām ir brīva izvēle; tomēr uzskata, ka skeneru izmantošana turpmāk ir jāsaskaņo, lai izveidotu vienotu Eiropas aviācijas drošības telpu;

| 18. | uzskata, ka tad, ja ES dalībvalstis ierīko drošības skenerus, tiem jāatbilst obligātajiem standartiem un prasībām, ko noteikusi ES attiecībā uz visām dalībvalstīm, neskarot valstu tiesības piemērot stingrākus pasākumus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka tad, ja ES dalībvalstis ierīko drošības skenerus, tiem jāatbilst obligātajiem standartiem un prasībām, ko noteikusi ES attiecībā uz visām dalībvalstīm, neskarot valstu tiesības piemērot stingrākus pasākumus;

| 19. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpaplašina kontrolpunktu un drošības darbinieku skaits, lai nodrošinātu, ka pasažieri necieš drošības skeneru uzstādīšanas dēļ; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpaplašina kontrolpunktu un drošības darbinieku skaits, lai nodrošinātu, ka pasažieri necieš drošības skeneru uzstādīšanas dēļ;

| 20. | uzskata, ka jāļauj pārbaudāmām personām izvēlēties — izmantot drošības skenerus vai ne; atteikšanās gadījumā viņi būtu jāpārbauda ar alternatīvām pārbaudes metodēm, kas nodrošina tādu pašu efektivitāti kā drošības skeneri un pilnībā respektē viņu tiesības un cieņu; uzsver, ka šādas atteikšanās dēļ nevajadzētu rasties nekādām aizdomām pret pasažieri; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka jāļauj pārbaudāmām personām izvēlēties — izmantot drošības skenerus vai ne; atteikšanās gadījumā viņi būtu jāpārbauda ar alternatīvām pārbaudes metodēm, kas nodrošina tādu pašu efektivitāti kā drošības skeneri un pilnībā respektē viņu tiesības un cieņu; uzsver, ka šādas atteikšanās dēļ nevajadzētu rasties nekādām aizdomām pret pasažieri;

Veselība

| 21. | atgādina, ka Eiropas un dalībvalstu tiesību akti jāpiemēro īpašā saskaņā ar zemākā saprātīgi sasniedzamā līmeņa (ALARA) principu; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Eiropas un dalībvalstu tiesību akti jāpiemēro īpašā saskaņā ar zemākā saprātīgi sasniedzamā līmeņa (ALARA) principu;

| 22. | aicina dalībvalstis izmantot tehnoloģiju, kas vismazāk kaitē cilvēka veselībai un kas sniedz pieņemamus risinājumus attiecībā uz sabiedrības bažām par privātuma aizsardzību; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis izmantot tehnoloģiju, kas vismazāk kaitē cilvēka veselībai un kas sniedz pieņemamus risinājumus attiecībā uz sabiedrības bažām par privātuma aizsardzību;

| 23. | uzskata, ka nav pieņemama cilvēku pakļaušana dozētam kumulatīvam jonizējošam starojumam; tāpēc ir pārliecināts, ka būtu nepārprotami jāaizliedz drošības pārbaudēs lietot jebkādu tehnoloģiju, kurā izmantots jonizējošais starojums; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka nav pieņemama cilvēku pakļaušana dozētam kumulatīvam jonizējošam starojumam; tāpēc ir pārliecināts, ka būtu nepārprotami jāaizliedz drošības pārbaudēs lietot jebkādu tehnoloģiju, kurā izmantots jonizējošais starojums;

| 24. | aicina Komisiju nākamajā pētniecības pamatprogrammā izvērtēt iespēju izmantot tehnoloģiju, kas ir pilnīgi nekaitīga visiem sabiedrības locekļiem un tajā pašā laikā garantē aviācijas drošību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nākamajā pētniecības pamatprogrammā izvērtēt iespēju izmantot tehnoloģiju, kas ir pilnīgi nekaitīga visiem sabiedrības locekļiem un tajā pašā laikā garantē aviācijas drošību;

| 25. | aicina dalībvalstis regulāri uzraudzīt drošības skeneru iedarbības ietekmi ilgtermiņā, ņemot vērā jaunākos zinātnes sasniegumus, un pārbaudīt, vai aprīkojums ir pareizi uzstādīts un tiek pienācīgi izmantots un ekspluatēts; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis regulāri uzraudzīt drošības skeneru iedarbības ietekmi ilgtermiņā, ņemot vērā jaunākos zinātnes sasniegumus, un pārbaudīt, vai aprīkojums ir pareizi uzstādīts un tiek pienācīgi izmantots un ekspluatēts;

| 26. | uzstāj, ka pienācīgi jāņem vērā īpašie gadījumi un ka jābūt godīgai un individuālai attieksmei pret veselības un saziņas spēju ziņā neaizsargātākiem pasažieriem, piemēram, grūtniecēm, bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem un personām ar medicīniskiem implantiem (piemēram, ortopēdiskajām protēzēm un elektrokardiostimulatoriem), kā arī personām, kurām līdzi ir medikamenti un/vai medicīniskās ierīces, kas vajadzīgas veselības uzturēšanai (piemēram, šļirces, insulīns); |
| --- | --- |

26.

uzstāj, ka pienācīgi jāņem vērā īpašie gadījumi un ka jābūt godīgai un individuālai attieksmei pret veselības un saziņas spēju ziņā neaizsargātākiem pasažieriem, piemēram, grūtniecēm, bērniem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, invalīdiem un personām ar medicīniskiem implantiem (piemēram, ortopēdiskajām protēzēm un elektrokardiostimulatoriem), kā arī personām, kurām līdzi ir medikamenti un/vai medicīniskās ierīces, kas vajadzīgas veselības uzturēšanai (piemēram, šļirces, insulīns);

Ķermeņa attēli

| 27. | uzskata, ka vajadzētu izmantot tikai stilizētās figūras, un uzstāj, ka nedrīkstētu radīt ķermeņa attēlus; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka vajadzētu izmantot tikai stilizētās figūras, un uzstāj, ka nedrīkstētu radīt ķermeņa attēlus;

| 28. | uzsver, ka skenēšanas procesā radušos datus drīkst izmantot tikai aizliegtu priekšmetu atklāšanai, ka tos var izmantot tikai skenēšanas procesam nepieciešamajā laikā, ka tie ir jāiznīcina uzreiz, tiklīdz katra persona ir izgājusi drošības pārbaudi, un tos nevar uzglabāt; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka skenēšanas procesā radušos datus drīkst izmantot tikai aizliegtu priekšmetu atklāšanai, ka tos var izmantot tikai skenēšanas procesam nepieciešamajā laikā, ka tie ir jāiznīcina uzreiz, tiklīdz katra persona ir izgājusi drošības pārbaudi, un tos nevar uzglabāt;

Diskriminācijas aizliegums

| 29. | uzskata, ka darbības noteikumiem ir jānodrošina, ka tiek piemērota nejaušās atlases metode un pasažierus nedrīkst izvēlēties pārbaudei ar drošības skeneri, pamatojoties uz diskriminējošiem kritērijiem; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka darbības noteikumiem ir jānodrošina, ka tiek piemērota nejaušās atlases metode un pasažierus nedrīkst izvēlēties pārbaudei ar drošības skeneri, pamatojoties uz diskriminējošiem kritērijiem;

| 30. | uzsver, ka procedūrā, kad izvēlas skenējamās personas vai persona atsakās no drošības pārbaudes, nav pieņemama nekāda veida profilu izveide, pamatojoties, piemēram, uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, tautību, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka procedūrā, kad izvēlas skenējamās personas vai persona atsakās no drošības pārbaudes, nav pieņemama nekāda veida profilu izveide, pamatojoties, piemēram, uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, tautību, ģenētiskajām īpatnībām, valodu, reliģiju vai pārliecību;

Datu aizsardzība

| 31. | uzskata, ka visos drošības skeneros būtu jāizmanto stilizēta cilvēka figūra, lai aizsargātu pasažieru identitāti un nodrošinātu, ka viņus nevar identificēt pēc jebkādas viņu ķermeņa daļas attēliem; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka visos drošības skeneros būtu jāizmanto stilizēta cilvēka figūra, lai aizsargātu pasažieru identitāti un nodrošinātu, ka viņus nevar identificēt pēc jebkādas viņu ķermeņa daļas attēliem;

| 32. | uzsver, ka izmantotajai tehnoloģijai nav nepieciešama datu arhivēšanas vai saglabāšanas iespēja; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka izmantotajai tehnoloģijai nav nepieciešama datu arhivēšanas vai saglabāšanas iespēja;

| 33. | atgādina, ka drošības skeneri jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti; |
| --- | --- |

33.

atgādina, ka drošības skeneri jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti;

| 34. | uzsver, ka dalībvalstīm, kas nolemj izmantot drošības skenerus, būtu vajadzīga iespēja saskaņā ar subsidiaritātes principu piemērot stingrākus standartus, nekā noteikts Eiropas tiesību aktos par pilsoņu un viņu personas datu aizsardzību; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka dalībvalstīm, kas nolemj izmantot drošības skenerus, būtu vajadzīga iespēja saskaņā ar subsidiaritātes principu piemērot stingrākus standartus, nekā noteikts Eiropas tiesību aktos par pilsoņu un viņu personas datu aizsardzību;

Informācija skenējamām personām

| 35. | uzskata, ka pārbaudāmām personām būtu iepriekš jāsaņem vispusīga informācija, īpaši par konkrētā skenera darbību, par spēkā esošajiem nosacījumiem, lai ievērotu tiesības uz cieņu, privātumu un datu aizsardzību, kā arī par iespēju atteikties no pārbaudes ar skeneri; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka pārbaudāmām personām būtu iepriekš jāsaņem vispusīga informācija, īpaši par konkrētā skenera darbību, par spēkā esošajiem nosacījumiem, lai ievērotu tiesības uz cieņu, privātumu un datu aizsardzību, kā arī par iespēju atteikties no pārbaudes ar skeneri;

| 36. | prasa Komisijas informatīvajās kampaņās par aviopasažieru tiesībām iekļaut sadaļu, kurā sīki izklāstītas arī viņu tiesības attiecībā uz drošības pārbaudēm un drošības skeneriem; |
| --- | --- |

36.

prasa Komisijas informatīvajās kampaņās par aviopasažieru tiesībām iekļaut sadaļu, kurā sīki izklāstītas arī viņu tiesības attiecībā uz drošības pārbaudēm un drošības skeneriem;

Attieksme pret skenējamām personām

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka drošības darbiniekus īpaši apmāca par drošības skeneru izmantošanu, sevišķi par to, kā respektēt pasažieru pamattiesības, cilvēka cieņu, datu aizsardzību un veselību; šajā sakarībā uzskata, ka drošības darbiniekiem, kas atbildīgi par skeneriem, ļoti noderīgs varētu būt rīcības kodekss; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka drošības darbiniekus īpaši apmāca par drošības skeneru izmantošanu, sevišķi par to, kā respektēt pasažieru pamattiesības, cilvēka cieņu, datu aizsardzību un veselību; šajā sakarībā uzskata, ka drošības darbiniekiem, kas atbildīgi par skeneriem, ļoti noderīgs varētu būt rīcības kodekss;

Aviācijas drošības finansējums

| 38. | atgādina savu 2010. gada 5. maija nostāju attiecībā uz aviācijas drošības nodevām; |
| --- | --- |

38.

atgādina savu 2010. gada 5. maija nostāju attiecībā uz aviācijas drošības nodevām;

| 39. | uzskata, ka drošības nodevām vajadzētu būt pārredzamām, ka tās būtu jāizmanto tikai drošības izmaksu segšanai un ka dalībvalstīm, kas izlemj piemērot stingrākus pasākumus, būtu jāfinansē radušās papildu izmaksas; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka drošības nodevām vajadzētu būt pārredzamām, ka tās būtu jāizmanto tikai drošības izmaksu segšanai un ka dalībvalstīm, kas izlemj piemērot stingrākus pasākumus, būtu jāfinansē radušās papildu izmaksas;

| 40. | ņemot vērā, ka likumdošana aviācijas drošības jomā ir cieši saistīta ar likumdošanu par aviācijas drošības nodevām, mudina Padomi nekavējoties pieņemt nostāju pirmajā lasījumā par aviācijas drošības nodevām; |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā, ka likumdošana aviācijas drošības jomā ir cieši saistīta ar likumdošanu par aviācijas drošības nodevām, mudina Padomi nekavējoties pieņemt nostāju pirmajā lasījumā par aviācijas drošības nodevām;

| 41. | iesaka katrā aviobiļetē uzrādīt maksu par drošības pasākumiem; |
| --- | --- |

41.

iesaka katrā aviobiļetē uzrādīt maksu par drošības pasākumiem;

Aizliegums attiecībā uz šķidrumiem, aerosoliem un gēliem

| 42. | atkārtoti uzsver un apstiprina savu nostāju, ka aizliegums pārvadāt šķidrumus jāpārtrauc 2013. gadā, kā noteikts ES tiesību aktos; tāpēc mudina visas ieinteresētās personas, Komisiju, dalībvalstis un nozares uzņēmumus cieši sadarboties, lai nodrošinātu, ka pasažieru interesēs tiek atcelti ierobežojumi pārvadāt šķidrumus lidmašīnas salonā; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti uzsver un apstiprina savu nostāju, ka aizliegums pārvadāt šķidrumus jāpārtrauc 2013. gadā, kā noteikts ES tiesību aktos; tāpēc mudina visas ieinteresētās personas, Komisiju, dalībvalstis un nozares uzņēmumus cieši sadarboties, lai nodrošinātu, ka pasažieru interesēs tiek atcelti ierobežojumi pārvadāt šķidrumus lidmašīnas salonā;

| 43. | aicina dalībvalstis un lidostas darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka atbilstīgas tehnoloģijas ir pieejamas laikus un šķidrumu pārvadāšanas aizlieguma plānotā atcelšana nemazinātu drošību; |
| --- | --- |

43.

aicina dalībvalstis un lidostas darīt visu nepieciešamo, lai nodrošinātu, ka atbilstīgas tehnoloģijas ir pieejamas laikus un šķidrumu pārvadāšanas aizlieguma plānotā atcelšana nemazinātu drošību;

| 44. | uzskata, ka šajā sakarā visām iesaistītajām personām būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai aizliegumu pārvadāt šķidrumus, aerosolus un gēlus nomainītu šo vielu pārbaude pēc iespējas piemērotākā un vienotākā veidā, vienmēr nodrošinot pasažieru tiesības; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka šajā sakarā visām iesaistītajām personām būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai aizliegumu pārvadāt šķidrumus, aerosolus un gēlus nomainītu šo vielu pārbaude pēc iespējas piemērotākā un vienotākā veidā, vienmēr nodrošinot pasažieru tiesības;

Kravu pārvadājumu drošības pasākumi

| 45. | uzskata, ka kravu un pasta sūtījumu pārbaudei, pamatojoties uz riska analīzi, vajadzētu būt samērīgai ar draudiem, ko rada to pārvadāšana, un ka būtu jāgarantē pienācīga drošība, īpaši gadījumos, kad kravu un pasta sūtījumus pārvadā pasažieru lidmašīnās; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka kravu un pasta sūtījumu pārbaudei, pamatojoties uz riska analīzi, vajadzētu būt samērīgai ar draudiem, ko rada to pārvadāšana, un ka būtu jāgarantē pienācīga drošība, īpaši gadījumos, kad kravu un pasta sūtījumus pārvadā pasažieru lidmašīnās;

| 46. | atgādina, ka 100 % kravu skenēšana praktiski nav iespējama; aicina dalībvalstis turpināt centienus īstenot Regulu (EK) Nr. 300/2008, kā arī atbilstīgo Komisijas Regulu (ES) Nr. 185/2010, lai pastiprinātu drošību visā piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka 100 % kravu skenēšana praktiski nav iespējama; aicina dalībvalstis turpināt centienus īstenot Regulu (EK) Nr. 300/2008, kā arī atbilstīgo Komisijas Regulu (ES) Nr. 185/2010, lai pastiprinātu drošību visā piegādes ķēdē;

| 47. | uzskata, ka kravu drošības līmenis dalībvalstīs joprojām atšķiras un ka, cenšoties panākt „vienas pieturas” drošību, dalībvalstīm būtu jānodrošina Eiropas kravu un pasta sūtījumu pārvadāšanas jomā spēkā esošo pasākumu pareiza piemērošana un citas dalībvalsts apstiprināto pilnvaroto pārstāvju atzīšana; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka kravu drošības līmenis dalībvalstīs joprojām atšķiras un ka, cenšoties panākt „vienas pieturas” drošību, dalībvalstīm būtu jānodrošina Eiropas kravu un pasta sūtījumu pārvadāšanas jomā spēkā esošo pasākumu pareiza piemērošana un citas dalībvalsts apstiprināto pilnvaroto pārstāvju atzīšana;

| 48. | uzskata, ka ir jāpastiprina dalībvalstu drošības pasākumi kravu un pasta aviopārvadājumu jomā un Komisijas pārbaudes par šo pasākumu veikšanu, un tāpēc domā, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt tehnisku ziņojumu, kura mērķis būtu noteikt trūkumus pašreizējā kravu pārvadājumu sistēmā un ieteikt risinājumus to novēršanai; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka ir jāpastiprina dalībvalstu drošības pasākumi kravu un pasta aviopārvadājumu jomā un Komisijas pārbaudes par šo pasākumu veikšanu, un tāpēc domā, ka ir ļoti svarīgi izstrādāt tehnisku ziņojumu, kura mērķis būtu noteikt trūkumus pašreizējā kravu pārvadājumu sistēmā un ieteikt risinājumus to novēršanai;

| 49. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt kravu aviopārvadājumu pārbaudes un kontroli, tostarp tās, kas attiecas uz pilnvaroto pārstāvju apstiprināšanu zināmajiem nosūtītājiem; šajā sakarībā uzsver, ka vajag vairāk pārbaužu veicēju, kuri iesaistāmi valsts līmenī; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt kravu aviopārvadājumu pārbaudes un kontroli, tostarp tās, kas attiecas uz pilnvaroto pārstāvju apstiprināšanu zināmajiem nosūtītājiem; šajā sakarībā uzsver, ka vajag vairāk pārbaužu veicēju, kuri iesaistāmi valsts līmenī;

| 50. | uzsver muitas informācijas iespējas, aprēķinot risku, kas saistīts ar īpašiem sūtījumiem, un aicina Komisiju turpināt darbu par muitas elektronisko sistēmu iespējamo izmantošanu aviācijas drošības nolūkā, it īpaši izmantojot ES importa kontroles sistēmu, lai uzlabotu muitas iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

50.

uzsver muitas informācijas iespējas, aprēķinot risku, kas saistīts ar īpašiem sūtījumiem, un aicina Komisiju turpināt darbu par muitas elektronisko sistēmu iespējamo izmantošanu aviācijas drošības nolūkā, it īpaši izmantojot ES importa kontroles sistēmu, lai uzlabotu muitas iestāžu sadarbību;

| 51. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu trešo valstu kravu drošību, sākot no izcelsmes valsts lidostas, un izstrādāt kritērijus paaugstinātas bīstamības kravu noteikšanai, nosakot katra dažādu pušu pārstāvja atbildību; |
| --- | --- |

51.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu trešo valstu kravu drošību, sākot no izcelsmes valsts lidostas, un izstrādāt kritērijus paaugstinātas bīstamības kravu noteikšanai, nosakot katra dažādu pušu pārstāvja atbildību;

| 52. | aicina Komisiju drošības programmā ņemt vērā visu iesaistīto personu īpašās prasības un saskaņot drošības pasākumus, kuri attiecas uz pasta sūtījumu un kravu pārvadājumiem, lai nodrošinātu dinamisku ekonomiku, kas joprojām veicina tirdzniecību, pakalpojumu kvalitāti un elektroniskās tirdzniecības attīstību; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju drošības programmā ņemt vērā visu iesaistīto personu īpašās prasības un saskaņot drošības pasākumus, kuri attiecas uz pasta sūtījumu un kravu pārvadājumiem, lai nodrošinātu dinamisku ekonomiku, kas joprojām veicina tirdzniecību, pakalpojumu kvalitāti un elektroniskās tirdzniecības attīstību;

| 53. | aicina Komisiju ierosināt saskaņotu sistēmu sākotnējām un turpmākām drošības darbinieku mācībām kravu pārvadājumu jomā, lai ietu kopsolī ar jaunākajiem tehniskajiem risinājumiem drošības jomā; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju ierosināt saskaņotu sistēmu sākotnējām un turpmākām drošības darbinieku mācībām kravu pārvadājumu jomā, lai ietu kopsolī ar jaunākajiem tehniskajiem risinājumiem drošības jomā;

Starptautiskās attiecības

| 54. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un trešām valstīm, izvērtējot riskus un izmantojot izlūkošanas sistēmas aviācijas drošības jomā; |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar Starptautiskās Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un trešām valstīm, izvērtējot riskus un izmantojot izlūkošanas sistēmas aviācijas drošības jomā;

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis ICAO sistēmā veicināt globālus normatīvos standartus, lai atbalstītu trešo valstu centienus šo standartu piemērošanā, sekmētu drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu un īstenotu efektīvas „vienas pieturas” drošības pārbaudes mērķi; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis ICAO sistēmā veicināt globālus normatīvos standartus, lai atbalstītu trešo valstu centienus šo standartu piemērošanā, sekmētu drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu un īstenotu efektīvas „vienas pieturas” drošības pārbaudes mērķi;

*

* *

| 56. | uzskata, ka komitoloģijas procedūras piemērošana — vismaz attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pilsoņu tiesības — aviācijas drošības nozarē ir neatbilstoša, un aicina Parlamentu pilnībā iesaistīt, izmantojot koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka komitoloģijas procedūras piemērošana — vismaz attiecībā uz pasākumiem, kas ietekmē pilsoņu tiesības — aviācijas drošības nozarē ir neatbilstoša, un aicina Parlamentu pilnībā iesaistīt, izmantojot koplēmuma procedūru;

| 57. | cer, ka šajā pilnvaru termiņa laikā Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielāgošanu, ņemot vērā savu 2010. gada 16. decembra paziņojumu saistībā ar tādas Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu, ar ko nosaka normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu; |
| --- | --- |

57.

cer, ka šajā pilnvaru termiņa laikā Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu par Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielāgošanu, ņemot vērā savu 2010. gada 16. decembra paziņojumu saistībā ar tādas Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu, ar ko nosaka normas un vispārīgos principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu;

| 58. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

58.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 15 E, 21.1.2010., 71. lpp.

(2)  OV L 97, 9.4.2008., 72. lpp.

(3)  OV L 91, 3.4.2009., 7. lpp.

(4)  OV L 55, 5.3.2010., 1. lpp.

(5)  OV C 81 E, 15.3.2011, 164. lpp.

(6)  OV L 199, 30.7.1999., 59. lpp.

(7)  OV L 184, 24.5.2004., 1. lpp.

(8)  OV L 114, 27.4.2006., 38. lpp.

(9)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(10)  OV L 159, 29.6.1996., 1. lpp.

(11)  OV L 272, 25.10.1996., 36. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/134 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/134

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsSievietes un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadība

P7_TA(2011)0330

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par sievietēm un uzņēmējdarbības augstākā līmeņa vadību (2010/2115(INI))

2013/C 33 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo Ceturto Pasaules sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī no tām izrietošos ANO īpašajās sesijās „Pekina + 5”, „Pekina + 10” un „Pekina + 15”2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā un 2010. gada 12. martā pieņemtos dokumentus par turpmākiem pasākumiem un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušo Ceturto Pasaules sieviešu konferenci, Pekinā pieņemto deklarāciju un rīcības platformu, kā arī no tām izrietošos ANO īpašajās sesijās „Pekina + 5”, „Pekina + 10” un „Pekina + 15”2000. gada 9. jūnijā, 2005. gada 11. martā un 2010. gada 12. martā pieņemtos dokumentus par turpmākiem pasākumiem un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, kurā uzsvērtas dalībvalstu kopīgās vērtības — plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, kurā uzsvērtas dalībvalstu kopīgās vērtības — plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kurā minēta cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kurā minēta cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ,

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (2011. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības jomā (2011. gads),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Ceļā uz aktu par vienoto tirgu — par augsti konkurētspējīgu tirgus sociālo ekonomiku. 50 priekšlikumi, lai uzlabotu mūsu darbu, darījumus un savstarpējo apmaiņu” (COM(2010)0608),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 21. septembra paziņojumu „Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija 2010.–2015.” (COM(2010)0491),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. jūnija Zaļo grāmatu par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību un atalgojuma politiku (COM(2010)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 6. jūnija Zaļo grāmatu par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību un atalgojuma politiku (COM(2010)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību. Sieviešu harta” (COM(2010)0078), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 5. marta paziņojumu „Stingrāka apņemšanās veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību. Sieviešu harta” (COM(2010)0078),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada martā, un jauno Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Eiropadome pieņēma 2011. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada martā, un jauno Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko Eiropadome pieņēma 2011. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā Padomes Ieteikumu 96/694/EK par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Ieteikumu 96/694/EK par sieviešu un vīriešu proporcionālu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos,

| — | ņemot vērā 2011. gada 26.–29. janvārī Davosā notikušo Pasaules Ekonomikas foruma ikgadējo sanāksmi un programmu „Women Leaders and Gender Parity” („Sievietes vadītājas un dzimumu līdzsvars”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 26.–29. janvārī Davosā notikušo Pasaules Ekonomikas foruma ikgadējo sanāksmi un programmu „Women Leaders and Gender Parity” („Sievietes vadītājas un dzimumu līdzsvars”),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 11. maija rezolūciju par finanšu iestāžu korporatīvo pārvaldību (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2010 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 8. marta rezolūciju par vīriešu un sieviešu līdztiesību Eiropas Savienībā — 2010 (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta 1995. gada 15. jūnija rezolūciju par Ceturto Pasaules sieviešu konferenci Pekinā „Vienlīdzība, attīstība un miers” (3), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules sieviešu konferences rīcības platformas izpildes kontroli (Pekina + 10) (4) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju „Pekina + 15 — ANO rīcības programma dzimumu līdztiesībai” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 1995. gada 15. jūnija rezolūciju par Ceturto Pasaules sieviešu konferenci Pekinā „Vienlīdzība, attīstība un miers” (3), 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules sieviešu konferences rīcības platformas izpildes kontroli (Pekina + 10) (4) un 2010. gada 25. februāra rezolūciju „Pekina + 15 — ANO rīcības programma dzimumu līdztiesībai” (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A7-0210/2011),

| A. | tā kā Līgumā par Eiropas Savienību dzimumu līdztiesība ir noteikta par Eiropas Savienības pamatprincipu un vienu no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem un tā kā Savienība ir izvirzījusi konkrētu uzdevumu, proti, vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanu visās savās darbībās; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līgumā par Eiropas Savienību dzimumu līdztiesība ir noteikta par Eiropas Savienības pamatprincipu un vienu no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem un tā kā Savienība ir izvirzījusi konkrētu uzdevumu, proti, vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšanu visās savās darbībās;

| B. | tā kā vienam no galvenajiem Eiropas Savienības mērķiem vajadzētu būt, ka kompetentas un kvalificētas sievietes var ieņemt amatus, kuri tām patlaban nav viegli pieejami, šajā nolūkā likvidējot pastāvošos šķēršļus un dzimumu nelīdztiesību, kas neļauj sievietēm veidot karjeru; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienam no galvenajiem Eiropas Savienības mērķiem vajadzētu būt, ka kompetentas un kvalificētas sievietes var ieņemt amatus, kuri tām patlaban nav viegli pieejami, šajā nolūkā likvidējot pastāvošos šķēršļus un dzimumu nelīdztiesību, kas neļauj sievietēm veidot karjeru;

| C. | tā kā dzimumu līdztiesībai nodarbinātības jomā jāizpaužas kā vienlīdzīgai vīriešu un sieviešu iespēju sekmēšanai gan darba tirgū vispār, gan attiecībā uz paaugstināšanu visu līmeņu vadošos amatos, lai panāktu sociālo taisnīgumu un pilnībā izmantotu sieviešu prasmes, tādējādi stiprinot ekonomiku, un jānodrošina sievietēm tādas pašas profesionālās izaugsmes iespējas kā vīriešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā dzimumu līdztiesībai nodarbinātības jomā jāizpaužas kā vienlīdzīgai vīriešu un sieviešu iespēju sekmēšanai gan darba tirgū vispār, gan attiecībā uz paaugstināšanu visu līmeņu vadošos amatos, lai panāktu sociālo taisnīgumu un pilnībā izmantotu sieviešu prasmes, tādējādi stiprinot ekonomiku, un jānodrošina sievietēm tādas pašas profesionālās izaugsmes iespējas kā vīriešiem;

| D. | tā kā 2008. gadā Eiropas Savienībā 59,5 % no augstskolu absolventiem bija sievietes, tā kā uzņēmējdarbības, vadības un juridisko zinātņu fakultātēs sieviešu ir vairāk nekā vīriešu, taču sieviešu īpatsvars lielāko biržas sarakstos iekļauto uzņēmumu augstākā līmeņa lēmumu pieņemšanas struktūrās 2009. gadā bija tikai 10,9 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2008. gadā Eiropas Savienībā 59,5 % no augstskolu absolventiem bija sievietes, tā kā uzņēmējdarbības, vadības un juridisko zinātņu fakultātēs sieviešu ir vairāk nekā vīriešu, taču sieviešu īpatsvars lielāko biržas sarakstos iekļauto uzņēmumu augstākā līmeņa lēmumu pieņemšanas struktūrās 2009. gadā bija tikai 10,9 %;

| E. | tā kā pie iespējamiem faktoriem, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu pārstāvību, var pieskaitīt arī diskrimināciju dzimuma dēļ un uz stereotipiem balstītu attieksmi, kas joprojām vērojama uzņēmumos, kā arī sieviešu, kas potenciāli varētu kļūt par vadītājām, ierobežotās iespējas saņemt darbaudzinātāja palīdzību; |
| --- | --- |

E.

tā kā pie iespējamiem faktoriem, kas nelabvēlīgi ietekmē sieviešu pārstāvību, var pieskaitīt arī diskrimināciju dzimuma dēļ un uz stereotipiem balstītu attieksmi, kas joprojām vērojama uzņēmumos, kā arī sieviešu, kas potenciāli varētu kļūt par vadītājām, ierobežotās iespējas saņemt darbaudzinātāja palīdzību;

| F. | tā kā Komisijas un privātā sektora izstrādāti pētījumi liecina par savstarpēju sakarību, kas pastāv starp labākiem ekonomiskajiem un finanšu rezultātiem uzņēmumos un sieviešu pārstāvību šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanas struktūrās; tā kā no tā nepārprotami izriet, ka ievērojams sieviešu īpatsvars vadošos amatos reāli ļauj uzlabot ekonomisko sniegumu un veicina konkurētspēju; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas un privātā sektora izstrādāti pētījumi liecina par savstarpēju sakarību, kas pastāv starp labākiem ekonomiskajiem un finanšu rezultātiem uzņēmumos un sieviešu pārstāvību šo uzņēmumu lēmumu pieņemšanas struktūrās; tā kā no tā nepārprotami izriet, ka ievērojams sieviešu īpatsvars vadošos amatos reāli ļauj uzlabot ekonomisko sniegumu un veicina konkurētspēju;

| G. | tā kā tādēļ ir būtiski ieviest tādas metodes kā, piemēram, konkrētu situāciju analīzi, labās prakses apmaiņu un „pozitīvi diskriminējošus” pasākumus, lai uzņēmumos panāktu optimālu sieviešu personāla izmantojumu visos darbības līmeņos; |
| --- | --- |

G.

tā kā tādēļ ir būtiski ieviest tādas metodes kā, piemēram, konkrētu situāciju analīzi, labās prakses apmaiņu un „pozitīvi diskriminējošus” pasākumus, lai uzņēmumos panāktu optimālu sieviešu personāla izmantojumu visos darbības līmeņos;

| H. | tā kā pašlaik Eiropas Savienībā lielākajos biržas sarakstos iekļautajos uzņēmumos valdes locekļu vidū ir tikai 10 % sieviešu un tikai 3 % valdes priekšsēdētāju ir sievietes, turklāt šeit ņemtas vērā starp valstīm un starp dažādām profesionālās darbības nozarēm pastāvošās atšķirības, un tā kā sieviešu atalgojums Eiropas Savienībā kopumā joprojām ir par 17,5 % mazāks nekā vīriešu atalgojums un šī atšķirība attiecas arī uz vadošajiem amatiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā pašlaik Eiropas Savienībā lielākajos biržas sarakstos iekļautajos uzņēmumos valdes locekļu vidū ir tikai 10 % sieviešu un tikai 3 % valdes priekšsēdētāju ir sievietes, turklāt šeit ņemtas vērā starp valstīm un starp dažādām profesionālās darbības nozarēm pastāvošās atšķirības, un tā kā sieviešu atalgojums Eiropas Savienībā kopumā joprojām ir par 17,5 % mazāks nekā vīriešu atalgojums un šī atšķirība attiecas arī uz vadošajiem amatiem;

| I. | tā kā sieviešu skaits uzņēmumu valdēs patlaban palielinās tikai par pusprocentpunktu gadā; tā kā tik lēna progresa apstākļos būs nepieciešami vēl piecdesmit gadi, līdz uzņēmumu valdēs gan viens, gan otrs dzimums būs pārstāvēts vismaz 40 % apmērā; |
| --- | --- |

I.

tā kā sieviešu skaits uzņēmumu valdēs patlaban palielinās tikai par pusprocentpunktu gadā; tā kā tik lēna progresa apstākļos būs nepieciešami vēl piecdesmit gadi, līdz uzņēmumu valdēs gan viens, gan otrs dzimums būs pārstāvēts vismaz 40 % apmērā;

| J. | tā kā tirdzniecības un rūpniecības kamerām un organizācijām, kas pārstāv arodbiedrības un darba devējus, vēl ejams tāls ceļš, lai panāktu līdzsvarotu vīriešu un sieviešu pārstāvību, un arī šādi atspoguļojas tas, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas uzņēmumu vadības struktūrās; tā kā, neraugoties uz to, tirdzniecības un rūpniecības kameras un organizācijas, kas pārstāv arodbiedrības un darba devējus, var veicināt šajā jomā gūtās pozitīvās pieredzes izplatīšanu un apmaiņu; |
| --- | --- |

J.

tā kā tirdzniecības un rūpniecības kamerām un organizācijām, kas pārstāv arodbiedrības un darba devējus, vēl ejams tāls ceļš, lai panāktu līdzsvarotu vīriešu un sieviešu pārstāvību, un arī šādi atspoguļojas tas, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas uzņēmumu vadības struktūrās; tā kā, neraugoties uz to, tirdzniecības un rūpniecības kameras un organizācijas, kas pārstāv arodbiedrības un darba devējus, var veicināt šajā jomā gūtās pozitīvās pieredzes izplatīšanu un apmaiņu;

| K. | tā kā gan Eiropas Savienības un dalībvalstu politiķu, gan uzņēmumu ziņā ir likvidēt šķēršļus, kas kavē sieviešu iesaistīšanos darba tirgū kopumā un īpaši iespējas darboties uzņēmumu vadības struktūrās, un sniegt sievietēm līdzvērtīgas iespējas ieņemt vadošus amatus, lai nodrošinātu visu pieejamo resursu efektīvu izmantojumu, optimizētu sieviešu kompetenču un spēju ieguldījumu, maksimāli izmantotu Eiropas Savienības cilvēkresursus un aizsargātu Eiropas Savienības pamatvērtības, ņemot vērā, ka viens no pamatprincipiem ir vienlīdzība; |
| --- | --- |

K.

tā kā gan Eiropas Savienības un dalībvalstu politiķu, gan uzņēmumu ziņā ir likvidēt šķēršļus, kas kavē sieviešu iesaistīšanos darba tirgū kopumā un īpaši iespējas darboties uzņēmumu vadības struktūrās, un sniegt sievietēm līdzvērtīgas iespējas ieņemt vadošus amatus, lai nodrošinātu visu pieejamo resursu efektīvu izmantojumu, optimizētu sieviešu kompetenču un spēju ieguldījumu, maksimāli izmantotu Eiropas Savienības cilvēkresursus un aizsargātu Eiropas Savienības pamatvērtības, ņemot vērā, ka viens no pamatprincipiem ir vienlīdzība;

| L. | tā kā privātā sektora aktīvi īstenotās iniciatīvas un pasākumi, kas vērsti uz sieviešu pārstāvības palielināšanu, piemēram, pasākumi cilvēkresursu attīstīšanai uzņēmumos, lai vairāk atbalstītu sieviešu iespējas veidot karjeru, vai tīklu veidošana ārpus uzņēmumiem, lai veicinātu sieviešu iesaistīšanos un izaugsmes iespējas, kā arī regulāra labās prakses apmaiņa, ir izrādījušies noderīgi un atbalstāmi, kaut arī pagaidām ar tiem vēl nepietiek, lai mainītu situāciju uzņēmumos, un vadības struktūrās sievietes vēl joprojām ir nepietiekami pārstāvētas; |
| --- | --- |

L.

tā kā privātā sektora aktīvi īstenotās iniciatīvas un pasākumi, kas vērsti uz sieviešu pārstāvības palielināšanu, piemēram, pasākumi cilvēkresursu attīstīšanai uzņēmumos, lai vairāk atbalstītu sieviešu iespējas veidot karjeru, vai tīklu veidošana ārpus uzņēmumiem, lai veicinātu sieviešu iesaistīšanos un izaugsmes iespējas, kā arī regulāra labās prakses apmaiņa, ir izrādījušies noderīgi un atbalstāmi, kaut arī pagaidām ar tiem vēl nepietiek, lai mainītu situāciju uzņēmumos, un vadības struktūrās sievietes vēl joprojām ir nepietiekami pārstāvētas;

| M. | tā kā Komisija ir paziņojusi, ka izstrādās normatīvos aktus, lai panāktu, ka biržas sarakstos iekļautie uzņēmumi efektīvi nodrošina sieviešu un vīriešu līdzvērtīgu pārstāvību valdēs, ja turpmāko 12 mēnešu laikā šis mērķis netiks sasniegts, piemērojot iekšējos noteikumus, |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisija ir paziņojusi, ka izstrādās normatīvos aktus, lai panāktu, ka biržas sarakstos iekļautie uzņēmumi efektīvi nodrošina sieviešu un vīriešu līdzvērtīgu pārstāvību valdēs, ja turpmāko 12 mēnešu laikā šis mērķis netiks sasniegts, piemērojot iekšējos noteikumus,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 1. martā paziņotos pasākumus, īpaši Komisijas nodomu 2012. gadā nākt klajā ar likumdošanas priekšlikumu, ja uzņēmumiem nebūs izdevies ar brīvprātīgiem pasākumiem palielināt sieviešu īpatsvaru uzņēmumu valdēs, līdz 2015. gadam sasniedzot 30 % un līdz 2020. gadam — 40 %; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 1. martā paziņotos pasākumus, īpaši Komisijas nodomu 2012. gadā nākt klajā ar likumdošanas priekšlikumu, ja uzņēmumiem nebūs izdevies ar brīvprātīgiem pasākumiem palielināt sieviešu īpatsvaru uzņēmumu valdēs, līdz 2015. gadam sasniedzot 30 % un līdz 2020. gadam — 40 %;

| 2. | mudina uzņēmumus panākt, lai līdz 2015. gadam uzņēmumu vadības struktūru sastāvā darbotos vismaz 30 % sieviešu, bet līdz 2020. gadam — vismaz 40 %; |
| --- | --- |

2.

mudina uzņēmumus panākt, lai līdz 2015. gadam uzņēmumu vadības struktūru sastāvā darbotos vismaz 30 % sieviešu, bet līdz 2020. gadam — vismaz 40 %;

| 3. | konstatē, ka nepārprotams progress sieviešu pārstāvības ziņā ir gūts Norvēģijā, kopš šī valsts 2003. gadā pieņēma likumu, ar kuru tika noteikts, ka biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem, kuros ir vismaz 500 darbinieku, valdē jābūt pārstāvētiem abiem dzimumiem vismaz 40 % apmērā, un paredzētas iedarbīgas sankcijas par šīs prasības neievērošanu; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka nepārprotams progress sieviešu pārstāvības ziņā ir gūts Norvēģijā, kopš šī valsts 2003. gadā pieņēma likumu, ar kuru tika noteikts, ka biržas sarakstos iekļautiem uzņēmumiem, kuros ir vismaz 500 darbinieku, valdē jābūt pārstāvētiem abiem dzimumiem vismaz 40 % apmērā, un paredzētas iedarbīgas sankcijas par šīs prasības neievērošanu;

| 4. | uzsver, ka uzņēmumu pienākums ir nodrošināt vienlīdzīgas iespējas un vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm darba vietā, un, lai to panāktu, ir jāpieņem pasākumi jebkāda veida diskriminācijas novēršanai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka uzņēmumu pienākums ir nodrošināt vienlīdzīgas iespējas un vienādu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm darba vietā, un, lai to panāktu, ir jāpieņem pasākumi jebkāda veida diskriminācijas novēršanai;

| 5. | atzinīgi vērtē dalībvalstu, piemēram, Francijas, Nīderlandes un Spānijas, iniciatīvas prasīt no uzņēmumiem, lai to vadības struktūrās noteiktā apmērā būtu pārstāvētas sievietes, un seko līdzi debatēm par sieviešu pārstāvības nodrošināšanu citās dalībvalstīs, piemēram, Beļģijā, Itālijā un Vācijā; norāda, ka politiskās gribas izrādīšana ir vienīgais veids, kā paātrināt saistošu pasākumu pieņemšanu, kas ļautu nodrošināt proporcionālu abu dzimumu pārstāvību uzņēmumu vadības struktūrās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē dalībvalstu, piemēram, Francijas, Nīderlandes un Spānijas, iniciatīvas prasīt no uzņēmumiem, lai to vadības struktūrās noteiktā apmērā būtu pārstāvētas sievietes, un seko līdzi debatēm par sieviešu pārstāvības nodrošināšanu citās dalībvalstīs, piemēram, Beļģijā, Itālijā un Vācijā; norāda, ka politiskās gribas izrādīšana ir vienīgais veids, kā paātrināt saistošu pasākumu pieņemšanu, kas ļautu nodrošināt proporcionālu abu dzimumu pārstāvību uzņēmumu vadības struktūrās;

| 6. | atzinīgi vērtē Somijas Korporatīvās vadības kodeksu, kas paredz, ka uzņēmumu lēmējstruktūrās ir jābūt pārstāvētiem abiem dzimumiem un šo noteikumu neievērošanas gadījumā jāsniedz publisks skaidrojums; norāda, ka kodeksa ieviešanas rezultātā sieviešu īpatsvars Somijas uzņēmumu lēmējstruktūrās pašlaik ir sasniedzis 25 %, savukārt biržas sarakstos iekļauto uzņēmumu īpatsvars, kuru padomē vai valdē darbojas sievietes, kopš paziņošanas par kodeksa ieviešanu ir palielinājies no 51 % līdz aptuveni 70 %; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Somijas Korporatīvās vadības kodeksu, kas paredz, ka uzņēmumu lēmējstruktūrās ir jābūt pārstāvētiem abiem dzimumiem un šo noteikumu neievērošanas gadījumā jāsniedz publisks skaidrojums; norāda, ka kodeksa ieviešanas rezultātā sieviešu īpatsvars Somijas uzņēmumu lēmējstruktūrās pašlaik ir sasniedzis 25 %, savukārt biržas sarakstos iekļauto uzņēmumu īpatsvars, kuru padomē vai valdē darbojas sievietes, kopš paziņošanas par kodeksa ieviešanu ir palielinājies no 51 % līdz aptuveni 70 %;

| 7. | uzsver, ka uzņēmumiem, pieņemot darbiniekus vadošos amatos, ir jābalstās uz kandidātu kompetenci, izvērtējot nepieciešamās prasmes, kvalifikāciju un pieredzi, un personāla pieņemšanas politikā ir jāievēro pārredzamības, objektivitātes, integrācijas, efektivitātes, nediskriminācijas un dzimumu līdztiesības principi; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka uzņēmumiem, pieņemot darbiniekus vadošos amatos, ir jābalstās uz kandidātu kompetenci, izvērtējot nepieciešamās prasmes, kvalifikāciju un pieredzi, un personāla pieņemšanas politikā ir jāievēro pārredzamības, objektivitātes, integrācijas, efektivitātes, nediskriminācijas un dzimumu līdztiesības principi;

| 8. | uzskata, ka būtu jāapsver iespēja ieviest efektīvus noteikumus, kas liegtu vienai personai ieņemt vairākus valdes locekļa amatus, lai tādējādi „atbrīvotu” amatus sievietēm, kā arī nodrošinātu vidējo un lielo uzņēmumu valdes locekļu darbības efektivitāti un neatkarību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka būtu jāapsver iespēja ieviest efektīvus noteikumus, kas liegtu vienai personai ieņemt vairākus valdes locekļa amatus, lai tādējādi „atbrīvotu” amatus sievietēm, kā arī nodrošinātu vidējo un lielo uzņēmumu valdes locekļu darbības efektivitāti un neatkarību;

| 9. | uzsver, ka biržas sarakstos iekļautajiem valsts uzņēmumiem ir jārāda piemērs un jābūt pirmajiem, kas valdēs un visu līmeņu vadošajos amatos īsteno proporcionālas abu dzimumu pārstāvības principu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka biržas sarakstos iekļautajiem valsts uzņēmumiem ir jārāda piemērs un jābūt pirmajiem, kas valdēs un visu līmeņu vadošajos amatos īsteno proporcionālas abu dzimumu pārstāvības principu;

| 10. | aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot jaunu politiku, lai vairotu sieviešu iespējas līdzdarboties uzņēmumu vadībā, proti:






  a) | uzsākt dialogu ar lielo uzņēmumu valdēm un sociālajiem partneriem par veidiem, kā palielināt sieviešu pārstāvību, līdzās kvotu jautājumam apspriežot arī citas iespējas un paredzot, ka šāds dialogs varētu notikt reizi gadā; |
| --- | --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot jaunu politiku, lai vairotu sieviešu iespējas līdzdarboties uzņēmumu vadībā, proti:

a)

uzsākt dialogu ar lielo uzņēmumu valdēm un sociālajiem partneriem par veidiem, kā palielināt sieviešu pārstāvību, līdzās kvotu jautājumam apspriežot arī citas iespējas un paredzot, ka šāds dialogs varētu notikt reizi gadā;

| b) | atbalstīt iniciatīvas, kas paredz novērtēt un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību darbinieku pieņemšanas komisijās un citās jomās, piemēram, attiecībā uz atalgojuma atšķirībām, profesiju klasifikāciju, apmācībām un karjeras veidošanu; |
| --- | --- |

b)

atbalstīt iniciatīvas, kas paredz novērtēt un veicināt vīriešu un sieviešu līdztiesību darbinieku pieņemšanas komisijās un citās jomās, piemēram, attiecībā uz atalgojuma atšķirībām, profesiju klasifikāciju, apmācībām un karjeras veidošanu;

| c) | veicināt Eiropas uzņēmumu sociālo atbildību, apņemoties nodrošināt vadības atbildību par sievietēm un ģimeņu vajadzībām piemērotiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

c)

veicināt Eiropas uzņēmumu sociālo atbildību, apņemoties nodrošināt vadības atbildību par sievietēm un ģimeņu vajadzībām piemērotiem pakalpojumiem;

| d) | atbalstīt kultūras pasākumus, kas rosinātu jaunas sievietes lielākā mērā pievērsties dabaszinātņu un inženierzinātņu studijām, kā to norādījusi arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome; |
| --- | --- |

d)

atbalstīt kultūras pasākumus, kas rosinātu jaunas sievietes lielākā mērā pievērsties dabaszinātņu un inženierzinātņu studijām, kā to norādījusi arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Ekonomikas un sociālo lietu padome;

| e) | ieviest īpašus pasākumus un struktūras kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu pakalpojumu nodrošināšanai, piemēram, bērnu, gados vecāku cilvēku un citu apgādājamo personu aprūpes iespējas, kā arī paredzēt nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem vai cita veida kompensējošus mehānismus, kas palīdzētu uzņēmumos strādājošiem vīriešiem un sievietēm savienot pienākumus ģimenē ar darba pienākumiem; |
| --- | --- |

e)

ieviest īpašus pasākumus un struktūras kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu pakalpojumu nodrošināšanai, piemēram, bērnu, gados vecāku cilvēku un citu apgādājamo personu aprūpes iespējas, kā arī paredzēt nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem vai cita veida kompensējošus mehānismus, kas palīdzētu uzņēmumos strādājošiem vīriešiem un sievietēm savienot pienākumus ģimenē ar darba pienākumiem;

| f) | attīstīt sieviešu individuālās spējas uzņēmumu iekšienē, izmantojot īpašas tālākizglītības programmas un citus profesionālo izaugsmi veicinošus pasākumus, piemēram, specializētu darbaudzināšanu un tīklu shēmas, lai efektīvi sagatavotu sievietes vadoša amata pienākumu veikšanai visos līmeņos; |
| --- | --- |

f)

attīstīt sieviešu individuālās spējas uzņēmumu iekšienē, izmantojot īpašas tālākizglītības programmas un citus profesionālo izaugsmi veicinošus pasākumus, piemēram, specializētu darbaudzināšanu un tīklu shēmas, lai efektīvi sagatavotu sievietes vadoša amata pienākumu veikšanai visos līmeņos;

| g) | izstrādāt apmācības programmas par dzimumu līdztiesību un nediskriminēšanu; |
| --- | --- |

g)

izstrādāt apmācības programmas par dzimumu līdztiesību un nediskriminēšanu;

| h) | veicināt precīzu un skaitliski izmērāmu saistību uzņemšanos no uzņēmumu puses; |
| --- | --- |

h)

veicināt precīzu un skaitliski izmērāmu saistību uzņemšanos no uzņēmumu puses;

| i) | mudināt visas ieinteresētās personas izstrādāt iniciatīvas, kuru mērķis būtu mainīt viedokli par sievietēm profesionālajā vidē un pašu sieviešu viedokli šajā jautājumā, lai dotu sievietēm vairāk iespēju uzņemties faktisku atbildību par uzņēmuma vadību, nevis tikai funkcionālus pienākumus; uzskata, ka šādām iniciatīvām būtu jātiecas iedrošināt meitenes un jaunas sievietes iztēloties sev plašākas karjeras iespējas, saņemot atbalstu no skolotājiem, ģimenes locekļiem un dažādām autoritātēm, kā arī jāveicina pozitīvs sievietes kā vadītājas attēlojums Eiropas plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

i)

mudināt visas ieinteresētās personas izstrādāt iniciatīvas, kuru mērķis būtu mainīt viedokli par sievietēm profesionālajā vidē un pašu sieviešu viedokli šajā jautājumā, lai dotu sievietēm vairāk iespēju uzņemties faktisku atbildību par uzņēmuma vadību, nevis tikai funkcionālus pienākumus; uzskata, ka šādām iniciatīvām būtu jātiecas iedrošināt meitenes un jaunas sievietes iztēloties sev plašākas karjeras iespējas, saņemot atbalstu no skolotājiem, ģimenes locekļiem un dažādām autoritātēm, kā arī jāveicina pozitīvs sievietes kā vadītājas attēlojums Eiropas plašsaziņas līdzekļos;

| j) | noskaidrot iespējas, kā panākt, lai būtu vairāk pārstāvētas sievietes no īpaši nepietiekamā daudzumā pārstāvētām iedzīvotāju grupām, piemēram, imigrantes vai mazākumtautību sievietes; |
| --- | --- |

j)

noskaidrot iespējas, kā panākt, lai būtu vairāk pārstāvētas sievietes no īpaši nepietiekamā daudzumā pārstāvētām iedzīvotāju grupām, piemēram, imigrantes vai mazākumtautību sievietes;

| 11. | uzsver, ka uzņēmumos pastāv atšķirīgas darba samaksas problēma, īpaši vēršot uzmanību uz vadošos amatos strādājošu sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirībām; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt attiecīgus pasākumus, lai novērstu šo ieilgušo atalgojuma nevienlīdzību, kas ir saistīta ar tradicionāliem stereotipiem, kuri negatīvi ietekmē karjeras attīstību un daļēji ir vainojami pie tā, ka sievietes nav pietiekami pārstāvētas uzņēmumu vadības struktūrās; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka uzņēmumos pastāv atšķirīgas darba samaksas problēma, īpaši vēršot uzmanību uz vadošos amatos strādājošu sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirībām; aicina dalībvalstis un Komisiju veikt attiecīgus pasākumus, lai novērstu šo ieilgušo atalgojuma nevienlīdzību, kas ir saistīta ar tradicionāliem stereotipiem, kuri negatīvi ietekmē karjeras attīstību un daļēji ir vainojami pie tā, ka sievietes nav pietiekami pārstāvētas uzņēmumu vadības struktūrās;

| 12. | īpaši uzskata, ka prasība pieņemamā termiņā nodrošināt proporcionālu sieviešu un vīriešu pārstāvību uzņēmumu valdēs būtu jāattiecina uz tiem uzņēmumiem, kuriem ir jāiesniedz pilni peļņas un zaudējumu pārskati; |
| --- | --- |

12.

īpaši uzskata, ka prasība pieņemamā termiņā nodrošināt proporcionālu sieviešu un vīriešu pārstāvību uzņēmumu valdēs būtu jāattiecina uz tiem uzņēmumiem, kuriem ir jāiesniedz pilni peļņas un zaudējumu pārskati;

| 13. | mudina uzņēmumus pieņemt un īstenot korporatīvās vadības kodeksu, izmantojot to kā līdzekli, kas veicinātu dzimumu līdztiesību uzņēmumu valdēs, izmantojot līdzbiedru spiedienu, lai ietekmētu organizācijas no iekšienes, un īstenojot noteikumu „ievēro vai paskaidro”, kas uzliktu uzņēmumiem par pienākumu paskaidrot, kāpēc valdes sastāvā nav itin nevienas sievietes; |
| --- | --- |

13.

mudina uzņēmumus pieņemt un īstenot korporatīvās vadības kodeksu, izmantojot to kā līdzekli, kas veicinātu dzimumu līdztiesību uzņēmumu valdēs, izmantojot līdzbiedru spiedienu, lai ietekmētu organizācijas no iekšienes, un īstenojot noteikumu „ievēro vai paskaidro”, kas uzliktu uzņēmumiem par pienākumu paskaidrot, kāpēc valdes sastāvā nav itin nevienas sievietes;

| 14. | uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu jāizstrādā iniciatīvas, kurās tiktu aplūkots jautājums par taisnīgāku ģimenes aprūpes pienākumu sadalījumu ne tikai pašā ģimenē, bet arī starp ģimeni un sabiedrību, kā arī iniciatīvas sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību mazināšanai par vienādu darbu; uzskata, ka ir jāveic īpaši pasākumi, lai:






  a) | risinātu bērnu aprūpes iestāžu pieejamības problēmu, nodrošinot to pieejamību cenu, atbildības un atrašanās vietas ziņā; |
| --- | --- | --- |

14.

uzskata, ka dalībvalstīm un Komisijai būtu jāizstrādā iniciatīvas, kurās tiktu aplūkots jautājums par taisnīgāku ģimenes aprūpes pienākumu sadalījumu ne tikai pašā ģimenē, bet arī starp ģimeni un sabiedrību, kā arī iniciatīvas sieviešu un vīriešu atalgojuma atšķirību mazināšanai par vienādu darbu; uzskata, ka ir jāveic īpaši pasākumi, lai:

a)

risinātu bērnu aprūpes iestāžu pieejamības problēmu, nodrošinot to pieejamību cenu, atbildības un atrašanās vietas ziņā;

| b) | ieviestu elastīgus nodarbinātības modeļus, tā uzlabojot uzņēmumu veiktspēju un maksimāli izmantojot sieviešu ieguldījumu; šādiem nodarbinātības modeļiem ir nepieciešams visu darbinieku atbalsts un sadarbība; tāpēc nepieciešami vadītāji, kas kritiski pārskatītu kultūras īpatnībās sakņotu attieksmi un tradicionālos labas uzņēmējdarbības principus un ieviestu jaunus izpratnes veidus attiecībā uz vīrieša un sievietes lomu sabiedrībā, ilgtspējīgu darbaspēka plānošanu, sociālo kapitālu un atbildību sabiedrības priekšā; |
| --- | --- |

b)

ieviestu elastīgus nodarbinātības modeļus, tā uzlabojot uzņēmumu veiktspēju un maksimāli izmantojot sieviešu ieguldījumu; šādiem nodarbinātības modeļiem ir nepieciešams visu darbinieku atbalsts un sadarbība; tāpēc nepieciešami vadītāji, kas kritiski pārskatītu kultūras īpatnībās sakņotu attieksmi un tradicionālos labas uzņēmējdarbības principus un ieviestu jaunus izpratnes veidus attiecībā uz vīrieša un sievietes lomu sabiedrībā, ilgtspējīgu darbaspēka plānošanu, sociālo kapitālu un atbildību sabiedrības priekšā;

| 15. | mudina uzņēmumu vadošā līmeņa darbiniekus uzlabot personāla informētību par vīriešu un sieviešu karjeras attīstības modeļiem un personīgi iesaistīties karjeras pārraudzības un atbalsta programmās, kuru mērķis ir veicināt vadošos amatos strādājošo sieviešu karjeru attiecīgajā uzņēmumā; |
| --- | --- |

15.

mudina uzņēmumu vadošā līmeņa darbiniekus uzlabot personāla informētību par vīriešu un sieviešu karjeras attīstības modeļiem un personīgi iesaistīties karjeras pārraudzības un atbalsta programmās, kuru mērķis ir veicināt vadošos amatos strādājošo sieviešu karjeru attiecīgajā uzņēmumā;

| 16. | aicina Komisiju:






  a) | iespējami drīz nākt klajā ar vispusīgiem, aktuāliem datiem par sieviešu pārstāvību visos Eiropas Savienības uzņēmumu veidos un sniegt informāciju par uzņēmējdarbības nozarē īstenotajiem obligātajiem un brīvprātīgajiem pasākumiem, kā arī dalībvalstīs pēdējā laikā pieņemtajiem pasākumiem, kas vērsti uz sieviešu pārstāvības palielināšanu; |
| --- | --- | --- |

16.

aicina Komisiju:

a)

iespējami drīz nākt klajā ar vispusīgiem, aktuāliem datiem par sieviešu pārstāvību visos Eiropas Savienības uzņēmumu veidos un sniegt informāciju par uzņēmējdarbības nozarē īstenotajiem obligātajiem un brīvprātīgajiem pasākumiem, kā arī dalībvalstīs pēdējā laikā pieņemtajiem pasākumiem, kas vērsti uz sieviešu pārstāvības palielināšanu;

| b) | pēc iepriekš minētā punkta izpildes, ja konstatēts, ka uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi nav bijuši piemēroti, līdz 2012. gadam nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, tostarp paredzot arī kvotas, lai līdz 2015. gadam palielinātu sieviešu īpatsvaru uzņēmumu vadības struktūrās līdz 30 %, bet līdz 2020. gadam — līdz 40 %, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kompetenci un ekonomiskās, strukturālās (piemēram, ar uzņēmumu lielumu saistītās), juridiskās un reģionālās īpatnības; |
| --- | --- |

b)

pēc iepriekš minētā punkta izpildes, ja konstatēts, ka uzņēmumu un dalībvalstu veiktie pasākumi nav bijuši piemēroti, līdz 2012. gadam nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu, tostarp paredzot arī kvotas, lai līdz 2015. gadam palielinātu sieviešu īpatsvaru uzņēmumu vadības struktūrās līdz 30 %, bet līdz 2020. gadam — līdz 40 %, vienlaikus ņemot vērā dalībvalstu kompetenci un ekonomiskās, strukturālās (piemēram, ar uzņēmumu lielumu saistītās), juridiskās un reģionālās īpatnības;

| 17. | aicina Komisiju nākt klajā ar ceļvedi, nospraužot tajā konkrētus, izmērāmus un sasniedzamus mērķus, lai panāktu proporcionālu abu dzimumu pārstāvību dažāda lieluma uzņēmumos, un aicina Komisiju izstrādāt īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētas vadlīnijas; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nākt klajā ar ceļvedi, nospraužot tajā konkrētus, izmērāmus un sasniedzamus mērķus, lai panāktu proporcionālu abu dzimumu pārstāvību dažāda lieluma uzņēmumos, un aicina Komisiju izstrādāt īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzētas vadlīnijas;

| 18. | aicina Komisiju izveidot tīmekļa vietni par šajā jomā īstenotu labu praksi, kas ļautu iepazīties un apmainīties ar pozitīvu pieredzi; uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt stratēģiju saziņai ar sabiedrību, lai efektīvi informētu sabiedrību un sociālos partnerus par to, cik nozīmīgi ir šādi pasākumi; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt mērķtiecīgas informācijas kampaņas; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju izveidot tīmekļa vietni par šajā jomā īstenotu labu praksi, kas ļautu iepazīties un apmainīties ar pozitīvu pieredzi; uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt stratēģiju saziņai ar sabiedrību, lai efektīvi informētu sabiedrību un sociālos partnerus par to, cik nozīmīgi ir šādi pasākumi; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis uzsākt mērķtiecīgas informācijas kampaņas;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0223.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0085.

(3)  OV C 166, 3.7.1995., 92. lpp.

(4)  OV C 320E, 15.12.2005., 247. lpp.

(5)  OV C 348E, 21.12.2010., 11. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/140

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsFinanšu, ekonomikas un sociālā krīze — veicamie pasākumi un iniciatīvas

P7_TA(2011)0331

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija rezolūcija par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi — ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (2010/2242(INI))

2013/C 33 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto lēmumu par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku (1) (turpmāk — CRIS komiteja), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 184. pantu pieņemto lēmumu par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku (1) (turpmāk — CRIS komiteja),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija lēmumu pagarināt CRIS komitejas pilnvaras līdz 2011. gada 31. jūlijam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. jūnija lēmumu pagarināt CRIS komitejas pilnvaras līdz 2011. gada 31. jūlijam (2),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par finanšu, ekonomikas un sociālo krīzi ieteikumi veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām (vidusposma ziņojums) (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības tiesību aktu izstrādes programmu, jo īpaši attiecībā uz Līguma grozījumiem, ekonomikas pārvaldību, Vienotā tirgus aktu un enerģētikas politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības tiesību aktu izstrādes programmu, jo īpaši attiecībā uz Līguma grozījumiem, ekonomikas pārvaldību, Vienotā tirgus aktu un enerģētikas politiku,

| — | ņemot vērā secinājumus par priekšlikumiem attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmu, kurus iesniedza Īpašā komiteja ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada (turpmāk — SURE komiteja), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus par priekšlikumiem attiecībā uz jauno daudzgadu finanšu shēmu, kurus iesniedza Īpašā komiteja ilgtspējīgas Eiropas Savienības politisko uzdevumu un budžeta resursu plānošanai laikposmam pēc 2013. gada (turpmāk — SURE komiteja),

| — | ņemot vērā ieteikumus, ko iesniegušas turpmāk minētajās valstu parlamentārās struktūras: Austrijas parlamenta abas palātas, Beļģijas parlamenta abas palātas, Bulgārijas parlaments, Čehijas Republikas parlamenta abas palātas, Dānijas parlaments, Somijas parlaments, Francijas Nacionālā asambleja, Vācijas parlamenta abas palātas, Grieķijas parlaments, Ungārijas parlaments, Itālijas parlamenta abas palātas, Latvijas parlaments, Lietuvas parlaments, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Polijas parlamenta abas palātas, Portugāles Republikas parlaments, Rumānijas parlamenta abas palātas, Slovākijas parlaments, Slovēnijas parlaments, Zviedrijas parlaments un Apvienotās Karalistes parlamenta abas palātas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieteikumus, ko iesniegušas turpmāk minētajās valstu parlamentārās struktūras: Austrijas parlamenta abas palātas, Beļģijas parlamenta abas palātas, Bulgārijas parlaments, Čehijas Republikas parlamenta abas palātas, Dānijas parlaments, Somijas parlaments, Francijas Nacionālā asambleja, Vācijas parlamenta abas palātas, Grieķijas parlaments, Ungārijas parlaments, Itālijas parlamenta abas palātas, Latvijas parlaments, Lietuvas parlaments, Nīderlandes Pārstāvju palāta, Polijas parlamenta abas palātas, Portugāles Republikas parlaments, Rumānijas parlamenta abas palātas, Slovākijas parlaments, Slovēnijas parlaments, Zviedrijas parlaments un Apvienotās Karalistes parlamenta abas palātas,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas ziņojumu (A7-0228/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas ziņojumu (A7-0228/2011),

| A. | tā kā krīzes sociālās izmaksas ir lielas, nodarbinātībai ES samazinoties par 1,8 %, kā rezultātā 23 miljoni ekonomiski aktīvu cilvēku ir palikuši bez darba (9,6 % no to kopskaita), jauniešu bezdarba līmenis sasniedzis 21 %, nodarbinātības līmeņa pieauguma perspektīvas ir neskaidras un 17 % ES iedzīvotāju draud nabadzība (5); |
| --- | --- |

A.

tā kā krīzes sociālās izmaksas ir lielas, nodarbinātībai ES samazinoties par 1,8 %, kā rezultātā 23 miljoni ekonomiski aktīvu cilvēku ir palikuši bez darba (9,6 % no to kopskaita), jauniešu bezdarba līmenis sasniedzis 21 %, nodarbinātības līmeņa pieauguma perspektīvas ir neskaidras un 17 % ES iedzīvotāju draud nabadzība (5);

| B. | tā kā tautas sacelšanās Vidusjūras dienvidu krastos un Tuvajos Austrumos var uzskatīt par cita starpā ekonomisko un sociālo trūkumu un nevienlīdzības un augstā bezdarba līmeņa sekām, kas īpaši ietekmē jaunāko izglītoto paaudzi, un tā kā šīs sacelšanās ir kā atgādinājums par demokrātijas vērtību un kā pierādījums tam, ka globalizācija prasa visaptverošus risinājumus attiecībā uz pamattiesību un brīvību atzīšanu un ievērošanu un nevienlīdzības izlīdzināšanu starp valstīm un starp dažādiem sabiedrības slāņiem katrā valstī; |
| --- | --- |

B.

tā kā tautas sacelšanās Vidusjūras dienvidu krastos un Tuvajos Austrumos var uzskatīt par cita starpā ekonomisko un sociālo trūkumu un nevienlīdzības un augstā bezdarba līmeņa sekām, kas īpaši ietekmē jaunāko izglītoto paaudzi, un tā kā šīs sacelšanās ir kā atgādinājums par demokrātijas vērtību un kā pierādījums tam, ka globalizācija prasa visaptverošus risinājumus attiecībā uz pamattiesību un brīvību atzīšanu un ievērošanu un nevienlīdzības izlīdzināšanu starp valstīm un starp dažādiem sabiedrības slāņiem katrā valstī;

| C. | tā kā trīs gadus pēc uzņēmuma „Lehman Brothers” sabrukuma ir veikti atsevišķi pasākumi cīņā pret finanšu krīzi; tā kā tomēr ir jāturpina darbs, lai izveidotu ilgtspējīgu finanšu nozari, kura spētu nepieļaut pārmērīgu spekulatīvo darbību un finansēt reālo ekonomiku, vēlams, piešķirot finansējumu ilgtermiņa ieguldījumu vajadzībām un palīdzot radīt darbavietas; tā kā ekonomikas pārvaldības reformas nav pietiekami atrisinājušas nelīdzsvarotības jautājumu pasaules un ES mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā trīs gadus pēc uzņēmuma „Lehman Brothers” sabrukuma ir veikti atsevišķi pasākumi cīņā pret finanšu krīzi; tā kā tomēr ir jāturpina darbs, lai izveidotu ilgtspējīgu finanšu nozari, kura spētu nepieļaut pārmērīgu spekulatīvo darbību un finansēt reālo ekonomiku, vēlams, piešķirot finansējumu ilgtermiņa ieguldījumu vajadzībām un palīdzot radīt darbavietas; tā kā ekonomikas pārvaldības reformas nav pietiekami atrisinājušas nelīdzsvarotības jautājumu pasaules un ES mērogā;

| D. | tā kā finanšu krīze ir izraisījusi ekonomikas un sociālo krīzi, kas dažās valstīs ir novedusi pie politiskas krīzes; |
| --- | --- |

D.

tā kā finanšu krīze ir izraisījusi ekonomikas un sociālo krīzi, kas dažās valstīs ir novedusi pie politiskas krīzes;

| E. | tā kā Eiropas Komisijas prognozes liecina, ka līdz 2013. gadam ražošanas apjoms vidēji gadā samazināsies aptuveni par 4,8 % no IKP un nākamajā desmitgadē tas būs ievērojami mazāks nekā iepriekšējos 20 gados (6); |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Komisijas prognozes liecina, ka līdz 2013. gadam ražošanas apjoms vidēji gadā samazināsies aptuveni par 4,8 % no IKP un nākamajā desmitgadē tas būs ievērojami mazāks nekā iepriekšējos 20 gados (6);

| F. | tā kā krīzē atklājas uzticības, pārliecības un redzējuma trūkums Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā krīzē atklājas uzticības, pārliecības un redzējuma trūkums Eiropas Savienībā;

| G. | tā kā sociālas tirgus ekonomikas un tās vērtību turpmāka attīstīšana ir viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā sociālas tirgus ekonomikas un tās vērtību turpmāka attīstīšana ir viens no Eiropas Savienības pamatmērķiem;

| H. | tā kā salīdzinošā pārticībā dzīvojošu cilvēku skaits ir palielinājies, bet vienlaikus ir palielinājušās ekonomiskās un sociālās atšķirības; |
| --- | --- |

H.

tā kā salīdzinošā pārticībā dzīvojošu cilvēku skaits ir palielinājies, bet vienlaikus ir palielinājušās ekonomiskās un sociālās atšķirības;

| I. | tā kā pasaules finanšu krīze ir nopietni ietekmējusi Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, it īpaši mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzību pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā pasaules finanšu krīze ir nopietni ietekmējusi Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu, it īpaši mērķi līdz 2015. gadam uz pusi samazināt nabadzību pasaulē;

| J. | tā kā krīze ir skaidri parādījusi, ka ir vajadzīgs progress, Savienībā veidojot patiesu ekonomikas pārvaldību, kas sastāvētu no sistemātiska politikas virzienu kopuma, kas izstrādāts, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi, labas, stabilas darbavietas, budžeta disciplīnu, pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības korekcijas, konkurētspēju un produktivitāti ES ekonomikā un finanšu tirgu stingrāku regulējumu un uzraudzību, kā arī piemērotu mehānismu finanšu krīzes atrisināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā krīze ir skaidri parādījusi, ka ir vajadzīgs progress, Savienībā veidojot patiesu ekonomikas pārvaldību, kas sastāvētu no sistemātiska politikas virzienu kopuma, kas izstrādāts, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi, labas, stabilas darbavietas, budžeta disciplīnu, pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības korekcijas, konkurētspēju un produktivitāti ES ekonomikā un finanšu tirgu stingrāku regulējumu un uzraudzību, kā arī piemērotu mehānismu finanšu krīzes atrisināšanai;

| K. | Ja. tā kā Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai nepārprotami norādīja, ka par spīti iespējamajiem ietaupījumiem ES budžets, kura pašreizējais vispārējais līmenis ir 1 % no NKI, nespēj segt finansējuma iztrūkumu, ko rada no Līguma un no spēkā esošajām politikas prioritātēm un saistībām izrietošās papildu finanšu vajadzības; tā kā Eiropas Parlaments tādēļ pauž pārliecību, ka nākamajā DFS resursus nepieciešams palielināt par vismaz 5 %, salīdzinājumā ar 2013. gada līmeni; |
| --- | --- |

K.

Ja. tā kā Eiropas Parlaments 2011. gada 8. jūnija rezolūcijā par ieguldījumu nākotnē — jaunu daudzgadu finanšu shēmu (DFS) konkurētspējīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Eiropai nepārprotami norādīja, ka par spīti iespējamajiem ietaupījumiem ES budžets, kura pašreizējais vispārējais līmenis ir 1 % no NKI, nespēj segt finansējuma iztrūkumu, ko rada no Līguma un no spēkā esošajām politikas prioritātēm un saistībām izrietošās papildu finanšu vajadzības; tā kā Eiropas Parlaments tādēļ pauž pārliecību, ka nākamajā DFS resursus nepieciešams palielināt par vismaz 5 %, salīdzinājumā ar 2013. gada līmeni;

| L. | tā kā šajā pašā rezolūcijā Eiropas Parlaments norāda, ka pašu resursu maksimālais apjoms nav mainīts kopš 1993. gada; uzskata, ka, dalībvalstīm piešķirot Savienībai vairāk kompetenču un izvirzot vairāk mērķu, pašu resursu maksimālo apjomu varētu būt nepieciešams pakāpeniski pielāgot; uzskata — lai gan pašlaik pašu finansējuma maksimālais apjoms, ko vienbalsīgi apstiprinājusi Padome, nodrošina pietiekamas budžeta iespējas, lai pildītu pašus steidzamākos Savienības uzdevumus, tomēr tas būtu nepietiekams, lai ES budžets varētu kļūt par patiesu Eiropas ekonomikas pārvaldības instrumentu vai arī lai ar tā palīdzību būtu iespējams ES līmenī veikt būtiskus ieguldījumus stratēģijā „Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

L.

tā kā šajā pašā rezolūcijā Eiropas Parlaments norāda, ka pašu resursu maksimālais apjoms nav mainīts kopš 1993. gada; uzskata, ka, dalībvalstīm piešķirot Savienībai vairāk kompetenču un izvirzot vairāk mērķu, pašu resursu maksimālo apjomu varētu būt nepieciešams pakāpeniski pielāgot; uzskata — lai gan pašlaik pašu finansējuma maksimālais apjoms, ko vienbalsīgi apstiprinājusi Padome, nodrošina pietiekamas budžeta iespējas, lai pildītu pašus steidzamākos Savienības uzdevumus, tomēr tas būtu nepietiekams, lai ES budžets varētu kļūt par patiesu Eiropas ekonomikas pārvaldības instrumentu vai arī lai ar tā palīdzību būtu iespējams ES līmenī veikt būtiskus ieguldījumus stratēģijā „Eiropa 2020”;

| M. | tā kā nolūkā garantēt ilgtspējīgu izaugsmi Savienībā un sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus būtu jāpārdala neizmantotās maksājumu apropriācijas kopīgām programmām, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, jāpastiprina EIB aizdevumu sviras efekts un jāizveido projektu obligāciju tirgus, kas piesaistītu valsts un privātos ieguldītājus un ko varētu izmantot, lai finansētu visai Savienībai nozīmīgus kopīgus projektus (obligācijas konkrētiem projektiem); |
| --- | --- |

M.

tā kā nolūkā garantēt ilgtspējīgu izaugsmi Savienībā un sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus būtu jāpārdala neizmantotās maksājumu apropriācijas kopīgām programmām, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, jāpastiprina EIB aizdevumu sviras efekts un jāizveido projektu obligāciju tirgus, kas piesaistītu valsts un privātos ieguldītājus un ko varētu izmantot, lai finansētu visai Savienībai nozīmīgus kopīgus projektus (obligācijas konkrētiem projektiem);

I.
     
  Eiropas valstu parādi un euro krīze, tostarp valsts parāda vērtspapīru un euroobligāciju kopīga emisija

| 1. | atgādina savstarpēji saistītu vājo vietu „trijstūri”, kur dažu dalībvalstu nelīdzsvarotā fiskālā politika palielināja pirmskrīzes budžeta deficītu un finanšu krīze ievērojami veicināja šo deficītu turpmāku pieaugumu, kas izraisīja spriedzi dažu dalībvalstu valsts parāda tirgos; |
| --- | --- |

1.

atgādina savstarpēji saistītu vājo vietu „trijstūri”, kur dažu dalībvalstu nelīdzsvarotā fiskālā politika palielināja pirmskrīzes budžeta deficītu un finanšu krīze ievērojami veicināja šo deficītu turpmāku pieaugumu, kas izraisīja spriedzi dažu dalībvalstu valsts parāda tirgos;

| 2. | uzsver, ka Grieķijas, Īrijas, un Portugāles kredītreitinga pazemināšana, ko veica kredītreitinga aģentūras, izraisīja domino efektu euro zonas valstīs un izmaiņas portfeļos, kuras atspoguļoja ieguldītāju spekulatīvo uzvedību un izvairīšanos no riskantiem ieguldījumiem, un ka tā rezultātā Grieķija, Īrija
  un Portugāle
  zaudēja piekļuvi tirgus finansējumam par ilgtspējīgām likmēm un nācās tām sniegt finansiālo palīdzību saskaņā ar ES un SVF programmām; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Grieķijas, Īrijas, un Portugāles kredītreitinga pazemināšana, ko veica kredītreitinga aģentūras, izraisīja domino efektu euro zonas valstīs un izmaiņas portfeļos, kuras atspoguļoja ieguldītāju spekulatīvo uzvedību un izvairīšanos no riskantiem ieguldījumiem, un ka tā rezultātā Grieķija, Īrija
  un Portugāle
  zaudēja piekļuvi tirgus finansējumam par ilgtspējīgām likmēm un nācās tām sniegt finansiālo palīdzību saskaņā ar ES un SVF programmām;

| 3. | uzskata, ka Starptautiskā Darba organizācija (ILO) būtu jāiesaista ES un SVF finansiālās palīdzības programmās; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Starptautiskā Darba organizācija (ILO) būtu jāiesaista ES un SVF finansiālās palīdzības programmās;

| 4. | atgādina, ka kredītreitinga aģentūrām bija būtiska loma finanšu krīzes radīšanā, jo tās strukturētiem finanšu instrumentiem piešķīra kļūdainus reitingus, kuri krīzes laikā bija jāsamazina; piekrīt Finanšu stabilitātes padomes 2010. gada oktobrī noteiktajiem principiem, kuri sniedz vispārīgus norādījumus, kā samazināt paļāvību uz ārējiem kredītreitingiem, un aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā sabiedrisko apspriešanu, kas noslēdzās 2011. gada janvārī; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka kredītreitinga aģentūrām bija būtiska loma finanšu krīzes radīšanā, jo tās strukturētiem finanšu instrumentiem piešķīra kļūdainus reitingus, kuri krīzes laikā bija jāsamazina; piekrīt Finanšu stabilitātes padomes 2010. gada oktobrī noteiktajiem principiem, kuri sniedz vispārīgus norādījumus, kā samazināt paļāvību uz ārējiem kredītreitingiem, un aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā sabiedrisko apspriešanu, kas noslēdzās 2011. gada janvārī;

| 5. | prasa veikt valsts parāda pārredzamu revīziju, lai noteiktu tā izcelsmi un noskaidrotu parāda vērtspapīru galvenos turētājus un ar tiem saistītās summas; |
| --- | --- |

5.

prasa veikt valsts parāda pārredzamu revīziju, lai noteiktu tā izcelsmi un noskaidrotu parāda vērtspapīru galvenos turētājus un ar tiem saistītās summas;

| 6. | norāda, ka dalībvalstu divpusējās vai daudzpusējās pieejas rada draudus ekonomikas integrācijai, finanšu stabilitātei un euro uzticamībai, un atzinīgi vērtē Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada principu, kura mērķis ir novērst pārmērīgu iekšējo nelīdzsvarotību ES; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka dalībvalstu divpusējās vai daudzpusējās pieejas rada draudus ekonomikas integrācijai, finanšu stabilitātei un euro uzticamībai, un atzinīgi vērtē Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada principu, kura mērķis ir novērst pārmērīgu iekšējo nelīdzsvarotību ES;

| 7. | uzsver, ka valstu parādu krīzē atklājās Eiropas iekšējās nelīdzsvarotības radītie riski; uzsver, ka ES ir jāreaģē vienoti, jāattīsta daudz ciešāka fiskālās politikas koordinācija un vajadzīgas gadījumā — viena kopīga politika ar pietiekamu ES budžetu, ko daļēji finansē no pašu resursiem, kā arī jāievieš atbilstoši krīzes vadības un ekonomikas konverģences noteikumi; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka valstu parādu krīzē atklājās Eiropas iekšējās nelīdzsvarotības radītie riski; uzsver, ka ES ir jāreaģē vienoti, jāattīsta daudz ciešāka fiskālās politikas koordinācija un vajadzīgas gadījumā — viena kopīga politika ar pietiekamu ES budžetu, ko daļēji finansē no pašu resursiem, kā arī jāievieš atbilstoši krīzes vadības un ekonomikas konverģences noteikumi;

| 8. | uzsver, ka ir jāracionalizē dalībvalstu izdevumi ar ES budžeta starpniecību, īpaši jomās, kurās ES ir lielāka pievienotā vērtība nekā valstu budžetiem; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir jāracionalizē dalībvalstu izdevumi ar ES budžeta starpniecību, īpaši jomās, kurās ES ir lielāka pievienotā vērtība nekā valstu budžetiem;

| 9. | uzsver, ka dalībvalstu izaugsmes iespējas būtu jāuzskata par izšķiroši svarīgu elementu, nosakot to procentu likmju relatīvo līmeni, ko piemērot konkrētās valsts parādam, īpaši attiecībā uz palīdzību, kuru nodrošina Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSF) un no 2013. gada — Eiropas stabilitātes mehānisms (ESM); |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka dalībvalstu izaugsmes iespējas būtu jāuzskata par izšķiroši svarīgu elementu, nosakot to procentu likmju relatīvo līmeni, ko piemērot konkrētās valsts parādam, īpaši attiecībā uz palīdzību, kuru nodrošina Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSF) un no 2013. gada — Eiropas stabilitātes mehānisms (ESM);

| 10. | atzinīgi vērtē pasākumus, kurus veic dalībvalstis ar lielām parādsaistībām, lai konsolidētu budžetu un īstenotu strukturālās reformas; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē pasākumus, kurus veic dalībvalstis ar lielām parādsaistībām, lai konsolidētu budžetu un īstenotu strukturālās reformas;

| 11. | uzsver, ka dalībvalstīs reģistrētām mātes bankām arī jāuzņemas daļa atbildības par meitas banku bezatbildīgo aizdevumu izsniegšanas praksi citās ES dalībvalstīs, kas cita starpā sekmēja nekustamā īpašuma burbuļu veidošanos Spānijā, Īrijā un Latvijā un izraisīja budžeta grūtības, ko minētās dalībvalstis izjūt šobrīd; tādēļ norāda, ka finansiālas palīdzības sniegšana dalībvalstīm ar parādsaistībām, ja tāda kļūst nepieciešama, būtu ne tikai šo dalībvalstu interesēs, bet arī to dalībvalstu interesēs, kurās reģistrētām mātes bankām jau pašā sākumā neizdevās izveidot atbildīgu aizdevumu izsniegšanas praksi savās meitas bankās; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka dalībvalstīs reģistrētām mātes bankām arī jāuzņemas daļa atbildības par meitas banku bezatbildīgo aizdevumu izsniegšanas praksi citās ES dalībvalstīs, kas cita starpā sekmēja nekustamā īpašuma burbuļu veidošanos Spānijā, Īrijā un Latvijā un izraisīja budžeta grūtības, ko minētās dalībvalstis izjūt šobrīd; tādēļ norāda, ka finansiālas palīdzības sniegšana dalībvalstīm ar parādsaistībām, ja tāda kļūst nepieciešama, būtu ne tikai šo dalībvalstu interesēs, bet arī to dalībvalstu interesēs, kurās reģistrētām mātes bankām jau pašā sākumā neizdevās izveidot atbildīgu aizdevumu izsniegšanas praksi savās meitas bankās;

| 12. | uzsver, ka visas dalībvalstis ir sistēmiski svarīgas; prasa izstrādāt visaptverošu, sociāli integrējošu un saskaņotu reformu kopumu finanšu sistēmas trūkumu novēršanai; prasa izstrādāt Eiropas Kases koncepciju, lai stiprinātu EMS ekonomikas pīlāru; turklāt prasa veikt pasākumus, lai novērstu pašreizējo konkurētspējas trūkumu, vajadzības gadījumā izmantojot atbilstošas strukturālas reformas, kuras vērstas uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un valstu parādu krīzes pamatiemeslu novēršanu; norāda, ka dalībvalstīm atkal jānodrošina valsts finanšu un izaugsmes rādītāju ilgtspējība, kas pamatotos uz saprātīgu politiku attiecībā uz valsts izdevumu kvalitāti un taisnīgu un efektīvu ieņēmumu iekasēšanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka visas dalībvalstis ir sistēmiski svarīgas; prasa izstrādāt visaptverošu, sociāli integrējošu un saskaņotu reformu kopumu finanšu sistēmas trūkumu novēršanai; prasa izstrādāt Eiropas Kases koncepciju, lai stiprinātu EMS ekonomikas pīlāru; turklāt prasa veikt pasākumus, lai novērstu pašreizējo konkurētspējas trūkumu, vajadzības gadījumā izmantojot atbilstošas strukturālas reformas, kuras vērstas uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un valstu parādu krīzes pamatiemeslu novēršanu; norāda, ka dalībvalstīm atkal jānodrošina valsts finanšu un izaugsmes rādītāju ilgtspējība, kas pamatotos uz saprātīgu politiku attiecībā uz valsts izdevumu kvalitāti un taisnīgu un efektīvu ieņēmumu iekasēšanu;

| 13. | aicina Komisiju veikt izpēti par iecerēto euroobligāciju sistēmu, lai noteiktu nosacījumus, pie kādiem šāda sistēma sniegtu labumu visām iesaistītajām dalībvalstīm un euro zonai kopumā; norāda, ka euroobligācijas sniegtu reālu alternatīvu ASV dolāru obligāciju tirgum un veicinātu Eiropas valstu parādu tirgus integrāciju un zemākas aizņēmumu izmaksas, palielinātu likviditāti, uzlabotu budžeta disciplīnu un atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SGP), veicinātu koordinētas strukturālās reformas un padarītu kapitāla tirgus stabilākus, tādējādi radot priekšstatu par euro kā globālu „drošu patvērumu”; atgādina, ka kopīgai euroobligāciju emisijai vajadzīga turpmāka virzība uz kopīgu ekonomikas un fiskālo politiku; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju veikt izpēti par iecerēto euroobligāciju sistēmu, lai noteiktu nosacījumus, pie kādiem šāda sistēma sniegtu labumu visām iesaistītajām dalībvalstīm un euro zonai kopumā; norāda, ka euroobligācijas sniegtu reālu alternatīvu ASV dolāru obligāciju tirgum un veicinātu Eiropas valstu parādu tirgus integrāciju un zemākas aizņēmumu izmaksas, palielinātu likviditāti, uzlabotu budžeta disciplīnu un atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam (SGP), veicinātu koordinētas strukturālās reformas un padarītu kapitāla tirgus stabilākus, tādējādi radot priekšstatu par euro kā globālu „drošu patvērumu”; atgādina, ka kopīgai euroobligāciju emisijai vajadzīga turpmāka virzība uz kopīgu ekonomikas un fiskālo politiku;

| 14. | tāpēc uzsver — ja tiek emitētas euroobligācijas, to apjoms nedrīkst pārsniegt 60 % no IKP saskaņā ar solidāru atbildību par pirmās kārtas valsts parādu un tā būtu jāpapildina ar iniciatīvām valsts parāda samazināšanai līdz minētajam līmenim; iesaka par euroobligāciju galveno mērķi izvirzīt valsts parāda mazināšanu, kā arī morālā kaitējuma un spekulāciju ar euro novēršanu; norāda, ka šādu euroobligāciju izmantošanai būtu nepieciešama vienošanās par tādām parāda samazināšanas programmām, kuru rezultātu iespējams novērtēt, un šo programmu īstenošana; |
| --- | --- |

14.

tāpēc uzsver — ja tiek emitētas euroobligācijas, to apjoms nedrīkst pārsniegt 60 % no IKP saskaņā ar solidāru atbildību par pirmās kārtas valsts parādu un tā būtu jāpapildina ar iniciatīvām valsts parāda samazināšanai līdz minētajam līmenim; iesaka par euroobligāciju galveno mērķi izvirzīt valsts parāda mazināšanu, kā arī morālā kaitējuma un spekulāciju ar euro novēršanu; norāda, ka šādu euroobligāciju izmantošanai būtu nepieciešama vienošanās par tādām parāda samazināšanas programmām, kuru rezultātu iespējams novērtēt, un šo programmu īstenošana;

| 15. | norāda, ka pastāv politiska vienošanās par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 125. panta pārskatīšanu, lai līdz 2013. gadam EFSI pagaidu sistēmu pārveidotu par pastāvīgu ESM; prasa vēlāk pārveidot ESM par Eiropas Parādu aģentūru un Parlamentam paredzēt svarīgu lomu šajā Līguma grozīšanā; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka pastāv politiska vienošanās par Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 125. panta pārskatīšanu, lai līdz 2013. gadam EFSI pagaidu sistēmu pārveidotu par pastāvīgu ESM; prasa vēlāk pārveidot ESM par Eiropas Parādu aģentūru un Parlamentam paredzēt svarīgu lomu šajā Līguma grozīšanā;

| 16. | pauž nožēlu par sociālās atbildības trūkumu, ko parādījuši finanšu nozares profesionāļi, vismaz par vienu gadu neatsakoties no prēmijas daļas par labu kādam sociālam projektam, piemēram, jauniešu bezdarba mazināšanai Savienībā; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par sociālās atbildības trūkumu, ko parādījuši finanšu nozares profesionāļi, vismaz par vienu gadu neatsakoties no prēmijas daļas par labu kādam sociālam projektam, piemēram, jauniešu bezdarba mazināšanai Savienībā;

II.
     
  Globālā nelīdzsvarotība un pārvaldība

| 17. | atgādina, ka gan dažas attīstītās valstis, gan vairākas jaunās tirgus ekonomikas valstis, piemēram, ASV un Ķīna veicina globālo nelīdzsvarotību; atzinīgi vērtē Ķīnas aktīvu līdzdalību un turpmāku integrāciju globālās ekonomikas pārvaldības sistēmā; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka gan dažas attīstītās valstis, gan vairākas jaunās tirgus ekonomikas valstis, piemēram, ASV un Ķīna veicina globālo nelīdzsvarotību; atzinīgi vērtē Ķīnas aktīvu līdzdalību un turpmāku integrāciju globālās ekonomikas pārvaldības sistēmā;

| 18. | norāda, ka tā ekonomikas daļa, kas neietver ES, ASV un Japānu, veido vairāk nekā pusi no pasaules ekonomikas un tas atspoguļo nesen notikušas un agrāk nepiedzīvotas izmaiņas; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka tā ekonomikas daļa, kas neietver ES, ASV un Japānu, veido vairāk nekā pusi no pasaules ekonomikas un tas atspoguļo nesen notikušas un agrāk nepiedzīvotas izmaiņas;

| 19. | uzsver, ka globālā pieprasījuma līdzsvara atjaunošanai vajadzīga asimetriska pieeja: valstīm ar lielu ārējo pārpalikumu (piemēram, Ķīnai) jādažādo izaugsmes virzītājspēki un jāveicina iekšējais pieprasījums, bet valstīm ar lielu deficītu (piemēram, ASV) jāpalielina iekšējie ietaupījumi un jāpabeidz strukturālās reformas; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka globālā pieprasījuma līdzsvara atjaunošanai vajadzīga asimetriska pieeja: valstīm ar lielu ārējo pārpalikumu (piemēram, Ķīnai) jādažādo izaugsmes virzītājspēki un jāveicina iekšējais pieprasījums, bet valstīm ar lielu deficītu (piemēram, ASV) jāpalielina iekšējie ietaupījumi un jāpabeidz strukturālās reformas;

| 20. | uzsver, ka finanšu tirgiem ir jāveicina reālās ekonomikas ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka finanšu tirgiem ir jāveicina reālās ekonomikas ilgtspējīga attīstība;

| 21. | atbalsta G20 centienus reglamentēt atvasināto preču instrumentu tirgus; aicina Komisiju risināt cenu svārstību problēmu lauksaimniecības tirgos, pilnībā īstenot visus G20 līmenī saskaņotos pamatpasākumus un cīnīties pret pārmērīgu un kaitniecisku spekulāciju, jo īpaši izmantojot plānotos finanšu tirgu reglamentējošos tiesību aktus, kas jāievieš ES, un pārskatot Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvu (7) un Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (8); |
| --- | --- |

21.

atbalsta G20 centienus reglamentēt atvasināto preču instrumentu tirgus; aicina Komisiju risināt cenu svārstību problēmu lauksaimniecības tirgos, pilnībā īstenot visus G20 līmenī saskaņotos pamatpasākumus un cīnīties pret pārmērīgu un kaitniecisku spekulāciju, jo īpaši izmantojot plānotos finanšu tirgu reglamentējošos tiesību aktus, kas jāievieš ES, un pārskatot Tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvu (7) un Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (8);

| 22. | atgādina par izejvielu nozīmi Eiropas Savienībai, kā arī nodrošinātības ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitātes nozīmi visai pasaulei, īpaši jaunattīstības valstīm, un inflācijas spiedienu, kuru pārtikas trūkums un cenu svārstības rada visā pasaulē; tādēļ aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus mazināt atkarību no izejvielām, steidzami uzlabojot efektivitātes standartus, kā arī veicināt vairākkārt izmantojamu materiālu ražošanu un izmantošanu; norāda — lai veicinātu nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitāti, plaši jāievieš ilgtspējīgi ražošanas veidi un no jauna jāievieš pieprasījuma pārvaldības mehānismi; šajā nolūkā prasa palielināt tirdzniecības pārredzamību un savstarpīgumu; turklāt brīdina par protekcionisma tendenču bīstamību stratēģisko izejvielu jomā; |
| --- | --- |

22.

atgādina par izejvielu nozīmi Eiropas Savienībai, kā arī nodrošinātības ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitātes nozīmi visai pasaulei, īpaši jaunattīstības valstīm, un inflācijas spiedienu, kuru pārtikas trūkums un cenu svārstības rada visā pasaulē; tādēļ aicina Eiropas Savienību pastiprināt centienus mazināt atkarību no izejvielām, steidzami uzlabojot efektivitātes standartus, kā arī veicināt vairākkārt izmantojamu materiālu ražošanu un izmantošanu; norāda — lai veicinātu nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas cenu stabilitāti, plaši jāievieš ilgtspējīgi ražošanas veidi un no jauna jāievieš pieprasījuma pārvaldības mehānismi; šajā nolūkā prasa palielināt tirdzniecības pārredzamību un savstarpīgumu; turklāt brīdina par protekcionisma tendenču bīstamību stratēģisko izejvielu jomā;

| 23. | prasa labāk reglamentēt kredītriska mijmaiņas darījumus; |
| --- | --- |

23.

prasa labāk reglamentēt kredītriska mijmaiņas darījumus;

| 24. | pieņem zināšanai tendenci novirzīt ļoti lielas privāto ieguldījumu summas uz jaunās tirgus ekonomikas valstīm, kurās prognozē gandrīz USD 1 triljona pieplūdumu 2011. gadā (9); aicina SVF izveidot sistēmu, lai novērstu spekulatīvu burbuļu veidošanos, uzraugot globālās kapitāla plūsmas, un veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu nevēlamu notikumu attīstību; atzīst, ka kapitāla kontrole nevar aizvietot pienācīgu ekonomikas politiku un būtu jāizmanto vienīgi kā pēdējais līdzeklis; uzsver, ka vienlaikus valstīm jāveic pasākumi, lai novērstu minēto burbuļu veidošanos; |
| --- | --- |

24.

pieņem zināšanai tendenci novirzīt ļoti lielas privāto ieguldījumu summas uz jaunās tirgus ekonomikas valstīm, kurās prognozē gandrīz USD 1 triljona pieplūdumu 2011. gadā (9); aicina SVF izveidot sistēmu, lai novērstu spekulatīvu burbuļu veidošanos, uzraugot globālās kapitāla plūsmas, un veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu nevēlamu notikumu attīstību; atzīst, ka kapitāla kontrole nevar aizvietot pienācīgu ekonomikas politiku un būtu jāizmanto vienīgi kā pēdējais līdzeklis; uzsver, ka vienlaikus valstīm jāveic pasākumi, lai novērstu minēto burbuļu veidošanos;

| 25. | norāda uz finanšu tirgus dalībnieku, tostarp finanšu iestāžu un biržu, koncentrācijas radītajiem eventuālajiem riskiem, proti, mazāk labvēlīgiem reālās ekonomikas ilgtermiņa finansēšanas nosacījumiem; ņemot to vērā, aicina ESRK cieši uzraudzīt jebkādu tādu sistēmisku risku veidošanos, ko rada koncentrācija finanšu tirgos; |
| --- | --- |

25.

norāda uz finanšu tirgus dalībnieku, tostarp finanšu iestāžu un biržu, koncentrācijas radītajiem eventuālajiem riskiem, proti, mazāk labvēlīgiem reālās ekonomikas ilgtermiņa finansēšanas nosacījumiem; ņemot to vērā, aicina ESRK cieši uzraudzīt jebkādu tādu sistēmisku risku veidošanos, ko rada koncentrācija finanšu tirgos;

| 26. | uzsver — lai gan ES tekošo norēķinu konts ir sabalansēts un neveicina globālo nelīdzsvarotību, to spēcīgi ietekmētu nepiemērota nelīdzsvarotības korekcija, samazinot ASV dolāra vērtību; norāda, ka ES jākoordinē politika tirdzniecības un valūtas nelīdzsvarotības jomā, cieši sadarbojoties ar ASV, lai izvairītos no dolāra vērtības straujas samazināšanas; mudina ASV, kā arī nozīmīgākos pasaules tirgus dalībniekus, nodrošināt, ka valūtas pārvaldība kļūst par daudzpusēju darbību, kas ietver visas nozīmīgākās pasaules valūtas; atzinīgi vērtē globālās nelīdzsvarotības rādītāju paziņošanu un prasa šos rādītājus ņemt vērā makroekonomikas politikas izstrādē; |
| --- | --- |

26.

uzsver — lai gan ES tekošo norēķinu konts ir sabalansēts un neveicina globālo nelīdzsvarotību, to spēcīgi ietekmētu nepiemērota nelīdzsvarotības korekcija, samazinot ASV dolāra vērtību; norāda, ka ES jākoordinē politika tirdzniecības un valūtas nelīdzsvarotības jomā, cieši sadarbojoties ar ASV, lai izvairītos no dolāra vērtības straujas samazināšanas; mudina ASV, kā arī nozīmīgākos pasaules tirgus dalībniekus, nodrošināt, ka valūtas pārvaldība kļūst par daudzpusēju darbību, kas ietver visas nozīmīgākās pasaules valūtas; atzinīgi vērtē globālās nelīdzsvarotības rādītāju paziņošanu un prasa šos rādītājus ņemt vērā makroekonomikas politikas izstrādē;

| 27. | uzsver, ka ES ir jāatrisina vairākas problēmas, lai nostiprinātu savu nozīmi pasaulē, proti, konkurētspējas un konverģences trūkums, nepietiekama finanšu stabilitāte, vājš iekšējais nodarbinātības un izaugsmes līmenis, aizvien lielāka iekšējā nelīdzsvarotība līdz ar iekšējā tirgus un EMS paplašināšanos un politiskās ietekmes trūkums starptautiskā līmenī, ko cita starpā izraisa nesaskaņota ES pārstāvība starptautiskās organizācijās, ko varētu uzlabot, īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu vienotu euro pārstāvību starptautiskā mērogā, kā noteikts Līgumā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ES ir jāatrisina vairākas problēmas, lai nostiprinātu savu nozīmi pasaulē, proti, konkurētspējas un konverģences trūkums, nepietiekama finanšu stabilitāte, vājš iekšējais nodarbinātības un izaugsmes līmenis, aizvien lielāka iekšējā nelīdzsvarotība līdz ar iekšējā tirgus un EMS paplašināšanos un politiskās ietekmes trūkums starptautiskā līmenī, ko cita starpā izraisa nesaskaņota ES pārstāvība starptautiskās organizācijās, ko varētu uzlabot, īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu vienotu euro pārstāvību starptautiskā mērogā, kā noteikts Līgumā;

| 28. | atgādina, ka ES jābūt vienotai, ka vidējā termiņā tai jābūt vienam pārstāvim SVF valdē, jo īpaši pārstāvot euro zonu, ka vajadzības gadījumā tai pilnībā jāpārstāv dalībvalstis un pasaules mērogā jāaizstāv demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, pienācīgi darba un dzīves apstākļi, laba pārvaldība, ilgtspējīga attīstība, brīva un taisnīga tirdzniecība un klimata jomā izvirzītie mērķi, īstenojot savu iekšējo programmu un cīnoties pret korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka ES jābūt vienotai, ka vidējā termiņā tai jābūt vienam pārstāvim SVF valdē, jo īpaši pārstāvot euro zonu, ka vajadzības gadījumā tai pilnībā jāpārstāv dalībvalstis un pasaules mērogā jāaizstāv demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, pienācīgi darba un dzīves apstākļi, laba pārvaldība, ilgtspējīga attīstība, brīva un taisnīga tirdzniecība un klimata jomā izvirzītie mērķi, īstenojot savu iekšējo programmu un cīnoties pret korupciju, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm;

| 29. | uzskata, ka Eiropai būtu jācenšas panākt vienošanos par sabalansētu, brīvu un taisnīgu pasaules tirdzniecības nolīgumu, lai mazinātu atšķirības starp jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un attīstītajām tirgus ekonomikas valstīm; prasa likvidēt tirdzniecības šķēršļus; uzskata, ka pasaules tirdzniecības nolīguma neesamība ir nozīmīgs trūkums, jo attīstītās valstis bloķē jaunās tirgus ekonomikas valstis lauksaimniecības eksporta projektos, savukārt jaunās tirgus ekonomikas valstis bloķē pakalpojumus no attīstītajām valstīm; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka Eiropai būtu jācenšas panākt vienošanos par sabalansētu, brīvu un taisnīgu pasaules tirdzniecības nolīgumu, lai mazinātu atšķirības starp jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un attīstītajām tirgus ekonomikas valstīm; prasa likvidēt tirdzniecības šķēršļus; uzskata, ka pasaules tirdzniecības nolīguma neesamība ir nozīmīgs trūkums, jo attīstītās valstis bloķē jaunās tirgus ekonomikas valstis lauksaimniecības eksporta projektos, savukārt jaunās tirgus ekonomikas valstis bloķē pakalpojumus no attīstītajām valstīm;

| 30. | uzsver, ka ir jāatver publiskā iepirkuma tirgi, nodrošinot pārredzamību un savstarpīgumu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir jāatver publiskā iepirkuma tirgi, nodrošinot pārredzamību un savstarpīgumu;

| 31. | uzsver savstarpīguma un abpusēja izdevīguma nozīmību ES attiecībās ar tās galvenajiem stratēģiskajiem partneriem; šajā sakarībā uzskata, ka ES vajadzētu apsvērt, vai nebūtu jānodrošinās ar rīkiem, kas ļautu pārbaudīt ar valsts atbalstu saistīto ekonomisko praksi trešajās valstīs un izvērtēt jebkādu rīcību, kuras mērķis varētu būt svarīgāko tehnoloģiju nodošana ārpus ES teritorijas; |
| --- | --- |

31.

uzsver savstarpīguma un abpusēja izdevīguma nozīmību ES attiecībās ar tās galvenajiem stratēģiskajiem partneriem; šajā sakarībā uzskata, ka ES vajadzētu apsvērt, vai nebūtu jānodrošinās ar rīkiem, kas ļautu pārbaudīt ar valsts atbalstu saistīto ekonomisko praksi trešajās valstīs un izvērtēt jebkādu rīcību, kuras mērķis varētu būt svarīgāko tehnoloģiju nodošana ārpus ES teritorijas;

| 32. | norāda, ka pašlaik Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) pieprasa konsolidēto bilanci tikai reģionālā līmenī; prasa pieņemt grāmatvedības noteikumus, kuri noteiktu, ka visiem uzņēmumiem un nodibinājumiem uzskaite jāveic par katru valsti atsevišķi, kā arī aicina uz starptautisku sadarbību nodokļu jomā, iestādēm slēdzot nolīgumus par informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka pašlaik Starptautisko grāmatvedības standartu padome (IASB) pieprasa konsolidēto bilanci tikai reģionālā līmenī; prasa pieņemt grāmatvedības noteikumus, kuri noteiktu, ka visiem uzņēmumiem un nodibinājumiem uzskaite jāveic par katru valsti atsevišķi, kā arī aicina uz starptautisku sadarbību nodokļu jomā, iestādēm slēdzot nolīgumus par informācijas apmaiņu;

| 33. | atgādina par tālejošas globālās ekonomikas un finanšu pārvaldības reformas nepieciešamību, lai veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošinātu starptautisko ekonomikas un finanšu iestāžu politiku saskaņotību; prasa Bretonvudsas iestādes un citas pašreizējās ekonomikas pārvaldības struktūras, tostarp G20, integrēt ANO sistēmā, tādējādi uzsākot pasaules ekonomikas pārvaldības struktūras izveidi, lai šīs sistēmas ietvaros tās sadarbotos ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), ILO un pasaules klimata organizāciju, kura vēl jāizveido; |
| --- | --- |

33.

atgādina par tālejošas globālās ekonomikas un finanšu pārvaldības reformas nepieciešamību, lai veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību un nodrošinātu starptautisko ekonomikas un finanšu iestāžu politiku saskaņotību; prasa Bretonvudsas iestādes un citas pašreizējās ekonomikas pārvaldības struktūras, tostarp G20, integrēt ANO sistēmā, tādējādi uzsākot pasaules ekonomikas pārvaldības struktūras izveidi, lai šīs sistēmas ietvaros tās sadarbotos ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO), ILO un pasaules klimata organizāciju, kura vēl jāizveido;

| 34. | prasa, lai G20 valstis nekavējoties pieņemtu saskaņotus pasaules mēroga politikas pasākumus, tādējādi veicinot stingru, stabilu, sabalansētu un ilgtspējīgu globālo izaugsmi; prasa iesaistīt šo valstu attiecīgos parlamentus, lai palielinātu leģitimitāti un atbildību; turklāt prasa reformēt SVF un nodrošināt tam vairāk finanšu līdzekļu, tādējādi palielinot tā pārredzamību un atbildību un padarot to demokrātiskāku, vienlaikus stiprinot tā nozīmi SVF dalībnieku ekonomikas un finanšu uzraudzībā, lai veidotu uzticamu drošības tīklu cīņai ar globālo nelīdzsvarotību; |
| --- | --- |

34.

prasa, lai G20 valstis nekavējoties pieņemtu saskaņotus pasaules mēroga politikas pasākumus, tādējādi veicinot stingru, stabilu, sabalansētu un ilgtspējīgu globālo izaugsmi; prasa iesaistīt šo valstu attiecīgos parlamentus, lai palielinātu leģitimitāti un atbildību; turklāt prasa reformēt SVF un nodrošināt tam vairāk finanšu līdzekļu, tādējādi palielinot tā pārredzamību un atbildību un padarot to demokrātiskāku, vienlaikus stiprinot tā nozīmi SVF dalībnieku ekonomikas un finanšu uzraudzībā, lai veidotu uzticamu drošības tīklu cīņai ar globālo nelīdzsvarotību;

| 35. | aicina veikt jaunus finansiālās palīdzības pasākumus, piemēram:






  — | pārveidotais SVF varētu darboties kā globāls pēdējās instances aizdevējs un cīnīties pret atsevišķu valstu vajadzību uzkrāt valūtas rezerves, ja tiktu pastiprināta tā spēja nodrošināt īstermiņa likviditāti un stingrākus finanšu drošības tīklus; |
| --- | --- | --- |

35.

aicina veikt jaunus finansiālās palīdzības pasākumus, piemēram:

—

pārveidotais SVF varētu darboties kā globāls pēdējās instances aizdevējs un cīnīties pret atsevišķu valstu vajadzību uzkrāt valūtas rezerves, ja tiktu pastiprināta tā spēja nodrošināt īstermiņa likviditāti un stingrākus finanšu drošības tīklus;

| — | TAM: pašreizējā krīze ir saasinājusi vajadzību pēc iniciatīvām, kas stimulētu finanšu tirgu interesi veicināt ilgtermiņa ieguldījumus un ilgtspējīgu attīstību; reaģējot uz jaunattīstības valstu pieaugošo pieprasījumu pēc finansējuma, būtu jāatjaunina un jāuzlabo daudzpusēju un divpusēju attīstības banku un organizāciju finansiālā nozīme; daļu ieņēmumu no finanšu darījumu nodevas varētu izmantot, lai finansētu TAM sasniegšanu un izpildītu saistības klimata pārmaiņu jomā; pastāvīgi būtu jāpēta cita finansējuma nozīme attīstības instrumentiem, īpaši parādu restrukturizācija, nabadzīgāko valstu parādu atcelšana un naudas pārvedumu plūsmas veicināšana; būtu atkārtoti jāuzsver apņemšanās nodrošināt to oficiālo attīstības palīdzību, kuras nepieciešamību iespējams paredzēt, un jāpēta papildu novatoriski finansējuma avoti, lai novērstu finansējuma trūkumu, ko izraisīja ekonomikas sarukšana jaunattīstības valstīs; dalībvalstīm būtu atkārtoti jāapstiprina apņemšanās 0,7 % no sava NKI atvēlēt attīstības palīdzībai, lai finansētu TAM sasniegšanu; |
| --- | --- |

—

TAM: pašreizējā krīze ir saasinājusi vajadzību pēc iniciatīvām, kas stimulētu finanšu tirgu interesi veicināt ilgtermiņa ieguldījumus un ilgtspējīgu attīstību; reaģējot uz jaunattīstības valstu pieaugošo pieprasījumu pēc finansējuma, būtu jāatjaunina un jāuzlabo daudzpusēju un divpusēju attīstības banku un organizāciju finansiālā nozīme; daļu ieņēmumu no finanšu darījumu nodevas varētu izmantot, lai finansētu TAM sasniegšanu un izpildītu saistības klimata pārmaiņu jomā; pastāvīgi būtu jāpēta cita finansējuma nozīme attīstības instrumentiem, īpaši parādu restrukturizācija, nabadzīgāko valstu parādu atcelšana un naudas pārvedumu plūsmas veicināšana; būtu atkārtoti jāuzsver apņemšanās nodrošināt to oficiālo attīstības palīdzību, kuras nepieciešamību iespējams paredzēt, un jāpēta papildu novatoriski finansējuma avoti, lai novērstu finansējuma trūkumu, ko izraisīja ekonomikas sarukšana jaunattīstības valstīs; dalībvalstīm būtu atkārtoti jāapstiprina apņemšanās 0,7 % no sava NKI atvēlēt attīstības palīdzībai, lai finansētu TAM sasniegšanu;

| — | ES ir jānosaka politiskās prioritātes un jāvienojas par finansējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ciešākai sadarbībai pēc satricinājumiem un ar tiem saistītajiem notikumiem Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstīs; ņemot to vērā, Eiropas projektu obligāciju izmantošana ir jāpaplašina, ietverot arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu projektus ilgtspējīga transporta un enerģētikas, digitalizācijas programmas un izglītības jomā, tādējādi radot pievienoto vērtību partneriem abās Vidusjūras pusēs; |
| --- | --- |

—

ES ir jānosaka politiskās prioritātes un jāvienojas par finansējumu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu ciešākai sadarbībai pēc satricinājumiem un ar tiem saistītajiem notikumiem Vidusjūras dienvidu reģiona partnervalstīs; ņemot to vērā, Eiropas projektu obligāciju izmantošana ir jāpaplašina, ietverot arī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu projektus ilgtspējīga transporta un enerģētikas, digitalizācijas programmas un izglītības jomā, tādējādi radot pievienoto vērtību partneriem abās Vidusjūras pusēs;

III.
     
  Ierosinājums jaunai monetārai sistēmai

| 36. | atgādina, ka neviena valsts vai valstu bloks nebūs ieguvējs „valūtas kara” gadījumā, bet tas varētu iznīcināt visu, ko ES pilsoņi darījuši, lai mazinātu valstu parādu un veiktu strukturālās reformas; norāda, ka euro ir novērsis tādas valūtas krīzes uzliesmojumu, ko vēsturiski bieži saista ar finanšu krīzi; atgādina, ka daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (PTO) noteikumi neattiecas uz kapitāla plūsmām un nav izveidota daudzpusēja monetārā sistēma; |
| --- | --- |

36.

atgādina, ka neviena valsts vai valstu bloks nebūs ieguvējs „valūtas kara” gadījumā, bet tas varētu iznīcināt visu, ko ES pilsoņi darījuši, lai mazinātu valstu parādu un veiktu strukturālās reformas; norāda, ka euro ir novērsis tādas valūtas krīzes uzliesmojumu, ko vēsturiski bieži saista ar finanšu krīzi; atgādina, ka daudzpusējas tirdzniecības sistēmas (PTO) noteikumi neattiecas uz kapitāla plūsmām un nav izveidota daudzpusēja monetārā sistēma;

| 37. | atgādina par Korejas sanāksmē izvirzīto G20 mērķi izveidot stabilāku un elastīgāku starptautisko monetāro sistēmu (IMS); atzīst globālās bažas par IMS darbību un prasa steidzamības kārtā veikt būtiskus uzlabojumus; tāpēc prasa veikt tādas IMS reformas, kuras nodrošinātu sistemātisku un visaptverošu makroekonomisko sadarbību un ilgtspējīgu un līdzsvarotu globālo izaugsmi; |
| --- | --- |

37.

atgādina par Korejas sanāksmē izvirzīto G20 mērķi izveidot stabilāku un elastīgāku starptautisko monetāro sistēmu (IMS); atzīst globālās bažas par IMS darbību un prasa steidzamības kārtā veikt būtiskus uzlabojumus; tāpēc prasa veikt tādas IMS reformas, kuras nodrošinātu sistemātisku un visaptverošu makroekonomisko sadarbību un ilgtspējīgu un līdzsvarotu globālo izaugsmi;

| 38. | uzsver, ka IMS cita starpā būtu jārisina šādi jautājumi:






  — | valūtas maiņas kursi: pirmais solis būtu īstenot tādus politikas virzienus, kas ļautu pakāpeniski un pietiekami pielāgot valūtas maiņas kursus mainīgajam makroekonomikas pamatam; |
| --- | --- | --- |

38.

uzsver, ka IMS cita starpā būtu jārisina šādi jautājumi:

—

valūtas maiņas kursi: pirmais solis būtu īstenot tādus politikas virzienus, kas ļautu pakāpeniski un pietiekami pielāgot valūtas maiņas kursus mainīgajam makroekonomikas pamatam;

| — | valūtas rezerve: būtu vajadzīgas starptautiskās rezervju sistēmas reformas, lai izvairītos no tā, ka rezervju veidošana rada globālo nelīdzsvarotību; varētu pakāpeniski aizvietot pašreizējo starptautisko rezervju sistēmu, kuras pamatā ir dolārs, ar daudzpusēju sistēmu, kuras pamatā ir īpašās aizņēmumu tiesības (SDR) un kurā pārstāvēts plašs valūtu grozs no visas pasaules, tostarp arī Ķīnas juaņa un Brazīlijas reāls; |
| --- | --- |

—

valūtas rezerve: būtu vajadzīgas starptautiskās rezervju sistēmas reformas, lai izvairītos no tā, ka rezervju veidošana rada globālo nelīdzsvarotību; varētu pakāpeniski aizvietot pašreizējo starptautisko rezervju sistēmu, kuras pamatā ir dolārs, ar daudzpusēju sistēmu, kuras pamatā ir īpašās aizņēmumu tiesības (SDR) un kurā pārstāvēts plašs valūtu grozs no visas pasaules, tostarp arī Ķīnas juaņa un Brazīlijas reāls;

| — | kapitāla plūsmas: būtu jāpieņem daudzpusēja noteikumu sistēma, lai veicinātu kapitāla ilgtermiņa kustību, sekmētu nespekulatīva kapitāla aizplūdi, izvairītos no negatīvas ietekmes sadrumstalotos vērtspapīru tirgos un nodrošinātu pārredzamu, atklātu un netraucētu valsts kases obligāciju tirgus darbību, vienlaikus novēršot to izmantošanu merkantīlas politikas veicināšanai un peļņas gūšanai uz tirdzniecības partneru rēķina; |
| --- | --- |

—

kapitāla plūsmas: būtu jāpieņem daudzpusēja noteikumu sistēma, lai veicinātu kapitāla ilgtermiņa kustību, sekmētu nespekulatīva kapitāla aizplūdi, izvairītos no negatīvas ietekmes sadrumstalotos vērtspapīru tirgos un nodrošinātu pārredzamu, atklātu un netraucētu valsts kases obligāciju tirgus darbību, vienlaikus novēršot to izmantošanu merkantīlas politikas veicināšanai un peļņas gūšanai uz tirdzniecības partneru rēķina;

| 39. | prasa arī ilgtermiņā apsvērt iespēju izveidot globālu rezerves valūtu, kuras pamatā sākotnēji būtu īpašo aizņēmumu tiesību un SVF attīstība un pārveide; |
| --- | --- |

39.

prasa arī ilgtermiņā apsvērt iespēju izveidot globālu rezerves valūtu, kuras pamatā sākotnēji būtu īpašo aizņēmumu tiesību un SVF attīstība un pārveide;

IV.
     
  ES konkurētspējas un ilgtspējības palielināšana un stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošana, veicinot jauninājumus un ilgtermiņa ieguldījumus nodarbinātībai un izaugsmei

Konkurētspēja, konverģence un stratēģija „Eiropa 2020”

| 40. | prasa pilnīgi un konsekventi ņemt vērā stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un nepieciešamību pārvarēt visu iekšējo nelīdzsvarotību ES, nosakot Eiropas pusgada saturu; |
| --- | --- |

40.

prasa pilnīgi un konsekventi ņemt vērā stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un nepieciešamību pārvarēt visu iekšējo nelīdzsvarotību ES, nosakot Eiropas pusgada saturu;

| 41. | uzsver savstarpēji atbalstošu Savienības politikas virzienu nozīmi stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un nodarbinātībai jeb stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā, ko cita starpā atbalsta uz nākotni vērstu vides, klimata un enerģijas stratēģiju dažādie instrumenti, resursu efektīva izmantošana, atjaunota lauksaimniecības politika, kohēzijas politika, jauninājumu un pētniecības un izstrādes stratēģijas, atjaunināts ES budžets un kopīgo mērķu vārdā labāk saskaņoti valstu budžeti; |
| --- | --- |

41.

uzsver savstarpēji atbalstošu Savienības politikas virzienu nozīmi stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un nodarbinātībai jeb stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanā, ko cita starpā atbalsta uz nākotni vērstu vides, klimata un enerģijas stratēģiju dažādie instrumenti, resursu efektīva izmantošana, atjaunota lauksaimniecības politika, kohēzijas politika, jauninājumu un pētniecības un izstrādes stratēģijas, atjaunināts ES budžets un kopīgo mērķu vārdā labāk saskaņoti valstu budžeti;

| 42. | uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” ilgtspējības elements ir jānoteic kā galvenais virziens visās attiecīgajās politikas jomās, lai ES atgūtu vadošo lomu pasaulē; uzsver — ja Eiropa vēlas saglabāt konkurētspēju pasaules ekonomikā, tai jāieņem vadošā loma videi saudzīgā pārejā uz resursefektīvu ilgtspējīgu sabiedrību; uzsver, ka liela mēroga ieguldījumi vidi saudzējošās infrastruktūrās, atjaunojamos enerģijas avotos un energoefektivitātē ir lielisks veids, kā stimulēt atveseļošanos un veicināt ilgtermiņa izaugsmi un darbavietu radīšanu; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” ilgtspējības elements ir jānoteic kā galvenais virziens visās attiecīgajās politikas jomās, lai ES atgūtu vadošo lomu pasaulē; uzsver — ja Eiropa vēlas saglabāt konkurētspēju pasaules ekonomikā, tai jāieņem vadošā loma videi saudzīgā pārejā uz resursefektīvu ilgtspējīgu sabiedrību; uzsver, ka liela mēroga ieguldījumi vidi saudzējošās infrastruktūrās, atjaunojamos enerģijas avotos un energoefektivitātē ir lielisks veids, kā stimulēt atveseļošanos un veicināt ilgtermiņa izaugsmi un darbavietu radīšanu;

| 43. | atgādina, ka vēl nav īstenots viss vienotā tirgus potenciāls un ka visa tā ilgtspējīgas un sociāli ietverošas izaugsmes un nodarbinātības potenciāla atbrīvošanai ir vajadzīga jauna politiska apņēmība un izlēmīga rīcība; uzsver, ka vēl vairāk jāattīsta Eiropas pakalpojumu nozare un jāveicina pakalpojumu tirdzniecība; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka vēl nav īstenots viss vienotā tirgus potenciāls un ka visa tā ilgtspējīgas un sociāli ietverošas izaugsmes un nodarbinātības potenciāla atbrīvošanai ir vajadzīga jauna politiska apņēmība un izlēmīga rīcība; uzsver, ka vēl vairāk jāattīsta Eiropas pakalpojumu nozare un jāveicina pakalpojumu tirdzniecība;

| 44. | uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” panākumi ir atkarīgi no ES kā vienota veseluma iesaistīšanās un no dalībvalstu, valstu parlamentu, vietējo un reģionālo varas iestāžu un sociālo partneru ieinteresētības; atgādina stabila un pienācīgi funkcionējoša sociālā dialoga un kolektīvu vienošanos nozīmi saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, kā arī patiesa Eiropas sociālā dialoga par makroekonomikas politiku un pasākumiem veicināšanas nozīmi; norāda, ka šie pasākumi jāveic, lai panāktu plašu vienprātību par turpmāko rīcību; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka stratēģijas „Eiropa 2020” panākumi ir atkarīgi no ES kā vienota veseluma iesaistīšanās un no dalībvalstu, valstu parlamentu, vietējo un reģionālo varas iestāžu un sociālo partneru ieinteresētības; atgādina stabila un pienācīgi funkcionējoša sociālā dialoga un kolektīvu vienošanos nozīmi saistībā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, kā arī patiesa Eiropas sociālā dialoga par makroekonomikas politiku un pasākumiem veicināšanas nozīmi; norāda, ka šie pasākumi jāveic, lai panāktu plašu vienprātību par turpmāko rīcību;

| 45. | norāda uz reģionālo un vietējo varas iestāžu pieaugošajām pilnvarām un pienākumiem; atgādina, ka divas trešdaļas publisko ieguldījumu Eiropā tiek veikti zemāk nekā valsts līmenī; norāda, ka tā līmeņa izvēle, kurā tiek veikti un izlietoti publiskie ieguldījumi, lielā mērā iespaido to efektivitāti; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai publiskie ieguldījumi tiktu veikti visefektīvākajā pārvaldības līmenī; |
| --- | --- |

45.

norāda uz reģionālo un vietējo varas iestāžu pieaugošajām pilnvarām un pienākumiem; atgādina, ka divas trešdaļas publisko ieguldījumu Eiropā tiek veikti zemāk nekā valsts līmenī; norāda, ka tā līmeņa izvēle, kurā tiek veikti un izlietoti publiskie ieguldījumi, lielā mērā iespaido to efektivitāti; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai publiskie ieguldījumi tiktu veikti visefektīvākajā pārvaldības līmenī;

| 46. | mudina dalībvalstu parlamentus un valdības, pieņemot iekšējus lēmumus, izturēties atbildīgi pret ES un savās iekšējās diskusijās ņemt vērā ES dimensiju; |
| --- | --- |

46.

mudina dalībvalstu parlamentus un valdības, pieņemot iekšējus lēmumus, izturēties atbildīgi pret ES un savās iekšējās diskusijās ņemt vērā ES dimensiju;

| 47. | uzsver, ka fiskālā konsolidācija jāapvieno ar vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķiem, piemēram, tiem, kas noteikti stratēģijā „Eiropa 2020”, jo īpaši saistībā ar darbavietu veidošanu, sociālo integrāciju, ieguldījumu infrastruktūrā, resursefektivitāti, ekonomikas pārveidi uz ekoloģiski saudzīgiem pamatiem un uz zināšanām pamatotu ekonomiku, lai paaugstinātu konkurētspēju, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; norāda, ka dažādajām valstu un ES politikām būtu jāatbalsta minētā stratēģija un ka budžeta disciplīna, ja to piemēro bez labi definētas stratēģijas, var mazināt izaugsmes izredzes, mazināt konkurētspēju un būtiski kaitēt ekonomikai ilgtermiņā; atgādina — tā kā atklātā saskaņošanas metode neizdevās — stratēģijā „Eiropa 2020” būtu jāiekļauj saistoši mērķi, ko dalībvalstīm noteikusi Komisija, ar maksimāliem un minimāliem rādītājiem, kas jāpiemēro to ekonomikas makroekonomiskajiem aspektiem; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka fiskālā konsolidācija jāapvieno ar vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķiem, piemēram, tiem, kas noteikti stratēģijā „Eiropa 2020”, jo īpaši saistībā ar darbavietu veidošanu, sociālo integrāciju, ieguldījumu infrastruktūrā, resursefektivitāti, ekonomikas pārveidi uz ekoloģiski saudzīgiem pamatiem un uz zināšanām pamatotu ekonomiku, lai paaugstinātu konkurētspēju, ekonomisko un teritoriālo kohēziju; norāda, ka dažādajām valstu un ES politikām būtu jāatbalsta minētā stratēģija un ka budžeta disciplīna, ja to piemēro bez labi definētas stratēģijas, var mazināt izaugsmes izredzes, mazināt konkurētspēju un būtiski kaitēt ekonomikai ilgtermiņā; atgādina — tā kā atklātā saskaņošanas metode neizdevās — stratēģijā „Eiropa 2020” būtu jāiekļauj saistoši mērķi, ko dalībvalstīm noteikusi Komisija, ar maksimāliem un minimāliem rādītājiem, kas jāpiemēro to ekonomikas makroekonomiskajiem aspektiem;

| 48. | prasa, lai Komisija ciešā sadarbībā ar Eurostat ierosinātu stingru finanšu revīziju visās dalībvalstīs ar mērķi noteikt to faktisko finanšu stāvokli, tādējādi radot iespēju pieņemt uz faktiem balstītus lēmumus attiecībā uz stratēģiju „Eiropa 2020” un reģionāliem un kohēzijas projektiem; prasa pārbaudīt visas finansēšanas programmas Eiropas Savienībā, kā arī tās, kas nodrošina valsts un reģionāla līmeņa dotācijas; iesaka pastiprināt projektus un programmas, kuru panākumiem ir izšķiroša nozīme, un attiecīgi izskaust neefektīvas subsīdijas un ekonomiskās attīstības shēmas; |
| --- | --- |

48.

prasa, lai Komisija ciešā sadarbībā ar Eurostat ierosinātu stingru finanšu revīziju visās dalībvalstīs ar mērķi noteikt to faktisko finanšu stāvokli, tādējādi radot iespēju pieņemt uz faktiem balstītus lēmumus attiecībā uz stratēģiju „Eiropa 2020” un reģionāliem un kohēzijas projektiem; prasa pārbaudīt visas finansēšanas programmas Eiropas Savienībā, kā arī tās, kas nodrošina valsts un reģionāla līmeņa dotācijas; iesaka pastiprināt projektus un programmas, kuru panākumiem ir izšķiroša nozīme, un attiecīgi izskaust neefektīvas subsīdijas un ekonomiskās attīstības shēmas;

| 49. | norāda, ka tieši sievietēm draud lielāka iespēja nonākt nabadzībā; norāda, ka krīzes laikā vairākās dalībvalstīs ir palielinājusies bērnu nabadzība; uzsver, ka tas ir nepieņemami un ka negatīvās tendences ir jāvērš pretējā virzienā; tādēļ īpaši aicina pašreizējās nevalstiskās organizācijas izveidot par stabilu sistēmu bērnu nabadzības izskaušanai, izmantojot uz bērniem orientētas pieejas, ar bērnu problēmām saistītus mērķus un lielāko uzmanību pievēršot bērnu tiesībām; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka tieši sievietēm draud lielāka iespēja nonākt nabadzībā; norāda, ka krīzes laikā vairākās dalībvalstīs ir palielinājusies bērnu nabadzība; uzsver, ka tas ir nepieņemami un ka negatīvās tendences ir jāvērš pretējā virzienā; tādēļ īpaši aicina pašreizējās nevalstiskās organizācijas izveidot par stabilu sistēmu bērnu nabadzības izskaušanai, izmantojot uz bērniem orientētas pieejas, ar bērnu problēmām saistītus mērķus un lielāko uzmanību pievēršot bērnu tiesībām;

| 50. | norāda, ka stabilas labklājības sistēmas ir nozīmīgi ekonomiski stabilizatori grūtos laikos; tādēļ uzsver — lai gan ir jākonsolidē valsts finanses, pastāv arī pārliecinoši iemesli aizsargāt publiskā sektora pakalpojumus un attiecīgi saglabāt pastāvošo sociālās aizsardzības līmeni; prasa veikt darbības, lai samazinātu ienākumu nevienlīdzību, jo īpaši risinot jauniešu bezdarba jautājumu; |
| --- | --- |

50.

norāda, ka stabilas labklājības sistēmas ir nozīmīgi ekonomiski stabilizatori grūtos laikos; tādēļ uzsver — lai gan ir jākonsolidē valsts finanses, pastāv arī pārliecinoši iemesli aizsargāt publiskā sektora pakalpojumus un attiecīgi saglabāt pastāvošo sociālās aizsardzības līmeni; prasa veikt darbības, lai samazinātu ienākumu nevienlīdzību, jo īpaši risinot jauniešu bezdarba jautājumu;

| 51. | uzsver, ka ekonomiskā lejupslīde nedrīkstētu palēnināt to politikas pasākumu ieviešanu, kas palīdz līdzsvarot darbu un privāto dzīvi, jo īpaši attiecībā uz darba tirgus pieejamību sievietēm; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ekonomiskā lejupslīde nedrīkstētu palēnināt to politikas pasākumu ieviešanu, kas palīdz līdzsvarot darbu un privāto dzīvi, jo īpaši attiecībā uz darba tirgus pieejamību sievietēm;

| 52. | norāda uz krīzes radītajām problēmām — būtisku saimnieciskās darbības lejupslīdi, izaugsmes rādītāju kritumu, ko izraisa liels strukturālā un ilgtermiņa bezdarba pieaugums, un valsts un privāto ieguldījumu rādītāju pazemināšanos, kā arī pieaugošo konkurenci no jaunās tirgus ekonomikas valstīm; |
| --- | --- |

52.

norāda uz krīzes radītajām problēmām — būtisku saimnieciskās darbības lejupslīdi, izaugsmes rādītāju kritumu, ko izraisa liels strukturālā un ilgtermiņa bezdarba pieaugums, un valsts un privāto ieguldījumu rādītāju pazemināšanos, kā arī pieaugošo konkurenci no jaunās tirgus ekonomikas valstīm;

| 53. | atzīst, ka pašreizējās nelīdzsvarotības pārvarēšanai ES iekšienē nevarēs izmantot vienu visiem gadījumiem piemērotu pieeju un, lai darbotos efektīvi, ekonomisko politiku koordinēšanā būs pienācīgi jāņem vērā dažādu ES valstu ekonomikas sākotnējā situācija un to specifika; uzsver, ka ir vajadzīga ekonomikas koordinācija un panākumi stabila finanšu stāvokļa atjaunošanā; |
| --- | --- |

53.

atzīst, ka pašreizējās nelīdzsvarotības pārvarēšanai ES iekšienē nevarēs izmantot vienu visiem gadījumiem piemērotu pieeju un, lai darbotos efektīvi, ekonomisko politiku koordinēšanā būs pienācīgi jāņem vērā dažādu ES valstu ekonomikas sākotnējā situācija un to specifika; uzsver, ka ir vajadzīga ekonomikas koordinācija un panākumi stabila finanšu stāvokļa atjaunošanā;

| 54. | prasa nodrošināt lielāku atbilstību un papildināmību starp valstu budžetiem un ES budžetu; uzskata, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā lielākā uzmanība būtu jāpievērš stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajām prioritārajām jomām un tai jānodrošina pietiekams finansējums pamatiniciatīvām tajās jomās, kas ir ES un dalībvalstu dalītā kompetencē un var nodrošināt lielu Eiropas pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

54.

prasa nodrošināt lielāku atbilstību un papildināmību starp valstu budžetiem un ES budžetu; uzskata, ka nākamajā daudzgadu finanšu shēmā lielākā uzmanība būtu jāpievērš stratēģijas „Eiropa 2020” galvenajām prioritārajām jomām un tai jānodrošina pietiekams finansējums pamatiniciatīvām tajās jomās, kas ir ES un dalībvalstu dalītā kompetencē un var nodrošināt lielu Eiropas pievienoto vērtību;

| 55. | uzsver, ka gan lauksaimniecības, gan kohēzijas politikai ir jādod nozīmīgs ieguldījums, atbalstot stratēģiju „Eiropa 2020”; pauž pārliecību, ka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir jāveic, ņemot vērā globālo problēmjautājumu risināšanu; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” veiksmīgai darbībai ir nepieciešama ES politiku saskaņošana, tostarp dažādu aspektu — valstu budžetu un ES budžeta, ietverot KLP, un Kohēzijas fonda — saskaņošana, piemēram, garantējot līdzekļu taisnīgu piešķiršanu dalībvalstīm un reģioniem, pamatojoties uz skaidriem mērķiem uzlabot konverģenci un veicināt konkurētspēju, vienlaikus vairāk pievēršoties tām dalībvalstīm un reģioniem, kuriem ir vislielākās vajadzības, kā arī tādām politikas jomām kā izglītība, jauninājumi un pētniecības un izstrādes izdevumi; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka gan lauksaimniecības, gan kohēzijas politikai ir jādod nozīmīgs ieguldījums, atbalstot stratēģiju „Eiropa 2020”; pauž pārliecību, ka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma ir jāveic, ņemot vērā globālo problēmjautājumu risināšanu; uzskata, ka stratēģijas „Eiropa 2020” veiksmīgai darbībai ir nepieciešama ES politiku saskaņošana, tostarp dažādu aspektu — valstu budžetu un ES budžeta, ietverot KLP, un Kohēzijas fonda — saskaņošana, piemēram, garantējot līdzekļu taisnīgu piešķiršanu dalībvalstīm un reģioniem, pamatojoties uz skaidriem mērķiem uzlabot konverģenci un veicināt konkurētspēju, vienlaikus vairāk pievēršoties tām dalībvalstīm un reģioniem, kuriem ir vislielākās vajadzības, kā arī tādām politikas jomām kā izglītība, jauninājumi un pētniecības un izstrādes izdevumi;

| 56. | turklāt atgādina, ka stratēģija „Eiropa 2020” radīs uzticību tikai tad, ja to papildinās pienācīgs finansējums, un tāpēc atbalsta:






  — | konsekventu secinājumu apstiprināšanu saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu un ES budžetu, kurā galvenā uzmanība pievērsta politikas jomām, kas veicina stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- | --- |

56.

turklāt atgādina, ka stratēģija „Eiropa 2020” radīs uzticību tikai tad, ja to papildinās pienācīgs finansējums, un tāpēc atbalsta:

—

konsekventu secinājumu apstiprināšanu saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu un ES budžetu, kurā galvenā uzmanība pievērsta politikas jomām, kas veicina stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| — | ES fondu piešķiršanu, pamatojoties uz to nepieciešamību un efektivitāti ekonomiskajā, sociālajā un vides jomā; dalībvalstu neapgūtos līdzekļus varētu pārdalīt ilgtspējīgiem publiskajiem ieguldījumiem ES līmenī kopīgos projektos vai programmās, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, piemēram, ieguldījumiem infrastruktūrā, jauninājumiem izglītībā un apmācībā, kā arī pētniecībā un attīstībā; |
| --- | --- |

—

ES fondu piešķiršanu, pamatojoties uz to nepieciešamību un efektivitāti ekonomiskajā, sociālajā un vides jomā; dalībvalstu neapgūtos līdzekļus varētu pārdalīt ilgtspējīgiem publiskajiem ieguldījumiem ES līmenī kopīgos projektos vai programmās, kas veicina izaugsmi, konkurētspēju un nodarbinātību, piemēram, ieguldījumiem infrastruktūrā, jauninājumiem izglītībā un apmācībā, kā arī pētniecībā un attīstībā;

| — | tādas tehniskās palīdzības nodrošināšanu, kura paredzēta līdzekļu apguves uzlabošanai un ieguldījumu projektu rezultatīvai darbībai; |
| --- | --- |

—

tādas tehniskās palīdzības nodrošināšanu, kura paredzēta līdzekļu apguves uzlabošanai un ieguldījumu projektu rezultatīvai darbībai;

| — | pamanāmāku Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbību struktūrfondu katalītiskās lomas un sviras efekta funkcijas veicināšanā; |
| --- | --- |

—

pamanāmāku Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbību struktūrfondu katalītiskās lomas un sviras efekta funkcijas veicināšanā;

| — | tādu novatorisku finanšu instrumentu turpmāko izstrādi un optimālu izmantošanu, kuros iesaistīta EIB un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) (piemēram, dotāciju un aizdevumu apvienošana, riska kapitāla instrumenti, riska dalīšanas un garantiju jaunas formas); |
| --- | --- |

—

tādu novatorisku finanšu instrumentu turpmāko izstrādi un optimālu izmantošanu, kuros iesaistīta EIB un Eiropas Investīciju fonds (EIF), kā arī Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB) (piemēram, dotāciju un aizdevumu apvienošana, riska kapitāla instrumenti, riska dalīšanas un garantiju jaunas formas);

| — | pasākumus privāto ietaupījumu virzīšanai uz ilgtermiņa ieguldījumiem, izmantojot attiecīgus stimulus un mehānismus; |
| --- | --- |

—

pasākumus privāto ietaupījumu virzīšanai uz ilgtermiņa ieguldījumiem, izmantojot attiecīgus stimulus un mehānismus;

| — | tādu novatorisku ilgtermiņa ieguldījumu attīstīšanu, kuros iesaistīti gan publiskie, gan privātie līdzekļi; |
| --- | --- |

—

tādu novatorisku ilgtermiņa ieguldījumu attīstīšanu, kuros iesaistīti gan publiskie, gan privātie līdzekļi;

| — | projektu obligāciju ieviešanu, lai piesaistītu privāto kapitālu, tādējādi nodrošinot Eiropas vajadzības infrastruktūras jomā; |
| --- | --- |

—

projektu obligāciju ieviešanu, lai piesaistītu privāto kapitālu, tādējādi nodrošinot Eiropas vajadzības infrastruktūras jomā;

| — | ievērojami lielāku summu piešķiršanu tāda riska kapitāla nodrošināšanai, kas saistīts ar ilgtermiņa ieguldījumiem; |
| --- | --- |

—

ievērojami lielāku summu piešķiršanu tāda riska kapitāla nodrošināšanai, kas saistīts ar ilgtermiņa ieguldījumiem;

| — | darbības, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam un mazinātu birokrātiskos šķēršļus, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), vienlaikus saglabājot stingrus pārredzamības standartus; |
| --- | --- |

—

darbības, lai atvieglotu piekļuvi finansējumam un mazinātu birokrātiskos šķēršļus, īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), vienlaikus saglabājot stingrus pārredzamības standartus;

Enerģētikas un transporta politika un iekšējais tirgus

| 57. | uzskata Eiropas Enerģētikas kopienas izveidi par vienu no svarīgākajiem politiskajiem projektiem to stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, kuri veicina pāreju uz atjaunojamo enerģiju, vienlaikus nodrošinot maksimālu energoefektivitāti, palielinot ES neatkarību enerģētikas jomā un izveidojot patiesu savstarpēji saistītu enerģijas tirgu; uzsver enerģētikas politikas ārējās dimensijas nozīmi; |
| --- | --- |

57.

uzskata Eiropas Enerģētikas kopienas izveidi par vienu no svarīgākajiem politiskajiem projektiem to stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, kuri veicina pāreju uz atjaunojamo enerģiju, vienlaikus nodrošinot maksimālu energoefektivitāti, palielinot ES neatkarību enerģētikas jomā un izveidojot patiesu savstarpēji saistītu enerģijas tirgu; uzsver enerģētikas politikas ārējās dimensijas nozīmi;

| 58. | uzskata, ka to valstu, kas ražo naftu un gāzi, un patērētājvalstu, jo īpaši Eiropas valstu, attiecības būtu jāstiprina, ņemot vērā arī nesenos notikumus Vidusjūras reģiona politikā; uzskata, ka steidzamības kārtā ir jāievieš kopīga politika ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai un izejvielu ieguvei, lai izvairītos no negatīvas ietekmes, kas varētu kavēt Eiropas ekonomikas atveseļošanos un turpmāko attīstību; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka to valstu, kas ražo naftu un gāzi, un patērētājvalstu, jo īpaši Eiropas valstu, attiecības būtu jāstiprina, ņemot vērā arī nesenos notikumus Vidusjūras reģiona politikā; uzskata, ka steidzamības kārtā ir jāievieš kopīga politika ilgtspējīgas enerģijas nodrošināšanai un izejvielu ieguvei, lai izvairītos no negatīvas ietekmes, kas varētu kavēt Eiropas ekonomikas atveseļošanos un turpmāko attīstību;

| 59. | uzsver būtisko nozīmi, kāda ir resursefektivitātes principu iestrādei visās ES politikas jomās, lai nodrošinātu ES konkurētspēju, tostarp novatorisku jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi, kā arī jaunus veidus, kā samazināt nepieciešamo izejvielu daudzumu, radīt pēc iespējas mazāk atkritumu, uzlabot resursu krājumu pārvaldību, mainītu ierastos patēriņa veidus, uzlabotu loģistiku un nodrošinātu, ka ražošanas procesi, pārvaldība un uzņēmējdarbības metodes tiek optimizētas tā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu izstrādē tiek ievērots to dzīves cikla princips no izstrādes brīža līdz likvidācijai; |
| --- | --- |

59.

uzsver būtisko nozīmi, kāda ir resursefektivitātes principu iestrādei visās ES politikas jomās, lai nodrošinātu ES konkurētspēju, tostarp novatorisku jaunu produktu un pakalpojumu izstrādi, kā arī jaunus veidus, kā samazināt nepieciešamo izejvielu daudzumu, radīt pēc iespējas mazāk atkritumu, uzlabot resursu krājumu pārvaldību, mainītu ierastos patēriņa veidus, uzlabotu loģistiku un nodrošinātu, ka ražošanas procesi, pārvaldība un uzņēmējdarbības metodes tiek optimizētas tā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu izstrādē tiek ievērots to dzīves cikla princips no izstrādes brīža līdz likvidācijai;

| 60. | atgādina, ka piekļuve enerģijai un izejvielām un to efektīva izmantošana ir būtiska, lai nodrošinātu ES vispārējo konkurētspēju; uzsver — lai ilgtermiņā saglabātu konkurētspēju, ES jābūt vadošajai pasaulē tādu jomu veicināšanā kā energotaupība un energoefektivitāte, jaunu ekoloģisku tehnoloģiju izpēte un ieguldījumi tajās, energoapgādes dažādošana un racionalizēšana, kā arī atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšana un plašāka izmantošana; atgādina, ka atkarības no enerģijas un izejvielu importa mazināšana veicina ES konkurētspēju, vienlaikus palīdzot sasniegt arī ES mērķi inflācijas jomā; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka piekļuve enerģijai un izejvielām un to efektīva izmantošana ir būtiska, lai nodrošinātu ES vispārējo konkurētspēju; uzsver — lai ilgtermiņā saglabātu konkurētspēju, ES jābūt vadošajai pasaulē tādu jomu veicināšanā kā energotaupība un energoefektivitāte, jaunu ekoloģisku tehnoloģiju izpēte un ieguldījumi tajās, energoapgādes dažādošana un racionalizēšana, kā arī atjaunojamo enerģijas avotu attīstīšana un plašāka izmantošana; atgādina, ka atkarības no enerģijas un izejvielu importa mazināšana veicina ES konkurētspēju, vienlaikus palīdzot sasniegt arī ES mērķi inflācijas jomā;

| 61. | uzsver, ka transporta politikai jāpievērš cieša uzmanība, īpaši Eiropas transporta tīklu paplašināšanai, savukārt mazāk labvēlīgu reģionu piekļuves šiem tīkliem uzlabošana ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda palīdzību būtiski veicinātu vienotā tirgus konsolidāciju; uzsver efektīvas un savstarpēji savienotas transporta sistēmas nozīmību, kas atvieglo iedzīvotāju, preču un pakalpojumu brīvu kustību un veicina izaugsmi; uzsver Eiropas transporta tīklu (TEN-T) nozīmību būtiskas Eiropas pievienotās vērtības nodrošināšanā, jo tie palīdz novērst sastrēgumus, likvidē tādus fiziskus šķēršļus kā atšķirīgs sliežu platums un nodrošina pārrobežu infrastruktūru; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka transporta politikai jāpievērš cieša uzmanība, īpaši Eiropas transporta tīklu paplašināšanai, savukārt mazāk labvēlīgu reģionu piekļuves šiem tīkliem uzlabošana ar struktūrfondu un Kohēzijas fonda palīdzību būtiski veicinātu vienotā tirgus konsolidāciju; uzsver efektīvas un savstarpēji savienotas transporta sistēmas nozīmību, kas atvieglo iedzīvotāju, preču un pakalpojumu brīvu kustību un veicina izaugsmi; uzsver Eiropas transporta tīklu (TEN-T) nozīmību būtiskas Eiropas pievienotās vērtības nodrošināšanā, jo tie palīdz novērst sastrēgumus, likvidē tādus fiziskus šķēršļus kā atšķirīgs sliežu platums un nodrošina pārrobežu infrastruktūru;

| 62. | uzskata Vienotā tirgus aktu par vienu no svarīgākajām politiskajām iniciatīvām, kas veido pamatu tām stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām, kuru mērķis ir pilnībā izmantot iekšējā tirgus izaugsmes potenciālu un pabeigt vienotā tirgus izveidi, kā norādīts M. Monti ziņojumā; uzsver, ka krīze ir skaidri parādījusi, cik būtiski ir nostiprināt ES rūpniecības pamatu un jauninājumu potenciālu, veicinot piekļuvi tirgum un mobilitāti, kā arī cīnoties pret sociālo un teritoriālo sadrumstalotību visā ES; |
| --- | --- |

62.

uzskata Vienotā tirgus aktu par vienu no svarīgākajām politiskajām iniciatīvām, kas veido pamatu tām stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem un pamatiniciatīvām, kuru mērķis ir pilnībā izmantot iekšējā tirgus izaugsmes potenciālu un pabeigt vienotā tirgus izveidi, kā norādīts M. Monti ziņojumā; uzsver, ka krīze ir skaidri parādījusi, cik būtiski ir nostiprināt ES rūpniecības pamatu un jauninājumu potenciālu, veicinot piekļuvi tirgum un mobilitāti, kā arī cīnoties pret sociālo un teritoriālo sadrumstalotību visā ES;

Mobilitāte un migrācija

| 63. | uzsver, ka gan plašas sacelšanās kaimiņu reģionos, gan demogrāfiskās pārmaiņas ES norāda uz vajadzību veidot vienotu migrācijas politiku; uzsver, ka jāveicina labāka piekļuve darba tirgiem un lielāka mobilitāte, nodrošinot visiem līdzvērtīgus darba un sociālos apstākļus un tiesības, tostarp profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanu visā ES, kā arī dodot iespēju pārcelt sociālo nodrošinājumu un pensijas tiesības uz citu dalībvalsti, lai stiprinātu Eiropas vienoto tirgu; |
| --- | --- |

63.

uzsver, ka gan plašas sacelšanās kaimiņu reģionos, gan demogrāfiskās pārmaiņas ES norāda uz vajadzību veidot vienotu migrācijas politiku; uzsver, ka jāveicina labāka piekļuve darba tirgiem un lielāka mobilitāte, nodrošinot visiem līdzvērtīgus darba un sociālos apstākļus un tiesības, tostarp profesionālās kvalifikācijas un diplomu atzīšanu visā ES, kā arī dodot iespēju pārcelt sociālo nodrošinājumu un pensijas tiesības uz citu dalībvalsti, lai stiprinātu Eiropas vienoto tirgu;

| 64. | uzskata, ka Šengenas līgums vērtējams kā ES pilsoņu īpašs sasniegums un ka tas ir jāaizsargā; prasa vēl vairāk pastiprināt sadarbību šajā nolūkā; pauž nopietnas bažas par iespējamajām Šengenas noteikumu izmaiņām; uzstāj, ka Parlaments pienācīgi jāiesaista likumdošanas procesā, un uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut, lai dalībvalstis pieņemtu jebkādus vienpusējus lēmumus minētajā jomā; atgādina, ka Šengenas līguma pieņemšana bija liels sasniegums ciešākā ES integrācijā un ka ir jāaizsargā personu pārvietošanās brīvības princips; |
| --- | --- |

64.

uzskata, ka Šengenas līgums vērtējams kā ES pilsoņu īpašs sasniegums un ka tas ir jāaizsargā; prasa vēl vairāk pastiprināt sadarbību šajā nolūkā; pauž nopietnas bažas par iespējamajām Šengenas noteikumu izmaiņām; uzstāj, ka Parlaments pienācīgi jāiesaista likumdošanas procesā, un uzsver, ka ir svarīgi nepieļaut, lai dalībvalstis pieņemtu jebkādus vienpusējus lēmumus minētajā jomā; atgādina, ka Šengenas līguma pieņemšana bija liels sasniegums ciešākā ES integrācijā un ka ir jāaizsargā personu pārvietošanās brīvības princips;

| 65. | prasa veidot vienotu ES imigrācijas politiku un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus piedāvāt vairāk likumīgu veidu, kā doties strādāt uz ES; uzsver, ka ir vajadzīga reforma pašreizējā Zilo karšu sistēmā (to paplašinot, lai aptvertu daudz lielāku skaitu darbavietu un profesiju); norāda, ka darba devēji ES kļūst arvien vairāk atkarīgi no tiem darbiniekiem, kuru izcelsmes valsts nav Eiropā un kuri ierodas ES, lai strādātu tādās jomās kā lauksaimniecība, dārzkopība, tūrisms, vecāku cilvēku aprūpe un kopšana, jo arvien mazāk un mazāk ES pilsoņu ir pieejami darbam šajās jomās; uzskata, ka Komisijas priekšlikumā par sezonas darba ņēmējiem ir jānodrošina šiem darba ņēmējiem, kuri bieži ir neaizsargāti un apdraudēti, labāki apstākļi un drošs tiesiskais statuss, lai aizsargātu viņus no ekspluatācijas; |
| --- | --- |

65.

prasa veidot vienotu ES imigrācijas politiku un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus piedāvāt vairāk likumīgu veidu, kā doties strādāt uz ES; uzsver, ka ir vajadzīga reforma pašreizējā Zilo karšu sistēmā (to paplašinot, lai aptvertu daudz lielāku skaitu darbavietu un profesiju); norāda, ka darba devēji ES kļūst arvien vairāk atkarīgi no tiem darbiniekiem, kuru izcelsmes valsts nav Eiropā un kuri ierodas ES, lai strādātu tādās jomās kā lauksaimniecība, dārzkopība, tūrisms, vecāku cilvēku aprūpe un kopšana, jo arvien mazāk un mazāk ES pilsoņu ir pieejami darbam šajās jomās; uzskata, ka Komisijas priekšlikumā par sezonas darba ņēmējiem ir jānodrošina šiem darba ņēmējiem, kuri bieži ir neaizsargāti un apdraudēti, labāki apstākļi un drošs tiesiskais statuss, lai aizsargātu viņus no ekspluatācijas;

MVU, jauninājumi un pētniecība un izstrāde

| 66. | iesaka Komisijai mudināt MVU aktīvāk izmantot pašu kapitāla finansēšanu un atvieglot tā iegūšanu, vai nu izmantojot riska kapitālu, vai kotējot akcijas biržā, vairāk izmantojot struktūrfondu atbalstu un mazāk paļaujoties uz aizņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz jaunizveidotiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem ir ļoti vajadzīgs kapitāls pētniecībai un izstrādei; uzsver, ka ir jāstiprina Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP) garantiju instruments un jāvienkāršo MVU piekļuve finansējumam; norāda, ka tas ir īpaši nepieciešams sieviešu uzņēmēju iedrošināšanai un atbalstam; |
| --- | --- |

66.

iesaka Komisijai mudināt MVU aktīvāk izmantot pašu kapitāla finansēšanu un atvieglot tā iegūšanu, vai nu izmantojot riska kapitālu, vai kotējot akcijas biržā, vairāk izmantojot struktūrfondu atbalstu un mazāk paļaujoties uz aizņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz jaunizveidotiem augsto tehnoloģiju uzņēmumiem, kuriem ir ļoti vajadzīgs kapitāls pētniecībai un izstrādei; uzsver, ka ir jāstiprina Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (CIP) garantiju instruments un jāvienkāršo MVU piekļuve finansējumam; norāda, ka tas ir īpaši nepieciešams sieviešu uzņēmēju iedrošināšanai un atbalstam;

| 67. | atzīst sociālās ekonomikas (trešā sektora) nozīmi Eiropā un tā nozīmību jauninājumu veicināšanā; uzsver nepieciešamību pēc stratēģiskas, videi saudzīgas un resursefektīvas publiskā iepirkuma politikas Eiropā, lai atbalstītu līdzvērtīgu un konkurētspējīgu jauninājumu nozari; |
| --- | --- |

67.

atzīst sociālās ekonomikas (trešā sektora) nozīmi Eiropā un tā nozīmību jauninājumu veicināšanā; uzsver nepieciešamību pēc stratēģiskas, videi saudzīgas un resursefektīvas publiskā iepirkuma politikas Eiropā, lai atbalstītu līdzvērtīgu un konkurētspējīgu jauninājumu nozari;

| 68. | mudina Eiropas līmenī piešķirt vadošu lomu EIB un EIF finansējuma nodrošināšanā MVU, izmantojot racionālākas un skaidrākas procedūras un tādējādi strādājot sadarbībā ar dalībvalstu finanšu iestādēm un izvairoties no tādu sistēmu izveides, kas ir līdzīgas valstu līmenī jau pastāvošām struktūrām, lai MVU varētu viegli atrast piemērotu starta punktu; iesaka EIB un/vai EIF izmantot kā filtru, galveno uzmanību pievēršot prioritārajām nozarēm saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, stiprinot ekonomiku, nodarbinātību, vides ilgtspējību un resursefektivitāti, uzņemoties mentora lomu īpaši izraudzītām MVU grupām un iesaistoties diskusijās ar bankām un to riska pārvaldības grupām, lai palīdzētu MVU saņemt ilgtermiņa aizdevumus; prasa pilnībā izmantot EIB iespējas nodrošināt finansējumu; |
| --- | --- |

68.

mudina Eiropas līmenī piešķirt vadošu lomu EIB un EIF finansējuma nodrošināšanā MVU, izmantojot racionālākas un skaidrākas procedūras un tādējādi strādājot sadarbībā ar dalībvalstu finanšu iestādēm un izvairoties no tādu sistēmu izveides, kas ir līdzīgas valstu līmenī jau pastāvošām struktūrām, lai MVU varētu viegli atrast piemērotu starta punktu; iesaka EIB un/vai EIF izmantot kā filtru, galveno uzmanību pievēršot prioritārajām nozarēm saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020”, stiprinot ekonomiku, nodarbinātību, vides ilgtspējību un resursefektivitāti, uzņemoties mentora lomu īpaši izraudzītām MVU grupām un iesaistoties diskusijās ar bankām un to riska pārvaldības grupām, lai palīdzētu MVU saņemt ilgtermiņa aizdevumus; prasa pilnībā izmantot EIB iespējas nodrošināt finansējumu;

| 69. | aicina dalībvalstis paātrināt to pasākumu ieviešanas procesu, kas ir noteikti Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā (2008) un tā pārskatītajā versijā, kuru Komisija publiskojusi 2011. gada 23. februārī, lai samazinātu administratīvo slogu, veicinātu MVU piekļuvi finansējumam un atbalstītu MVU starptautisko darbību; |
| --- | --- |

69.

aicina dalībvalstis paātrināt to pasākumu ieviešanas procesu, kas ir noteikti Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā (2008) un tā pārskatītajā versijā, kuru Komisija publiskojusi 2011. gada 23. februārī, lai samazinātu administratīvo slogu, veicinātu MVU piekļuvi finansējumam un atbalstītu MVU starptautisko darbību;

| 70. | uzsver, ka nākamajai ES finansēšanas programmu paaudzei sistemātiski jāatbalsta novatoriski un jaunas darbavietas veidojoši MVU gan iekšējā tirgū, gan pasaulē; uzsver nepieciešamību veicināt ātru uzņēmumu veidošanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uzlabot to finansēšanu, mazināt administratīvo slogu un veicināt to starptautisko darbību; uzskata, ka būti ļoti vēlams atzīt industriālo kooperatīvo banku un komercbanku sistēmas lielo nozīmi tās stratēģijas uzlabošanā, kas palīdz un sniedz reālu atbalstu MVU sektoram; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka nākamajai ES finansēšanas programmu paaudzei sistemātiski jāatbalsta novatoriski un jaunas darbavietas veidojoši MVU gan iekšējā tirgū, gan pasaulē; uzsver nepieciešamību veicināt ātru uzņēmumu veidošanu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, uzlabot to finansēšanu, mazināt administratīvo slogu un veicināt to starptautisko darbību; uzskata, ka būti ļoti vēlams atzīt industriālo kooperatīvo banku un komercbanku sistēmas lielo nozīmi tās stratēģijas uzlabošanā, kas palīdz un sniedz reālu atbalstu MVU sektoram;

Nodokļi

| 71. | uzsver, ka gan EMS, gan iekšējais tirgus pieprasa stingrāku valsts nodokļu politiku koordinēšanu; uzsver, ka būtu jāuzlabo aplikšanas ar nodokli kvalitāte, lai radītu pareizos stimulus nodarbinātībai, jauninājumiem un ilgtermiņa ieguldījumiem; aicina Komisiju Eiropas pusgada kontekstā analizēt dalībvalstu nodokļu sistēmu noturību, lai to nodokļu reformas būtu izturīgas pret ekonomiskām svārstībām un lieki nebalstītos uz nodokļu bāzēm, kas ir stipri pakļautas cikliskām svārstībām vai kam ir tendence veidot burbuļus; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka gan EMS, gan iekšējais tirgus pieprasa stingrāku valsts nodokļu politiku koordinēšanu; uzsver, ka būtu jāuzlabo aplikšanas ar nodokli kvalitāte, lai radītu pareizos stimulus nodarbinātībai, jauninājumiem un ilgtermiņa ieguldījumiem; aicina Komisiju Eiropas pusgada kontekstā analizēt dalībvalstu nodokļu sistēmu noturību, lai to nodokļu reformas būtu izturīgas pret ekonomiskām svārstībām un lieki nebalstītos uz nodokļu bāzēm, kas ir stipri pakļautas cikliskām svārstībām vai kam ir tendence veidot burbuļus;

| 72. | atbalsta Komisijas centienus apkarot nelabvēlīgu nodokļu konkurenci, izvairīšanos no nodokļiem vai to nemaksāšanu un nodokļu oāzes gan ES, gan starptautiskā līmenī, uzlabot nodokļu iekasēšanas sistēmas un ieviest vienotu konsolidētu uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzi ar attiecīgām indikatīvām nodokļu skalām, kā arī īpašu un vienkāršotu nodokļu sistēmu MVU; atzinīgi vērtē PVN stratēģiju, ar kuru jānāk klajā Komisijai un kuras mērķis ir izveidot pret krāpšanu nodrošinātu sistēmu; |
| --- | --- |

72.

atbalsta Komisijas centienus apkarot nelabvēlīgu nodokļu konkurenci, izvairīšanos no nodokļiem vai to nemaksāšanu un nodokļu oāzes gan ES, gan starptautiskā līmenī, uzlabot nodokļu iekasēšanas sistēmas un ieviest vienotu konsolidētu uzņēmumu ienākumu nodokļa bāzi ar attiecīgām indikatīvām nodokļu skalām, kā arī īpašu un vienkāršotu nodokļu sistēmu MVU; atzinīgi vērtē PVN stratēģiju, ar kuru jānāk klajā Komisijai un kuras mērķis ir izveidot pret krāpšanu nodrošinātu sistēmu;

| 73. | atzīmē, ka cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļiem un nodokļu iekasēšanas uzlabošanai, arī saistībā ar trešām valstīm, ir jābūt būtiskam aspektam pašreizējos dalībvalstu centienos konsolidēt budžetu; |
| --- | --- |

73.

atzīmē, ka cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļiem un nodokļu iekasēšanas uzlabošanai, arī saistībā ar trešām valstīm, ir jābūt būtiskam aspektam pašreizējos dalībvalstu centienos konsolidēt budžetu;

| 74. | uzskata, ka pašreizējā situācijā, kad dalībvalstīm jāveic budžeta konsolidācija, šāda darbība ir ļoti svarīga; norāda, ka nodokļu konkurence ir pieņemama tad, ja tā nekaitē dalībvalstu spējai iekasēt ieņēmumus, uz kuriem tās pamatoti cer, un atgādina, ka būtu jāizstrādā risinājumi, lai pēc iespējas mazinātu nelabvēlīgu nodokļu konkurenci; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka pašreizējā situācijā, kad dalībvalstīm jāveic budžeta konsolidācija, šāda darbība ir ļoti svarīga; norāda, ka nodokļu konkurence ir pieņemama tad, ja tā nekaitē dalībvalstu spējai iekasēt ieņēmumus, uz kuriem tās pamatoti cer, un atgādina, ka būtu jāizstrādā risinājumi, lai pēc iespējas mazinātu nelabvēlīgu nodokļu konkurenci;

| 75. | uzskata, ka ES fondu sadalē būtu jāņem vērā dalībvalstu nodokļu stratēģija un to vēlme sadarboties cīņā pret izvairīšanos no nodokļiem un veicināt ciešāku sadarbību nodokļu jomā; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka ES fondu sadalē būtu jāņem vērā dalībvalstu nodokļu stratēģija un to vēlme sadarboties cīņā pret izvairīšanos no nodokļiem un veicināt ciešāku sadarbību nodokļu jomā;

| 76. | atzīst nodokļu oāžu kopīgas definīcijas trūkumu; prasa izstrādāt vismaz vienotu Eiropas mēroga definīciju, līdz šī definīcija tiks izstrādāta pasaules mērogā; |
| --- | --- |

76.

atzīst nodokļu oāžu kopīgas definīcijas trūkumu; prasa izstrādāt vismaz vienotu Eiropas mēroga definīciju, līdz šī definīcija tiks izstrādāta pasaules mērogā;

| 77. | ņemot vērā korupcijas apkarošanas nozīmību un mērķi stabilizēt finanšu sistēmu, aicina dalībvalstis savā krimināltiesiskajā sistēmā iekļaut noteikumu, kas paredz maksātājaģentūrai anulēt maksājumu un, ja tas jau veikts, pieprasīt to atmaksāt divkāršā apmērā gadījumā, ja tikušas veiktas darbības, kas saistītas ar korupciju, kukuļdošanu vai citiem līdzekļiem ar mērķi gūt konkrētas negodīgas priekšrocības; |
| --- | --- |

77.

ņemot vērā korupcijas apkarošanas nozīmību un mērķi stabilizēt finanšu sistēmu, aicina dalībvalstis savā krimināltiesiskajā sistēmā iekļaut noteikumu, kas paredz maksātājaģentūrai anulēt maksājumu un, ja tas jau veikts, pieprasīt to atmaksāt divkāršā apmērā gadījumā, ja tikušas veiktas darbības, kas saistītas ar korupciju, kukuļdošanu vai citiem līdzekļiem ar mērķi gūt konkrētas negodīgas priekšrocības;

Nodarbinātība

| 78. | uzsver, ka jaunas darbavietas un labākas darbavietas ir taisnīgas, videi saudzīgas un gudras izaugsmes stratēģijas priekšnoteikums, un tāpēc prasa:






  — | radīt jaunas darbavietas tajās nozarēs, kuru pamatā ir jauninājumi, pētniecība un attīstība, piemēram, enerģētikas un vides nozarēs, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju; |
| --- | --- | --- |

78.

uzsver, ka jaunas darbavietas un labākas darbavietas ir taisnīgas, videi saudzīgas un gudras izaugsmes stratēģijas priekšnoteikums, un tāpēc prasa:

—

radīt jaunas darbavietas tajās nozarēs, kuru pamatā ir jauninājumi, pētniecība un attīstība, piemēram, enerģētikas un vides nozarēs, ievērojot dzimumu līdztiesības pieeju;

| — | uzlabot tā atbalsta efektivitāti, ko ES pašreiz sniedz tiešai darbavietu izveidei un kas dalībvalstīm ir pieejams no Eiropas Sociālā fonda; |
| --- | --- |

—

uzlabot tā atbalsta efektivitāti, ko ES pašreiz sniedz tiešai darbavietu izveidei un kas dalībvalstīm ir pieejams no Eiropas Sociālā fonda;

| — | veikt pasākumus, kas atvieglotu sieviešu iesaistīšanos darba tirgū (īpaši konsekventi palielinot cenu ziņā pieejamus bērnu aprūpes pakalpojumus), kā arī gados vecāku darba ņēmēju (neietekmējot viņu pensionēšanās un sociālās tiesības) un likumīgu imigrantu līdzdalību darba tirgū un mazinātu bezdarbu, jo īpaši jauniešu vidū; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, kas atvieglotu sieviešu iesaistīšanos darba tirgū (īpaši konsekventi palielinot cenu ziņā pieejamus bērnu aprūpes pakalpojumus), kā arī gados vecāku darba ņēmēju (neietekmējot viņu pensionēšanās un sociālās tiesības) un likumīgu imigrantu līdzdalību darba tirgū un mazinātu bezdarbu, jo īpaši jauniešu vidū;

| — | veikt pasākumus, kas uzlabotu izglītības un arodapmācības kvalitāti, un efektīvi veicināt mūžizglītību un uzņēmējdarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un veidotu konkurētspējīgu cilvēkkapitālu; |
| --- | --- |

—

veikt pasākumus, kas uzlabotu izglītības un arodapmācības kvalitāti, un efektīvi veicināt mūžizglītību un uzņēmējdarbību, lai uzlabotu darba ņēmēju nodarbinātības iespējas un veidotu konkurētspējīgu cilvēkkapitālu;

| — | veidot nodarbinātības iespēju un sociālās iekļaušanas programmas visneaizsargātākajām grupām, piemēram, romiem un cilvēkiem ar invaliditāti; |
| --- | --- |

—

veidot nodarbinātības iespēju un sociālās iekļaušanas programmas visneaizsargātākajām grupām, piemēram, romiem un cilvēkiem ar invaliditāti;

| — | lauksaimniecības jomā un lauku teritorijās nodrošināt stabilas, augstas kvalitātes darbavietas, kuras ļauj gūt pienācīgus ienākumus; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības jomā un lauku teritorijās nodrošināt stabilas, augstas kvalitātes darbavietas, kuras ļauj gūt pienācīgus ienākumus;

| — | cīnīties pret nelikumīgu nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

cīnīties pret nelikumīgu nodarbinātību;

| 79. | norāda, ka lielāko bezdarba daļu dalībvalstīs, kur pašlaik tiek īstenoti fiskālās taupības pasākumi, izraisa vispārējās ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, satraucoši palielinoties ilgstošā bezdarba līmenim; atzīmē, ka ilgstošā bezdarba problēma ir steidzami jārisina, jo tā var nopietni kaitēt ilgtermiņa izaugsmei attiecīgajās valstīs un tādējādi vājināt visas Savienības konkurētspēju; |
| --- | --- |

79.

norāda, ka lielāko bezdarba daļu dalībvalstīs, kur pašlaik tiek īstenoti fiskālās taupības pasākumi, izraisa vispārējās ekonomiskās aktivitātes samazināšanās, satraucoši palielinoties ilgstošā bezdarba līmenim; atzīmē, ka ilgstošā bezdarba problēma ir steidzami jārisina, jo tā var nopietni kaitēt ilgtermiņa izaugsmei attiecīgajās valstīs un tādējādi vājināt visas Savienības konkurētspēju;

| 80. | atzīmē, ka pašreizējās krīzes rezultātā ES darba tirgus varētu ilgstoši palikt sadrumstalots, no vienas puses, augstas kvalitātes darbaspēkam koncentrējoties dalībvalstīs ar sabalansētiem tekošajiem kontiem un, no otras puses, augstiem bezdarba rādītājiem un konkurētspējīga darbaspēka piedāvājuma trūkumam pastāvot dalībvalstīs, kuras no krīzes ir cietušas visvairāk un kurām ir vislielākie parādi; |
| --- | --- |

80.

atzīmē, ka pašreizējās krīzes rezultātā ES darba tirgus varētu ilgstoši palikt sadrumstalots, no vienas puses, augstas kvalitātes darbaspēkam koncentrējoties dalībvalstīs ar sabalansētiem tekošajiem kontiem un, no otras puses, augstiem bezdarba rādītājiem un konkurētspējīga darbaspēka piedāvājuma trūkumam pastāvot dalībvalstīs, kuras no krīzes ir cietušas visvairāk un kurām ir vislielākie parādi;

| 81. | uzskata, ka joprojām ir jārisina uzņēmumu vadības jautājums, lai mudinātu vadību veikt ilgtermiņa ieguldījumus un radīt darbavietas; iesaka, ka visiem biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem, kuros strādā vairāk nekā 250 darbinieku un kuru apgrozījums ir vairāk nekā EUR 50 miljonu, katru gadu būtu jāizstrādā ziņojums, kurā tiek novērtēta uzņēmuma sociālā un vides atbildība; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka joprojām ir jārisina uzņēmumu vadības jautājums, lai mudinātu vadību veikt ilgtermiņa ieguldījumus un radīt darbavietas; iesaka, ka visiem biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem, kuros strādā vairāk nekā 250 darbinieku un kuru apgrozījums ir vairāk nekā EUR 50 miljonu, katru gadu būtu jāizstrādā ziņojums, kurā tiek novērtēta uzņēmuma sociālā un vides atbildība;

Izglītības stratēģija

| 82. | uzsver pirmsskolas, profesionālās, universitātes un pieaugušo izglītības nozīmi jauninājumiem un izaugsmei, un uzsver elastdrošības pienācīgas īstenošanas nozīmi; uzsver nepieciešamību pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, lai iedzīvotājiem labāk sniegtu zināšanas un prasmes, kuras nepieciešamas augstāka nodarbinātības līmeņa, ražības, izaugsmes un konkurētspējas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

82.

uzsver pirmsskolas, profesionālās, universitātes un pieaugušo izglītības nozīmi jauninājumiem un izaugsmei, un uzsver elastdrošības pienācīgas īstenošanas nozīmi; uzsver nepieciešamību pielāgot izglītības un apmācības sistēmas, lai iedzīvotājiem labāk sniegtu zināšanas un prasmes, kuras nepieciešamas augstāka nodarbinātības līmeņa, ražības, izaugsmes un konkurētspējas nodrošināšanai;

| 83. | ierosina izveidot programmai Erasmus līdzīgu ES prakses programmu, tajā pilnībā iesaistot privāto sektoru; uzskata, ka šādai programmai būtu jāietver universitāšu, lietišķo zinātņu augstskolu, profesionālās apmācības iestāžu, ražošanas uzņēmumu, finanšu tirgu, MVU un lielu uzņēmumu kopas un jānodrošina pilsoņiem, tostarp visneaizsargātākajām grupām, piekļuve mācībām, jo īpaši tālāk nododamām prasmēm uz zināšanām pamatotā ekonomikā, lai veicinātu mūžizglītību; |
| --- | --- |

83.

ierosina izveidot programmai Erasmus līdzīgu ES prakses programmu, tajā pilnībā iesaistot privāto sektoru; uzskata, ka šādai programmai būtu jāietver universitāšu, lietišķo zinātņu augstskolu, profesionālās apmācības iestāžu, ražošanas uzņēmumu, finanšu tirgu, MVU un lielu uzņēmumu kopas un jānodrošina pilsoņiem, tostarp visneaizsargātākajām grupām, piekļuve mācībām, jo īpaši tālāk nododamām prasmēm uz zināšanām pamatotā ekonomikā, lai veicinātu mūžizglītību;

| 84. | stingri atbalsta tādu pasākumu ieviešanu, kas uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti Eiropā, cita starpā turpinot samazināt šķēršļus studentu mobilitātei, uzlabojot saikni starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmējdarbību un veicinot izteiktāku uzņēmējdarbības garu sabiedrībā; ierosina izveidot Eiropas jauninājumu stipendiju, kas sniegtu ieguldījumu to zināšanu un prasmju veicināšanā, kuras izmanto novatoriskajās nozarēs, vienlaikus dodot iespēju veidot ES tīklus un sadarbību; uzskata, ka šāda stipendija būtu jāpiešķir jauniešiem profesionālās izglītības programmās, kas ir izveidotas un tiek īpaši īstenotas visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

84.

stingri atbalsta tādu pasākumu ieviešanu, kas uzlabotu augstākās izglītības kvalitāti Eiropā, cita starpā turpinot samazināt šķēršļus studentu mobilitātei, uzlabojot saikni starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmējdarbību un veicinot izteiktāku uzņēmējdarbības garu sabiedrībā; ierosina izveidot Eiropas jauninājumu stipendiju, kas sniegtu ieguldījumu to zināšanu un prasmju veicināšanā, kuras izmanto novatoriskajās nozarēs, vienlaikus dodot iespēju veidot ES tīklus un sadarbību; uzskata, ka šāda stipendija būtu jāpiešķir jauniešiem profesionālās izglītības programmās, kas ir izveidotas un tiek īpaši īstenotas visās dalībvalstīs;

| 85. | uzsver nepieciešamību Eiropas un valstu līmenī radīt tādus apstākļus, lai privātais un publiskais sektors varētu palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; atzīmē, ka universitātes tiek finansētas galvenokārt ar valsts budžetu palīdzību, kas jau ir pakļauti konsolidācijas spiedienam; tādēļ mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to augstskolu finansēšanas sistēmas veidotas tā, lai veicinātu Eiropas spējas tehnoloģiskās attīstības, jauninājumu un darbavietu izveides jomā; |
| --- | --- |

85.

uzsver nepieciešamību Eiropas un valstu līmenī radīt tādus apstākļus, lai privātais un publiskais sektors varētu palielināt ieguldījumus pētniecībā un izstrādē; atzīmē, ka universitātes tiek finansētas galvenokārt ar valsts budžetu palīdzību, kas jau ir pakļauti konsolidācijas spiedienam; tādēļ mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to augstskolu finansēšanas sistēmas veidotas tā, lai veicinātu Eiropas spējas tehnoloģiskās attīstības, jauninājumu un darbavietu izveides jomā;

| 86. | uzskata — lai mudinātu dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītības jomā, vērtējot dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš publiskajiem izdevumiem izglītības, pētniecības un profesionālās izglītības jomā; |
| --- | --- |

86.

uzskata — lai mudinātu dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus izglītības jomā, vērtējot dalībvalstu vidēja termiņa budžeta mērķus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš publiskajiem izdevumiem izglītības, pētniecības un profesionālās izglītības jomā;

| 87. | atbalsta Eiropas Universitāšu asociācijas (EUA) aicinājumu palielināt publisko ieguldījumu augstākajā izglītībā līdz 3 % no IKP; uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai ir kvalitatīvi jānovērtē minētie izdevumi, veicot Stabilitātes un izaugsmes pakta izvērtēšanu; |
| --- | --- |

87.

atbalsta Eiropas Universitāšu asociācijas (EUA) aicinājumu palielināt publisko ieguldījumu augstākajā izglītībā līdz 3 % no IKP; uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai ir kvalitatīvi jānovērtē minētie izdevumi, veicot Stabilitātes un izaugsmes pakta izvērtēšanu;

| 88. | prasa uzlabot izglītības iespējas tāda darba iegūšanai, kam nav nepieciešama augstākā izglītība, paplašinot prakses iespējas; |
| --- | --- |

88.

prasa uzlabot izglītības iespējas tāda darba iegūšanai, kam nav nepieciešama augstākā izglītība, paplašinot prakses iespējas;

V.
     
  ES pārveide — vairāk nekā Eiropas ekonomikas pārvaldība

| 89. | uzsver, ka Eiropas Savienība atrodas krustcelēs: dalībvalstis var lemt apvienot spēkus, lai padziļinātu integrāciju, vai arī, ņemot vērā stagnāciju lēmumu pieņemšanas līmenī un atšķirības ekonomikas attīstības līmenī, ES var pamazām sadrumstaloties; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka Eiropas Savienība atrodas krustcelēs: dalībvalstis var lemt apvienot spēkus, lai padziļinātu integrāciju, vai arī, ņemot vērā stagnāciju lēmumu pieņemšanas līmenī un atšķirības ekonomikas attīstības līmenī, ES var pamazām sadrumstaloties;

| 90. | brīdina par risku kļūt par sadrumstalotu Savienību, kas ir neaizsargāta pret protekcionismu un populismu; |
| --- | --- |

90.

brīdina par risku kļūt par sadrumstalotu Savienību, kas ir neaizsargāta pret protekcionismu un populismu;

| 91. | aicina uz dziļāku demokrātisku politisku Savienību, kurā ES iestādēm ir lielāka nozīme gan kopīgas politikas izstrādē, gan tās īstenošanā; uzsver Savienības demokrātiskas leģitimitātes un kontroles stiprināšanas svarīgumu; |
| --- | --- |

91.

aicina uz dziļāku demokrātisku politisku Savienību, kurā ES iestādēm ir lielāka nozīme gan kopīgas politikas izstrādē, gan tās īstenošanā; uzsver Savienības demokrātiskas leģitimitātes un kontroles stiprināšanas svarīgumu;

| 92. | uzsver, cik svarīgi ir ievērot Eiropas projekta principus, proti, dalībvalstu vienlīdzību, solidaritāti, kohēziju un sadarbību; vērš uzmanību uz nepieciešamību ievērot šos principus, efektīvi novēršot iekšējo nelīdzsvarotību un virzoties uz patiesu konverģenci ar koordinācijas palīdzību starp euro zonai piederošajām un nepiederošajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

92.

uzsver, cik svarīgi ir ievērot Eiropas projekta principus, proti, dalībvalstu vienlīdzību, solidaritāti, kohēziju un sadarbību; vērš uzmanību uz nepieciešamību ievērot šos principus, efektīvi novēršot iekšējo nelīdzsvarotību un virzoties uz patiesu konverģenci ar koordinācijas palīdzību starp euro zonai piederošajām un nepiederošajām dalībvalstīm;

| 93. | uzsver nepieciešamību pēc spēcīgākas Eiropas Komisijas, kam būtu jāuzņemas lielāka atbildība Parlamenta priekšā un nozīmīga loma kā galvenajam pilsoņu viedokļa paudējai, jo īpaši publisku pārrobežu diskusiju foruma nodrošināšanā, ņemot vērā valstu lēmumu domino efektu tādās jomās kā ekonomika un sociālā pārvaldība; |
| --- | --- |

93.

uzsver nepieciešamību pēc spēcīgākas Eiropas Komisijas, kam būtu jāuzņemas lielāka atbildība Parlamenta priekšā un nozīmīga loma kā galvenajam pilsoņu viedokļa paudējai, jo īpaši publisku pārrobežu diskusiju foruma nodrošināšanā, ņemot vērā valstu lēmumu domino efektu tādās jomās kā ekonomika un sociālā pārvaldība;

| 94. | uzsver, ka ekonomikas pārvaldībai, kas ietver konverģējošu ekonomikas, fiskālo un sociālo politiku, jāizmanto Kopienas metode un tā jāvada Savienības iestādēm, pilnībā iesaistot valstu parlamentus; |
| --- | --- |

94.

uzsver, ka ekonomikas pārvaldībai, kas ietver konverģējošu ekonomikas, fiskālo un sociālo politiku, jāizmanto Kopienas metode un tā jāvada Savienības iestādēm, pilnībā iesaistot valstu parlamentus;

| 95. | uzskata, ka jaunie tiesību akti par Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un trijām Eiropas uzraudzības iestādēm ir pirmais solis pareizajā virzienā, bet uzskata, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu jo īpaši sistēmisko struktūru, piemēram, struktūru ar ārkārtīgi lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru, tiešu ES līmeņa uzraudzību un vienotu noteikumu piemērošanu; uzsver, ka jaunās iestādes ir jānodrošina ar to aizvien plašākajiem pienākumiem atbilstošiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem; |
| --- | --- |

95.

uzskata, ka jaunie tiesību akti par Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK) un trijām Eiropas uzraudzības iestādēm ir pirmais solis pareizajā virzienā, bet uzskata, ka vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu jo īpaši sistēmisko struktūru, piemēram, struktūru ar ārkārtīgi lielu aizņemto līdzekļu īpatsvaru, tiešu ES līmeņa uzraudzību un vienotu noteikumu piemērošanu; uzsver, ka jaunās iestādes ir jānodrošina ar to aizvien plašākajiem pienākumiem atbilstošiem cilvēkresursiem un finanšu resursiem;

| 96. | uzskata, ka līdzās uzraudzībai, kuras mērķis ir nodrošināt finanšu stabilitāti, ir nepieciešams iespējamo burbuļu uzraudzības un novēršanas mehānisms, optimāla kapitāla sadale, ņemot vērā makroekonomikas problēmas un mērķus, kā arī ieguldījumi reālajā ekonomikā; turklāt uzskata, ka arī nodokļu politika jāizmanto kā instruments šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

96.

uzskata, ka līdzās uzraudzībai, kuras mērķis ir nodrošināt finanšu stabilitāti, ir nepieciešams iespējamo burbuļu uzraudzības un novēršanas mehānisms, optimāla kapitāla sadale, ņemot vērā makroekonomikas problēmas un mērķus, kā arī ieguldījumi reālajā ekonomikā; turklāt uzskata, ka arī nodokļu politika jāizmanto kā instruments šā mērķa sasniegšanai;

| 97. | prasa Komisijai iesniegt papildu priekšlikumus attiecībā uz tādu finanšu tirgus struktūru regulēšanu, kuru apjoms, sistēmiskā integrācija, sarežģītība vai savstarpējā saistība var apdraudēt finanšu stabilitāti un regulatoru spēju pretoties to prasībām, un šajos priekšlikumos paredzēt pasākumus, kas dotu iespēju uzraudzības iestādēm pārraudzīt to darbību, tostarp arī paralēlu banku sistēmu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru; aicina Komisiju apsvērt tādu regulatīvo pasākumu izmantošanu kā struktūru lieluma ierobežošana vai negatīvu stimulu noteikšana attiecībā uz to izaugsmi vai uzņēmējdarbības modeļiem; |
| --- | --- |

97.

prasa Komisijai iesniegt papildu priekšlikumus attiecībā uz tādu finanšu tirgus struktūru regulēšanu, kuru apjoms, sistēmiskā integrācija, sarežģītība vai savstarpējā saistība var apdraudēt finanšu stabilitāti un regulatoru spēju pretoties to prasībām, un šajos priekšlikumos paredzēt pasākumus, kas dotu iespēju uzraudzības iestādēm pārraudzīt to darbību, tostarp arī paralēlu banku sistēmu un aizņemto līdzekļu īpatsvaru; aicina Komisiju apsvērt tādu regulatīvo pasākumu izmantošanu kā struktūru lieluma ierobežošana vai negatīvu stimulu noteikšana attiecībā uz to izaugsmi vai uzņēmējdarbības modeļiem;

| 98. | uzsver — lai cīnītos pret valstu parāda krīzi un palielinātu ES konkurētspēju, konverģenci un solidaritāti, ir jānodod Savienības pārziņā kompetences un izdevumu jomas, ar ko ievērojami samazinātos slogs valstu budžetiem, un uzsver nepieciešamību panākt būtisku sinerģiju starp valstu budžetiem un ES budžetu, ļaujot optimāli izmantot un piešķirt esošos fiskālos resursus visos līmeņos, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, lai atbalstītu spēcīgus reģionus un valstis; |
| --- | --- |

98.

uzsver — lai cīnītos pret valstu parāda krīzi un palielinātu ES konkurētspēju, konverģenci un solidaritāti, ir jānodod Savienības pārziņā kompetences un izdevumu jomas, ar ko ievērojami samazinātos slogs valstu budžetiem, un uzsver nepieciešamību panākt būtisku sinerģiju starp valstu budžetiem un ES budžetu, ļaujot optimāli izmantot un piešķirt esošos fiskālos resursus visos līmeņos, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu, lai atbalstītu spēcīgus reģionus un valstis;

| 99. | secina — lai sasniegtu politisko savienību un ekonomisko integrāciju, saskaņojot to ar monetāro savienību atbilstoši prioritātēm, par kurām vienojusies Eiropadome, ES ir nepieciešams pietiekami liels budžets, lai ilgtspējīgā veidā atbalstītu euro, nodrošinot valūtu ar atbilstošu budžeta apjomu tādā politiskās organizācijas līmenī, kādā tā emitēta; |
| --- | --- |

99.

secina — lai sasniegtu politisko savienību un ekonomisko integrāciju, saskaņojot to ar monetāro savienību atbilstoši prioritātēm, par kurām vienojusies Eiropadome, ES ir nepieciešams pietiekami liels budžets, lai ilgtspējīgā veidā atbalstītu euro, nodrošinot valūtu ar atbilstošu budžeta apjomu tādā politiskās organizācijas līmenī, kādā tā emitēta;

| 100. | atgādina, ka ziņojumos pirms monetārās savienības īstenošanas, jo īpaši McDougall ziņojumā, kurā tika analizēti nosacījumi Vernera plāna īstenošanai, tika apstiprināts gan tas, ka šāda budžeta apjomam vajadzētu būt no 2,5 līdz 10 % no Eiropas Savienības NKI atkarībā no tā, vai un kuras funkcijas būtu jāpārņem Savienības budžetā, gan arī tas, ka budžets būtu jāfinansē, pamatojoties uz pašu resursiem, un ka tas ir jāizmanto, lai finansētu politiku un pasākumus ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomās, enerģētikas un transporta nozarē, attīstības sadarbības un pētniecības un izstrādes jomā, kā arī tas, ka valstu budžeti attiecīgi jāsamazina, lai panāktu nodokļu neitralitāti attiecībā uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

100.

atgādina, ka ziņojumos pirms monetārās savienības īstenošanas, jo īpaši McDougall ziņojumā, kurā tika analizēti nosacījumi Vernera plāna īstenošanai, tika apstiprināts gan tas, ka šāda budžeta apjomam vajadzētu būt no 2,5 līdz 10 % no Eiropas Savienības NKI atkarībā no tā, vai un kuras funkcijas būtu jāpārņem Savienības budžetā, gan arī tas, ka budžets būtu jāfinansē, pamatojoties uz pašu resursiem, un ka tas ir jāizmanto, lai finansētu politiku un pasākumus ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomās, enerģētikas un transporta nozarē, attīstības sadarbības un pētniecības un izstrādes jomā, kā arī tas, ka valstu budžeti attiecīgi jāsamazina, lai panāktu nodokļu neitralitāti attiecībā uz iedzīvotājiem un uzņēmumiem;

| 101. | uzsver vajadzību panākt labāku līdzsvaru starp ekonomikas un sociālo politiku, tostarp stiprinot un institucionalizējot makroekonomisku sociālo dialogu; |
| --- | --- |

101.

uzsver vajadzību panākt labāku līdzsvaru starp ekonomikas un sociālo politiku, tostarp stiprinot un institucionalizējot makroekonomisku sociālo dialogu;

| 102. | atgādina, ka Eiropas Savienības leģitimitāte izriet no demokrātiskajām vērtībām, kuras tā pārstāv, mērķiem, kurus tā izvirza, un tās rīcībā esošajām pilnvarām, instrumentiem un iestādēm; uzskata, ka Eiropas ekonomiskās integrācijas padziļināšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu euro zonas un visas Savienības stabilitāti, un tādēļ būs papildus jāpilnveido tādas jomas kā euro zonas ārējā pārstāvniecība, kvalificēts balsu vairākums par uzņēmuma ienākumu nodokli, pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, iespējama kopīga valsts parādzīmju un euroobligāciju emisija, lai veicinātu fiskālo disciplīnu, ES kredītspēja, labāks līdzsvars starp ekonomikas un sociālo politiku, pašu resursi ES budžetam un valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta nozīme; |
| --- | --- |

102.

atgādina, ka Eiropas Savienības leģitimitāte izriet no demokrātiskajām vērtībām, kuras tā pārstāv, mērķiem, kurus tā izvirza, un tās rīcībā esošajām pilnvarām, instrumentiem un iestādēm; uzskata, ka Eiropas ekonomiskās integrācijas padziļināšana ir nepieciešama, lai nodrošinātu euro zonas un visas Savienības stabilitāti, un tādēļ būs papildus jāpilnveido tādas jomas kā euro zonas ārējā pārstāvniecība, kvalificēts balsu vairākums par uzņēmuma ienākumu nodokli, pasākumi cīņai pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, iespējama kopīga valsts parādzīmju un euroobligāciju emisija, lai veicinātu fiskālo disciplīnu, ES kredītspēja, labāks līdzsvars starp ekonomikas un sociālo politiku, pašu resursi ES budžetam un valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta nozīme;

| 103. | uzskata, ka politiskiem lēmumiem attiecībā uz ekonomikas pārvaldību nevajadzētu apdraudēt saistības, par kurām notikusi vienošanās ES līmenī un kuras atspoguļo visu dalībvalstu mērķus un intereses, un šādi lēmumi būtu jāpamato Līgumā un jāīsteno, pilnībā nodrošinot Eiropas Komisijas un Parlamenta institucionālo līdzdalību un to veiktas pārbaudes; |
| --- | --- |

103.

uzskata, ka politiskiem lēmumiem attiecībā uz ekonomikas pārvaldību nevajadzētu apdraudēt saistības, par kurām notikusi vienošanās ES līmenī un kuras atspoguļo visu dalībvalstu mērķus un intereses, un šādi lēmumi būtu jāpamato Līgumā un jāīsteno, pilnībā nodrošinot Eiropas Komisijas un Parlamenta institucionālo līdzdalību un to veiktas pārbaudes;

| 104. | prasa izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras Savienība, par šā risinājuma pamatu izraugoties pastiprinātu ekonomikas pārvaldību; prasa arī saglabāt apņēmību panākt fiskālo konsolidāciju, ilgtspējīgu izaugsmi un dziļākas strukturālas reformas un pilnībā pārskatīt banku nozari; pieņem zināšanai Padomes ierosināto programmu „Euro Plus Pact” kā vienu no elementiem ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumā, par kuru notiek Parlamenta un Padomes sarunas; |
| --- | --- |

104.

prasa izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai risinātu problēmas, ar kurām saskaras Savienība, par šā risinājuma pamatu izraugoties pastiprinātu ekonomikas pārvaldību; prasa arī saglabāt apņēmību panākt fiskālo konsolidāciju, ilgtspējīgu izaugsmi un dziļākas strukturālas reformas un pilnībā pārskatīt banku nozari; pieņem zināšanai Padomes ierosināto programmu „Euro Plus Pact” kā vienu no elementiem ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumā, par kuru notiek Parlamenta un Padomes sarunas;

| 105. | prasa aizstāt Euratom līgumu ar Eiropas Enerģētikas kopienu; |
| --- | --- |

105.

prasa aizstāt Euratom līgumu ar Eiropas Enerģētikas kopienu;

| 106. | uzskata — stabilitātes mehānisma dēļ veicot grozījumus Līgumā, šie savstarpēji saistītie jautājumi būtu jāizskata Konventā, kas jāsasauc saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

106.

uzskata — stabilitātes mehānisma dēļ veicot grozījumus Līgumā, šie savstarpēji saistītie jautājumi būtu jāizskata Konventā, kas jāsasauc saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. panta 3. punktu;

| 107. | uzskata — ja tas netiks izdarīts, būs jānodrošina ciešāka sadarbība saskaņā ar LESD 329. pantu, lai nodrošinātu euro zonas demokrātisku un efektīvu darbību; |
| --- | --- |

107.

uzskata — ja tas netiks izdarīts, būs jānodrošina ciešāka sadarbība saskaņā ar LESD 329. pantu, lai nodrošinātu euro zonas demokrātisku un efektīvu darbību;

| 108. | atgādina, ka Eiropas atbildes uz krīzi pamatā jābūt dziļākai Eiropas integrācijai, kopienas metodes ievērošanai, parlamentu dialoga konsolidācijai, sociālā dialoga veicināšanai, labklājības valsts stiprināšanai, atbalstot sociālo integrāciju, darbavietu veidošanu un ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī sociālas tirgus ekonomikas un tās vērtību tālākai attīstīšanai, to uzskatot par Eiropas Savienības pamatmērķi, lai visus iedzīvotājus iesaistītu Eiropas projektā, kurš pamatojas Līgumos iestrādātajās vērtībās un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

108.

atgādina, ka Eiropas atbildes uz krīzi pamatā jābūt dziļākai Eiropas integrācijai, kopienas metodes ievērošanai, parlamentu dialoga konsolidācijai, sociālā dialoga veicināšanai, labklājības valsts stiprināšanai, atbalstot sociālo integrāciju, darbavietu veidošanu un ilgtspējīgu izaugsmi, kā arī sociālas tirgus ekonomikas un tās vērtību tālākai attīstīšanai, to uzskatot par Eiropas Savienības pamatmērķi, lai visus iedzīvotājus iesaistītu Eiropas projektā, kurš pamatojas Līgumos iestrādātajās vērtībās un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

*

* *

| 109. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Euro grupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

109.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropadomes priekšsēdētājam, Euro grupas priekšsēdētājam, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un sociālajiem partneriem.

---

(1)  OV C 230 E, 26.8.2010., 11. lpp.

(2)  OV C 257 E, 24.9.2010., 211. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0376.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0080.

(5)  Eurostat, izdevums „Statistics in focus”, 9/2010, raksts „Population and social conditions” http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-SF-10-009/EN/KS-SF-10-009-EN.PDF un Eiropas Komisija, „Nodarbinātība Eiropā — 2010” (http://ec.europa.eu/employment_social/eie/executive_summarys_en.html#top).

(6)  Eiropas Komisija, „Impact of the current Economic and Financial crisis on potential output”, Occasional Papers 49, 2009. gada jūnijs, V tabula, 33. lpp. (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15479_en.pdf).

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.).

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.).

(9)  SVF nostāja (Staff Position Note), 2010. gada 19. februāris, SPN/10/04, „Capital Inflows: The Role of Controls”.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/158 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/158

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsSituācija Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju arābu valstīs un Ziemeļāfrikā

P7_TA(2011)0333

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par stāvokli Sīrijā, Jemenā un Bahreinā saistībā ar situāciju, kas izveidojusies arābu valstīs un Ziemeļāfrikā

2013/C 33 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, Jemenu un Bahreinu, jo īpaši 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Bahreinā un Jemenā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, Jemenu un Bahreinu, jo īpaši 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par stāvokli Sīrijā, Bahreinā un Jemenā (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 24. marta rezolūciju par Eiropas Savienības attiecībām ar Persijas līča Sadarbības padomi (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ augstās pārstāves 2011. gada 18., 22., 24. un 26. marta, 23. aprīļa, 6. un 11. jūnija paziņojumus par Sīriju, 2011. gada 10., 12. un 18. marta, 27. aprīļa, 11., 26. un 31. maija un 3. jūnija paziņojumus par Jemenu un 2011. gada 10., 12. un 18. marta, 3. maija un 1. jūlija paziņojumus par Bahreinu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ augstās pārstāves 2011. gada 18., 22., 24. un 26. marta, 23. aprīļa, 6. un 11. jūnija paziņojumus par Sīriju, 2011. gada 10., 12. un 18. marta, 27. aprīļa, 11., 26. un 31. maija un 3. jūnija paziņojumus par Jemenu un 2011. gada 10., 12. un 18. marta, 3. maija un 1. jūlija paziņojumus par Bahreinu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ augstās pārstāves 2011. gada 29. aprīlī ES vārdā sniegto deklarāciju par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ augstās pārstāves 2011. gada 29. aprīlī ES vārdā sniegto deklarāciju par Sīriju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam”, kas papildina 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam”, kas papildina 2011. gada 8. marta kopīgo paziņojumu „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija sanāksmē pieņemto deklarāciju par dienvidu kaimiņreģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija sanāksmē pieņemto deklarāciju par dienvidu kaimiņreģionu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 29. aprīļa rezolūciju par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 29. aprīļa rezolūciju par Sīriju,

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumus 2011/273/KĀDP (2011. gada 9. maijs), 2011/302/KĀDP (2011. gada 23. maijs) un 2011/367/KĀDP (2011. gada 23. jūnijs) par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumus 2011/273/KĀDP (2011. gada 9. maijs), 2011/302/KĀDP (2011. gada 23. maijs) un 2011/367/KĀDP (2011. gada 23. jūnijs) par Sīriju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. maija un 20. jūnija Ārlietu padomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. maija un 20. jūnija Ārlietu padomes secinājumus,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 3. jūnija paziņojumu par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 3. jūnija paziņojumu par Sīriju,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 23. jūnija paziņojumu par sodiem, kas piespriesti 21 cilvēkam no Bahreinas — politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un opozīcijas vadītājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2011. gada 23. jūnija paziņojumu par sodiem, kas piespriesti 21 cilvēkam no Bahreinas — politiskajiem aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un opozīcijas vadītājiem,

| — | ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2011. gada 14. jūnija provizorisko ziņojumu par Sīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra 2011. gada 14. jūnija provizorisko ziņojumu par Sīriju,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1990. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1975. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1975. gada ANO Konvenciju pret spīdzināšanu un citādu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai cilvēka cieņu pazemojošu apiešanos vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā ES 2004. gada pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras ir atjauninātas 2008. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2004. gada pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras ir atjauninātas 2008. gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā miermīlīgi demonstranti Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs pauž savu likumīgo vēlmi pēc demokrātijas un stingru aicinājumu veikt institucionālas, politiskas, saimnieciskas un sociālas reformas, lai panāktu patiesu demokrātiju, apkarotu korupciju un nepotismu, nodrošinātu tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, mazinātu sociālo nevienlīdzību un radītu labvēlīgākus ekonomiskos un sociālos apstākļus; |
| --- | --- |

A.

tā kā miermīlīgi demonstranti Ziemeļāfrikas un Tuvo Austrumu valstīs pauž savu likumīgo vēlmi pēc demokrātijas un stingru aicinājumu veikt institucionālas, politiskas, saimnieciskas un sociālas reformas, lai panāktu patiesu demokrātiju, apkarotu korupciju un nepotismu, nodrošinātu tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, mazinātu sociālo nevienlīdzību un radītu labvēlīgākus ekonomiskos un sociālos apstākļus;

| B. | tā kā 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā „Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam” iezīmējas jauna pieeja attiecībā uz ES ārējās darbības pamatprincipu piemērošanu, proti, kaimiņattiecību politikas pamatā tiek liktas cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālās vērtības, vienlaikus apsverot nepieciešamību ES atbalstīt demokrātiskas pārmaiņas Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā „Jauna atbilde mainīgam kaimiņreģionam” iezīmējas jauna pieeja attiecībā uz ES ārējās darbības pamatprincipu piemērošanu, proti, kaimiņattiecību politikas pamatā tiek liktas cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma universālās vērtības, vienlaikus apsverot nepieciešamību ES atbalstīt demokrātiskas pārmaiņas Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos;

Sīrija

| C. | tā kā kopš 2011. gada marta, kad Sīrijā sākās protestu apspiešana, šajā valstī turpinās vardarbības eskalācija un drošības spēki reaģē uz neatslābstošiem protestiem ar masu arestiem un pieaugošu brutalitāti — ir nogalināti vairāk nekā 400 civiliedzīvotāji tikai Deras provincē vien, un kopējais upuru skaits visā Sīrijā, iespējams, pārsniedz 1 000; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2011. gada marta, kad Sīrijā sākās protestu apspiešana, šajā valstī turpinās vardarbības eskalācija un drošības spēki reaģē uz neatslābstošiem protestiem ar masu arestiem un pieaugošu brutalitāti — ir nogalināti vairāk nekā 400 civiliedzīvotāji tikai Deras provincē vien, un kopējais upuru skaits visā Sīrijā, iespējams, pārsniedz 1 000;

| D. | tā kā nesen visā pasaulē pārraidītie videoieraksti sniedz satraucošas liecības par patvaļīgi aizturētiem bērniem Sīrijā, kuri kļuvuši par spīdzināšanas vai citādas nežēlīgas apiešanās upuriem, kuras rezultātā dažreiz iestājusies nāve, kā tas bija traģiskajā 13 gadu veca zēna Hamza al-Khateeb gadījumā; kā turklāt 2011. gada 31. maijā pret demonstrantiem atklāja uguni, nogalinot vismaz 30 bērnus, kā ziņojusi UNICEF, ANO bērnu aizstāvības aģentūra; |
| --- | --- |

D.

tā kā nesen visā pasaulē pārraidītie videoieraksti sniedz satraucošas liecības par patvaļīgi aizturētiem bērniem Sīrijā, kuri kļuvuši par spīdzināšanas vai citādas nežēlīgas apiešanās upuriem, kuras rezultātā dažreiz iestājusies nāve, kā tas bija traģiskajā 13 gadu veca zēna Hamza al-Khateeb gadījumā; kā turklāt 2011. gada 31. maijā pret demonstrantiem atklāja uguni, nogalinot vismaz 30 bērnus, kā ziņojusi UNICEF, ANO bērnu aizstāvības aģentūra;

| E. | tā kā 2011. gada 20. jūnijā prezidents Bashar al-Assad savā trešajā uzrunā paziņoja, ka Sīrijas nākotni noteiks valsts mēroga dialogs; tā kā, neraugoties uz atkārtoti paustu apņemšanos īstenot politiskās reformas un pārmaiņas Sīrijā, varas iestādes nav spērušas nevienu uzticības cienīgu soli, lai šos solījumus īstenotu; tā kā cilvēktiesību organizācijas līdz šim ir dokumentāri apstiprinājušas vairāk nekā 800 piespiedu pazušanas un 11 000 patvaļīgas apcietināšanas gadījumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada 20. jūnijā prezidents Bashar al-Assad savā trešajā uzrunā paziņoja, ka Sīrijas nākotni noteiks valsts mēroga dialogs; tā kā, neraugoties uz atkārtoti paustu apņemšanos īstenot politiskās reformas un pārmaiņas Sīrijā, varas iestādes nav spērušas nevienu uzticības cienīgu soli, lai šos solījumus īstenotu; tā kā cilvēktiesību organizācijas līdz šim ir dokumentāri apstiprinājušas vairāk nekā 800 piespiedu pazušanas un 11 000 patvaļīgas apcietināšanas gadījumu;

| F. | tā kā 2011. gada 23. jūnijā Padome, ņemot vērā nopietno stāvokli Sīrijā, pieņēma lēmumu un rīkojumu noteikt ierobežojumus vēl septiņām personām, kuras iekļautas 2011. gada 9. maijā sagatavotajā sarakstā, ieviešot īpašus pasākumus, piemēram, aizliegumu izsniegt vīzu un aktīvu iesaldēšanu, kā arī pret četriem ar Sīrijas režīmu saistītiem uzņēmumiem ieviest ieroču embargo un aizliegumu tiem piegādāt iekārtas, kuras var izmantot represīviem mērķiem valstī; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2011. gada 23. jūnijā Padome, ņemot vērā nopietno stāvokli Sīrijā, pieņēma lēmumu un rīkojumu noteikt ierobežojumus vēl septiņām personām, kuras iekļautas 2011. gada 9. maijā sagatavotajā sarakstā, ieviešot īpašus pasākumus, piemēram, aizliegumu izsniegt vīzu un aktīvu iesaldēšanu, kā arī pret četriem ar Sīrijas režīmu saistītiem uzņēmumiem ieviest ieroču embargo un aizliegumu tiem piegādāt iekārtas, kuras var izmantot represīviem mērķiem valstī;

| G. | tā kā nav parakstīts asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses; tā kā pēc Sīrijas pieprasījuma 2009. gada oktobrī šā nolīguma parakstīšana ir atlikta un Padome jau pieņēmusi lēmumu neveikt nekādus turpmākus pasākumus; tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa; |
| --- | --- |

G.

tā kā nav parakstīts asociācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Sīrijas Arābu Republiku, no otras puses; tā kā pēc Sīrijas pieprasījuma 2009. gada oktobrī šā nolīguma parakstīšana ir atlikta un Padome jau pieņēmusi lēmumu neveikt nekādus turpmākus pasākumus; tā kā cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa;

| H. | tā kā pastāv nopietnas bažas, ka var pastiprināties ekstrēmistu, tostarp, džihāda grupu, vardarbīgi uzbrukumi; tā kā ir svarīgi nodrošināt aizsardzību vairākām Sīrijas reliģiskajām kopienām, tostarp Irākas bēgļiem, kas lielā skaitā ieradušies šajā valstī; |
| --- | --- |

H.

tā kā pastāv nopietnas bažas, ka var pastiprināties ekstrēmistu, tostarp, džihāda grupu, vardarbīgi uzbrukumi; tā kā ir svarīgi nodrošināt aizsardzību vairākām Sīrijas reliģiskajām kopienām, tostarp Irākas bēgļiem, kas lielā skaitā ieradušies šajā valstī;

| I. | tā kā pēc Deras ielenkšanas drošības spēki uzsāka plašu militāru operāciju un veica patvaļīgus arestus pilsētās Deras apkaimē; tā kā 12 000 sīriešu no Jisr al-Shughour un tās apkārtnes, baidoties no drošības spēku represijām, ir šķērsojuši Sīrijas un Turcijas robežu un tā kā saskaņā ar Sarkanā Pusmēness sniegtajām ziņām vēl 17 000 cilvēku gaida iespēju šķērsot robežu; |
| --- | --- |

I.

tā kā pēc Deras ielenkšanas drošības spēki uzsāka plašu militāru operāciju un veica patvaļīgus arestus pilsētās Deras apkaimē; tā kā 12 000 sīriešu no Jisr al-Shughour un tās apkārtnes, baidoties no drošības spēku represijām, ir šķērsojuši Sīrijas un Turcijas robežu un tā kā saskaņā ar Sarkanā Pusmēness sniegtajām ziņām vēl 17 000 cilvēku gaida iespēju šķērsot robežu;

Jemena

| J. | tā kā stāvoklis Jemenā joprojām rada nopietnas bažas, jo Jemenas iedzīvotāji jau vairākus mēnešus cieš no vardarbības un nemieriem, kuros ļoti daudzi cilvēki zaudējusi dzīvību un guvuši smagus ievainojumus, protestētāji tikuši apcietināti, bet valstī aizvien padziļinās nopietna ekonomiskā un politiskā krīze; |
| --- | --- |

J.

tā kā stāvoklis Jemenā joprojām rada nopietnas bažas, jo Jemenas iedzīvotāji jau vairākus mēnešus cieš no vardarbības un nemieriem, kuros ļoti daudzi cilvēki zaudējusi dzīvību un guvuši smagus ievainojumus, protestētāji tikuši apcietināti, bet valstī aizvien padziļinās nopietna ekonomiskā un politiskā krīze;

| K. | tā kā Persijas līča Sadarbības padome ir nākusi klajā ar plānu miermīlīgai varas pārņemšanai, kuru Jemenas prezidents Ali Abdullah Saleh atsakās parakstīt; |
| --- | --- |

K.

tā kā Persijas līča Sadarbības padome ir nākusi klajā ar plānu miermīlīgai varas pārņemšanai, kuru Jemenas prezidents Ali Abdullah Saleh atsakās parakstīt;

| L. | tā kā prezidents Saleh guvis nopietnus ievainojumus nesenos uzbrukumos viņa rezidencei 2011. gada 3. jūnijā un pašlaik ārstējas Saūda Arābijā; tā kā varu valstī uz laiku pārņēmis viceprezidents Abd Rabbuh Mansur Hadi; |
| --- | --- |

L.

tā kā prezidents Saleh guvis nopietnus ievainojumus nesenos uzbrukumos viņa rezidencei 2011. gada 3. jūnijā un pašlaik ārstējas Saūda Arābijā; tā kā varu valstī uz laiku pārņēmis viceprezidents Abd Rabbuh Mansur Hadi;

| M. | tā kā Jemena ir nabadzīgākā Tuvo Austrumu valsts, kurā trūkst pārtikas, izsīkst naftas krājumi, strauji pieaug iedzīvotāju skaits, centrālā valdība ir nevarīga, aizvien pasliktinās ūdens apgāde un trūkst investīciju valsts ekonomikā; tā kā pastāv nopietnas bažas par Jemenas sašķelšanos, jo, pastiprinoties šiītu nemieriem valsts ziemeļu daļā, pamiers kopš šā gada februāra ir kļuvis pavisam trausls, turklāt valsts dienvidu daļā darbojas separātisti un, kā ziņo, vairāki Al-Qaeda kaujinieki meklē Jemenā patvērumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Jemena ir nabadzīgākā Tuvo Austrumu valsts, kurā trūkst pārtikas, izsīkst naftas krājumi, strauji pieaug iedzīvotāju skaits, centrālā valdība ir nevarīga, aizvien pasliktinās ūdens apgāde un trūkst investīciju valsts ekonomikā; tā kā pastāv nopietnas bažas par Jemenas sašķelšanos, jo, pastiprinoties šiītu nemieriem valsts ziemeļu daļā, pamiers kopš šā gada februāra ir kļuvis pavisam trausls, turklāt valsts dienvidu daļā darbojas separātisti un, kā ziņo, vairāki Al-Qaeda kaujinieki meklē Jemenā patvērumu;

Bahreina

| N. | tā kā ārkārtas stāvoklis Bahreinā tika atcelts 2011. gada 1. jūnijā un karalis Hamad Bin Isa al-Khalifa aicināja panākt valsts mēroga dialogu, kam bija jāsākas 2011. gada 2. jūlijā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ārkārtas stāvoklis Bahreinā tika atcelts 2011. gada 1. jūnijā un karalis Hamad Bin Isa al-Khalifa aicināja panākt valsts mēroga dialogu, kam bija jāsākas 2011. gada 2. jūlijā;

| O. | tā kā karalis Hamad2011. gada 29. jūnijā izveidoja neatkarīgu komisiju, kurā tika iekļauti neatkarīgi starptautiskās sabiedrības pārstāvji, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, kas risinājās neseno valdības uzbrukumu laikā reformu atbalstošajiem protestētājiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā karalis Hamad2011. gada 29. jūnijā izveidoja neatkarīgu komisiju, kurā tika iekļauti neatkarīgi starptautiskās sabiedrības pārstāvji, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, kas risinājās neseno valdības uzbrukumu laikā reformu atbalstošajiem protestētājiem;

| P. | tā kā 2011. gada 22. jūnijā Bahreinas Valsts Drošības tiesa, kas ir militāra tiesa, pasludināja spriedumu 21 Bahreinas opozīcijas aktīvistam, tostarp septiņiem no viņiem sodu piesprieda neklātienē; tā kā mūža ieslodzījumu piesprieda astoņiem opozīcijas aktīvistiem un 13 sodīja ar ieslodzījumu līdz 15 gadiem cietumā par mēģinājumu gāzt valdību; tā kā neseno, uz reformām vērsto protestu laikā tika apcietināti arī daudzi citi politiskie aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti un tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju datiem ieslodzītos spīdzina, pret viņiem necilvēcīgi izturas un viņus iebiedē; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2011. gada 22. jūnijā Bahreinas Valsts Drošības tiesa, kas ir militāra tiesa, pasludināja spriedumu 21 Bahreinas opozīcijas aktīvistam, tostarp septiņiem no viņiem sodu piesprieda neklātienē; tā kā mūža ieslodzījumu piesprieda astoņiem opozīcijas aktīvistiem un 13 sodīja ar ieslodzījumu līdz 15 gadiem cietumā par mēģinājumu gāzt valdību; tā kā neseno, uz reformām vērsto protestu laikā tika apcietināti arī daudzi citi politiskie aktīvisti, cilvēktiesību aizstāvji un žurnālisti un tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju datiem ieslodzītos spīdzina, pret viņiem necilvēcīgi izturas un viņus iebiedē;

| Q. | tā kā šā gada 2011. gada 22. maijā Valsts Drošības tiesa pasludināja nāves spriedumu Ali Abdullah Hassan al-Sankis un Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain par divu policistu nogalināšanu protestu laikā pret Bahreinas valdību; tā kā nāvessoda izpilde ir atlikta uz septembri; |
| --- | --- |

Q.

tā kā šā gada 2011. gada 22. maijā Valsts Drošības tiesa pasludināja nāves spriedumu Ali Abdullah Hassan al-Sankis un Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain par divu policistu nogalināšanu protestu laikā pret Bahreinas valdību; tā kā nāvessoda izpilde ir atlikta uz septembri;

| R. | tā kā 47 Bahreinas ārsti un medmāsas tika apsūdzēti par „musināšanu ar varu gāzt pastāvošo režīmu” un viņu lietas izskatīs Bahreinas militārajā tiesā; tā kā šie medicīnas darbinieki visus ievainotos aprūpēja vienādi, ievērojot profesionāli ētisko kodeksu; |
| --- | --- |

R.

tā kā 47 Bahreinas ārsti un medmāsas tika apsūdzēti par „musināšanu ar varu gāzt pastāvošo režīmu” un viņu lietas izskatīs Bahreinas militārajā tiesā; tā kā šie medicīnas darbinieki visus ievainotos aprūpēja vienādi, ievērojot profesionāli ētisko kodeksu;

| S. | tā kā pēc Bahreinas valdības lūguma Bahreinā ir izvietoti ārvalstu bruņotie spēki Persijas līča Sadarbības padomes vadībā, |
| --- | --- |

S.

tā kā pēc Bahreinas valdības lūguma Bahreinā ir izvietoti ārvalstu bruņotie spēki Persijas līča Sadarbības padomes vadībā,

| 1. | stingri nosoda režīmus, kas neattaisnoti lieto spēku pret miermīlīgiem demonstrantiem, un pauž nožēlu par lielo skaitu nogalināto un ievainoto; izsaka līdzjūtību bojāgājušo un ievainoto ģimenēm; prasa nekavējoties izbeigt asinsizliešanu un atbrīvot ieslodzītos; prasa izmeklēt iedzīvotāju nogalināšanas, apcietināšanas un iespējamas spīdzināšanas gadījumus; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda režīmus, kas neattaisnoti lieto spēku pret miermīlīgiem demonstrantiem, un pauž nožēlu par lielo skaitu nogalināto un ievainoto; izsaka līdzjūtību bojāgājušo un ievainoto ģimenēm; prasa nekavējoties izbeigt asinsizliešanu un atbrīvot ieslodzītos; prasa izmeklēt iedzīvotāju nogalināšanas, apcietināšanas un iespējamas spīdzināšanas gadījumus;

| 2. | augstu vērtē cilvēku apliecināto drošsirdību, miermīlīgi cīnoties par demokrātiskajām pārmaiņām, jo īpaši sievietes, kas atradās un bieži vien joprojām atrodas protestētāju priekšgalā; |
| --- | --- |

2.

augstu vērtē cilvēku apliecināto drošsirdību, miermīlīgi cīnoties par demokrātiskajām pārmaiņām, jo īpaši sievietes, kas atradās un bieži vien joprojām atrodas protestētāju priekšgalā;

| 3. | aicina politiskos vadītājus arābu valstīs pildīt savus solījumus, nekavējoties un bez priekšnosacījumiem iesaistoties atklātā un konstruktīvā politiskajā dialogā, kurā piedalās visas demokrātiskas politiskās partijas un kustības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, ar mērķi pavērt ceļu patiesai demokrātijai un reālu, vērienīgu un nozīmīgu institucionālo, politisko, ekonomisko un sociālo reformu īstenošanai, kurām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ilgtermiņa stabilitāti un attīstību šajās valstīs un visā reģionā kopumā; |
| --- | --- |

3.

aicina politiskos vadītājus arābu valstīs pildīt savus solījumus, nekavējoties un bez priekšnosacījumiem iesaistoties atklātā un konstruktīvā politiskajā dialogā, kurā piedalās visas demokrātiskas politiskās partijas un kustības un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, ar mērķi pavērt ceļu patiesai demokrātijai un reālu, vērienīgu un nozīmīgu institucionālo, politisko, ekonomisko un sociālo reformu īstenošanai, kurām ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ilgtermiņa stabilitāti un attīstību šajās valstīs un visā reģionā kopumā;

Sīrija

| 4. | stingri nosoda vardarbības eskalāciju Sīrijā un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanos, cita starpā, vairāku pilsētu, piemēram, Deras, Žisreššugūras, un Hamas, ielenkšanu, masu arestus, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu, iespējamos piespiedu pazušanas un spīdzināšanas gadījumus; |
| --- | --- |

4.

stingri nosoda vardarbības eskalāciju Sīrijā un nopietnu cilvēktiesību pārkāpumu turpināšanos, cita starpā, vairāku pilsētu, piemēram, Deras, Žisreššugūras, un Hamas, ielenkšanu, masu arestus, nogalināšanu bez tiesas sprieduma, patvaļīgu aizturēšanu, iespējamos piespiedu pazušanas un spīdzināšanas gadījumus;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka nav atcelts ārkārtas stāvoklis valstī, kā tika noteikts 2011. gada 21. aprīlī, un nav veiktas citas prezidenta Assad solītas reformas, ka politieslodzītie joprojām atrodas apcietinājumā, neraugoties uz prezidenta nesen izsludināto amnestiju; mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties izbeigt skarto pilsētu ielenkumu, kā arī tūlīt nodrošināt humānās palīdzības organizācijām un to darbiniekiem netraucētu piekļuvi; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka nav atcelts ārkārtas stāvoklis valstī, kā tika noteikts 2011. gada 21. aprīlī, un nav veiktas citas prezidenta Assad solītas reformas, ka politieslodzītie joprojām atrodas apcietinājumā, neraugoties uz prezidenta nesen izsludināto amnestiju; mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties izbeigt skarto pilsētu ielenkumu, kā arī tūlīt nodrošināt humānās palīdzības organizācijām un to darbiniekiem netraucētu piekļuvi;

| 6. | mudina Sīrijas varas iestādes un prezidentu Bashar al Assad izbeigt neapbruņotu protestētāju nogalināšanu un nekavējoties atbrīvot visus aizturētos demonstrantus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un politieslodzītos; aicina visus demokrātiskos spēkus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus nekavējoties iesaistīties patiesā politiskajā procesā, lai sekmētu Sīrijas pāreju uz demokrātiju, pamatojoties uz konkrētu darba kārtību, kas paredz fundamentālas reformas, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu; |
| --- | --- |

6.

mudina Sīrijas varas iestādes un prezidentu Bashar al Assad izbeigt neapbruņotu protestētāju nogalināšanu un nekavējoties atbrīvot visus aizturētos demonstrantus, žurnālistus, cilvēktiesību aizstāvjus un politieslodzītos; aicina visus demokrātiskos spēkus un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus nekavējoties iesaistīties patiesā politiskajā procesā, lai sekmētu Sīrijas pāreju uz demokrātiju, pamatojoties uz konkrētu darba kārtību, kas paredz fundamentālas reformas, cilvēktiesību ievērošanu un tiesiskumu;

| 7. | aicina Sīrijas varas iestādes atļaut ārzemju korespondentiem iebraukt valstī, lai pārbaudītu apgalvojumus, ka „bruņotu ekstrēmistu bandas” pirmās atklāj uguni uz drošības spēkiem, kas režīmam kalpo kā attaisnojums nepieņemamai asinsizliešanai, kas notiek valstī; aicina Sīrijas varas iestādes pilnībā sadarboties ar Augstā komisāra biroju un citām ANO struktūrvienībām un nodrošināt tiem netraucētu piekļuvi; |
| --- | --- |

7.

aicina Sīrijas varas iestādes atļaut ārzemju korespondentiem iebraukt valstī, lai pārbaudītu apgalvojumus, ka „bruņotu ekstrēmistu bandas” pirmās atklāj uguni uz drošības spēkiem, kas režīmam kalpo kā attaisnojums nepieņemamai asinsizliešanai, kas notiek valstī; aicina Sīrijas varas iestādes pilnībā sadarboties ar Augstā komisāra biroju un citām ANO struktūrvienībām un nodrošināt tiem netraucētu piekļuvi;

| 8. | mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot visus bērnus, kas apcietināti demonstrāciju apspiešanas laikā vai citos līdzīgos gadījumos, rūpīgi izmeklēt jau zināmus pret bērniem vērstas vardarbības gadījumus un atturēties no turpmākiem arestiem un vardarbības pret bērniem vai jebkādiem citiem bērnu tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

8.

mudina Sīrijas varas iestādes nekavējoties atbrīvot visus bērnus, kas apcietināti demonstrāciju apspiešanas laikā vai citos līdzīgos gadījumos, rūpīgi izmeklēt jau zināmus pret bērniem vērstas vardarbības gadījumus un atturēties no turpmākiem arestiem un vardarbības pret bērniem vai jebkādiem citiem bērnu tiesību pārkāpumiem;

| 9. | atzinīgi vērtē Padomes lēmumu noteikt ierobežojošus pasākumus pret Sīriju un visiem, kas ir atbildīgi par civiliedzīvotāju vardarbīgo apspiešanu, pārtraukt visus sagatavošanās darbus jaunām divpusējām sadarbības programmām, pārtraukt divpusējās programmas ar Sīrijas varas iestādēm, kas tiek īstenotas saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI) un instrumentu MEDA, aicināt Eiropas Investīciju banku (EIB) pagaidām neapstiprināt jaunas finanšu operācijas Sīrijā, apsvērt iespēju apturēt turpmākas Kopienas palīdzības sniegšanu Sīrijai, ņemot vērā notikušo, un neveikt turpmākus pasākumus attiecībā uz asociācijas nolīgumu ar Sīriju; atbalsta Padomes pieņemto saprātīgo sankciju kopumu un aicina Padomi uzņemties stingru diplomātisku iniciatīvu, lai pārliecinātu citas valstis pieņemt tādas pašas sankcijas; uzskata, ka Padomei arī turpmāk būtu jāpaplašina mērķtiecīgas sankcijas pret visiem cilvēkiem un uzņēmumiem, kas ir saistīti ar režīmu, lai viņus vājinātu un izolētu, tādējādi paverot ceļu pārejai uz demokrātiju; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Padomes lēmumu noteikt ierobežojošus pasākumus pret Sīriju un visiem, kas ir atbildīgi par civiliedzīvotāju vardarbīgo apspiešanu, pārtraukt visus sagatavošanās darbus jaunām divpusējām sadarbības programmām, pārtraukt divpusējās programmas ar Sīrijas varas iestādēm, kas tiek īstenotas saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (ENPI) un instrumentu MEDA, aicināt Eiropas Investīciju banku (EIB) pagaidām neapstiprināt jaunas finanšu operācijas Sīrijā, apsvērt iespēju apturēt turpmākas Kopienas palīdzības sniegšanu Sīrijai, ņemot vērā notikušo, un neveikt turpmākus pasākumus attiecībā uz asociācijas nolīgumu ar Sīriju; atbalsta Padomes pieņemto saprātīgo sankciju kopumu un aicina Padomi uzņemties stingru diplomātisku iniciatīvu, lai pārliecinātu citas valstis pieņemt tādas pašas sankcijas; uzskata, ka Padomei arī turpmāk būtu jāpaplašina mērķtiecīgas sankcijas pret visiem cilvēkiem un uzņēmumiem, kas ir saistīti ar režīmu, lai viņus vājinātu un izolētu, tādējādi paverot ceļu pārejai uz demokrātiju;

| 10. | stingri atbalsta ES diplomātiskos centienus ar partneriem starptautiskajā sabiedrībā, lai panāktu, ka ANO Drošības padome nosoda Sīrijā notiekošo vardarbību, vērstos pret nesodāmību un mudinātu Sīrijas varas iestādes ņemt vērā Sīrijas tautas likumīgās vēlmes; pauž nožēlu par to, ka šie centieni līdz šim nav vainagojušies ar panākumiem un ka nav bijis iespējams iesniegt rezolūciju; aicina ES dalībvalstis un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi turpināt strādāt ar starptautiskajiem partneriem, lai panāktu, ka ANO Drošības padomes iesaistās Sīrijā notiekošajā un ka Sīrijas varas iestādes īsteno pienākumu aizsargāt Sīrijas iedzīvotājus; |
| --- | --- |

10.

stingri atbalsta ES diplomātiskos centienus ar partneriem starptautiskajā sabiedrībā, lai panāktu, ka ANO Drošības padome nosoda Sīrijā notiekošo vardarbību, vērstos pret nesodāmību un mudinātu Sīrijas varas iestādes ņemt vērā Sīrijas tautas likumīgās vēlmes; pauž nožēlu par to, ka šie centieni līdz šim nav vainagojušies ar panākumiem un ka nav bijis iespējams iesniegt rezolūciju; aicina ES dalībvalstis un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi turpināt strādāt ar starptautiskajiem partneriem, lai panāktu, ka ANO Drošības padomes iesaistās Sīrijā notiekošajā un ka Sīrijas varas iestādes īsteno pienākumu aizsargāt Sīrijas iedzīvotājus;

| 11. | atzinīgi vērtē Turcijas politiku saglabāt atvērtas robežas Sīrijas bēgļiem un Sarkanā Pusmēness resursu ātru izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Turcijas politiku saglabāt atvērtas robežas Sīrijas bēgļiem un Sarkanā Pusmēness resursu ātru izmantošanu;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka ES ir atzinusi Turcijas un citu reģionālo partneru centienus risināt dažādos krīzes aspektus, jo īpaši humanitāros aspektus, un pauž gatavību strādāt kopā ar viņiem, lai atrisinātu Sīrijā radušos situāciju; aicina Turciju un ES vēl ciešāk koordinēt to ārpolitiku un stingri mudina turpināt saskaņotos centienu demokratizācijas un attīstības atbalstam Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka ES ir atzinusi Turcijas un citu reģionālo partneru centienus risināt dažādos krīzes aspektus, jo īpaši humanitāros aspektus, un pauž gatavību strādāt kopā ar viņiem, lai atrisinātu Sīrijā radušos situāciju; aicina Turciju un ES vēl ciešāk koordinēt to ārpolitiku un stingri mudina turpināt saskaņotos centienu demokratizācijas un attīstības atbalstam Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā;

| 13. | aicina Padomi un Komisiju nekavējoties sniegt palīdzību un atbalstu Turcijas un Libānas varas iestādēm to centienos vadīt humanitāro krīzi uz robežām ar Sīriju, tostarp ANO līmenī izveidot humanitāro koridoru; |
| --- | --- |

13.

aicina Padomi un Komisiju nekavējoties sniegt palīdzību un atbalstu Turcijas un Libānas varas iestādēm to centienos vadīt humanitāro krīzi uz robežām ar Sīriju, tostarp ANO līmenī izveidot humanitāro koridoru;

| 14. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi, Padomi un Komisiju sekmēt jaunās demokrātiskās opozīcijas kustības valstī un ārpus tās; šajā sakarībā prasa nekavējoties sākt patiesu politisko dialogu, kura noslēgumā Sīrijā notiktu visaptveroša pāreja uz demokrātiju; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi, Padomi un Komisiju sekmēt jaunās demokrātiskās opozīcijas kustības valstī un ārpus tās; šajā sakarībā prasa nekavējoties sākt patiesu politisko dialogu, kura noslēgumā Sīrijā notiktu visaptveroša pāreja uz demokrātiju;

Jemena

| 15. | asi nosoda nesenos bruņotos uzbrukumus Jemenā, tostarp 2011. gada 3. jūnija uzbrukumu prezidenta rezidencei; aicina visas puses pārtraukt jebkādu karadarbību, ievērot cilvēktiesības un pastāvīgu pamieru; |
| --- | --- |

15.

asi nosoda nesenos bruņotos uzbrukumus Jemenā, tostarp 2011. gada 3. jūnija uzbrukumu prezidenta rezidencei; aicina visas puses pārtraukt jebkādu karadarbību, ievērot cilvēktiesības un pastāvīgu pamieru;

| 16. | atzinīgi vērtē viceprezidenta Abd Rabbuh Mansur Hadi apņemšanos ievērot pamieru, demilitarizēt Jemenas pilsētas un nodrošināt pienācīgu aizsardzību turpmākiem miermīlīgiem protestiem un demonstrācijām; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē viceprezidenta Abd Rabbuh Mansur Hadi apņemšanos ievērot pamieru, demilitarizēt Jemenas pilsētas un nodrošināt pienācīgu aizsardzību turpmākiem miermīlīgiem protestiem un demonstrācijām;

| 17. | pauž solidaritāti ar Jemenas tautu, atzinīgi vērtē tās vēlmi pēc demokrātiskām pārmaiņām valstī un atbalsta Persijas līča Sadarbības padomes centienus tiktāl, cik tie ir vērsti uz risinājuma panākšanu sarunu ceļā, kas nozīmē prezidenta Ali Abdullah Saleh un to viņa ģimenes locekļu atkāpšanos, kuri joprojām saglabā varu, saistībā ar iekļaujošāku politisko sistēmu, kas būtu vērsta uz nabadzības ierobežošanu un dzīves apstākļu uzlabošanu iedzīvotāju lielākajai daļai; |
| --- | --- |

17.

pauž solidaritāti ar Jemenas tautu, atzinīgi vērtē tās vēlmi pēc demokrātiskām pārmaiņām valstī un atbalsta Persijas līča Sadarbības padomes centienus tiktāl, cik tie ir vērsti uz risinājuma panākšanu sarunu ceļā, kas nozīmē prezidenta Ali Abdullah Saleh un to viņa ģimenes locekļu atkāpšanos, kuri joprojām saglabā varu, saistībā ar iekļaujošāku politisko sistēmu, kas būtu vērsta uz nabadzības ierobežošanu un dzīves apstākļu uzlabošanu iedzīvotāju lielākajai daļai;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka Jemenas varas iestādēm 2011. gada 22. maijā neizdevās nodrošināt diplomātiem, tostarp Persijas līča Sadarbības padomes ģenerālsekretāram un Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstu, Eiropas Savienības, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu vēstniekiem, netraucētu izkļūšanu no Apvienoto Arābu Emirātu vēstniecības Sanā; aicina Jemenas varas iestādes pilnībā ievērot Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka Jemenas varas iestādēm 2011. gada 22. maijā neizdevās nodrošināt diplomātiem, tostarp Persijas līča Sadarbības padomes ģenerālsekretāram un Persijas līča Sadarbības padomes dalībvalstu, Eiropas Savienības, Apvienotās Karalistes un Amerikas Savienoto Valstu vēstniekiem, netraucētu izkļūšanu no Apvienoto Arābu Emirātu vēstniecības Sanā; aicina Jemenas varas iestādes pilnībā ievērot Vīnes konvenciju par diplomātiskajām attiecībām;

| 19. | pauž bažas, ka nav progresa ziņojumu no augsta līmeņa komitejas, kuru Jemenas valdība iecēla, lai izmeklētu uzbrukumu protestētājiem 2011. gada 18. martā Sanā, kurā tika nogalināti 54 cilvēki un vairāk nekā 300 tika ievainoti; atkārto savu aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ augstajai pārstāvei atbalstīt pieprasījumus veikt minētā incidenta starptautisku neatkarīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

19.

pauž bažas, ka nav progresa ziņojumu no augsta līmeņa komitejas, kuru Jemenas valdība iecēla, lai izmeklētu uzbrukumu protestētājiem 2011. gada 18. martā Sanā, kurā tika nogalināti 54 cilvēki un vairāk nekā 300 tika ievainoti; atkārto savu aicinājumu Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ augstajai pārstāvei atbalstīt pieprasījumus veikt minētā incidenta starptautisku neatkarīgu izmeklēšanu;

| 20. | atzinīgi vērtē Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) misiju Jemenā, kura novērtēja cilvēktiesību stāvokli valstī un sniegs ieteikumus Jemenas valdībai un starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) misiju Jemenā, kura novērtēja cilvēktiesību stāvokli valstī un sniegs ieteikumus Jemenas valdībai un starptautiskajai sabiedrībai;

Bahreina

| 21. | nosoda apspiešanu Bahreinā un mudina nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem atbrīvot visus miermīlīgos demonstrantus, tostarp politiskos aktīvistus, žurnālistus un cilvēktiesību aizstāvjus, kā arī 47 Bahreinas ārstus un medmāsas, kuri rīkojās saskaņā ar saviem darba pienākumiem; pauž nopietnas bažas par astoņiem opozīcijas aktīvistiem, kuriem piespriests mūža ieslodzījums, un 13 citiem, kurus sodīja ar brīvības atņemšanu uz 15 gadiem; |
| --- | --- |

21.

nosoda apspiešanu Bahreinā un mudina nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem atbrīvot visus miermīlīgos demonstrantus, tostarp politiskos aktīvistus, žurnālistus un cilvēktiesību aizstāvjus, kā arī 47 Bahreinas ārstus un medmāsas, kuri rīkojās saskaņā ar saviem darba pienākumiem; pauž nopietnas bažas par astoņiem opozīcijas aktīvistiem, kuriem piespriests mūža ieslodzījums, un 13 citiem, kurus sodīja ar brīvības atņemšanu uz 15 gadiem;

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka Bahreinā ir atcelts „nacionālās drošības stāvoklis”, kā arī karaļa Hamad Bin Isa al-Khalifa aicinājumu sākt valsts mēroga dialogu; uzskata, ka karaļa Hamad Bin Isa al-Khalifa sāktais valsts mēroga dialogs var būt iespējams tikai ar visu politisko spēku, tostarp opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības, piedalīšanos ar mērķi Bahreinā pavērt ceļu patiesai demokrātijai un politiskajām reformām; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka Bahreinā ir atcelts „nacionālās drošības stāvoklis”, kā arī karaļa Hamad Bin Isa al-Khalifa aicinājumu sākt valsts mēroga dialogu; uzskata, ka karaļa Hamad Bin Isa al-Khalifa sāktais valsts mēroga dialogs var būt iespējams tikai ar visu politisko spēku, tostarp opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības, piedalīšanos ar mērķi Bahreinā pavērt ceļu patiesai demokrātijai un politiskajām reformām;

| 23. | aicina Bahreinas varas iestādes aizstāt Ali Abdullah Hassan al-Sankis un Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain piespriesto nāvessodu ar citu sodu un atjaunot de facto moratoriju nāvessodam; |
| --- | --- |

23.

aicina Bahreinas varas iestādes aizstāt Ali Abdullah Hassan al-Sankis un Abdulaziz Abdulridha Ibrahim Hussain piespriesto nāvessodu ar citu sodu un atjaunot de facto moratoriju nāvessodam;

| 24. | ar atzinību pieņem zināšanai karaļa Hamad lēmumu izveidot neatkarīgu komisiju, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, kas notika, kad valdība nesen apspieda reformu atbalstošos protestētājus; mudina komisiju nodrošināt pilnīgu objektivitāti un pārredzamību un aicina Bahreinas valdību neiejaukties tās darbā; |
| --- | --- |

24.

ar atzinību pieņem zināšanai karaļa Hamad lēmumu izveidot neatkarīgu komisiju, lai izmeklētu cilvēktiesību pārkāpumus, kas notika, kad valdība nesen apspieda reformu atbalstošos protestētājus; mudina komisiju nodrošināt pilnīgu objektivitāti un pārredzamību un aicina Bahreinas valdību neiejaukties tās darbā;

| 25. | atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un sociālās attīstības ministrijas izveidi Bahreinā un aicina minēto ministriju rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Cilvēktiesību un sociālās attīstības ministrijas izveidi Bahreinā un aicina minēto ministriju rīkoties saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un pienākumiem;

| 26. | pauž bažas par to, ka saskaņā ar Persijas līča Sadarbības padomes lēmumu Bahreinā ir izvietotas ārvalstu bruņoto spēku vienības; atkārto savu aicinājumu Persijas līča Sadarbības padomei kā reģionālajam kolektīvajam dalībniekam veltīt resursus tam, lai notiktu konstruktīva rīcība, un uzņemties starpnieka loma ar nolūku Bahreinā panākt miermīlīgas reformas; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par to, ka saskaņā ar Persijas līča Sadarbības padomes lēmumu Bahreinā ir izvietotas ārvalstu bruņoto spēku vienības; atkārto savu aicinājumu Persijas līča Sadarbības padomei kā reģionālajam kolektīvajam dalībniekam veltīt resursus tam, lai notiktu konstruktīva rīcība, un uzņemties starpnieka loma ar nolūku Bahreinā panākt miermīlīgas reformas;

Arābu valstīs un Ziemeļāfrika

| 27. | pauž atbalstu pārejai uz demokrātiju Ēģiptē un Tunisijā, kas ir pirmie piemēri arābu valstīs notiekošajam demokratizācijas procesam un jaunai pilsoņu un jo īpaši jauniešu līdzdalībai; pauž stingru atbalstu tautu vēlmei pēc brīvības, cilvēktiesībām un demokrātijas; aicina abās valstīs nodrošināt pārredzamu, godīgu un brīvu vēlēšanu procesu, kurā būtu ņemti vērti katras valsts apstākļi; aicina starptautisko sabiedrību turpināt centienus uzturēt un sekmēt politisko reformu procesu Ziemeļāfrikas un Vidējo Austrumu valstīs; |
| --- | --- |

27.

pauž atbalstu pārejai uz demokrātiju Ēģiptē un Tunisijā, kas ir pirmie piemēri arābu valstīs notiekošajam demokratizācijas procesam un jaunai pilsoņu un jo īpaši jauniešu līdzdalībai; pauž stingru atbalstu tautu vēlmei pēc brīvības, cilvēktiesībām un demokrātijas; aicina abās valstīs nodrošināt pārredzamu, godīgu un brīvu vēlēšanu procesu, kurā būtu ņemti vērti katras valsts apstākļi; aicina starptautisko sabiedrību turpināt centienus uzturēt un sekmēt politisko reformu procesu Ziemeļāfrikas un Vidējo Austrumu valstīs;

| 28. | atkārto starptautiskās sabiedrības solījumu aizsargāt Lībijas civiliedzīvotājus, tostarp pastiprinot spiedienu uz Lībijas režīmu, un atbalstīt demokrātiskas Lībijas valsts veidošanu; atzinīgi vērtē ES lēmumu pastiprināt sankcijas pret režīmu, ES aktīvu iesaldēšanas sarakstam pievienojot sešas ostu pārvaldes, kas ir režīma kontrolē; atkārtoti aicina pulkvedi Muamāru Muhamedu Abu Minjāru Kadafi nekavējoties atteikties no varas; |
| --- | --- |

28.

atkārto starptautiskās sabiedrības solījumu aizsargāt Lībijas civiliedzīvotājus, tostarp pastiprinot spiedienu uz Lībijas režīmu, un atbalstīt demokrātiskas Lībijas valsts veidošanu; atzinīgi vērtē ES lēmumu pastiprināt sankcijas pret režīmu, ES aktīvu iesaldēšanas sarakstam pievienojot sešas ostu pārvaldes, kas ir režīma kontrolē; atkārtoti aicina pulkvedi Muamāru Muhamedu Abu Minjāru Kadafi nekavējoties atteikties no varas;

| 29. | pauž bažas par grūtībām, kādas Lībijas iedzīvotāji piedzīvo tādēļ, ka trūkst ēdiens, nav pieejama medicīniskā palīdzība un trūkst naudas, lai samaksātu algas un segtu dažādas administratīvas vajadzības; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi un ES dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai daļu no iesaldētajiem Lībijas aktīviem padarītu pieejamu Pārejas perioda nacionālajai padomei ar ANO Drošības padomes Sankciju komitejas atļauju un tās uzraudzībā, lai varētu segt neatliekamās vajadzības; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par grūtībām, kādas Lībijas iedzīvotāji piedzīvo tādēļ, ka trūkst ēdiens, nav pieejama medicīniskā palīdzība un trūkst naudas, lai samaksātu algas un segtu dažādas administratīvas vajadzības; aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi un ES dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai daļu no iesaldētajiem Lībijas aktīviem padarītu pieejamu Pārejas perioda nacionālajai padomei ar ANO Drošības padomes Sankciju komitejas atļauju un tās uzraudzībā, lai varētu segt neatliekamās vajadzības;

| 30. | aicina Padomi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi uzņemties turpmāku iniciatīvu, lai rastu konflikta risinājumu, ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas nesen izdoto lēmumu par pulkveža Kadafi, viņa dēla Saifa al Islama un Abdulas al Senusi apcietināšanu; |
| --- | --- |

30.

aicina Padomi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi uzņemties turpmāku iniciatīvu, lai rastu konflikta risinājumu, ņemot vērā Starptautiskās Krimināltiesas nesen izdoto lēmumu par pulkveža Kadafi, viņa dēla Saifa al Islama un Abdulas al Senusi apcietināšanu;

| 31. | atzinīgi vērtē reformu procesu Marokā un jo īpaši ierosināto konstitucionālo reformu, kas ir nodota tautas nobalsošanai, kā soli pareizajā virzienā, lai aizsāktu pārvaldības sistēmu, modernizāciju un demokratizāciju; aicina Marokas politiskās partijas aktīvi piedalīties šajā pārmaiņu procesā; uzsver, ka publiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politiskajām partijām joprojām būtu jāpaliek nepārtraukta reformu īstenošanas procesa centrā, un norāda, ka Maroka bija pirmā reģiona valsts, kurai attiecības ar ES tika piešķirts īpašs statuss; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē reformu procesu Marokā un jo īpaši ierosināto konstitucionālo reformu, kas ir nodota tautas nobalsošanai, kā soli pareizajā virzienā, lai aizsāktu pārvaldības sistēmu, modernizāciju un demokratizāciju; aicina Marokas politiskās partijas aktīvi piedalīties šajā pārmaiņu procesā; uzsver, ka publiskajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām un politiskajām partijām joprojām būtu jāpaliek nepārtraukta reformu īstenošanas procesa centrā, un norāda, ka Maroka bija pirmā reģiona valsts, kurai attiecības ar ES tika piešķirts īpašs statuss;

| 32. | atzinīgi vērtē Alžīrijas prezidenta pozitīvo paziņojumu par demokratizācijas procesa sākšanu un par labākas valsts pārvaldes nodrošināšanu, tostarp par ārkārtas stāvokļa atcelšanu un plānotu konstitucionālo reformu; uzsver nepieciešamību šīs iniciatīvas paātrināt un aicina Alžīrijas varas iestādes stingri apņemties šo reformu procesu īstenot, kas būtu ietverošs un atvērts pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Alžīrijas prezidenta pozitīvo paziņojumu par demokratizācijas procesa sākšanu un par labākas valsts pārvaldes nodrošināšanu, tostarp par ārkārtas stāvokļa atcelšanu un plānotu konstitucionālo reformu; uzsver nepieciešamību šīs iniciatīvas paātrināt un aicina Alžīrijas varas iestādes stingri apņemties šo reformu procesu īstenot, kas būtu ietverošs un atvērts pilsoniskajai sabiedrībai;

| 33. | atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot politiskās reformas Jordānijā un jo īpaši pārskatīt Jordānijas konstitūciju un Nacionālā dialoga komitejas darbu; pauž atzinību par Jordānijas varas iestāžu centieniem un uzsver nepieciešamību reformas faktiski īstenot; norāda, ka ES 2010. gadā piekrita piešķir Jordānijai īpaša statusa partnerību; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē apņemšanos īstenot politiskās reformas Jordānijā un jo īpaši pārskatīt Jordānijas konstitūciju un Nacionālā dialoga komitejas darbu; pauž atzinību par Jordānijas varas iestāžu centieniem un uzsver nepieciešamību reformas faktiski īstenot; norāda, ka ES 2010. gadā piekrita piešķir Jordānijai īpaša statusa partnerību;

| 34. | uzsver, ka tiesības uz apziņas, domas un reliģijas brīvību ir cilvēka pamattiesības, kas varas iestādēm būtu jāgrantē; mudina varas iestādes nodrošināt ticamu un efektīvu aizsardzību valstī pastāvošajām reliģiskajām konfesijām un garantēt visu reliģisko konfesiju pārstāvju personīgo drošību un fizisko neaizskaramību; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka tiesības uz apziņas, domas un reliģijas brīvību ir cilvēka pamattiesības, kas varas iestādēm būtu jāgrantē; mudina varas iestādes nodrošināt ticamu un efektīvu aizsardzību valstī pastāvošajām reliģiskajām konfesijām un garantēt visu reliģisko konfesiju pārstāvju personīgo drošību un fizisko neaizskaramību;

| 35. | pauž stingru atbalstu Padomes nostājai, ka Eiropas kaimiņvalstu politikai būs jāspēj risināt jaunos uzdevumus dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē ES un dalībvalstu apņemšanos papildināt un atbalstīt valdību konkrētos centienus, kuras patiesi ir apņēmušās īstenot politiskas un ekonomiskas reformas, kā arī pilsonisko sabiedrību; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/ augstā pārstāve ir izveidojusi Vidusjūras dienvidu reģiona īpašu uzdevumu grupu; |
| --- | --- |

35.

pauž stingru atbalstu Padomes nostājai, ka Eiropas kaimiņvalstu politikai būs jāspēj risināt jaunos uzdevumus dienvidu kaimiņvalstīs; atzinīgi vērtē ES un dalībvalstu apņemšanos papildināt un atbalstīt valdību konkrētos centienus, kuras patiesi ir apņēmušās īstenot politiskas un ekonomiskas reformas, kā arī pilsonisko sabiedrību; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas priekšsēdētāja vietniece/ augstā pārstāve ir izveidojusi Vidusjūras dienvidu reģiona īpašu uzdevumu grupu;

| 36. | aicina Komisiju un Padomi attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģionu ievērot diferencētu pieeju, pamatojoties uz “vairāk par vairāk” politiku, kā izklāstīts 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā, saskaņā ar kuru būtu jānovērtē patiesi sasniegumi ceļā uz demokrātiju, brīvām un godīgām vēlēšanām un galvenokārt cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un Padomi attiecībā uz Vidusjūras dienvidu reģionu ievērot diferencētu pieeju, pamatojoties uz “vairāk par vairāk” politiku, kā izklāstīts 2011. gada 25. maija kopīgajā paziņojumā, saskaņā ar kuru būtu jānovērtē patiesi sasniegumi ceļā uz demokrātiju, brīvām un godīgām vēlēšanām un galvenokārt cilvēktiesību ievērošanu;

| 37. | aicina Eiropas Savienību arī turpmāk nodrošināt nepieciešamo humanitāro palīdzību šā reģiona pārvietotajiem cilvēkiem, daudzi no kuriem tagad dzīvo kā bēgļi uz savu valstu robežām; |
| --- | --- |

37.

aicina Eiropas Savienību arī turpmāk nodrošināt nepieciešamo humanitāro palīdzību šā reģiona pārvietotajiem cilvēkiem, daudzi no kuriem tagad dzīvo kā bēgļi uz savu valstu robežām;

| 38. | atzinīgi vērtē G8 dalībnieku iedibināto Dovilas partnerību ar reģiona iedzīvotājiem; norāda, ka pirmās partnerības valstis būs Ēģipte un Tunisija; aicina Padomi un ES dalībvalstis koordinēt to centienus ar G8 dalībniekiem, kas ir gatavi šo partnerību attiecināt uz visām reģiona valstīm, kuras ir iesaistītas pārejā uz brīvu, demokrātisku un tolerantu sabiedrību; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē G8 dalībnieku iedibināto Dovilas partnerību ar reģiona iedzīvotājiem; norāda, ka pirmās partnerības valstis būs Ēģipte un Tunisija; aicina Padomi un ES dalībvalstis koordinēt to centienus ar G8 dalībniekiem, kas ir gatavi šo partnerību attiecināt uz visām reģiona valstīm, kuras ir iesaistītas pārejā uz brīvu, demokrātisku un tolerantu sabiedrību;

*

* *

| 39. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Sīrijas Arābu Republikas valdībai un parlamentam, Jemenas Republikas valdībai un parlamentam, Turcijas Republikas valdībai un parlamentam, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, Pārejas perioda nacionālajai padomei, Marokas Karalistes valdībai un parlamentam, Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai, Jordānijas Karalistes valdībai un parlamentam, Ēģiptes Arābu Republikas valdībai, Tunisijas Republikas valdībai, Persijas līča Sadarbības padomes ģenerālsekretāram un Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

39.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Sīrijas Arābu Republikas valdībai un parlamentam, Jemenas Republikas valdībai un parlamentam, Turcijas Republikas valdībai un parlamentam, Bahreinas Karalistes valdībai un parlamentam, Pārejas perioda nacionālajai padomei, Marokas Karalistes valdībai un parlamentam, Alžīrijas Tautas Demokrātiskās Republikas valdībai, Jordānijas Karalistes valdībai un parlamentam, Ēģiptes Arābu Republikas valdībai, Tunisijas Republikas valdībai, Persijas līča Sadarbības padomes ģenerālsekretāram un Savienības Vidusjūrai ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0148.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0109.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0154.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/165

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsES ārpolitika demokratizācijas atbalstam

P7_TA(2011)0334

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par ES ārpolitiku demokratizācijas atbalstam (2011/2032(INI))

2013/C 33 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, īpaši tās 21. pantu, un Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām, īpaši tā 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, īpaši tās 21. pantu, un Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām, īpaši tā 25. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērnu tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un EDSO saistības, par kurām vienojās Kopenhāgenā 1990. gadā un Stambulas augstākā līmeņa sanāksmē 1999. gadā, kurā visas EDSO dalībvalstis apņēmās uz savām vēlēšanām uzaicināt starptautiskos novērotājus, jo īpaši Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODIHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un EDSO saistības, par kurām vienojās Kopenhāgenā 1990. gadā un Stambulas augstākā līmeņa sanāksmē 1999. gadā, kurā visas EDSO dalībvalstis apņēmās uz savām vēlēšanām uzaicināt starptautiskos novērotājus, jo īpaši Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODIHR),

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un Amerikas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada 7. jūnija konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada 7. jūnija konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6., 8. un 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6., 8. un 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko pasludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, ko pasludināja 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā,

| — | ņemot vērā ĀKK un EK 2000. gada partnerattiecību nolīguma 8., 9. un 96. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK 2000. gada partnerattiecību nolīguma 8., 9. un 96. pantu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2000. gada 4. decembra rezolūciju „Veicinot un nostiprinot demokrātiju” (1) un 2004. gada 20. decembra rezolūciju par reģionālo, apakšreģionālo un cita veida organizāciju un struktūru lomu demokrātijas veicināšanā un nostiprināšanā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2000. gada 4. decembra rezolūciju „Veicinot un nostiprinot demokrātiju” (1) un 2004. gada 20. decembra rezolūciju par reģionālo, apakšreģionālo un cita veida organizāciju un struktūru lomu demokrātijas veicināšanā un nostiprināšanā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR),

| — | ņemot vērā 1996. gada 20. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanu nolīgumos starp Kopienu un trešām valstīm (3), kā arī 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 20. septembra rezolūciju par Komisijas paziņojumu par demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanu nolīgumos starp Kopienu un trešām valstīm (3), kā arī 2006. gada 14. februāra rezolūciju par Cilvēktiesību un demokrātijas klauzulu Eiropas Savienības nolīgumos (4),

| — | ņemot vērā 2001. gada 15. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to uzraudzību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 15. marta rezolūciju par Komisijas paziņojumu par ES palīdzību vēlēšanās un to uzraudzību (5),

| — | ņemot vērā 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2002. gada 25. aprīļa rezolūciju par Komisijas paziņojumu „Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs” (6),

| — | ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par ES vēlēšanu novērošanas misijām — mērķi, prakse un uzdevumi nākotnē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 8. maija rezolūciju par ES vēlēšanu novērošanas misijām — mērķi, prakse un uzdevumi nākotnē (7),

| — | ņemot vērā 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (8),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. marta rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (9),

| — | ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par nabadzības samazināšanu un darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs — turpmākie pasākumi, īpaši tās 71., 72. un 73. punktu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 21. septembra rezolūciju par nabadzības samazināšanu un darba vietu izveidi jaunattīstības valstīs — turpmākie pasākumi, īpaši tās 71., 72. un 73. punktu (10),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 25. novembra rezolūciju par cilvēktiesībām un sociāliem un vides standartiem starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos (12),

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (13),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (14),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par nestabilitātes radītajām migrācijas plūsmām — ES ārpolitikas darbības joma un nozīme (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par nestabilitātes radītajām migrācijas plūsmām — ES ārpolitikas darbības joma un nozīme (15),

| — | ņemot vērā visas vienošanās starp ES un trešām valstīm un tajās iekļautās cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visas vienošanās starp ES un trešām valstīm un tajās iekļautās cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 18. maija secinājumus par atbalstu demokrātiskai pārvaldībai — izveidot uzlabotu ES sistēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 18. maija secinājumus par atbalstu demokrātiskai pārvaldībai — izveidot uzlabotu ES sistēmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par demokrātijas atbalstu ES ārējās attiecībās un 2010. gada 13. decembra secinājumus, kas ietver 2010. gada progresa ziņojumu un ierosināto izmēģinājumā iesaistīto valstu sarakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par demokrātijas atbalstu ES ārējās attiecībās un 2010. gada 13. decembra secinājumus, kas ietver 2010. gada progresa ziņojumu un ierosināto izmēģinājumā iesaistīto valstu sarakstu,

| — | ņemot vērā Komisijas/Padomes Ģenerālsekretariāta kopīgo dokumentu par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (SEC(2009)1095), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas/Padomes Ģenerālsekretariāta kopīgo dokumentu par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (SEC(2009)1095),

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” (COM(2011)0200),

| — | ņemot vērā Kopenhāgenas Eiropadomes 1993. gada 22. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopenhāgenas Eiropadomes 1993. gada 22. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas tematiskos un ģeogrāfiskos finanšu instrumentus attiecībā uz demokrātiju, cilvēktiesībām un cilvēku tirdzniecību (piemēram, programmu AENEAS, tai sekojošo migrācijas un patvēruma programmu, MIEUX, EIDHR, ENPI, TAIEX utt.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas tematiskos un ģeogrāfiskos finanšu instrumentus attiecībā uz demokrātiju, cilvēktiesībām un cilvēku tirdzniecību (piemēram, programmu AENEAS, tai sekojošo migrācijas un patvēruma programmu, MIEUX, EIDHR, ENPI, TAIEX utt.),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja 2011. gada 21. marta ziņojumu par cilvēktiesībām un starptautiskiem un citiem uzņēmumiem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja 2011. gada 21. marta ziņojumu par cilvēktiesībām un starptautiskiem un citiem uzņēmumiem (16),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos amata un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi 2011. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka / Savienības augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos amata un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveidi 2011. gada 1. janvārī,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0231/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A7-0231/2011),

| A. | tā kā ES līgumos cilvēktiesības un demokrātija ir pasludinātas par ES pamatvērtībām un par Savienības ārējās rīcības principiem un mērķiem, kas Savienībai jāatbalsta kā universālas vērtības; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES līgumos cilvēktiesības un demokrātija ir pasludinātas par ES pamatvērtībām un par Savienības ārējās rīcības principiem un mērķiem, kas Savienībai jāatbalsta kā universālas vērtības;

| B. | tā kā demokrātija vislabāk nodrošina cilvēktiesības un pamatbrīvības, visu grupu toleranci sabiedrībā un visu personu iespēju vienlīdzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā demokrātija vislabāk nodrošina cilvēktiesības un pamatbrīvības, visu grupu toleranci sabiedrībā un visu personu iespēju vienlīdzību;

| C. | tā kā demokrātija ir kļuvusi par universālu vērtību, bet demokrātisko sistēmu formas un veidi var atšķirties — labs tā piemērs ir gan 27 ES dalībvalstis, kuru demokrātijas formas ir atšķirīgas, bet vienlīdz derīgas tās ir veidojošās vēstures, kultūras un citu apstākļu ietekmē, gan pati ES, kura ir pasaulē unikāla sava veida pārnacionāla demokrātija; tā kā nepastāv vienots demokrātijas modelis vai prototips, bet eksistē vispārpieņemti demokrātijas pamatelementi; |
| --- | --- |

C.

tā kā demokrātija ir kļuvusi par universālu vērtību, bet demokrātisko sistēmu formas un veidi var atšķirties — labs tā piemērs ir gan 27 ES dalībvalstis, kuru demokrātijas formas ir atšķirīgas, bet vienlīdz derīgas tās ir veidojošās vēstures, kultūras un citu apstākļu ietekmē, gan pati ES, kura ir pasaulē unikāla sava veida pārnacionāla demokrātija; tā kā nepastāv vienots demokrātijas modelis vai prototips, bet eksistē vispārpieņemti demokrātijas pamatelementi;

| D. | tā kā tie ir noteikti divās Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas rezolūcijās (17); |
| --- | --- |

D.

tā kā tie ir noteikti divās Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas rezolūcijās (17);

| E. | tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir cieši saistītas un tikai demokrātijā cilvēki var pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; un tā kā demokrātija var pastāvēt tikai tad, ja tiek ievērotas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

E.

tā kā cilvēktiesības un demokrātija ir cieši saistītas un tikai demokrātijā cilvēki var pilnībā izmantot cilvēktiesības un pamatbrīvības; un tā kā demokrātija var pastāvēt tikai tad, ja tiek ievērotas cilvēktiesības;

| F. | tā kā ir jāpastāv tiesiskumam, kas nodrošina vienlīdzību likuma priekā, privātīpašuma tiesību atzīšanu un liedz valsts iestādēm rīkoties patvaļīgi gan juridiski, gan praksē, un tāpēc prasa, lai valsts iestādes savas pilnvaras īsteno ar pārredzamās un likumīgās vēlēšanās ievēlētu valsts ierēdņu un neatkarīgas un taisnīgas tiesas starpniecību; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir jāpastāv tiesiskumam, kas nodrošina vienlīdzību likuma priekā, privātīpašuma tiesību atzīšanu un liedz valsts iestādēm rīkoties patvaļīgi gan juridiski, gan praksē, un tāpēc prasa, lai valsts iestādes savas pilnvaras īsteno ar pārredzamās un likumīgās vēlēšanās ievēlētu valsts ierēdņu un neatkarīgas un taisnīgas tiesas starpniecību;

| G. | tā kā vienlīdzība un nediskriminācija ir ļoti svarīgas; un tā kā ka visiem ir tiesības izmantot cilvēktiesības neatkarīgi no rases, dzimuma, dzimumorientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālās vai sociālās izcelsmes, dzimšanas vai cita statusa; tā kā demokrātijai būtu jānodrošina tiesības visiem, arī personām, kas pieder minoritātēm, pirmiedzīvotājiem un citām neaizsargātām grupām; tā kā cilvēku vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā ir patiesas demokrātijas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

G.

tā kā vienlīdzība un nediskriminācija ir ļoti svarīgas; un tā kā ka visiem ir tiesības izmantot cilvēktiesības neatkarīgi no rases, dzimuma, dzimumorientācijas, valodas, reliģijas, politiskajiem vai citiem uzskatiem, nacionālās vai sociālās izcelsmes, dzimšanas vai cita statusa; tā kā demokrātijai būtu jānodrošina tiesības visiem, arī personām, kas pieder minoritātēm, pirmiedzīvotājiem un citām neaizsargātām grupām; tā kā cilvēku vienlīdzīgas iespējas piedalīties politiskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanā ir patiesas demokrātijas priekšnoteikums;

| H. | tā kā demokrātiska pārvaldība cita starpā ietver arī cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, piekļuvi tiesu iestādēm, parlamentu un vietējo iestāžu būtisku lomu lēmumu pieņemšanā, kā arī valsts finanšu pārredzamu pārvaldību; tā kā būtisks demokrātijas elements ir vadītāju un valsts ierēdņu atbildība pilsoņu priekšā; tā kā šādā kontekstā korupcijas apkarošanai ir būtiska nozīme; un tā kā demokrātiska pārvaldība ietver arī civilu kontroli drošības nozarē; |
| --- | --- |

H.

tā kā demokrātiska pārvaldība cita starpā ietver arī cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzību, piekļuvi tiesu iestādēm, parlamentu un vietējo iestāžu būtisku lomu lēmumu pieņemšanā, kā arī valsts finanšu pārredzamu pārvaldību; tā kā būtisks demokrātijas elements ir vadītāju un valsts ierēdņu atbildība pilsoņu priekšā; tā kā šādā kontekstā korupcijas apkarošanai ir būtiska nozīme; un tā kā demokrātiska pārvaldība ietver arī civilu kontroli drošības nozarē;

| I. | tā kā visiem pilsoņiem ir tiesības periodiski balsot brīvās un godīgās vēlēšanās, kā arī kandidēt uz amatu valsts iestādē; |
| --- | --- |

I.

tā kā visiem pilsoņiem ir tiesības periodiski balsot brīvās un godīgās vēlēšanās, kā arī kandidēt uz amatu valsts iestādē;

| J. | tā kā plaši noteikta uzskatu brīvība un brīvība paust viedokli politiskos, sociālos un ekonomikas jautājumos bez draudiem tikt par to sodītam ir vispārējas tiesības, tāpat kā iespēja meklēt dažādus informācijas avotus; |
| --- | --- |

J.

tā kā plaši noteikta uzskatu brīvība un brīvība paust viedokli politiskos, sociālos un ekonomikas jautājumos bez draudiem tikt par to sodītam ir vispārējas tiesības, tāpat kā iespēja meklēt dažādus informācijas avotus;

| K. | tā kā visiem iedzīvotājiem ir tiesības veidot neatkarīgas apvienības un organizācijas, tajā skaitā neatkarīgas politiskās partijas un interešu grupas; |
| --- | --- |

K.

tā kā visiem iedzīvotājiem ir tiesības veidot neatkarīgas apvienības un organizācijas, tajā skaitā neatkarīgas politiskās partijas un interešu grupas;

| L. | tā kā ļoti svarīgas ir politiskās partijas un to pārstāvētie politiskie uzskati, intereses, reģionālā vai kopienas piederība; tā kā politiskajām partijām ir jādarbojas bez valdības un izpildvaras amatpersonu iejaukšanās; tā kā vēlētajiem pārstāvjiem, kuri vai nu atbalsta valdību vai ir tās opozīcijā, ir jābūt pilnvarām un līdzekļiem, lai apspriestu un apstiprinātu tiesību aktus un valsts budžetu, kā arī noteiktu valdības atbildību attiecībā uz valsts pārvaldes īstenošanu un līdzekļu izlietošanu; tā kā spēcīgi parlamenti kā valsts forums konkurējošu politisku un sociālu koncepciju miermīlīgai apspriešanai un valsts tiesību aktu lēmējiestādes ir iekļaujošas demokrātijas pamats; |
| --- | --- |

L.

tā kā ļoti svarīgas ir politiskās partijas un to pārstāvētie politiskie uzskati, intereses, reģionālā vai kopienas piederība; tā kā politiskajām partijām ir jādarbojas bez valdības un izpildvaras amatpersonu iejaukšanās; tā kā vēlētajiem pārstāvjiem, kuri vai nu atbalsta valdību vai ir tās opozīcijā, ir jābūt pilnvarām un līdzekļiem, lai apspriestu un apstiprinātu tiesību aktus un valsts budžetu, kā arī noteiktu valdības atbildību attiecībā uz valsts pārvaldes īstenošanu un līdzekļu izlietošanu; tā kā spēcīgi parlamenti kā valsts forums konkurējošu politisku un sociālu koncepciju miermīlīgai apspriešanai un valsts tiesību aktu lēmējiestādes ir iekļaujošas demokrātijas pamats;

| M. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nevalstiskiem aktīvistiem ir būtiska nozīme labi strādājošas demokrātijas veidošanā un galvenā nozīme sabiedrībā dziļi sakņotas demokrātiskas kultūras izveidē; tā kā tie virza sabiedrības prasības un liek valsts iestādēm atbildēt par to darbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nevalstiskiem aktīvistiem ir būtiska nozīme labi strādājošas demokrātijas veidošanā un galvenā nozīme sabiedrībā dziļi sakņotas demokrātiskas kultūras izveidē; tā kā tie virza sabiedrības prasības un liek valsts iestādēm atbildēt par to darbību;

| N. | tā kā neatkarīgi un daudzveidīgi plašsaziņas līdzekļi ir būtiski, lai nodrošinātu iespējas plaši paust viedokļus un uzskatus un par tiem informēt sabiedrību; un tā kā brīva piekļuve informācijai un komunikācijai un piekļuve internetam bez cenzūras (interneta brīvība) ir vispārējas tiesības un nepieciešama, lai nodrošinātu pārredzamību un atbildību sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

N.

tā kā neatkarīgi un daudzveidīgi plašsaziņas līdzekļi ir būtiski, lai nodrošinātu iespējas plaši paust viedokļus un uzskatus un par tiem informēt sabiedrību; un tā kā brīva piekļuve informācijai un komunikācijai un piekļuve internetam bez cenzūras (interneta brīvība) ir vispārējas tiesības un nepieciešama, lai nodrošinātu pārredzamību un atbildību sabiedriskajā dzīvē;

| O. | tā kā izglītošana par demokrātiskām vērtībām ir svarīgs demokrātijas saglabāšanas aspekts, tāpat kā vecumam atbilstīga dalība lēmumu pieņemšanā izglītības iestādēs; |
| --- | --- |

O.

tā kā izglītošana par demokrātiskām vērtībām ir svarīgs demokrātijas saglabāšanas aspekts, tāpat kā vecumam atbilstīga dalība lēmumu pieņemšanā izglītības iestādēs;

| P. | tā kā ES iestādēm šie demokrātijas pamatelementi ir jāizmanto, lai nodrošinātu atbalstu ES konkrētās jomās, palīdzot trešām valstīm atrast savu ceļu uz demokrātiju; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES iestādēm šie demokrātijas pamatelementi ir jāizmanto, lai nodrošinātu atbalstu ES konkrētās jomās, palīdzot trešām valstīm atrast savu ceļu uz demokrātiju;

| Q. | tā kā šos elementus atspoguļo Padomes 2009. un 2010. gada secinājumi par atbalstu demokrātijai ES ārējās attiecībās; |
| --- | --- |

Q.

tā kā šos elementus atspoguļo Padomes 2009. un 2010. gada secinājumi par atbalstu demokrātijai ES ārējās attiecībās;

| R. | tā kā ES pievienošanās Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECHR) stiprinās Eiropas cilvēktiesību aizsardzības sistēmu un uzlabos ES stāvokli trešo valstu skatījumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES pievienošanās Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijai (ECHR) stiprinās Eiropas cilvēktiesību aizsardzības sistēmu un uzlabos ES stāvokli trešo valstu skatījumā;

| S. | tā kā ir ļoti svarīgi vēlreiz apstiprināt, ka pilsoniskās, politiskās, ekonomikas, sociālās un kultūras tiesības ir savstarpēji atkarīgas un stiprinošas un ka tikai to visu īstenošana kopumā var veicināt patiesas demokrātijas izveidi; tā kā demokrātija ir vislabākais cilvēktiesību nodrošināšanas un aizsardzības līdzeklis, kas paver ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības iespējas; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīva līdzdalība un tās ieguldījums pārvaldības procesos ir ārkārtīgi būtiska un pārāk bieži tai netiek piešķirta pietiekama nozīme; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir ļoti svarīgi vēlreiz apstiprināt, ka pilsoniskās, politiskās, ekonomikas, sociālās un kultūras tiesības ir savstarpēji atkarīgas un stiprinošas un ka tikai to visu īstenošana kopumā var veicināt patiesas demokrātijas izveidi; tā kā demokrātija ir vislabākais cilvēktiesību nodrošināšanas un aizsardzības līdzeklis, kas paver ilgtspējīgas ekonomiskās attīstības iespējas; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīva līdzdalība un tās ieguldījums pārvaldības procesos ir ārkārtīgi būtiska un pārāk bieži tai netiek piešķirta pietiekama nozīme;

| T. | tā kā Rīcības programmā par demokrātijas atbalstu ES ārējās attiecībās Padome ir apliecinājusi vēlmi palielināt sava atbalsta saskaņotību un efektivitāti, bet šajā ziņā nav gūti pietiekami panākumi; |
| --- | --- |

T.

tā kā Rīcības programmā par demokrātijas atbalstu ES ārējās attiecībās Padome ir apliecinājusi vēlmi palielināt sava atbalsta saskaņotību un efektivitāti, bet šajā ziņā nav gūti pietiekami panākumi;

| U. | tā kā Savienības rīcībā ir plašs demokrātijas un cilvēktiesību atbalsta līdzekļu klāsts, (politiski, ekonomiski un tirdzniecības nolīgumi un partnerības, kas ietver cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas, īpašais ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīms (VPS+), politiski dialogi, KĀDP pasākumi, EDAP misijas, īpaši finansēšanas instrumenti, sadraudzības projekti un novērošanas misijas); bet tā kā ir nepieciešams nonākt pie saskaņotas un uz rezultātiem vērstas cilvēktiesību un demokrātijas politikas, kas balstīta uz standarta metodoloģiju un ir pielāgota atkarībā no stāvokļa katrā valstī, kas izskauž ES demokratizācijas atbalsta ārpolitikā pastāvošās nekonsekvences un dubultstandartus un novērš to atkārtotu rašanos, īpašu uzmanību pievērš konkrētām vajadzībām nestabilās un pēckonflikta situācijās un atbalsta demokrātiju, cilvēktiesības un attīstību kā saistītus mērķus; |
| --- | --- |

U.

tā kā Savienības rīcībā ir plašs demokrātijas un cilvēktiesību atbalsta līdzekļu klāsts, (politiski, ekonomiski un tirdzniecības nolīgumi un partnerības, kas ietver cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas, īpašais ilgtspējīgas attīstības un labas pārvaldības veicināšanas režīms (VPS+), politiski dialogi, KĀDP pasākumi, EDAP misijas, īpaši finansēšanas instrumenti, sadraudzības projekti un novērošanas misijas); bet tā kā ir nepieciešams nonākt pie saskaņotas un uz rezultātiem vērstas cilvēktiesību un demokrātijas politikas, kas balstīta uz standarta metodoloģiju un ir pielāgota atkarībā no stāvokļa katrā valstī, kas izskauž ES demokratizācijas atbalsta ārpolitikā pastāvošās nekonsekvences un dubultstandartus un novērš to atkārtotu rašanos, īpašu uzmanību pievērš konkrētām vajadzībām nestabilās un pēckonflikta situācijās un atbalsta demokrātiju, cilvēktiesības un attīstību kā saistītus mērķus;

| V. | tā kā, lemjot par tādu tirdzniecības priekšrocību kā GSP+ piešķiršanu vai atņemšanu, ES vairāk jāievēro valstu sociālās, politiskās, ekonomiskās un stratēģiskās realitātes; |
| --- | --- |

V.

tā kā, lemjot par tādu tirdzniecības priekšrocību kā GSP+ piešķiršanu vai atņemšanu, ES vairāk jāievēro valstu sociālās, politiskās, ekonomiskās un stratēģiskās realitātes;

| W. | tā kā ES, darbojoties starptautiskās organizācijās, ir pastiprināti jāatbalsta ar demokrātiju saistīti standarti un arī turpmāk jāveicina efektīva to saistību un pienākumu pildīšanu, kas noteikti organizācijās, kurās piedalās ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

W.

tā kā ES, darbojoties starptautiskās organizācijās, ir pastiprināti jāatbalsta ar demokrātiju saistīti standarti un arī turpmāk jāveicina efektīva to saistību un pienākumu pildīšanu, kas noteikti organizācijās, kurās piedalās ES dalībvalstis;

| X. | tā kā lielas problēmas joprojām pastāv ES starptautiskajos nolīgumos noteikto juridiski saistošo cilvēktiesību klauzulu uzraudzības un īstenošanas jomā; tā kā starptautiska nolīguma atcelšana starp Savienību un tās partnervalsti nopietnu cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumu gadījumā ir instruments, kas atsevišķās situācijās ir jāizmanto; tā kā, neskatoties uz biežiem cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas pārkāpumiem un starptautiskos nolīgumos noteiktu saistību neievērošanu dažās valstīs, šo valstu valdības reti tiek sodītas vai sauktas pie atbildības pat lielu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; tā kā ES nespēja izmantot šo instrumentu nepārtraukti mazina ticamību Savienībai kā spēcīgai un apņēmīgai starptautiska mēroga organizācijai; |
| --- | --- |

X.

tā kā lielas problēmas joprojām pastāv ES starptautiskajos nolīgumos noteikto juridiski saistošo cilvēktiesību klauzulu uzraudzības un īstenošanas jomā; tā kā starptautiska nolīguma atcelšana starp Savienību un tās partnervalsti nopietnu cilvēktiesību un demokrātijas pārkāpumu gadījumā ir instruments, kas atsevišķās situācijās ir jāizmanto; tā kā, neskatoties uz biežiem cilvēktiesību un demokrātijas klauzulas pārkāpumiem un starptautiskos nolīgumos noteiktu saistību neievērošanu dažās valstīs, šo valstu valdības reti tiek sodītas vai sauktas pie atbildības pat lielu cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; tā kā ES nespēja izmantot šo instrumentu nepārtraukti mazina ticamību Savienībai kā spēcīgai un apņēmīgai starptautiska mēroga organizācijai;

| Y. | tā kā sankciju izvēlei jābūt taisnīgai, līdzsvarotai un pārdomātai un tā kā iedzīvotājiem nekādā gadījumā nav jābūt pirmajiem, kas cieš no šīm sankcijām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā sankciju izvēlei jābūt taisnīgai, līdzsvarotai un pārdomātai un tā kā iedzīvotājiem nekādā gadījumā nav jābūt pirmajiem, kas cieš no šīm sankcijām;

| Z. | tā kā Savienības rīcībā šajā jomā ir reāli politiski stimuli, ar kuriem ir iespējams ietekmēt reformas, bet politisku iemeslu dēļ to potenciāls netiek pilnībā izmantots un īpaši tāpēc, ka ES nav vienotas pārliecības par demokrātijas veicināšanas un cilvēktiesību ievērošanas nozīmi iepretim citām prioritātēm; tā kā teorētiski nepastāv nekādi strukturāli vai juridiski šķēršļi, kas varētu kavēt ārēju finanšu instrumentu koordinētu izmantošanu demokratizācijas atbalstam; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Savienības rīcībā šajā jomā ir reāli politiski stimuli, ar kuriem ir iespējams ietekmēt reformas, bet politisku iemeslu dēļ to potenciāls netiek pilnībā izmantots un īpaši tāpēc, ka ES nav vienotas pārliecības par demokrātijas veicināšanas un cilvēktiesību ievērošanas nozīmi iepretim citām prioritātēm; tā kā teorētiski nepastāv nekādi strukturāli vai juridiski šķēršļi, kas varētu kavēt ārēju finanšu instrumentu koordinētu izmantošanu demokratizācijas atbalstam;

| AA. | tā kā Apvienoto Nāciju Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembrī pieņemtā rezolūcija Nr. 63/168 aicina noteikt vispārēju moratoriju nāves soda izmantošanai; tā kā nāves sods joprojām tiek izmantots kā soda metode daudzās pasaules valstīs, dažos gadījumos arī attiecībā uz nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Apvienoto Nāciju Ģenerālās asamblejas 2008. gada 18. decembrī pieņemtā rezolūcija Nr. 63/168 aicina noteikt vispārēju moratoriju nāves soda izmantošanai; tā kā nāves sods joprojām tiek izmantots kā soda metode daudzās pasaules valstīs, dažos gadījumos arī attiecībā uz nepilngadīgajiem;

| AB. | tā kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) ir Eiropas politikas būtisks elements, jo tas ir vērsts uz darbībām, kuras nevar īstenot ar divpusējās sadarbības instrumentiem; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) ir Eiropas politikas būtisks elements, jo tas ir vērsts uz darbībām, kuras nevar īstenot ar divpusējās sadarbības instrumentiem;

| AC. | tā kā EIDHR dod iespēju finansēt Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas, kas ir īpaši svarīgs demokrātijas stiprināšanas ietekmes instrumentus, bet tā kā bieži netiek nodrošināta šo misiju ieteikumu pārraudzība un īstenošana; |
| --- | --- |

AC.

tā kā EIDHR dod iespēju finansēt Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas, kas ir īpaši svarīgs demokrātijas stiprināšanas ietekmes instrumentus, bet tā kā bieži netiek nodrošināta šo misiju ieteikumu pārraudzība un īstenošana;

| AD. | tā kā šāds stāvoklis varētu būt radies to valstu valdību, kas uzņem šīs Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas, politiskās gribas trūkuma dēļ, kā arī tāpēc, ka Eiropas Komisija un dalībvalstis nespēj nodrošināt, lai šiem ieteikumiem tiktu izveidotas konkrētas atbalsta programmas, īpaši tādas, kas paredzētas jaunievēlētājiem parlamentiem; |
| --- | --- |

AD.

tā kā šāds stāvoklis varētu būt radies to valstu valdību, kas uzņem šīs Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijas, politiskās gribas trūkuma dēļ, kā arī tāpēc, ka Eiropas Komisija un dalībvalstis nespēj nodrošināt, lai šiem ieteikumiem tiktu izveidotas konkrētas atbalsta programmas, īpaši tādas, kas paredzētas jaunievēlētājiem parlamentiem;

| AE. | tā kā Eiropas Parlamentam ne vienmēr ir pieejami pietiekami plaši pētījumi, kas tam ļautu novērtēt Eiropas Savienības, tostarp dalībvalstu, demokrātijai sniegtā atbalsta apmēru; tā kā tas daļēji ir saistīts ar pārredzamības, dokumentu pieejamības un konsultāciju jautājumiem, kurus Padome vēl nav atrisinājusi; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Eiropas Parlamentam ne vienmēr ir pieejami pietiekami plaši pētījumi, kas tam ļautu novērtēt Eiropas Savienības, tostarp dalībvalstu, demokrātijai sniegtā atbalsta apmēru; tā kā tas daļēji ir saistīts ar pārredzamības, dokumentu pieejamības un konsultāciju jautājumiem, kurus Padome vēl nav atrisinājusi;

| AF. | tā kā demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu un vietējo iedzīvotāju ekonomisko perspektīvu reālu uzlabošanos var panākt tikai tad, ja tiem piemērots nosacījumu absolūtas ievērošanas princips; tā kā šis nosacījumu ievērošanas princips jādefinē kopā ar saņēmējām valstīm, stingri saskaņojot ne tikai ar valdībām, bet arī ar pilsonisko sabiedrību un pilnībā ievērojot reālās vietējo iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

AF.

tā kā demokratizāciju, cilvēktiesību ievērošanu un vietējo iedzīvotāju ekonomisko perspektīvu reālu uzlabošanos var panākt tikai tad, ja tiem piemērots nosacījumu absolūtas ievērošanas princips; tā kā šis nosacījumu ievērošanas princips jādefinē kopā ar saņēmējām valstīm, stingri saskaņojot ne tikai ar valdībām, bet arī ar pilsonisko sabiedrību un pilnībā ievērojot reālās vietējo iedzīvotāju vajadzības;

| AG. | tā kā visos demokrātijas un demokratizācijas procesos liela nozīme ir poliskām partijām un brīvi un likumīgi ievēlētiem parlamentiem, un tā kā atbalsts EIDHR un tā piemērošana vēl līdz šim nav atbildis šo dalībnieku nozīmei; |
| --- | --- |

AG.

tā kā visos demokrātijas un demokratizācijas procesos liela nozīme ir poliskām partijām un brīvi un likumīgi ievēlētiem parlamentiem, un tā kā atbalsts EIDHR un tā piemērošana vēl līdz šim nav atbildis šo dalībnieku nozīmei;

| AH. | tā kā ANO darbība sieviešu jautājumu risināšanā ir nozīmīgs atbalsts sieviešu ieguldītajam darbam un viņu līdzdalībai demokratizācijas procesos; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ANO darbība sieviešu jautājumu risināšanā ir nozīmīgs atbalsts sieviešu ieguldītajam darbam un viņu līdzdalībai demokratizācijas procesos;

| AI. | tā kā starp ES iestādēm ir plaša vienprātība par daudzdimensiju, sarežģītu un ilgtermiņa demokrātiju, bet tā kā Komisija un dalībvalstis nav ņēmušas vērā pilnu vēlēšanu ciklu, plānojot un ieviešot demokrātijas atbalsta pasākumus; |
| --- | --- |

AI.

tā kā starp ES iestādēm ir plaša vienprātība par daudzdimensiju, sarežģītu un ilgtermiņa demokrātiju, bet tā kā Komisija un dalībvalstis nav ņēmušas vērā pilnu vēlēšanu ciklu, plānojot un ieviešot demokrātijas atbalsta pasākumus;

| AJ. | tā kā valstīs, kurās notiek demokratizācija, sievietes un bērni ir īpaši neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību, tai skaitā prostitūcijas nolūkos, |
| --- | --- |

AJ.

tā kā valstīs, kurās notiek demokratizācija, sievietes un bērni ir īpaši neaizsargāti pret cilvēku tirdzniecību, tai skaitā prostitūcijas nolūkos,

Modeļa maiņas nepieciešamība

| 1. | uzskata, ka tikai demokrātija, kas balstīta uz tiesiskumu, var būt par pamatu līdzsvarotām strukturālām partnerattiecībām starp trešām valstīm un ES, ievērojot arī abu pušu un to iedzīvotāju vajadzības un intereses; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka tikai demokrātija, kas balstīta uz tiesiskumu, var būt par pamatu līdzsvarotām strukturālām partnerattiecībām starp trešām valstīm un ES, ievērojot arī abu pušu un to iedzīvotāju vajadzības un intereses;

| 2. | uzsver, ka uz dialogu un apspriešanos balstītas partnerattiecības mudina uzņemties atbildību par demokrātijas veidošanu un demokrātiskās pārvaldības elementiem; aicina visas ES iestādes pielikt lielākas pūles, lai izmantotu šos dialogus saskaņotākā, konsekventākā un koordinētākā veidā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka uz dialogu un apspriešanos balstītas partnerattiecības mudina uzņemties atbildību par demokrātijas veidošanu un demokrātiskās pārvaldības elementiem; aicina visas ES iestādes pielikt lielākas pūles, lai izmantotu šos dialogus saskaņotākā, konsekventākā un koordinētākā veidā;

| 3. | uzskata, ka ES kā „maigas varas” lomu starptautiskajā sistēmā varēs nostiprināt tikai tad, kad cilvēktiesību aizsardzība kļūs par īstu prioritāti tās politikā attiecībā uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES kā „maigas varas” lomu starptautiskajā sistēmā varēs nostiprināt tikai tad, kad cilvēktiesību aizsardzība kļūs par īstu prioritāti tās politikā attiecībā uz trešām valstīm;

| 4. | norāda, ka ir būtiski gan tagad, gan nākotnē ES un tās dalībvalstīs vienmēr ievērot visaugstākā līmeņa cilvēktiesību un demokrātijas politiku, ja ES vēlas panākt savas ārpolitikas ticamību un atbalsta demokrātijas attīstību; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka ir būtiski gan tagad, gan nākotnē ES un tās dalībvalstīs vienmēr ievērot visaugstākā līmeņa cilvēktiesību un demokrātijas politiku, ja ES vēlas panākt savas ārpolitikas ticamību un atbalsta demokrātijas attīstību;

| 5. | uzskata, ka nabadzības apkarošana un valstu attīstības šķēršļu likvidēšana var dot izšķirošu ieguldījumu demokrātiskajos procesos; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka nabadzības apkarošana un valstu attīstības šķēršļu likvidēšana var dot izšķirošu ieguldījumu demokrātiskajos procesos;

| 6. | norāda, ka notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos ir apliecinājuši, ka nav iespējams koncentrēties vienīgi uz drošību, īpaši nelegālās migrācijas apkarošanu, un stabilitāti, jo tas nav ļāvis izskaust nabadzību un sociālo nevienlīdzību; uzsver, ka nav pareizi drošību pretnostatīt demokrātijai, jo cilvēki nevar būt drošībā tādā sabiedrībā, kurā nepastāv demokrātija un kurā valdība neatbild par saviem darbiem; uzskata, ka ekonomiskās attīstības rezultātā gūtā peļņa nav taisnīgi sadalīta; tāpēc uzskata, ka sociālā taisnīguma un nevienlīdzības apkarošanas jautājumam jākļūst par galveno Savienības ārējās politikas mērķi, jo tas ir miermīlīgas, labklājīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanas neatņemams faktors; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka notikumi Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos ir apliecinājuši, ka nav iespējams koncentrēties vienīgi uz drošību, īpaši nelegālās migrācijas apkarošanu, un stabilitāti, jo tas nav ļāvis izskaust nabadzību un sociālo nevienlīdzību; uzsver, ka nav pareizi drošību pretnostatīt demokrātijai, jo cilvēki nevar būt drošībā tādā sabiedrībā, kurā nepastāv demokrātija un kurā valdība neatbild par saviem darbiem; uzskata, ka ekonomiskās attīstības rezultātā gūtā peļņa nav taisnīgi sadalīta; tāpēc uzskata, ka sociālā taisnīguma un nevienlīdzības apkarošanas jautājumam jākļūst par galveno Savienības ārējās politikas mērķi, jo tas ir miermīlīgas, labklājīgas un demokrātiskas sabiedrības veidošanas neatņemams faktors;

| 7. | uzsver nepieciešamību mainīt modeli un pievērsties īstai demokrātijas nostiprināšanai, kas būtu balstīta uz visaptverošu, ilgtspējību un vispārēju attīstību, kas dotu ieguvumu iedzīvotājiem un nodrošinātu tiesiskumu un pamata cilvēktiesības un brīvības; uzskata, ka ES ir jāveicina demokrātiskas sabiedrības attīstībai labvēlīgas vides veidošana; |
| --- | --- |

7.

uzsver nepieciešamību mainīt modeli un pievērsties īstai demokrātijas nostiprināšanai, kas būtu balstīta uz visaptverošu, ilgtspējību un vispārēju attīstību, kas dotu ieguvumu iedzīvotājiem un nodrošinātu tiesiskumu un pamata cilvēktiesības un brīvības; uzskata, ka ES ir jāveicina demokrātiskas sabiedrības attīstībai labvēlīgas vides veidošana;

| 8. | uzsver, ka demokrātija kā pārvaldes sistēma rada politiskās varas dalīšanas un konfliktu pārvaldīšanas mehānismus, kas nodrošina sabiedrības stabilitāti un drošību; tomēr norāda, ka demokrātijai jāveidojas pašā valstī un to nevar mākslīgi uzspiest spēki no ārpuses; norāda, ka ES līdz ar starptautisko sabiedrību var aktīvi darboties demokrātiskās konsolidācijas procesu atbalstīšanā; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka demokrātija kā pārvaldes sistēma rada politiskās varas dalīšanas un konfliktu pārvaldīšanas mehānismus, kas nodrošina sabiedrības stabilitāti un drošību; tomēr norāda, ka demokrātijai jāveidojas pašā valstī un to nevar mākslīgi uzspiest spēki no ārpuses; norāda, ka ES līdz ar starptautisko sabiedrību var aktīvi darboties demokrātiskās konsolidācijas procesu atbalstīšanā;

| 9. | uzskata, ka ir jāveicina attiecīgās valsts sociālā un ekonomiskā attīstība — iedzīvotājiem jānodrošina tādas pamattiesības kā tiesības uz izglītību, veselības aizsardzību un nodarbinātību, lai nodrošinātu demokratizācijas procesu veiksmi; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ir jāveicina attiecīgās valsts sociālā un ekonomiskā attīstība — iedzīvotājiem jānodrošina tādas pamattiesības kā tiesības uz izglītību, veselības aizsardzību un nodarbinātību, lai nodrošinātu demokratizācijas procesu veiksmi;

| 10. | ņem vērā, ka pieredze par pāreju uz demokrātiju, kas gūta pēc komunistiskās diktatūras sabrukuma Centrālajā un Austrumeiropā, ir jānodod jaunajiem demokrātijas spēkiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos; mudina Komisiju un EĀDD aktīvāk iesaistīties jaunajā demokratizācijas procesā šajā nozīmīgajā kaimiņvalstu reģionā; aicina Eiropas partijas izveidot partiju sadarbības programmas ar jaunajiem partneriem visos kaimiņu reģionos; |
| --- | --- |

10.

ņem vērā, ka pieredze par pāreju uz demokrātiju, kas gūta pēc komunistiskās diktatūras sabrukuma Centrālajā un Austrumeiropā, ir jānodod jaunajiem demokrātijas spēkiem Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos; mudina Komisiju un EĀDD aktīvāk iesaistīties jaunajā demokratizācijas procesā šajā nozīmīgajā kaimiņvalstu reģionā; aicina Eiropas partijas izveidot partiju sadarbības programmas ar jaunajiem partneriem visos kaimiņu reģionos;

| 11. | uzsver, ka turpmāk prioritāte jāpiešķir plašākai un stingrākai Savienības rīcībā esošo instrumentu un stimulu praktiskai izmantošanai, tos apkopojot stratēģijās, kas pielāgotas stāvoklim katrā no valstīm, kā arī nekonsekvenču un dubultstandartu izskaušanai to piemērošanas procesā, jo šādas nepilnības iedragā Eiropas tēlu un tās spēju īstenot stingru un konsekventu ārējo politiku; uzsver, ka šāds pieejas īstenošanas nolūkā ir pilnībā jāmaina politika, lai demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības kļūtu par Savienības ārējās politikas pamatu ne vien tās politikas mērķos, bet arī par tās koordinēšanas instrumentu un pašas struktūras daļu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka turpmāk prioritāte jāpiešķir plašākai un stingrākai Savienības rīcībā esošo instrumentu un stimulu praktiskai izmantošanai, tos apkopojot stratēģijās, kas pielāgotas stāvoklim katrā no valstīm, kā arī nekonsekvenču un dubultstandartu izskaušanai to piemērošanas procesā, jo šādas nepilnības iedragā Eiropas tēlu un tās spēju īstenot stingru un konsekventu ārējo politiku; uzsver, ka šāds pieejas īstenošanas nolūkā ir pilnībā jāmaina politika, lai demokrātija, tiesiskums un cilvēktiesības kļūtu par Savienības ārējās politikas pamatu ne vien tās politikas mērķos, bet arī par tās koordinēšanas instrumentu un pašas struktūras daļu;

| 12. | aicina padarīt stingrākus starptautiskos nolīgumus, valstu stratēģijas dokumentus, rīcības plānus, VPS+ programmu un visās pārējās līgumiskajās attiecības starp Savienību un trešām valstīm, skaidrāk formulējot klauzulas par cilvēktiesībām, demokrātiju, pirmiedzīvotāju tiesībām paust viedokli pirms lēmumu pieņemšanas, labu pārvaldību, īpašiem mehānismiem, ko izmanto prasību neievērošanas gadījumā (kas balstīti vismaz uz Kotonū nolīgumā iekļautajiem mehānismiem), saistībām, kam nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, laikā ierobežotus kritērijus sasniegumu noteikšanai un ar precīzu īstenošanas grafiku; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz cilvēktiesību klauzulām Kotonū nolīgumā, ES bieži piever acis uz ilgstošiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem kādā no Kotonū partnervalstu valdībām, reālās attiecībās saglabājot agrāko attieksmi; aicina Komisiju izvēlēties konsekventu politiku ar mērķi novērst cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, ierobežot finansējumu to valstu valdībām, kuras pieļauj demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpums, piemēram, liedzot tām budžeta atbalstu, bet palielinot finanšu līdzekļus pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai, lai apietu šīs valdības; |
| --- | --- |

12.

aicina padarīt stingrākus starptautiskos nolīgumus, valstu stratēģijas dokumentus, rīcības plānus, VPS+ programmu un visās pārējās līgumiskajās attiecības starp Savienību un trešām valstīm, skaidrāk formulējot klauzulas par cilvēktiesībām, demokrātiju, pirmiedzīvotāju tiesībām paust viedokli pirms lēmumu pieņemšanas, labu pārvaldību, īpašiem mehānismiem, ko izmanto prasību neievērošanas gadījumā (kas balstīti vismaz uz Kotonū nolīgumā iekļautajiem mehānismiem), saistībām, kam nosaka konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, laikā ierobežotus kritērijus sasniegumu noteikšanai un ar precīzu īstenošanas grafiku; pauž nožēlu, ka, neskatoties uz cilvēktiesību klauzulām Kotonū nolīgumā, ES bieži piever acis uz ilgstošiem un sistemātiskiem cilvēktiesību pārkāpumiem kādā no Kotonū partnervalstu valdībām, reālās attiecībās saglabājot agrāko attieksmi; aicina Komisiju izvēlēties konsekventu politiku ar mērķi novērst cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, ierobežot finansējumu to valstu valdībām, kuras pieļauj demokrātijas un cilvēktiesību pārkāpums, piemēram, liedzot tām budžeta atbalstu, bet palielinot finanšu līdzekļus pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai, lai apietu šīs valdības;

| 13. | atgādina, ka tirdzniecības politikas mērķiem vajadzētu būtu pilnībā saskaņotiem ar Eiropas Savienības vispārējiem mērķiem; uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu ES kopējā tirdzniecības politika ir jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tai jo īpaši ir jāveicina ilgtspējīga attīstība, nabadzības izskaušana un cilvēktiesību aizsardzība; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka tirdzniecības politikas mērķiem vajadzētu būtu pilnībā saskaņotiem ar Eiropas Savienības vispārējiem mērķiem; uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu ES kopējā tirdzniecības politika ir jāīsteno, ievērojot Savienības ārējās darbības principus un mērķus, un ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu tai jo īpaši ir jāveicina ilgtspējīga attīstība, nabadzības izskaušana un cilvēktiesību aizsardzība;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi pastāvīgi uzraudzīt nolīgumu ieviešanu un tāpēc aicina izmantot ietekmes pētījumus par cilvēktiesībām un demokrātiju papildus pētījumiem par ilgtspējīgu attīstību, lai nodrošinātu nepārtrauktu nolīgumu pilnveidošanu; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi pastāvīgi uzraudzīt nolīgumu ieviešanu un tāpēc aicina izmantot ietekmes pētījumus par cilvēktiesībām un demokrātiju papildus pētījumiem par ilgtspējīgu attīstību, lai nodrošinātu nepārtrauktu nolīgumu pilnveidošanu;

| 15. | atzīmē, ka demokrātijas principus un vērtības var atbalstīt arī, veicinot Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtu ratificēšanu, dodot prioritāti tiem reģioniem, kas ir mazāk pārstāvēti, lai stiprinātu to universālo raksturu un cīņu pret nesodāmību, genocīdu, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka demokrātijas principus un vērtības var atbalstīt arī, veicinot Starptautiskās krimināltiesas Romas statūtu ratificēšanu, dodot prioritāti tiem reģioniem, kas ir mazāk pārstāvēti, lai stiprinātu to universālo raksturu un cīņu pret nesodāmību, genocīdu, kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci;

| 16. | pauž nožēlu, ka Komisija tikai ļoti reti izmanto mehānismus, kas ļauj atcelt VPS+ preferences, ja tiek pārkāpti saistītie nolīgumi; nosoda Komisijas attieksmi, kura, neraugoties uz vairāku starptautisku organizāciju vienprātīgiem ziņojumiem, atsakās uzsākt izmeklēšanu vairākās valstīs, kam ir piešķirts VPS+ statuss un kuras tiek turētas aizdomās par parakstīto nolīgumu neievērošanu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka Komisija tikai ļoti reti izmanto mehānismus, kas ļauj atcelt VPS+ preferences, ja tiek pārkāpti saistītie nolīgumi; nosoda Komisijas attieksmi, kura, neraugoties uz vairāku starptautisku organizāciju vienprātīgiem ziņojumiem, atsakās uzsākt izmeklēšanu vairākās valstīs, kam ir piešķirts VPS+ statuss un kuras tiek turētas aizdomās par parakstīto nolīgumu neievērošanu;

| 17. | atgādina Parlamenta pausto stingro nostāju par labu tam, ka brīvās tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj juridiski saistošas klauzulas par sociāliem, vides un cilvēktiesību aizsardzības aspektiem, par minimālo pamatu ņemto to konvenciju sarakstu, kas iekļauts VPS+ regulā; |
| --- | --- |

17.

atgādina Parlamenta pausto stingro nostāju par labu tam, ka brīvās tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj juridiski saistošas klauzulas par sociāliem, vides un cilvēktiesību aizsardzības aspektiem, par minimālo pamatu ņemto to konvenciju sarakstu, kas iekļauts VPS+ regulā;

| 18. | atkārtoti apliecina, ka Eiropas Parlamentam ir stingrāk jākontrolē šie elementi; tāpēc prasa, lai Padome un Komisija iesaista Eiropas Parlamentu visos sarunu posmos par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm, visos to noslēgšanas, piemērošanas un pārtraukšanas posmos, un īpaši pilnvaru noteikšanā jaunu nolīgumu apspriešanai (īpaši saistībā ar cilvēktiesību veicināšanu), dialogā asociācijas padomēs vai jebkurā citā ekvivalentā kāda nolīguma pārvaldības politiskā institūcijā (par saistību īstenošanu demokratizācijas jomā) un lēmumu pieņemšanā par konsultāciju uzsākšanu vai kāda nolīguma pārtraukšanu; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti apliecina, ka Eiropas Parlamentam ir stingrāk jākontrolē šie elementi; tāpēc prasa, lai Padome un Komisija iesaista Eiropas Parlamentu visos sarunu posmos par starptautiskiem nolīgumiem ar trešām valstīm, visos to noslēgšanas, piemērošanas un pārtraukšanas posmos, un īpaši pilnvaru noteikšanā jaunu nolīgumu apspriešanai (īpaši saistībā ar cilvēktiesību veicināšanu), dialogā asociācijas padomēs vai jebkurā citā ekvivalentā kāda nolīguma pārvaldības politiskā institūcijā (par saistību īstenošanu demokratizācijas jomā) un lēmumu pieņemšanā par konsultāciju uzsākšanu vai kāda nolīguma pārtraukšanu;

| 19. | uzskata, ka jāizdara secinājumi no pieredzes, kas gūta lēmumu pieņemšanas procesā par attiecību pastiprināšanu ar partnervalstīm; uzsver, ka labāku statusu var piešķirt tikai tad, ja partnervalstis ir ievērojušas cilvēktiesību un demokrātijas prasības; vēlreiz aicina izveidot skaidru konsultāciju mehānismu, kas garantētu Parlaments pilnīgu informētību visos sarunu līmeņos; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka jāizdara secinājumi no pieredzes, kas gūta lēmumu pieņemšanas procesā par attiecību pastiprināšanu ar partnervalstīm; uzsver, ka labāku statusu var piešķirt tikai tad, ja partnervalstis ir ievērojušas cilvēktiesību un demokrātijas prasības; vēlreiz aicina izveidot skaidru konsultāciju mehānismu, kas garantētu Parlaments pilnīgu informētību visos sarunu līmeņos;

| 20. | uzskata, ka tieši ANO sistēmā cilvēktiesību uzraudzība katrā no valstīm iegūst vislielāko leģitimitāti, un atkārtoti norāda, ka ir nepieciešama Eiropas valstu kopēja nostāja visās ANO struktūrās; tomēr aicina Komisiju un EĀDD regulāri iesniegt visaptverošus ziņojumus par to, kā trešās valstis īsteno nolīgumos ar Savienību ietvertās saistības demokrātijas un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka tieši ANO sistēmā cilvēktiesību uzraudzība katrā no valstīm iegūst vislielāko leģitimitāti, un atkārtoti norāda, ka ir nepieciešama Eiropas valstu kopēja nostāja visās ANO struktūrās; tomēr aicina Komisiju un EĀDD regulāri iesniegt visaptverošus ziņojumus par to, kā trešās valstis īsteno nolīgumos ar Savienību ietvertās saistības demokrātijas un cilvēktiesību jomā;

| 21. | atkārtoti apstiprina ES nepārtraukto atbalstu ANO Augstā cilvēktiesību komisāra, ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības struktūras (UN Women) un UNICEF darbam; mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar Cilvēktiesību padomi; |
| --- | --- |

21.

atkārtoti apstiprina ES nepārtraukto atbalstu ANO Augstā cilvēktiesību komisāra, ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības struktūras (UN Women) un UNICEF darbam; mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar Cilvēktiesību padomi;

| 22. | aicina arī ES tik nozīmīgā jomā kā demokratizācija stratēģijas balstīt uz sīku analīzi par reformu vērienu trešās valstīs un par vadītāju politisko gribu iesaistīties šādā procesā, kā arī identificēt iespējamās vājās vietas, lai noteiktu vispiemērotākās stratēģijas; uzskata, ka šim identificēšanas procesam jābūt balstītam uz regulāru viedokļu apmaiņu ar visiem valsts demokrātiskajiem komponentiem, lai šā procesa pamatā būtu savstarpēja uzticēšanās un zināšanas; |
| --- | --- |

22.

aicina arī ES tik nozīmīgā jomā kā demokratizācija stratēģijas balstīt uz sīku analīzi par reformu vērienu trešās valstīs un par vadītāju politisko gribu iesaistīties šādā procesā, kā arī identificēt iespējamās vājās vietas, lai noteiktu vispiemērotākās stratēģijas; uzskata, ka šim identificēšanas procesam jābūt balstītam uz regulāru viedokļu apmaiņu ar visiem valsts demokrātiskajiem komponentiem, lai šā procesa pamatā būtu savstarpēja uzticēšanās un zināšanas;

| 23. | norāda, ka Eiropas atbalsts, kas budžeta atbalsta veidā ir novirzīts autoritārām valstīm, ne vienmēr nodrošina demokrātisku attīstību un ka, vērtējot palīdzības efektivitāti, galvenā uzmanība ir jāpievērš palīdzības rezultātiem, nevis ieguldījumiem; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka Eiropas atbalsts, kas budžeta atbalsta veidā ir novirzīts autoritārām valstīm, ne vienmēr nodrošina demokrātisku attīstību un ka, vērtējot palīdzības efektivitāti, galvenā uzmanība ir jāpievērš palīdzības rezultātiem, nevis ieguldījumiem;

| 24. | vissarežģītāko partnerattiecību gadījumā iesaka Savienībai atturēties no attiecīgo valstu izolēšanas, bet attiecības ar tām veidot, pieprasot stingru un efektīvu nosacījumu ievērošanu, jo tas reāli veicina demokrātiskas reformas, labas pārvaldības noteikumu piemērošanu un cilvēktiesību ievērošanu, un aicina Savienību pārbaudīt, vai iedzīvotāji patiešām gūst labumu no šīs sadarbības; atbalsta pieeju „vairāk par vairāk”, kas noteikta paziņojumā „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”; uzskata, ka šajā nolūkā Savienībai nevajadzētu kavēties pārvirzīt līdzekļus, kas pirms tam bija paredzēti valstīm, kuru valdības neievēro saistības demokrātiskas pārvaldības jomā, valstīm, kas aktīvāk ir pildījušas Vidusjūras reģiona partnerības un Austrumu partnerības ietvaros noteiktās saistības, un aicina stingrāk uzsvērt demokrātijas veicināšanu partnerattiecību un kaimiņattiecību politikā; |
| --- | --- |

24.

vissarežģītāko partnerattiecību gadījumā iesaka Savienībai atturēties no attiecīgo valstu izolēšanas, bet attiecības ar tām veidot, pieprasot stingru un efektīvu nosacījumu ievērošanu, jo tas reāli veicina demokrātiskas reformas, labas pārvaldības noteikumu piemērošanu un cilvēktiesību ievērošanu, un aicina Savienību pārbaudīt, vai iedzīvotāji patiešām gūst labumu no šīs sadarbības; atbalsta pieeju „vairāk par vairāk”, kas noteikta paziņojumā „Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”; uzskata, ka šajā nolūkā Savienībai nevajadzētu kavēties pārvirzīt līdzekļus, kas pirms tam bija paredzēti valstīm, kuru valdības neievēro saistības demokrātiskas pārvaldības jomā, valstīm, kas aktīvāk ir pildījušas Vidusjūras reģiona partnerības un Austrumu partnerības ietvaros noteiktās saistības, un aicina stingrāk uzsvērt demokrātijas veicināšanu partnerattiecību un kaimiņattiecību politikā;

| 25. | aicina Savienību nekavēties piemērot atbilstīgas, samērīgas un pārdomātas sankcijas, kas paredzētas politiskās sistēmas galvenajiem pārvaldes orgāniem, līdztekus sniedzot atbalstu iedzīvotājiem un palielinot tiešo atbalstu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai tajās valstīs, kas neievēro saistības cilvēktiesību, labas pārvaldības un demokratizācijas jomā, pirms tam rūpīgi novērtējot šādu sankciju ietekmi uz attiecīgo valstu iedzīvotājiem; uzsver, ka sadarbībai ar trešām valstīm jābūt balstītai uz vienādu, abpusēju cieņu starp valstīm; aicina izveidot finanšu atbalsta tīklu ar Eiropas un Vidusjūras reģiona bankas starpniecību, lai atbalstītu tehniskas un uzņēmējdarbības attīstībai paredzētās iniciatīvas; |
| --- | --- |

25.

aicina Savienību nekavēties piemērot atbilstīgas, samērīgas un pārdomātas sankcijas, kas paredzētas politiskās sistēmas galvenajiem pārvaldes orgāniem, līdztekus sniedzot atbalstu iedzīvotājiem un palielinot tiešo atbalstu pilsoniskās sabiedrības stiprināšanai tajās valstīs, kas neievēro saistības cilvēktiesību, labas pārvaldības un demokratizācijas jomā, pirms tam rūpīgi novērtējot šādu sankciju ietekmi uz attiecīgo valstu iedzīvotājiem; uzsver, ka sadarbībai ar trešām valstīm jābūt balstītai uz vienādu, abpusēju cieņu starp valstīm; aicina izveidot finanšu atbalsta tīklu ar Eiropas un Vidusjūras reģiona bankas starpniecību, lai atbalstītu tehniskas un uzņēmējdarbības attīstībai paredzētās iniciatīvas;

| 26. | tomēr uzsver, ka šāda pieeja līdztekus gaidāmajai Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanai nozīmē to, ka diferencēta pieeja var būt vērtīgs un ticams instruments tikai tad, ja tas visām EKP partnervalstīm paredz tādus pašus mērķus cilvēktiesību un demokrātijas jomā; uzsver, ka ES atkal zaudētu ticamību, ja prasītu ievērot minimālus standartus valstīm, ar kurām ir vissarežģītākās attiecības, un augstākus standartus attīstītākajām valstīm; |
| --- | --- |

26.

tomēr uzsver, ka šāda pieeja līdztekus gaidāmajai Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanai nozīmē to, ka diferencēta pieeja var būt vērtīgs un ticams instruments tikai tad, ja tas visām EKP partnervalstīm paredz tādus pašus mērķus cilvēktiesību un demokrātijas jomā; uzsver, ka ES atkal zaudētu ticamību, ja prasītu ievērot minimālus standartus valstīm, ar kurām ir vissarežģītākās attiecības, un augstākus standartus attīstītākajām valstīm;

| 27. | aicina Padomi un EĀDD vienmēr izmantot pārdomātas sankcijas un ņemt vērā saistīto apdraudējumu, jo tas ir ES cilvēktiesību politikas instruments attiecībā uz visrepresīvākajiem režīmiem; ir pārliecināts, ka atsevišķus represīvos pasākumus, piemēram, līdzekļu iesaldēšanu un ceļošanas aizlieguma noteikšanu augsta ranga personām, var piemērot un tie ir jāpiemēro tā, lai tie netraucētu turpmāku diplomātisko darbību, divpusējo tirdzniecību, ES palīdzības sniegšanu un cilvēku savstarpējo saziņu; atkārtoti tomēr uzsver, ka mērķtiecīgas sankcijas ir jāpiemēro sistemātiski, pastāvīgi un ar visplašāko iespējamo starptautisko sadarbību, lai tās kļūtu par efektīvu līdzekli pret cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Padomi un EĀDD vienmēr izmantot pārdomātas sankcijas un ņemt vērā saistīto apdraudējumu, jo tas ir ES cilvēktiesību politikas instruments attiecībā uz visrepresīvākajiem režīmiem; ir pārliecināts, ka atsevišķus represīvos pasākumus, piemēram, līdzekļu iesaldēšanu un ceļošanas aizlieguma noteikšanu augsta ranga personām, var piemērot un tie ir jāpiemēro tā, lai tie netraucētu turpmāku diplomātisko darbību, divpusējo tirdzniecību, ES palīdzības sniegšanu un cilvēku savstarpējo saziņu; atkārtoti tomēr uzsver, ka mērķtiecīgas sankcijas ir jāpiemēro sistemātiski, pastāvīgi un ar visplašāko iespējamo starptautisko sadarbību, lai tās kļūtu par efektīvu līdzekli pret cilvēktiesību pārkāpumiem;

| 28. | aicina ES un dalībvalstis vajadzības gadījumā izdarīt spiedienu uz to valstu valdībām, kurās tiek izdarīti pārkāpumi cilvēktiesību jomā, lai šajās valstīs uzlabotu stāvokli cilvēktiesību ziņā un paātrinātu demokratizācijas gaitu; |
| --- | --- |

28.

aicina ES un dalībvalstis vajadzības gadījumā izdarīt spiedienu uz to valstu valdībām, kurās tiek izdarīti pārkāpumi cilvēktiesību jomā, lai šajās valstīs uzlabotu stāvokli cilvēktiesību ziņā un paātrinātu demokratizācijas gaitu;

| 29. | atzinīgi vērtētu tāda foruma izveidi, kurā piedalītos valstu parlamenti un Eiropas Parlaments, lai risinātu ārpolitikas jautājumus, īpaši saistībā ar tādām jutīgām tēmām, kā cilvēktiesības un demokrātija; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtētu tāda foruma izveidi, kurā piedalītos valstu parlamenti un Eiropas Parlaments, lai risinātu ārpolitikas jautājumus, īpaši saistībā ar tādām jutīgām tēmām, kā cilvēktiesības un demokrātija;

Politiskās dimensijas tālāka uzlabošana

| 30. | uzskata, ka ir nepieciešama globāla un saskaņota pieeja, kas balstīta uz mērķtiecīgām stratēģijām attīstības, cilvēktiesību, labas pārvaldības, sociālās iekļaušanas, sieviešu un minoritāšu atbalsta un reliģiskās iecietības jomā, kā papildu ES ārpolitikas instruments, kas vajadzīgs, lai līdzsvarotu abas demokrātijas veicināšanas jomā pastāvošās pieejas — attīstības pieeju, kas vērsta uz vispārēju sociāli ekonomisku attīstību, un politisko pieeju, kas atbalsta politikas plurālismu, parlamentāru demokrātiju un tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī labi darbojošos pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka šim trešo valstu politikas aspekta atbalstam vajadzētu būt plurālistiskam spēju veidošanas atbalstam, īpaši attiecībā uz tiesu varas neatkarību un integritāti un labas pārvaldības mehānismiem, tostarp korupcijas apkarošanu, turklāt tam jābūt institucionālam atbalstam bez iejaukšanās; uzsver pievienoto vērtību, ko Eiropas Parlamenta bijušie deputāti sniedz ES darbībās demokratizācijas atbalstam; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ir nepieciešama globāla un saskaņota pieeja, kas balstīta uz mērķtiecīgām stratēģijām attīstības, cilvēktiesību, labas pārvaldības, sociālās iekļaušanas, sieviešu un minoritāšu atbalsta un reliģiskās iecietības jomā, kā papildu ES ārpolitikas instruments, kas vajadzīgs, lai līdzsvarotu abas demokrātijas veicināšanas jomā pastāvošās pieejas — attīstības pieeju, kas vērsta uz vispārēju sociāli ekonomisku attīstību, un politisko pieeju, kas atbalsta politikas plurālismu, parlamentāru demokrātiju un tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, kā arī labi darbojošos pilsonisko sabiedrību; uzsver, ka šim trešo valstu politikas aspekta atbalstam vajadzētu būt plurālistiskam spēju veidošanas atbalstam, īpaši attiecībā uz tiesu varas neatkarību un integritāti un labas pārvaldības mehānismiem, tostarp korupcijas apkarošanu, turklāt tam jābūt institucionālam atbalstam bez iejaukšanās; uzsver pievienoto vērtību, ko Eiropas Parlamenta bijušie deputāti sniedz ES darbībās demokratizācijas atbalstam;

| 31. | aicina uzlabot cilvēktiesību, demokrātijas, demokrātiskās pārvaldības un tiesiskuma principu iekļaušanu visās ES ārējo attiecību darbībās saskaņā ar pašreizējām un jaunajām saistībām gan institucionālā, gan politiskā perspektīvā un ģeogrāfiskos un tematiskos instrumentos; |
| --- | --- |

31.

aicina uzlabot cilvēktiesību, demokrātijas, demokrātiskās pārvaldības un tiesiskuma principu iekļaušanu visās ES ārējo attiecību darbībās saskaņā ar pašreizējām un jaunajām saistībām gan institucionālā, gan politiskā perspektīvā un ģeogrāfiskos un tematiskos instrumentos;

| 32. | aicina ES un dalībvalstis turpināt atbalstīt demokratizācijas procesos nodrošinātās humānās palīdzības apolitisko raksturu; |
| --- | --- |

32.

aicina ES un dalībvalstis turpināt atbalstīt demokratizācijas procesos nodrošinātās humānās palīdzības apolitisko raksturu;

| 33. | atzīst Savienības ieguldīto darbu, lai sniegtu atbalstu tām grupām, kas veicina demokrātiskas reformas, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem; uzsver, ka ir nepieciešams stiprināt politisko plurālismu, lai veicinātu demokrātisku pāreju; aicina sniegt sistemātisku atbalstu jaunajiem brīvi un godīgi ievēlētajiem parlamentiem, īpaši valstīs, kurās notiek pārmaiņas, vai valstīs, uz kurām Eiropas Savienība ir nosūtījusi vēlēšanu novērošanas misijas; uzskata, ka šādu palīdzību nedrīkst automātiski finansēt tikai ar EIDHR — jāizmanto arī ģeogrāfiski instrumenti; |
| --- | --- |

33.

atzīst Savienības ieguldīto darbu, lai sniegtu atbalstu tām grupām, kas veicina demokrātiskas reformas, tostarp cilvēktiesību aizstāvjiem un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem; uzsver, ka ir nepieciešams stiprināt politisko plurālismu, lai veicinātu demokrātisku pāreju; aicina sniegt sistemātisku atbalstu jaunajiem brīvi un godīgi ievēlētajiem parlamentiem, īpaši valstīs, kurās notiek pārmaiņas, vai valstīs, uz kurām Eiropas Savienība ir nosūtījusi vēlēšanu novērošanas misijas; uzskata, ka šādu palīdzību nedrīkst automātiski finansēt tikai ar EIDHR — jāizmanto arī ģeogrāfiski instrumenti;

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas un augstās pārstāves lēmumu atbalstīt Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) izveidi kā elastīgu un ekspertu instrumentu, lai atbalstītu politiķus, kas cīnās par demokrātiskām pārmaiņām nedemokrātiskās valstīs un valstīs, kurās notiek pārmaiņas, jo īpaši ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; uzsver, ka topošajam EDF vajadzētu papildināt EIDHR un citus jau spēkā esošos demokratizācijas instrumentus un ārējos finanšu instrumentus, ņemot vērā tā mērķi un finansēšanas un pārvaldības kārtību; atbalsta ideju par decentralizētu līdzdalību ES demokrātijas atbalsta politikā, veidojot ES demokrātijas dalībnieku mērķsadarbību ar viņu partneriem mērķvalstīs; aicina EĀDD, Komisiju un nākamo Polijas prezidentūru skaidri noteikt topošā EDF kompetences saistībā ar šiem instrumentiem un sistēmām; uzsver Eiropas Parlamenta pārbaudes un iesaistīšanās tiesības topošā EDF izveides procesā un tā darbībā, plašos vilcienos nosakot gada mērķus, prioritātes, vēlamos rezultātus un finanšu piešķīrumus, kā arī šo darbību īstenošanas un uzraudzības pasākumos; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Komisijas un augstās pārstāves lēmumu atbalstīt Eiropas Demokrātijas fonda (EDF) izveidi kā elastīgu un ekspertu instrumentu, lai atbalstītu politiķus, kas cīnās par demokrātiskām pārmaiņām nedemokrātiskās valstīs un valstīs, kurās notiek pārmaiņas, jo īpaši ES austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; uzsver, ka topošajam EDF vajadzētu papildināt EIDHR un citus jau spēkā esošos demokratizācijas instrumentus un ārējos finanšu instrumentus, ņemot vērā tā mērķi un finansēšanas un pārvaldības kārtību; atbalsta ideju par decentralizētu līdzdalību ES demokrātijas atbalsta politikā, veidojot ES demokrātijas dalībnieku mērķsadarbību ar viņu partneriem mērķvalstīs; aicina EĀDD, Komisiju un nākamo Polijas prezidentūru skaidri noteikt topošā EDF kompetences saistībā ar šiem instrumentiem un sistēmām; uzsver Eiropas Parlamenta pārbaudes un iesaistīšanās tiesības topošā EDF izveides procesā un tā darbībā, plašos vilcienos nosakot gada mērķus, prioritātes, vēlamos rezultātus un finanšu piešķīrumus, kā arī šo darbību īstenošanas un uzraudzības pasākumos;

| 35. | rosina atbalsta sniedzējus demokrātijas veidošanu uzskatīt par politisku un ētisku pienākumu, nevis tikai tehnisku pasākumu, un pilnveidot vietējo informētību par saņēmējvalstīm, lai atbalstu varētu efektīvi novirzīt vietējiem apstākļiem iederīgā veidā; |
| --- | --- |

35.

rosina atbalsta sniedzējus demokrātijas veidošanu uzskatīt par politisku un ētisku pienākumu, nevis tikai tehnisku pasākumu, un pilnveidot vietējo informētību par saņēmējvalstīm, lai atbalstu varētu efektīvi novirzīt vietējiem apstākļiem iederīgā veidā;

| 36. | uzsver, ka visu demokrātijas veicināšanas stratēģiju pamatā, lai tās būtu pilnībā leģitīmas un atbilstu tautas gribai, jābūt dialogam ar pēc iespējas plašu vietējo dalībnieku loku; mudina Padomi, EĀDD un Komisiju veikt plašas un padziļinātas apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka visu demokrātijas veicināšanas stratēģiju pamatā, lai tās būtu pilnībā leģitīmas un atbilstu tautas gribai, jābūt dialogam ar pēc iespējas plašu vietējo dalībnieku loku; mudina Padomi, EĀDD un Komisiju veikt plašas un padziļinātas apspriešanās ar visām ieinteresētajām pusēm;

| 37. | atzinīgi vērtē Stabilitātes instrumenta efektīvo, tūlītējo un integrēto reakciju uz krīzes situāciju un nestabilitāti trešās valstīs, kā arī tā sniegto palīdzību tādu apstākļu radīšanā, kas nepieciešami citu instrumentu atbalstīto politikas nostādņu īstenošanai (Pirmspievienošanās palīdzības instruments, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instruments); |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē Stabilitātes instrumenta efektīvo, tūlītējo un integrēto reakciju uz krīzes situāciju un nestabilitāti trešās valstīs, kā arī tā sniegto palīdzību tādu apstākļu radīšanā, kas nepieciešami citu instrumentu atbalstīto politikas nostādņu īstenošanai (Pirmspievienošanās palīdzības instruments, Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments, Attīstības sadarbības un ekonomiskās sadarbības instruments);

| 38. | uzsver, ka jebkuras sabiedrības demokratizācijas gaitā ir būtiski aizsargāt meiteņu un sieviešu tiesības, tostarp tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un izglītību; stingri atbalsta visas ES ārpolitikas nostādnēs iekļautās iniciatīvas, stimulus un spēju veidošanas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā visos līmeņos gan publiskajā, gan privātajā sektorā; uzsver, ka vienlīdzīga sieviešu un vīriešu līdzdalība visās dzīves jomās ir būtisks demokrātijas elements un ka sieviešu līdzdalība tautsaimniecības attīstībā ir fundamentāla un vispārpieņemta vērtība un priekšnoteikums sociālekonomiskajai attīstībai un labai demokrātiskai pārvaldībai; tādēļ mudina ES iestādes to demokratizācijas veicināšanas darba kārtībā dzimumu līdztiesību noteikt par prioritāti; uzsver, ka ir jāatbalsta sieviešu tiesību aizstāvji un parlamentu deputātes, tostarp ievērojot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā; īpaši aicina ES finansiāli atbalstīt un nodrošināt spēju palielināšanu sieviešu tiesību aizstāvības organizācijām un sievietēm, kuras kandidē uz politiskiem amatiem; atbalsta dzimumu līdztiesības jautājumu integrēšanu un izcelšanu tematisko programmu prioritātēs, kā arī piemērojot līdzdalības pieeju programmu plānošanā un izstrādē, uzsverot dzimumu stereotipu, jebkuras diskriminācijas un pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka jebkuras sabiedrības demokratizācijas gaitā ir būtiski aizsargāt meiteņu un sieviešu tiesības, tostarp tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un izglītību; stingri atbalsta visas ES ārpolitikas nostādnēs iekļautās iniciatīvas, stimulus un spēju veidošanas pasākumus, kuru mērķis ir veicināt sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanā visos līmeņos gan publiskajā, gan privātajā sektorā; uzsver, ka vienlīdzīga sieviešu un vīriešu līdzdalība visās dzīves jomās ir būtisks demokrātijas elements un ka sieviešu līdzdalība tautsaimniecības attīstībā ir fundamentāla un vispārpieņemta vērtība un priekšnoteikums sociālekonomiskajai attīstībai un labai demokrātiskai pārvaldībai; tādēļ mudina ES iestādes to demokratizācijas veicināšanas darba kārtībā dzimumu līdztiesību noteikt par prioritāti; uzsver, ka ir jāatbalsta sieviešu tiesību aizstāvji un parlamentu deputātes, tostarp ievērojot dzimumu līdztiesības principu budžeta plānošanā; īpaši aicina ES finansiāli atbalstīt un nodrošināt spēju palielināšanu sieviešu tiesību aizstāvības organizācijām un sievietēm, kuras kandidē uz politiskiem amatiem; atbalsta dzimumu līdztiesības jautājumu integrēšanu un izcelšanu tematisko programmu prioritātēs, kā arī piemērojot līdzdalības pieeju programmu plānošanā un izstrādē, uzsverot dzimumu stereotipu, jebkuras diskriminācijas un pret sievietēm vērstas vardarbības izskaušanu;

| 39. | ierosina paplašināt Vēlēšanu koordinācijas grupas (VKG) pilnvaras, lai tās ietvertu arī demokrātijas atbalsta politiku, neskarot attiecīgo komiteju kompetenci, un mudina Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroju cieši sadarboties ar VKG; |
| --- | --- |

39.

ierosina paplašināt Vēlēšanu koordinācijas grupas (VKG) pilnvaras, lai tās ietvertu arī demokrātijas atbalsta politiku, neskarot attiecīgo komiteju kompetenci, un mudina Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroju cieši sadarboties ar VKG;

| 40. | aicina EĀDD un ES delegācijas atzīt ES delegāciju amatpersonu arvien lielāko informētību par demokrātiskajām darbībām, īpaši par atbalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

40.

aicina EĀDD un ES delegācijas atzīt ES delegāciju amatpersonu arvien lielāko informētību par demokrātiskajām darbībām, īpaši par atbalstu parlamentiem;

| 41. | uzsver, ka ir svarīgi racionalizēt demokratizācijas politiku visā Eiropas Parlamenta, kā arī Eiropas Parlamenta delegāciju darbā; tāpat atzīst, ka liela nozīme ir globālai parlamentu sadarbībai demokratizācijas politikas jomā, izmantojot tādus forumus kā „Parlamentārieši par globālu rīcību”; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir svarīgi racionalizēt demokratizācijas politiku visā Eiropas Parlamenta, kā arī Eiropas Parlamenta delegāciju darbā; tāpat atzīst, ka liela nozīme ir globālai parlamentu sadarbībai demokratizācijas politikas jomā, izmantojot tādus forumus kā „Parlamentārieši par globālu rīcību”;

| 42. | uzsver, ka likumīgām demokrātiskām politiskajām partijām, patiesi sabiedriskām kustībām un brīvai presei var būt būtiska nozīme sabiedrības interešu sargāšanā, uzraugot valdības attiecībā uz pārredzamību un pārskatbildību, bet valstīm tās dod iespēju aizsargāt cilvēktiesības un veicināt sociālās jomas un ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka likumīgām demokrātiskām politiskajām partijām, patiesi sabiedriskām kustībām un brīvai presei var būt būtiska nozīme sabiedrības interešu sargāšanā, uzraugot valdības attiecībā uz pārredzamību un pārskatbildību, bet valstīm tās dod iespēju aizsargāt cilvēktiesības un veicināt sociālās jomas un ekonomikas attīstību;

| 43. | uzsver trešo valstu pilsoniskās sabiedrības un parlamentu lielo nozīmi demokrātiskā budžeta uzraudzībā un ir pārliecināts, ka jebkāds ES nodrošināts tiešs budžeta atbalsts ir jāpapildina ar valstu parlamentu uzraudzības spēju tehnisku un politisku nostiprināšanu; apliecina, ka Savienībai būtu aktīvi jāinformē trešo valstu parlamenti par sadarbības ar Savienību saturu; mudina Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroju (OPDD) aktīvi atbalstīt parlamentus demokrātiskā budžeta uzraudzībā; šajā ziņā izsaka sevišķu apmierinātību un cer uz sadarbības nostiprināšanu ar Austrumu partnerības valstu parlamentiem EURONEST ietvaros, kas izveidojās 2011. gada 3. maijā; šo Eiropas Parlamenta iniciatīvu vērtē kā nozīmīgu ES ārpolitikas elementu demokratizācijas atbalstam; |
| --- | --- |

43.

uzsver trešo valstu pilsoniskās sabiedrības un parlamentu lielo nozīmi demokrātiskā budžeta uzraudzībā un ir pārliecināts, ka jebkāds ES nodrošināts tiešs budžeta atbalsts ir jāpapildina ar valstu parlamentu uzraudzības spēju tehnisku un politisku nostiprināšanu; apliecina, ka Savienībai būtu aktīvi jāinformē trešo valstu parlamenti par sadarbības ar Savienību saturu; mudina Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroju (OPDD) aktīvi atbalstīt parlamentus demokrātiskā budžeta uzraudzībā; šajā ziņā izsaka sevišķu apmierinātību un cer uz sadarbības nostiprināšanu ar Austrumu partnerības valstu parlamentiem EURONEST ietvaros, kas izveidojās 2011. gada 3. maijā; šo Eiropas Parlamenta iniciatīvu vērtē kā nozīmīgu ES ārpolitikas elementu demokratizācijas atbalstam;

| 44. | ņem vērā Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja darbu, kas ieguldīts, atbalstot parlamentus valstīs ar jaunu un strauji attīstošos demokrātiju, kā arī reģionālos parlamentus; atzīst Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja ieguldījumu jaunu un strauji attīstošos demokrātisko valstu parlamentu institucionālo un administratīvo spēju veidošanā un tā sadarbību šajā jomā ar ANO Attīstības programmu un Parlamentu savienību; mudina OPPD turpināt darbu, lai panāktu vispārēju vienprātību labas parlamentārās prakses pamatstandartu jomā; |
| --- | --- |

44.

ņem vērā Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja darbu, kas ieguldīts, atbalstot parlamentus valstīs ar jaunu un strauji attīstošos demokrātiju, kā arī reģionālos parlamentus; atzīst Parlamentārās demokrātijas veicināšanas biroja ieguldījumu jaunu un strauji attīstošos demokrātisko valstu parlamentu institucionālo un administratīvo spēju veidošanā un tā sadarbību šajā jomā ar ANO Attīstības programmu un Parlamentu savienību; mudina OPPD turpināt darbu, lai panāktu vispārēju vienprātību labas parlamentārās prakses pamatstandartu jomā;

| 45. | uzskata, ka ir būtiski, lai turpmāk pilsoniskā sabiedrība tieši veicinātu labas pārvaldības procesu un līdz ar to — nolīgumu īstenošanas uzraudzību; šajā sakarā mudina Komisiju un Padomi izveidot strukturētu uzraudzības mehānismu attiecībā uz ES starptautiskajiem nolīgumiem, kas paredz pilnībā iesaistīt trešo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tajā skaitā nevalstisko organizāciju dalībniekus un sociālos partnerus šo nolīgumu īstenošanas vērtēšanā; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka ir būtiski, lai turpmāk pilsoniskā sabiedrība tieši veicinātu labas pārvaldības procesu un līdz ar to — nolīgumu īstenošanas uzraudzību; šajā sakarā mudina Komisiju un Padomi izveidot strukturētu uzraudzības mehānismu attiecībā uz ES starptautiskajiem nolīgumiem, kas paredz pilnībā iesaistīt trešo valstu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tajā skaitā nevalstisko organizāciju dalībniekus un sociālos partnerus šo nolīgumu īstenošanas vērtēšanā;

| 46. | atzinīgi vērtē Savienības lēmumu izstrādāt konkrētām valstīm paredzētas stratēģijas cilvēktiesību jomā; uzsver, ka tajās ir jāietver arī demokrātijas paplašināšanas aspekti; aicina tās īstenot nekavējoties, lai Savienība var veikt visaptverošu analīzi par stāvokli un vajadzībām katrā no valstīm, kā arī iegūt rīcības plānu, kurā būtu precīzi noteikts, kādā veidā Savienības instrumenti tiks izmantoti papildinošos nolūkos; uzver vienlaikus, ka jaunajām stratēģijām un to īstenošanai ir jāizraisa pastāvošās nekonsekvences un dubultstandartu izskaušana ES ārpolitikā, kas paredzēta cilvēktiesību un demokratizācijas atbalstam, un ka nedrīkst radīt jaunas tāda veida nepilnības; atzīmē, ka valsts stratēģijas dokumentiem ir jāvada visas ārpolitikas nostādnes, kas attiecas uz konkrēto valsti, kā arī jāorientē ES instrumentu izmantošana; aicina valstu stratēģiskos dokumentus darīt pieejamus Parlamentam; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Savienības lēmumu izstrādāt konkrētām valstīm paredzētas stratēģijas cilvēktiesību jomā; uzsver, ka tajās ir jāietver arī demokrātijas paplašināšanas aspekti; aicina tās īstenot nekavējoties, lai Savienība var veikt visaptverošu analīzi par stāvokli un vajadzībām katrā no valstīm, kā arī iegūt rīcības plānu, kurā būtu precīzi noteikts, kādā veidā Savienības instrumenti tiks izmantoti papildinošos nolūkos; uzver vienlaikus, ka jaunajām stratēģijām un to īstenošanai ir jāizraisa pastāvošās nekonsekvences un dubultstandartu izskaušana ES ārpolitikā, kas paredzēta cilvēktiesību un demokratizācijas atbalstam, un ka nedrīkst radīt jaunas tāda veida nepilnības; atzīmē, ka valsts stratēģijas dokumentiem ir jāvada visas ārpolitikas nostādnes, kas attiecas uz konkrēto valsti, kā arī jāorientē ES instrumentu izmantošana; aicina valstu stratēģiskos dokumentus darīt pieejamus Parlamentam;

| 47. | aicina Eiropas Savienību turpmākās finanšu saistības saistīt ar trešo valstu panākumiem cilvēktiesību stratēģiju un īsta demokrātiska progresa īstenošanā; |
| --- | --- |

47.

aicina Eiropas Savienību turpmākās finanšu saistības saistīt ar trešo valstu panākumiem cilvēktiesību stratēģiju un īsta demokrātiska progresa īstenošanā;

| 48. | uzsver nepieciešamību veidot spēcīgas koalīcijas ar citiem pasaules līmeņa dalībniekiem, piemēram, Āfrikas Savienību un Arābu līgu, lai veicinātu efektīvāku demokrātisko vērtību ievērošanu; mudina ES aktīvi meklēt šādas koalīcijas, īpaši ar ASV, lai kopīgiem spēkiem labāk saskaņotu ES un ASV attīstības politikas nostādnes; |
| --- | --- |

48.

uzsver nepieciešamību veidot spēcīgas koalīcijas ar citiem pasaules līmeņa dalībniekiem, piemēram, Āfrikas Savienību un Arābu līgu, lai veicinātu efektīvāku demokrātisko vērtību ievērošanu; mudina ES aktīvi meklēt šādas koalīcijas, īpaši ar ASV, lai kopīgiem spēkiem labāk saskaņotu ES un ASV attīstības politikas nostādnes;

| 49. | atzinīgi vērtē Demokrātijas un cilvēktiesību direktorāta izveidi Eiropas Ārējās darbības dienestā un prasa Augstajai pārstāvei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei visās ES ārējās pārstāvniecībās norīkot kontaktpersonu cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos; |
| --- | --- |

49.

atzinīgi vērtē Demokrātijas un cilvēktiesību direktorāta izveidi Eiropas Ārējās darbības dienestā un prasa Augstajai pārstāvei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei visās ES ārējās pārstāvniecībās norīkot kontaktpersonu cilvēktiesību un demokrātijas jautājumos;

| 50. | atbalsta sieviešu „miera vēstnešu” lomu, lai novērstu un risinātu konfliktus, un mudina tās aktīvi iesaistīties šajā procesā sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

50.

atbalsta sieviešu „miera vēstnešu” lomu, lai novērstu un risinātu konfliktus, un mudina tās aktīvi iesaistīties šajā procesā sabiedrības interesēs;

| 51. | atbalsta reģionālas programmas, kuru mērķis ir aizstāvēt mazāk aizsargātākas personas, jo īpaši bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma iedzīvotāju intereses; |
| --- | --- |

51.

atbalsta reģionālas programmas, kuru mērķis ir aizstāvēt mazāk aizsargātākas personas, jo īpaši bērnu, sieviešu un vecāka gadagājuma iedzīvotāju intereses;

| 52. | pauž stingru pārliecību, ka iespēju radīšana cilvēkiem, jo īpaši sievietēm, un pilsoniskajai sabiedrībai ar izglītības, apmācības un izpratnes veidošanas pasākumu starpniecību, vienlaikus nodrošinot visu cilvēktiesību, tostarp sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību, efektīvu aizsardzību, ir būtisks papildinājums demokratizācijas procesā visu politikas virzienu un programmu izstrādei un īstenošanai un ka šajā nolūkā ir jānodrošina nepieciešamais finansējums; |
| --- | --- |

52.

pauž stingru pārliecību, ka iespēju radīšana cilvēkiem, jo īpaši sievietēm, un pilsoniskajai sabiedrībai ar izglītības, apmācības un izpratnes veidošanas pasākumu starpniecību, vienlaikus nodrošinot visu cilvēktiesību, tostarp sociālo, ekonomisko un kultūras tiesību, efektīvu aizsardzību, ir būtisks papildinājums demokratizācijas procesā visu politikas virzienu un programmu izstrādei un īstenošanai un ka šajā nolūkā ir jānodrošina nepieciešamais finansējums;

| 53. | aicina Padomi un Komisiju izstrādāt īstu politikas stratēģiju, kas būtu vērsta uz Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijām, kas ietvertu politisku projektu iesniegšanu par katru no misijām; prasa divus gadus pēc katras no misijām Eiropas Parlamenta ikgadējās debatēs ar augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci par cilvēktiesībām sniegt pārskatu par īstenoto demokrātisko progresu un jautājumiem, kas vēl jārisina; atkārtoti apliecina, ka ir lietderīgi iesaistīt bijušos deputātus, jo viņi var lietderīgi izmantot savas zināšanas un pieredzi vēlēšanu novērošanas misijās vai to pārraudzībā; |
| --- | --- |

53.

aicina Padomi un Komisiju izstrādāt īstu politikas stratēģiju, kas būtu vērsta uz Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misijām, kas ietvertu politisku projektu iesniegšanu par katru no misijām; prasa divus gadus pēc katras no misijām Eiropas Parlamenta ikgadējās debatēs ar augsto pārstāvi / Komisijas priekšsēdētāja vietnieci par cilvēktiesībām sniegt pārskatu par īstenoto demokrātisko progresu un jautājumiem, kas vēl jārisina; atkārtoti apliecina, ka ir lietderīgi iesaistīt bijušos deputātus, jo viņi var lietderīgi izmantot savas zināšanas un pieredzi vēlēšanu novērošanas misijās vai to pārraudzībā;

| 54. | uzsver, īpaši ņemot vērā pieejamo līdzekļu ierobežotību, ka svarīgi ir noteikt prioritārās valstis vēlēšanu novērošanas misijām, balstoties uz reālo ietekmi, ko šāda misija var sniegt, lai ilgtermiņā veicinātu reālu demokratizācijas procesu; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, izvēloties šīs valstis, ievērot ļoti selektīvu pieeju; atgādina, ka vēlēšanu koordinācijas grupa, ar kuru tiek apspriesta Savienības vēlēšanu novērošanas misiju gada programma, šajā nolūkā ir noteikusi precīzus kritērijus; pieprasa modrāk uzraudzīt atbilstību starptautiskā līmenī noteiktai metodoloģijai un noteikumiem, īpaši attiecībā uz misijas neatkarību un efektivitāti; |
| --- | --- |

54.

uzsver, īpaši ņemot vērā pieejamo līdzekļu ierobežotību, ka svarīgi ir noteikt prioritārās valstis vēlēšanu novērošanas misijām, balstoties uz reālo ietekmi, ko šāda misija var sniegt, lai ilgtermiņā veicinātu reālu demokratizācijas procesu; aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, izvēloties šīs valstis, ievērot ļoti selektīvu pieeju; atgādina, ka vēlēšanu koordinācijas grupa, ar kuru tiek apspriesta Savienības vēlēšanu novērošanas misiju gada programma, šajā nolūkā ir noteikusi precīzus kritērijus; pieprasa modrāk uzraudzīt atbilstību starptautiskā līmenī noteiktai metodoloģijai un noteikumiem, īpaši attiecībā uz misijas neatkarību un efektivitāti;

| 55. | uzsver, ka ir svarīgi pēc katras vēlēšanu novērošanas misijas noteikt reālistiskus ieteikumus, kurus iespējams sasniegt; aicina ES iestādes un dalībvalstis ievērot secinājumus, bet Komisiju, EĀDD un dalībvalstis — īpašu uzmanību pievērst šādu ieteikumu īstenošanai sadarbojoties; uzsver atbilstošas kontroles nozīmi šo ieteikumu īstenošanā; aicina šo ieteikumu izplatīšanu un pārraudzību uzticēt ES delegācijām, kā arī nodrošināt nepieciešamos līdzekļus; uzsver arī nepieciešamību cieši sadarboties ar Deklarācijas par starptautiskās velēšanu novērošanas principiem parakstītājiem, lai stiprinātu vēlēšanu darba efektivitāti pasaules līmenī; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka ir svarīgi pēc katras vēlēšanu novērošanas misijas noteikt reālistiskus ieteikumus, kurus iespējams sasniegt; aicina ES iestādes un dalībvalstis ievērot secinājumus, bet Komisiju, EĀDD un dalībvalstis — īpašu uzmanību pievērst šādu ieteikumu īstenošanai sadarbojoties; uzsver atbilstošas kontroles nozīmi šo ieteikumu īstenošanā; aicina šo ieteikumu izplatīšanu un pārraudzību uzticēt ES delegācijām, kā arī nodrošināt nepieciešamos līdzekļus; uzsver arī nepieciešamību cieši sadarboties ar Deklarācijas par starptautiskās velēšanu novērošanas principiem parakstītājiem, lai stiprinātu vēlēšanu darba efektivitāti pasaules līmenī;

| 56. | uzskata, ka EP pastāvīgajām delegācijām un apvienotajām parlamentārajām asamblejām būtu jāpiešķir daudz lielāka loma vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu uzraudzībā un cilvēktiesību un demokrātijas jomā gūto panākumu analīzē; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka EP pastāvīgajām delegācijām un apvienotajām parlamentārajām asamblejām būtu jāpiešķir daudz lielāka loma vēlēšanu novērošanas misiju ieteikumu uzraudzībā un cilvēktiesību un demokrātijas jomā gūto panākumu analīzē;

| 57. | uzsver tāda politiskā atbalsta procesa nozīmi, kurā uzmanība netiek koncentrēta tikai uz laikposmu pirms un pēc vēlēšanām, bet kura pamatā ir nepārtrauktība; šajā sakarā atzinīgi vērtē politisko fondu veikto vērtīgo darbu; |
| --- | --- |

57.

uzsver tāda politiskā atbalsta procesa nozīmi, kurā uzmanība netiek koncentrēta tikai uz laikposmu pirms un pēc vēlēšanām, bet kura pamatā ir nepārtrauktība; šajā sakarā atzinīgi vērtē politisko fondu veikto vērtīgo darbu;

| 58. | uzsver, ka valdībām ir jābūt atbildīgām par cilvēktiesību pārkāpumiem, sliktu pārvaldību, korupciju un tādu valsts līdzekļu nelietderīgu izmantošanu, kuri ir jāizlieto sabiedrības labā; šajā kontekstā aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk pielikt pūles, lai veicinātu labu pārvaldību un apkarotu nesodāmību, tajā skaitā pieprasot trešo valstu pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu un nodrošinot Romas statūtu saistības jaunajos nolīgumos; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka valdībām ir jābūt atbildīgām par cilvēktiesību pārkāpumiem, sliktu pārvaldību, korupciju un tādu valsts līdzekļu nelietderīgu izmantošanu, kuri ir jāizlieto sabiedrības labā; šajā kontekstā aicina Padomi, Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk pielikt pūles, lai veicinātu labu pārvaldību un apkarotu nesodāmību, tajā skaitā pieprasot trešo valstu pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu un nodrošinot Romas statūtu saistības jaunajos nolīgumos;

| 59. | aicina attiecīgās ES iestādes saglabāt un stiprināt EIDHR, kā arī uzlabot un integrēt citus esošos instrumentus un sistēmas, kuru mērķis ir atbalstīt demokrātiju trešās valstīs; |
| --- | --- |

59.

aicina attiecīgās ES iestādes saglabāt un stiprināt EIDHR, kā arī uzlabot un integrēt citus esošos instrumentus un sistēmas, kuru mērķis ir atbalstīt demokrātiju trešās valstīs;

Atbalsts pilsoniskai sabiedrībai

| 60. | uzsver, ka ir nepieciešama decentralizēta, politisko dimensiju papildinoša pieeja, kurā tiek ņemta vērā iedzīvotāju ikdienas reālā situācija šajās valstīs, sniedzot atbalstu vietējām un reģionālām organizācijām, kas līdzdarbojas demokrātijas nostiprināšanā, veidojot forumus dialogam un apmainoties ar labāko praksi Savienībā un arī ar citiem attiecīgā reģiona partneriem; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka ir nepieciešama decentralizēta, politisko dimensiju papildinoša pieeja, kurā tiek ņemta vērā iedzīvotāju ikdienas reālā situācija šajās valstīs, sniedzot atbalstu vietējām un reģionālām organizācijām, kas līdzdarbojas demokrātijas nostiprināšanā, veidojot forumus dialogam un apmainoties ar labāko praksi Savienībā un arī ar citiem attiecīgā reģiona partneriem;

| 61. | ierosina izstrādāt atvērtāku un dinamiskāku politiku, lai sniegtu atbalstu virzošajiem spēkiem sabiedrībā un tiem, kas veicina pilsonisku līdzdalību; iesaka veicināt civilās sabiedrības ietekmi ar īpašām programmām un iekļaujot šo konceptu jau pastāvošajās programmās; |
| --- | --- |

61.

ierosina izstrādāt atvērtāku un dinamiskāku politiku, lai sniegtu atbalstu virzošajiem spēkiem sabiedrībā un tiem, kas veicina pilsonisku līdzdalību; iesaka veicināt civilās sabiedrības ietekmi ar īpašām programmām un iekļaujot šo konceptu jau pastāvošajās programmās;

| 62. | uzsver nepieciešamību ar izglītības un informācijas pasākumiem nostiprināt pilsoniskās sabiedrības darbībspēju un pavērt līdzdalības iespēju politiskajos procesos; uzsver, ka demokrātijas veicināšanā liela nozīme ir publiskā un privātā sektora ciešai partnerībai, kā arī pārraudzības iestāžu, tostarp valstu parlamentu, iespēju paplašināšanai; |
| --- | --- |

62.

uzsver nepieciešamību ar izglītības un informācijas pasākumiem nostiprināt pilsoniskās sabiedrības darbībspēju un pavērt līdzdalības iespēju politiskajos procesos; uzsver, ka demokrātijas veicināšanā liela nozīme ir publiskā un privātā sektora ciešai partnerībai, kā arī pārraudzības iestāžu, tostarp valstu parlamentu, iespēju paplašināšanai;

| 63. | prasa mērķtiecīgi atbalstīt sabiedriskas kustības, kas nav ekstrēmistiskas, patiesi neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un politiskās partijas, kuras autoritāru režīmu valstīs un jaunajās demokrātiskajās valstīs darbojas demokrātijas labā, un tādējādi tajās veicināt sabiedrības līdzdalību, atbalstīt ilgtspējīgas daudzpartiju sistēmas un uzlabot cilvēktiesību ievērošanu; uzskata, ka šajā jautājumā būtiska loma būtu jāpiešķir Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam. |
| --- | --- |

63.

prasa mērķtiecīgi atbalstīt sabiedriskas kustības, kas nav ekstrēmistiskas, patiesi neatkarīgus plašsaziņas līdzekļus un politiskās partijas, kuras autoritāru režīmu valstīs un jaunajās demokrātiskajās valstīs darbojas demokrātijas labā, un tādējādi tajās veicināt sabiedrības līdzdalību, atbalstīt ilgtspējīgas daudzpartiju sistēmas un uzlabot cilvēktiesību ievērošanu; uzskata, ka šajā jautājumā būtiska loma būtu jāpiešķir Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentam.

| 64. | aicina atbalstīt visu ieinteresēto pušu plašu līdzdalību valsts attīstībā un mudina visus sabiedrības slāņus iesaistīties demokrātijas veidošanā; atzīst NVO un citu nevalstisko dalībnieku būtisko nozīmi demokrātijas, sociālā taisnīguma un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā; |
| --- | --- |

64.

aicina atbalstīt visu ieinteresēto pušu plašu līdzdalību valsts attīstībā un mudina visus sabiedrības slāņus iesaistīties demokrātijas veidošanā; atzīst NVO un citu nevalstisko dalībnieku būtisko nozīmi demokrātijas, sociālā taisnīguma un cilvēktiesību ievērošanas veicināšanā;

| 65. | atbalsta iedibināto praksi attiecībā uz novatorisku paņēmienu meklēšanu pilsoniskās sabiedrības, politisko partiju, plašsaziņas līdzekļu un citu nevalstisku politisko dalībnieku iesaistīšanai ES dialogos ar trešām valstīm; atkārtoti pauž atbalstu plašsaziņas līdzekļu brīvībai, aizsardzībai un sekmēšanai, kā arī digitālās plaisas mazināšanai un vieglākai piekļuvei internetam; |
| --- | --- |

65.

atbalsta iedibināto praksi attiecībā uz novatorisku paņēmienu meklēšanu pilsoniskās sabiedrības, politisko partiju, plašsaziņas līdzekļu un citu nevalstisku politisko dalībnieku iesaistīšanai ES dialogos ar trešām valstīm; atkārtoti pauž atbalstu plašsaziņas līdzekļu brīvībai, aizsardzībai un sekmēšanai, kā arī digitālās plaisas mazināšanai un vieglākai piekļuvei internetam;

| 66. | atbalsta pilsoniskās sabiedrības finansēšanu ar EIDHR palīdzību un piešķirot līdzekļus vietējiem NVO projektiem; ierosina piešķirt arvien vairāk līdzekļu, ja stāvoklis valstī liecina, ka tā ir uz pilsoniskas sabiedrības un demokrātijas ceļa; |
| --- | --- |

66.

atbalsta pilsoniskās sabiedrības finansēšanu ar EIDHR palīdzību un piešķirot līdzekļus vietējiem NVO projektiem; ierosina piešķirt arvien vairāk līdzekļu, ja stāvoklis valstī liecina, ka tā ir uz pilsoniskas sabiedrības un demokrātijas ceļa;

| 67. | uzsver, ka piekļuve informācijai un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska, lai veicinātu sabiedrības vēlmi pēc demokrātiskām reformām, un tāpēc pieprasa lielāku atbalstu jomām, kas veicina „veco” un „jauno” plašsaziņas līdzekļu brīvību, aizsargā neatkarīgus žurnālistus, samazina digitālo plaisu un sekmē piekļuvi internetam; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka piekļuve informācijai un neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem ir būtiska, lai veicinātu sabiedrības vēlmi pēc demokrātiskām reformām, un tāpēc pieprasa lielāku atbalstu jomām, kas veicina „veco” un „jauno” plašsaziņas līdzekļu brīvību, aizsargā neatkarīgus žurnālistus, samazina digitālo plaisu un sekmē piekļuvi internetam;

| 68. | atzinīgi vērtē ES dalībvalstu darbību, atbalstot demokratizāciju pasaulē, piemēram ES Austrumu partnerības valstu ombudu sadarbības programmu 2009.–2013.gadam, kuru kopīgi izveidoja Polijas un Francijas ombuds ar mērķi ir stiprināt Austrumu partnerības valstu ombudu biroju, valstu pārvaldes iestāžu un nevalstisko organizāciju darbību, lai aizsargātu personu tiesības un veidotu demokrātiskas valstis, kas balstītas uz tiesiskumu; uzsver nepieciešamību koordinēt šīs darbības ES ietvaros, kā arī nepieciešamību ES institūcijām mācīties no šīs pieredzes; |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē ES dalībvalstu darbību, atbalstot demokratizāciju pasaulē, piemēram ES Austrumu partnerības valstu ombudu sadarbības programmu 2009.–2013.gadam, kuru kopīgi izveidoja Polijas un Francijas ombuds ar mērķi ir stiprināt Austrumu partnerības valstu ombudu biroju, valstu pārvaldes iestāžu un nevalstisko organizāciju darbību, lai aizsargātu personu tiesības un veidotu demokrātiskas valstis, kas balstītas uz tiesiskumu; uzsver nepieciešamību koordinēt šīs darbības ES ietvaros, kā arī nepieciešamību ES institūcijām mācīties no šīs pieredzes;

| 69. | atkārtoti apliecina Eiropas Savienības apņemšanos apkarot cilvēku tirdzniecību un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību valstīm, kurās notiek demokratizācijas process, jo to iedzīvotāji ir īpaši neaizsargāti un pakļauti cilvēku tirdzniecības riskam; šajā sakarā pieprasa ciešu sadarbību starp Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātu, Paplašināšanās ģenerāldirektorātu, Iekšlietu ģenerāldirektorātu un ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

69.

atkārtoti apliecina Eiropas Savienības apņemšanos apkarot cilvēku tirdzniecību un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību valstīm, kurās notiek demokratizācijas process, jo to iedzīvotāji ir īpaši neaizsargāti un pakļauti cilvēku tirdzniecības riskam; šajā sakarā pieprasa ciešu sadarbību starp Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātu, Paplašināšanās ģenerāldirektorātu, Iekšlietu ģenerāldirektorātu un ES koordinatoru cilvēku tirdzniecības apkarošanas jomā;

| 70. | augstu vērtē Eiropas Savienības un Eiropas Padomes sadarbību demokratizācijas atbalstam pasaulē; atzinīgi vērtē kopējas Eiropas Savienības un Eiropas Padomes programmas uzsākšanu, kuras mērķis ir atbalstīt demokratizāciju, labu pārvaldību un stabilitāti Austrumu partnerības valstīs; |
| --- | --- |

70.

augstu vērtē Eiropas Savienības un Eiropas Padomes sadarbību demokratizācijas atbalstam pasaulē; atzinīgi vērtē kopējas Eiropas Savienības un Eiropas Padomes programmas uzsākšanu, kuras mērķis ir atbalstīt demokratizāciju, labu pārvaldību un stabilitāti Austrumu partnerības valstīs;

*

* *

| 71. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

71.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  A/RES/55/96.

(2)  A/RES/59/201.

(3)  OV C 320, 28.10.1996., 261. lpp.

(4)  OV C 290E, 29.11.2006., 107. lpp.

(5)  OV C 343, 5.12.2001., 270. lpp.

(6)  OV C 131E, 5.6.2003., 147. lpp.

(7)  OV C 271E, 12.11.2009., 31. lpp.

(8)  OV C 265E, 30.9.2010., 3. lpp.

(9)  OV C 4E, 7.1.2011., 34. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0327.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0446.

(12)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0434.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0489.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0082.

(15)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0121.

(16)  A/HRC/17/31, 2011.

(17)  A/RES/55/96 un A/RES/59/201.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/180

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsGatavošanās decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts Domes vēlēšanām

P7_TA(2011)0335

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par gatavošanos 2011. gada decembrī gaidāmajām Krievijas Valsts domes vēlēšanām

2013/C 33 E/18

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gadā un tika pagarināts līdz brīdim, kad to aizstās jauns nolīgums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Krievijas Federācijas Partnerības un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 1997. gadā un tika pagarināts līdz brīdim, kad to aizstās jauns nolīgums,

| — | ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kurš paredzētu jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā notiekošās sarunas par jaunu nolīgumu, kurš paredzētu jaunu visaptverošu satvaru ES un Krievijas attiecībām, kā arī 2010. gadā sākto Partnerību modernizācijai,

| — | ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Krieviju un par ES un Krievijas attiecībām, it īpaši 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (1), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par tiesiskumu Krievijā (2), 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem (3), 2009. gada 12. novembra rezolūciju par gatavošanos ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei Stokholmā 2009. gada 18. novembrī (4) un 2009. gada 17. septembra rezolūcijas par cilvēktiesību aktīvistu slepkavībām Krievijā (5) un par energoapgādes drošības ārējiem aspektiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējos ziņojumus un rezolūcijas par Krieviju un par ES un Krievijas attiecībām, it īpaši 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi (1), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par tiesiskumu Krievijā (2), 2010. gada 17. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem (3), 2009. gada 12. novembra rezolūciju par gatavošanos ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmei Stokholmā 2009. gada 18. novembrī (4) un 2009. gada 17. septembra rezolūcijas par cilvēktiesību aktīvistu slepkavībām Krievijā (5) un par energoapgādes drošības ārējiem aspektiem (6),

| — | ņemot vērā ES un Krievijas apspriedes par cilvēktiesībām, it īpaši pēdējo šajā sakarībā rīkoto sanāksmi, kas notika 2011. gada 4. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas apspriedes par cilvēktiesībām, it īpaši pēdējo šajā sakarībā rīkoto sanāksmi, kas notika 2011. gada 4. maijā,

| — | ņemot vērā Krievijas Tieslietu ministrijas 2011. gada 22. jūnija lēmumu noraidīt Tautas brīvības partijas (PARNAS) oficiālas reģistrācijas pieteikumu un iepriekšējos līdzīgos gadījumus, kas šīm partijām liedz iespēju piedalīties vēlēšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Krievijas Tieslietu ministrijas 2011. gada 22. jūnija lēmumu noraidīt Tautas brīvības partijas (PARNAS) oficiālas reģistrācijas pieteikumu un iepriekšējos līdzīgos gadījumus, kas šīm partijām liedz iespēju piedalīties vēlēšanās,

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Katrīnas Eštones 2011. gada 22. jūnija paziņojumu par partiju reģistrāciju Krievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Katrīnas Eštones 2011. gada 22. jūnija paziņojumu par partiju reģistrāciju Krievijā,

| — | ņemot vērā pienākumu ievērot demokrātijas principus, ko paredz Krievijas dalība Eiropas Padomē un tās kā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstītājas statuss, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pienākumu ievērot demokrātijas principus, ko paredz Krievijas dalība Eiropas Padomē un tās kā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas parakstītājas statuss,

| — | ņemot vērā Ņižņijnovgorodā 2011. gada 9. un 10. jūnijā notikušās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes iznākumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ņižņijnovgorodā 2011. gada 9. un 10. jūnijā notikušās ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes iznākumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā politiskais plurālisms ir viens no demokrātijas un modernas sabiedrības stūrakmeņiem un politiskās leģitimitātes avots; |
| --- | --- |

A.

tā kā politiskais plurālisms ir viens no demokrātijas un modernas sabiedrības stūrakmeņiem un politiskās leģitimitātes avots;

| B. | tā kā 2011. gada 12. aprīlī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pauda kritiku par politisko partiju apgrūtinošo reģistrācijas procedūru Krievijā, kura neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada 12. aprīlī Eiropas Cilvēktiesību tiesa pauda kritiku par politisko partiju apgrūtinošo reģistrācijas procedūru Krievijā, kura neatbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijai;

| C. | tā kā 2003. gada parlamenta vēlēšanu laikā Krieviju apmeklēja Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) novērotāji un ieteica, lai sešus mēnešus pirms vēlēšanām darbu sāk EDSO standartmisija, ko veidotu 60 ilgtermiņa un 400 īstermiņa novērotāji; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2003. gada parlamenta vēlēšanu laikā Krieviju apmeklēja Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (ODIHR) novērotāji un ieteica, lai sešus mēnešus pirms vēlēšanām darbu sāk EDSO standartmisija, ko veidotu 60 ilgtermiņa un 400 īstermiņa novērotāji;

| D. | tā kā joprojām bažas rada notikumu attīstība Krievijas Federācijā cilvēktiesību ievērošanas un aizsardzības, kā arī vispārpieņemtu demokrātisku principu, noteikumu un procedūru ievērošanas jomā; tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un ANO locekle un kā tāda ir apņēmusies ievērot šo organizāciju atbalstītos demokrātijas principus un cilvēktiesības, |
| --- | --- |

D.

tā kā joprojām bažas rada notikumu attīstība Krievijas Federācijā cilvēktiesību ievērošanas un aizsardzības, kā arī vispārpieņemtu demokrātisku principu, noteikumu un procedūru ievērošanas jomā; tā kā Krievijas Federācija ir Eiropas Padomes, Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un ANO locekle un kā tāda ir apņēmusies ievērot šo organizāciju atbalstītos demokrātijas principus un cilvēktiesības,

| 1. | atkārtoti pauž pārliecību, ka Krievija vēl aizvien ir viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības partneriem stratēģiskās sadarbības veidošanā, ar kuru to vieno ne tikai ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī mērķis cieši sadarboties kopīgajās kaimiņvalstīs, kā arī starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pārliecību, ka Krievija vēl aizvien ir viens no svarīgākajiem Eiropas Savienības partneriem stratēģiskās sadarbības veidošanā, ar kuru to vieno ne tikai ekonomiskās un tirdzniecības intereses, bet arī mērķis cieši sadarboties kopīgajās kaimiņvalstīs, kā arī starptautiskā līmenī;

| 2. | atkārtoti uzsver 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Ņižņijnovgorodā; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti uzsver 2011. gada 9. jūnija rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi Ņižņijnovgorodā;

| 3. | pauž nožēlu par Krievijas varas iestāžu lēmumu atteikt Tautas brīvības partijas (PARNAS) reģistrāciju 2011. gada decembrī gaidāmajām Valsts domes vēlēšanām; aicina Krievijas varas iestādes nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas un atsaukt visus lēmumus un noteikumus, kas ir pretrunā šim principam; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par Krievijas varas iestāžu lēmumu atteikt Tautas brīvības partijas (PARNAS) reģistrāciju 2011. gada decembrī gaidāmajām Valsts domes vēlēšanām; aicina Krievijas varas iestādes nodrošināt brīvas un godīgas vēlēšanas un atsaukt visus lēmumus un noteikumus, kas ir pretrunā šim principam;

| 4. | atkārtoti pauž bažas par politisko partiju grūtībām reģistrēties vēlēšanām, līdz ar to faktiski ierobežojot politisko konkurenci Krievijā, samazinot vēlētājiem izvēles iespējas un parādot, ka valstī joprojām pastāv reāli šķēršļi politiskajam plurālismam; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž bažas par politisko partiju grūtībām reģistrēties vēlēšanām, līdz ar to faktiski ierobežojot politisko konkurenci Krievijā, samazinot vēlētājiem izvēles iespējas un parādot, ka valstī joprojām pastāv reāli šķēršļi politiskajam plurālismam;

| 5. | uzsver, ka Valsts domes vēlēšanām būtu jābalstās uz Eiropas Padomes un EDSO noteikto vēlēšanu standartu ievērošanu; mudina Krievijas varas iestādes ļaut EDSO un Eiropas Padomei nosūtīt vēlēšanu ilgtermiņa novērošanas misiju un pilnībā sadarboties ar to, sākot no vēlēšanu visagrīnākā posma, un aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieci uzstāt uz misijas izveidi šādā nolūkā; prasa, lai šāda novērošanas misija cieši sadarbotos ar pilsonisko sabiedrību un uzraudzības grupām; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Valsts domes vēlēšanām būtu jābalstās uz Eiropas Padomes un EDSO noteikto vēlēšanu standartu ievērošanu; mudina Krievijas varas iestādes ļaut EDSO un Eiropas Padomei nosūtīt vēlēšanu ilgtermiņa novērošanas misiju un pilnībā sadarboties ar to, sākot no vēlēšanu visagrīnākā posma, un aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietnieci uzstāt uz misijas izveidi šādā nolūkā; prasa, lai šāda novērošanas misija cieši sadarbotos ar pilsonisko sabiedrību un uzraudzības grupām;

| 6. | nosoda sešus mēnešus ilgo izbraukšanas aizliegumu, kas 2011. gada 5. jūlijā noteikts Borisam Ņemcovam, un aicina nekavējoties to atcelt; |
| --- | --- |

6.

nosoda sešus mēnešus ilgo izbraukšanas aizliegumu, kas 2011. gada 5. jūlijā noteikts Borisam Ņemcovam, un aicina nekavējoties to atcelt;

| 7. | pauž bažas par Valsts domē apspriežamo likumprojektu, kas ļautu Krievijas tiesām dažās jomās ignorēt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, jo šāda iniciatīva ir pretrunā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pamatprincipiem; atzinīgi vērtē Krievijas Valsts domes nesen pieņemto lēmumu pagaidām neizskatīt šo likumprojektu un cer, ka tā galu galā atteiksies no šīs iniciatīvas; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas par Valsts domē apspriežamo likumprojektu, kas ļautu Krievijas tiesām dažās jomās ignorēt Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus, jo šāda iniciatīva ir pretrunā Eiropas Cilvēktiesību konvencijas pamatprincipiem; atzinīgi vērtē Krievijas Valsts domes nesen pieņemto lēmumu pagaidām neizskatīt šo likumprojektu un cer, ka tā galu galā atteiksies no šīs iniciatīvas;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EDSO, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/ Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EDSO, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas prezidentam, valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0268.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0066.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0234.

(4)  OV C 271 E, 7.10.2010., 2. lpp.

(5)  OV C 224 E, 19.8.2010., 27. lpp.

(6)  OV C 224 E, 19.8.2010., 23. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/182 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/182

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsIzmaiņas Šengenas sistēmā

P7_TA(2011)0336

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pārmaiņām Šengenas zonā

2013/C 33 E/19

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā LES 2. pantu un LESD 3., 18., 20., 21., 67., 77. un 80. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 2. pantu un LESD 3., 18., 20., 21., 67., 77. un 80. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 45. pantu,

| — | ņemot vērā 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1985. gada 14. jūnija Šengenas līgumu,

| — | ņemot vērā 1990. gada 19. jūnija Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 19. jūnija Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas Līgumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (2),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (COM(2010)0624), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (COM(2010)0624),

| — | ņemot vērā ziņojuma projektu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (PE460.834), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojuma projektu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu (PE460.834),

| — | ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērojama Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 2. aprīļa rezolūciju par to, kā piemērojama Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. maija paziņojumu par migrāciju (COM(2011)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 4. maija paziņojumu par migrāciju (COM(2011)0248),

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu Padomes 2011. gada 9. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu Padomes 2011. gada 9. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 24. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES sistēmā ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, ko raksturo personu kontroles atcelšana pie iekšējām robežām un vairāk nekā 400 miljonu iedzīvotāju līdz šim nepieredzēta pārvietošanās brīvība 4 312 099 kvadrātkilometru teritorijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES sistēmā ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem, ko raksturo personu kontroles atcelšana pie iekšējām robežām un vairāk nekā 400 miljonu iedzīvotāju līdz šim nepieredzēta pārvietošanās brīvība 4 312 099 kvadrātkilometru teritorijā;

| B. | tā kā pārvietošanās brīvība ir kļuvusi par vienu no ES pilsonības pīlāriem un vienu no Eiropas Savienības kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamatiem, nosakot tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot visās dalībvalstīs ar vienādām tiesībām, aizsardzību un garantijām, tostarp aizliedzot jebkādu diskrimināciju pilsonības dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā pārvietošanās brīvība ir kļuvusi par vienu no ES pilsonības pīlāriem un vienu no Eiropas Savienības kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpas pamatiem, nosakot tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot visās dalībvalstīs ar vienādām tiesībām, aizsardzību un garantijām, tostarp aizliedzot jebkādu diskrimināciju pilsonības dēļ;

| C. | tā kā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu un ES Pamattiesību hartas 45. pantu pārvietošanās brīvību ar precīziem nosacījumiem var attiecināt arī uz trešo valstu pilsoņiem, kuri likumīgi dzīvo Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu un ES Pamattiesību hartas 45. pantu pārvietošanās brīvību ar precīziem nosacījumiem var attiecināt arī uz trešo valstu pilsoņiem, kuri likumīgi dzīvo Eiropas Savienībā;

Jaunākie notikumi

| D. | tā kā jo īpaši pēdējā gada laikā ir notikusi cilvēku masveida pārvietošanās no vairākām Ziemeļāfrikas valstīm; tā kā pēdējā laikā dažas dalībvalstis izdara spiedienu uz Šengenas sistēmu, apsverot valsts robežkontroles atjaunošanu sakarā ar imigrantu pēkšņu pieplūdumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā jo īpaši pēdējā gada laikā ir notikusi cilvēku masveida pārvietošanās no vairākām Ziemeļāfrikas valstīm; tā kā pēdējā laikā dažas dalībvalstis izdara spiedienu uz Šengenas sistēmu, apsverot valsts robežkontroles atjaunošanu sakarā ar imigrantu pēkšņu pieplūdumu;

| E. | tā kā 2011. gada 4. maijā Komisija iepazīstināja ar vairākām iniciatīvām par strukturētāku pieeju migrācijai, jo īpaši ņemot vērā nesenos notikumus Vidusjūras reģionā un iekļaujot priekšlikumu par Šengenas zonu; tā kā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos tiek pieprasīts, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu par aizsardzības mehānismu, kuru varētu izmantot, lai reaģētu uz ārkārtas apstākļiem, kas var apdraudēt Šengenas sadarbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada 4. maijā Komisija iepazīstināja ar vairākām iniciatīvām par strukturētāku pieeju migrācijai, jo īpaši ņemot vērā nesenos notikumus Vidusjūras reģionā un iekļaujot priekšlikumu par Šengenas zonu; tā kā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumos tiek pieprasīts, lai Komisija iesniegtu priekšlikumu par aizsardzības mehānismu, kuru varētu izmantot, lai reaģētu uz ārkārtas apstākļiem, kas var apdraudēt Šengenas sadarbību;

Šengenas Robežu kodekss / migrācijas politika

| F. | tā kā Šengenas noteikumi, kas reglamentē peronu pārvietošanos pāri iekšējām robežām ir noteikti Šengenas robežu kodeksā, kura 23. līdz 26. pantā ir paredzēti pasākumi un procedūras attiecībā uz robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām; tā kā gadījumā, ja šādai atjaunošanai ir vienpusējs raksturs, nav iespējams nodrošināt, ka dominē ES intereses; |
| --- | --- |

F.

tā kā Šengenas noteikumi, kas reglamentē peronu pārvietošanos pāri iekšējām robežām ir noteikti Šengenas robežu kodeksā, kura 23. līdz 26. pantā ir paredzēti pasākumi un procedūras attiecībā uz robežkontroles pagaidu atjaunošanu pie iekšējām robežām; tā kā gadījumā, ja šādai atjaunošanai ir vienpusējs raksturs, nav iespējams nodrošināt, ka dominē ES intereses;

| G. | tā kā līdz ar Šengenas zonas izveidi ir noteikta Savienības kopēja ārējā robeža, par kuru ES ir kopīga atbildība to pārvaldīt saskaņā ar LESD 80. pantu; tā kā ES vēl nav pilnībā izpildījusi šo prasību, lai gan tā ir centusies izveidot efektīvu kontroli un sadarbību starp muitas, policijas un tiesu iestādēm, izstrādāt kopēju imigrācijas, patvēruma un vīzu politiku un izveidot otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS); |
| --- | --- |

G.

tā kā līdz ar Šengenas zonas izveidi ir noteikta Savienības kopēja ārējā robeža, par kuru ES ir kopīga atbildība to pārvaldīt saskaņā ar LESD 80. pantu; tā kā ES vēl nav pilnībā izpildījusi šo prasību, lai gan tā ir centusies izveidot efektīvu kontroli un sadarbību starp muitas, policijas un tiesu iestādēm, izstrādāt kopēju imigrācijas, patvēruma un vīzu politiku un izveidot otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmu (SIS II) un Vīzu informācijas sistēmu (VIS);

Novērtēšanas mehānisms

| H. | tā kā robežkontroles atcelšanai pie iekšējām robežām ir nepieciešama dalībvalstu pilnīga savstarpēja uzticēšanās attiecībā uz spēju pilnībā īstenot tos papildu pasākumus, pateicoties kuriem šīs kontroles varēja atcelt; tā kā drošība Šengenas zonā ir atkarīga no tā, cik stingri un efektīvi ikviena dalībvalsts veic kontroles pie ārējām robežām, kā arī no SIS informācijas apmaiņas kvalitātes un ātruma; tā kā rodas apdraudējums ES drošībai kopumā, ja kāds no šiem elementiem darbojas nepietiekami; |
| --- | --- |

H.

tā kā robežkontroles atcelšanai pie iekšējām robežām ir nepieciešama dalībvalstu pilnīga savstarpēja uzticēšanās attiecībā uz spēju pilnībā īstenot tos papildu pasākumus, pateicoties kuriem šīs kontroles varēja atcelt; tā kā drošība Šengenas zonā ir atkarīga no tā, cik stingri un efektīvi ikviena dalībvalsts veic kontroles pie ārējām robežām, kā arī no SIS informācijas apmaiņas kvalitātes un ātruma; tā kā rodas apdraudējums ES drošībai kopumā, ja kāds no šiem elementiem darbojas nepietiekami;

| I. | tā kā ir ļoti svarīgi novērtēt dalībvalstu atbilstību Šengenas acquis, lai nodrošinātu Šengenas zonas netraucētu darbību; tā kā novērtēšanas mehānisms, kas pamatojas uz starpvaldību organizāciju, proti, Šengenas Novērtēšanas darba grupu (SCH-EVAL), izrādījies nepietiekami iedarbīgs; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir ļoti svarīgi novērtēt dalībvalstu atbilstību Šengenas acquis, lai nodrošinātu Šengenas zonas netraucētu darbību; tā kā novērtēšanas mehānisms, kas pamatojas uz starpvaldību organizāciju, proti, Šengenas Novērtēšanas darba grupu (SCH-EVAL), izrādījies nepietiekami iedarbīgs;

| J. | tā kā būtu jāatsakās no divējādiem standartiem attiecībā uz Šengenas zonu, proti, visām kandidātvalstīm izvirzot ārkārtīgi augstas prasības, bet izturoties ļoti iecietīgi pret tām valstīm, kuras jau ir šajā zonā; |
| --- | --- |

J.

tā kā būtu jāatsakās no divējādiem standartiem attiecībā uz Šengenas zonu, proti, visām kandidātvalstīm izvirzot ārkārtīgi augstas prasības, bet izturoties ļoti iecietīgi pret tām valstīm, kuras jau ir šajā zonā;

| K. | tā kā priekšlikumā regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, ir ierosināts jauns novērtēšanas mehānisms un šo regulas priekšlikumu pašlaik izskata Eiropas Parlamentā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; tā kā šajā mehānismā jau precizētas procedūras, principi un instrumenti, lai atbalstītu un novērtētu dalībvalstis attiecībā uz to, kā tās ievēro Šengenas acquis, tostarp arī neparedzētu notikumu gadījumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā priekšlikumā regulai par novērtēšanas mehānisma izveidi, lai pārbaudītu Šengenas acquis piemērošanu, ir ierosināts jauns novērtēšanas mehānisms un šo regulas priekšlikumu pašlaik izskata Eiropas Parlamentā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru; tā kā šajā mehānismā jau precizētas procedūras, principi un instrumenti, lai atbalstītu un novērtētu dalībvalstis attiecībā uz to, kā tās ievēro Šengenas acquis, tostarp arī neparedzētu notikumu gadījumā;

Koplēmuma procedūra

| L. | tā kā LESD 77. pantā ir noteikts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz pasākumus, tostarp par kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas un to, lai, šķērsojot iekšējās robežas, netiktu veikta nekāda personu kontrole neatkarīgi no to pilsonības, |
| --- | --- |

L.

tā kā LESD 77. pantā ir noteikts, ka Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru paredz pasākumus, tostarp par kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas un to, lai, šķērsojot iekšējās robežas, netiktu veikta nekāda personu kontrole neatkarīgi no to pilsonības,

Šengenas zonas nozīme

| 1. | uzsver, ka personu brīva pārvietošanās Šengenas zonā ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas sasniegumiem, ka Šengenas zona pozitīvi ietekmē simtiem tūkstošu ES pilsoņu dzīvi gan padarot robežu šķērsošanu vienkāršāku, gan arī stimulējot ekonomiku, ka pārvietošanās brīvība ir viena no pamattiesībām un viens no ES pilsonības pīlāriem, kuras īstenošanu nosaka Līgumi un Direktīva 2004/38/EK; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka personu brīva pārvietošanās Šengenas zonā ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas sasniegumiem, ka Šengenas zona pozitīvi ietekmē simtiem tūkstošu ES pilsoņu dzīvi gan padarot robežu šķērsošanu vienkāršāku, gan arī stimulējot ekonomiku, ka pārvietošanās brīvība ir viena no pamattiesībām un viens no ES pilsonības pīlāriem, kuras īstenošanu nosaka Līgumi un Direktīva 2004/38/EK;

Šengenas zonas pārvaldība / novērtēšanas mehānisms

| 2. | stingri iesaka stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, lai palīdzētu nodrošināt, ka ikviena dalībvalsts spēj efektīvi kontrolēt tās daļu no ES ārējās robežas, stiprinātu savstarpēju uzticēšanos un pārliecību par ES migrācijas pārvaldības sistēmas efektivitāti; uzsver nepieciešamību apliecināt lielāku solidaritāti ar dalībvalstīm, kuras saskaras ar vislielākajām migrantu plūsmām, lai palīdzētu tām tikt galā ar šāda veida ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

2.

stingri iesaka stiprināt Šengenas zonas pārvaldību, lai palīdzētu nodrošināt, ka ikviena dalībvalsts spēj efektīvi kontrolēt tās daļu no ES ārējās robežas, stiprinātu savstarpēju uzticēšanos un pārliecību par ES migrācijas pārvaldības sistēmas efektivitāti; uzsver nepieciešamību apliecināt lielāku solidaritāti ar dalībvalstīm, kuras saskaras ar vislielākajām migrantu plūsmām, lai palīdzētu tām tikt galā ar šāda veida ārkārtas situācijām;

| 3. | pauž pārliecību, ka jaunais Šengenas novērtēšanas mehānisms, kuru pašlaik apspriež Parlamentā, daļēji palīdzēs šajā jautājumā, ciktāl tas nodrošinās efektīvu uzraudzību pār jebkādiem mēģinājumiem ieviest nelikumīgas robežkontroles pie iekšējām robežām un veicinās savstarpēju uzticēšanos; uzskata arī, ka jaunā Šengenas novērtēšanas sistēma jau ļauj prasīt un saņemt atbalstu dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstību Šengenas acquis gadījumos, kad vērojamas nopietnas problēmas pie ES ārējām robežām; |
| --- | --- |

3.

pauž pārliecību, ka jaunais Šengenas novērtēšanas mehānisms, kuru pašlaik apspriež Parlamentā, daļēji palīdzēs šajā jautājumā, ciktāl tas nodrošinās efektīvu uzraudzību pār jebkādiem mēģinājumiem ieviest nelikumīgas robežkontroles pie iekšējām robežām un veicinās savstarpēju uzticēšanos; uzskata arī, ka jaunā Šengenas novērtēšanas sistēma jau ļauj prasīt un saņemt atbalstu dalībvalstīm, lai nodrošinātu atbilstību Šengenas acquis gadījumos, kad vērojamas nopietnas problēmas pie ES ārējām robežām;

| 4. | uzsver nepieciešamību dalībvalstīm arī pēc pievienošanās nodrošināt Šengenas noteikumu pienācīgu īstenošanu un piemērošanu; norāda, ka tas nozīmē arī jau agrīnā posmā palīdzēt dalībvalstīm, kuras saskaras ar problēmām, lai tās ar ES aģentūru praktisku atbalstu varētu novērst konstatētos trūkumus; uzskata, ka pašreizējais novērtēšanas mehānisms būtu jāpastiprina un jāiekļauj ES sistēmā; |
| --- | --- |

4.

uzsver nepieciešamību dalībvalstīm arī pēc pievienošanās nodrošināt Šengenas noteikumu pienācīgu īstenošanu un piemērošanu; norāda, ka tas nozīmē arī jau agrīnā posmā palīdzēt dalībvalstīm, kuras saskaras ar problēmām, lai tās ar ES aģentūru praktisku atbalstu varētu novērst konstatētos trūkumus; uzskata, ka pašreizējais novērtēšanas mehānisms būtu jāpastiprina un jāiekļauj ES sistēmā;

| 5. | uzskata, ka novērtēšanas mehānisma efektivitāti nosaka iespēja piemērot sankcijas gadījumos, kad joprojām konstatējami trūkumi un tiek apdraudēta Šengenas zonas vispārējā drošība; atgādina, ka šādu sankciju galvenais mērķis ir novēršana; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka novērtēšanas mehānisma efektivitāti nosaka iespēja piemērot sankcijas gadījumos, kad joprojām konstatējami trūkumi un tiek apdraudēta Šengenas zonas vispārējā drošība; atgādina, ka šādu sankciju galvenais mērķis ir novēršana;

Šengenas Robežu kodekss

| 6. | uzskata, ka nosacījumi robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos jau ir skaidri izklāstīti Regulā Nr. (EK) 562/2006 (Šengenas Robežu kodekss), kuras 23., 24. un 25. pants paredz iespēju atjaunot kontroli pie iekšējām robežām tikai tad, ja pastāv nopietns apdraudējums valsts politikai vai iekšējai drošībai; aicina Komisiju iesniegt iniciatīvu, kuras mērķis būtu panākt šo pantu stingru ievērošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka nosacījumi robežkontroles pagaidu atjaunošanai pie iekšējām robežām ārkārtas apstākļos jau ir skaidri izklāstīti Regulā Nr. (EK) 562/2006 (Šengenas Robežu kodekss), kuras 23., 24. un 25. pants paredz iespēju atjaunot kontroli pie iekšējām robežām tikai tad, ja pastāv nopietns apdraudējums valsts politikai vai iekšējai drošībai; aicina Komisiju iesniegt iniciatīvu, kuras mērķis būtu panākt šo pantu stingru ievērošanu dalībvalstīs;

| 7. | tādēļ uzskata, ka jebkuri jauni papildu atbrīvojumi no spēkā esošajiem noteikumiem, piemēram, jauni pamatojumi robežkontroles atjaunošanai izņēmuma gadījumos noteikti nestiprinās Šengenas sistēmu; norāda, ka migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdumu pie ārējām robežām pašu par sevi nekādā ziņā nevar uzskatīt par papildu pamatu, lai atjaunotu robežkontroli; |
| --- | --- |

7.

tādēļ uzskata, ka jebkuri jauni papildu atbrīvojumi no spēkā esošajiem noteikumiem, piemēram, jauni pamatojumi robežkontroles atjaunošanai izņēmuma gadījumos noteikti nestiprinās Šengenas sistēmu; norāda, ka migrantu un patvēruma meklētāju pieplūdumu pie ārējām robežām pašu par sevi nekādā ziņā nevar uzskatīt par papildu pamatu, lai atjaunotu robežkontroli;

| 8. | pauž dziļu nožēlu par vairāku dalībvalstu centieniem atjaunot robežkontroli, kas nepārprotami grauj Šengenas acquis būtību; |
| --- | --- |

8.

pauž dziļu nožēlu par vairāku dalībvalstu centieniem atjaunot robežkontroli, kas nepārprotami grauj Šengenas acquis būtību;

| 9. | pauž pārliecību, ka pašreizējās problēmas Šengenas zonā ir saistītas ar nevēlēšanos īstenot kopēju Eiropas politiku citās jomās, jo īpaši attiecībā uz kopēju Eiropas patvēruma un migrācijas sistēmu (kura paredzētu nelegālās imigrācijas novēršanu un cīņu pret organizēto noziedzību); |
| --- | --- |

9.

pauž pārliecību, ka pašreizējās problēmas Šengenas zonā ir saistītas ar nevēlēšanos īstenot kopēju Eiropas politiku citās jomās, jo īpaši attiecībā uz kopēju Eiropas patvēruma un migrācijas sistēmu (kura paredzētu nelegālās imigrācijas novēršanu un cīņu pret organizēto noziedzību);

| 10. | atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi panākt progresu šajā jomā, ņemot vērā arī to, ka kopējas Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanas termiņš ir 2012. gads; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka ir ārkārtīgi svarīgi panākt progresu šajā jomā, ņemot vērā arī to, ka kopējas Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanas termiņš ir 2012. gads;

| 11. | atkārtoti apstiprina savu stingro nostāju pret jebkādu jaunu Šengenas mehānismu, kuram būtu kādi citi mērķi, nevis pārvietošanās brīvības un Šengenas zonas ES līmeņa pārvaldības nostiprināšana; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti apstiprina savu stingro nostāju pret jebkādu jaunu Šengenas mehānismu, kuram būtu kādi citi mērķi, nevis pārvietošanās brīvības un Šengenas zonas ES līmeņa pārvaldības nostiprināšana;

Koplēmuma procedūra

| 12. | uzsver, ka ikviens mēģinājums atteikties no LESD 77. panta kā atbilstoša juridiskā pamata visiem pasākumiem šajā jomā tiks uzskatīts par novirzi no ES līgumiem un norāda, ka var izmantot iespēju nepieciešamības gadījumā piemērot visus pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ikviens mēģinājums atteikties no LESD 77. panta kā atbilstoša juridiskā pamata visiem pasākumiem šajā jomā tiks uzskatīts par novirzi no ES līgumiem un norāda, ka var izmantot iespēju nepieciešamības gadījumā piemērot visus pieejamos tiesiskās aizsardzības līdzekļus;

*

* *

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Padomei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(2)  OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.

(3)  OV C 137 E, 27.5.2010., 6. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/186 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/186

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsEiropas Parlamenta pieeja Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanai attiecībā uz parlamentu sadarbību KĀDP/KDAP jomā

P7_TA(2011)0337

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Eiropas Parlamenta pieeju Lisabonas līguma 1. protokola 9. un 10. panta īstenošanā attiecībā uz parlamentāro sadarbību KĀDP un KDAP jomā

2013/C 33 E/20

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 1. protokola 9. un 10. pantu par Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu lomu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 1. protokola 9. un 10. pantu par Eiropas Savienības dalībvalstu parlamentu lomu,

| — | ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1) un tai pievienoto Savienības Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Augstās pārstāves (PV/AP) ārpolitikas un drošības politikas jomā deklarāciju par politisko atbildību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 8. jūlija nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko nosaka Eiropas Ārējās darbības dienesta organizatorisko struktūru un darbību (1) un tai pievienoto Savienības Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Augstās pārstāves (PV/AP) ārpolitikas un drošības politikas jomā deklarāciju par politisko atbildību (2),

| — | ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2009. gadā, kuru Eiropas Parlamentam iesniedza, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II daļas G sadaļas 43. punktu (3) un jo īpaši minētās rezolūcijas 18. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli 2009. gadā, kuru Eiropas Parlamentam iesniedza, piemērojot 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma II daļas G sadaļas 43. punktu (3) un jo īpaši minētās rezolūcijas 18. punktu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas attīstību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4) un jo īpaši minētās rezolūcijas 12., 13. un 14. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 11. maija rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas attīstību pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4) un jo īpaši minētās rezolūcijas 12., 13. un 14. punktu,

| — | ņemot vēra 2011. gada 4. un 5. aprīlī Briselē notikušo ES parlamentu spīkeru konferenci, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra 2011. gada 4. un 5. aprīlī Briselē notikušo ES parlamentu spīkeru konferenci,

| — | ņemot vērā 2011. gada 29. un 31. maijā Budapeštā notikušās XLV COSAC sanāksmes devumu un secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 29. un 31. maijā Budapeštā notikušās XLV COSAC sanāksmes devumu un secinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 1. protokola 9. pantā noteikts, ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kopīgi nosaka to, kā organizēt un sekmēt jebkāda veida efektīvu un regulāru savstarpējo sadarbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā 1. protokola 9. pantā noteikts, ka Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kopīgi nosaka to, kā organizēt un sekmēt jebkāda veida efektīvu un regulāru savstarpējo sadarbību;

| B. | tā kā PV/AP kā komisāru Kolēģijas locekle ir pakļauta apstiprinājuma balsojumam Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

B.

tā kā PV/AP kā komisāru Kolēģijas locekle ir pakļauta apstiprinājuma balsojumam Eiropas Parlamentā;

| C. | tā kā Parlaments kopā ar Padomi lemj par ES ārējo darbību budžetu, tostarp par budžetu, kas tiek piešķirts KĀDP un KDAP civilajām misijām un to administratīvo izmaksu segšanai, kas rodas no ES militārās koordinēšanas; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments kopā ar Padomi lemj par ES ārējo darbību budžetu, tostarp par budžetu, kas tiek piešķirts KĀDP un KDAP civilajām misijām un to administratīvo izmaksu segšanai, kas rodas no ES militārās koordinēšanas;

| D. | tā kā saskaņā ar Līgumu ar Parlamentu regulāri apspriežas par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamatlēmumiem un tā piekrišana ir nepieciešama, lai ES stratēģijas izstrādātu tiesību aktos un slēgtu starptautiskus nolīgumus, tostarp nolīgumus, kas attiecas galvenokārt uz KĀDP, izņemot tos nolīgumus, kas attiecas vienīgi uz KĀDP, |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Līgumu ar Parlamentu regulāri apspriežas par KĀDP galvenajiem aspektiem un pamatlēmumiem un tā piekrišana ir nepieciešama, lai ES stratēģijas izstrādātu tiesību aktos un slēgtu starptautiskus nolīgumus, tostarp nolīgumus, kas attiecas galvenokārt uz KĀDP, izņemot tos nolīgumus, kas attiecas vienīgi uz KĀDP,

| 1. | atgādina, ka Eiropas Parlaments ir KĀDP un KDAP demokrātiskās likumības un politiskās kontroles avots un tas nodrošina šo politiku politisko uzraudzību; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Eiropas Parlaments ir KĀDP un KDAP demokrātiskās likumības un politiskās kontroles avots un tas nodrošina šo politiku politisko uzraudzību;

| 2. | tajā pašā laikā pauž pārliecību, ka pastiprināta parlamentārā sadarbība KĀDP un KDAP jomā pastiprinātu parlamentu ietekmi uz politiskajiem lēmumiem, ko pieņem ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atbildību par Savienības kopējām politikas jomām, tostarp KĀDP un KDAP un prerogatīvas, kas piešķirtas katras dalībvalsts parlamentam attiecībā uz politiskiem lēmumiem drošības un aizsardzības jomā |
| --- | --- |

2.

tajā pašā laikā pauž pārliecību, ka pastiprināta parlamentārā sadarbība KĀDP un KDAP jomā pastiprinātu parlamentu ietekmi uz politiskajiem lēmumiem, ko pieņem ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atbildību par Savienības kopējām politikas jomām, tostarp KĀDP un KDAP un prerogatīvas, kas piešķirtas katras dalībvalsts parlamentam attiecībā uz politiskiem lēmumiem drošības un aizsardzības jomā

| 3. | pauž nožēlu par vienprātības trūkumu ES parlamentu spīkeru konferencē 2011. gada 4. un 5. aprīlī un vēlas atbalstīt Polijas prezidentūras centienus, lai panāktu vienošanos starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem par parlamentāras sadarbības jaunām formām šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu par vienprātības trūkumu ES parlamentu spīkeru konferencē 2011. gada 4. un 5. aprīlī un vēlas atbalstīt Polijas prezidentūras centienus, lai panāktu vienošanos starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem par parlamentāras sadarbības jaunām formām šajā jomā;

| 4. | apstiprina savu nostāju, kas pausta attiecīgajos ziņojumos, un jo īpaši par to, ka






  — | saskaņā ar Lisabonas līguma 1. protokola 9. pantu „Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kopīgi nosaka to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru savstarpējo sadarbību Eiropas Savienībā”, lai veicinātu līdzatbildību organizācijā un īstenotu efektīvu un regulāru parlamentāro sadarbību; |
| --- | --- | --- |

4.

apstiprina savu nostāju, kas pausta attiecīgajos ziņojumos, un jo īpaši par to, ka

—

saskaņā ar Lisabonas līguma 1. protokola 9. pantu „Eiropas Parlaments un valstu parlamenti kopīgi nosaka to, kā organizēt un sekmēt efektīvu un regulāru savstarpējo sadarbību Eiropas Savienībā”, lai veicinātu līdzatbildību organizācijā un īstenotu efektīvu un regulāru parlamentāro sadarbību;

| — | tā pārstāvniecība jebkādā jaunā parlamentārās sadarbības formā jāīsteno tādā apmērā, lai atspoguļotu tā KĀDP un KDAP uzraudzītāja lomas daudzveidību un nozīmi, ņemtu vērā šādu Eiropas vispārējo politikas jomu būtību un ievērotu vajadzību atspoguļot struktūras politisko un ģeogrāfisko plurālismu; |
| --- | --- |

—

tā pārstāvniecība jebkādā jaunā parlamentārās sadarbības formā jāīsteno tādā apmērā, lai atspoguļotu tā KĀDP un KDAP uzraudzītāja lomas daudzveidību un nozīmi, ņemtu vērā šādu Eiropas vispārējo politikas jomu būtību un ievērotu vajadzību atspoguļot struktūras politisko un ģeogrāfisko plurālismu;

| — | parlamentāro sanāksmju organizēšanas un uzņemšanas atbalstam Eiropas Parlaments piedāvā izmantot savu sekretariātu un telpas, lai tādējādi radītu pievienoto vērtību un samazinātu izdevumus; |
| --- | --- |

—

parlamentāro sanāksmju organizēšanas un uzņemšanas atbalstam Eiropas Parlaments piedāvā izmantot savu sekretariātu un telpas, lai tādējādi radītu pievienoto vērtību un samazinātu izdevumus;

| — | parlamentāro sanāksmju secinājumi nav tajās pārstāvētajām pusēm saistoši; |
| --- | --- |

—

parlamentāro sanāksmju secinājumi nav tajās pārstāvētajām pusēm saistoši;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES parlamentu spīkeru konferences Polijas prezidentūrai, ES dalībvalstu parlamentu priekšsēdētājiem un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārpolitikas un drošības politikas jomā. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju ES parlamentu spīkeru konferences Polijas prezidentūrai, ES dalībvalstu parlamentu priekšsēdētājiem un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārpolitikas un drošības politikas jomā.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0280.

(2)  Ibid, II pielikums.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0227.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0228.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/188

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsPārtikas izplatīšanas shēma vistrūcīgākajām personām Savienībā

P7_TA(2011)0338

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā

2013/C 33 E/21

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 27. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem, („Vienotā TKO regula”) (1) un Komisijas 2008. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 983/2008, ar ko pieņem plānu par resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2009. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem trūcīgāko personu pabalstam Kopienā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 27. pantu Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem, („Vienotā TKO regula”) (1) un Komisijas 2008. gada 3. oktobra Regulu (EK) Nr. 983/2008, ar ko pieņem plānu par resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2009. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem trūcīgāko personu pabalstam Kopienā (2),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā (COM(2010)0486), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā (COM(2010)0486),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu lietā T-576/08, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumu lietā T-576/08,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 562/2011, ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2012. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. jūnija Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 562/2011, ar ko pieņem plānu par tādu resursu sadalījumu dalībvalstīm, kas jāiekļauj 2012. budžeta gadā pārtikas piegādei no intervences krājumiem vistrūcīgākajām personām Eiropas Savienībā, un atkāpjas no dažiem noteikumiem Regulā (ES) Nr. 807/2010 (3),

| — | ņemot vērā 2009. gada 26. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 26. marta normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula), attiecībā uz pārtikas izdalīšanu Kopienas vistrūcīgākajām personām (4),

| — | ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa deklarāciju (5) par šo shēmu, 2008. gada 22. maija rezolūciju (6), 2009. gada 26. marta nostāju un Komisijas priekšlikumu COM(2010)0486, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa deklarāciju (5) par šo shēmu, 2008. gada 22. maija rezolūciju (6), 2009. gada 26. marta nostāju un Komisijas priekšlikumu COM(2010)0486,

| — | ņemot vērā Padomes Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem attiecībā uz resursu pietiekamību un sociālās palīdzības vietu sociālās aizsardzības sistēmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem attiecībā uz resursu pietiekamību un sociālās palīdzības vietu sociālās aizsardzības sistēmā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Komisija lēš, ka 43 miljonus ES iedzīvotāju apdraud pārtikas trūkums; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija lēš, ka 43 miljonus ES iedzīvotāju apdraud pārtikas trūkums;

| B. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes un pārtikas cenu kāpuma dēļ pārtikas trūkums apdraud vēl jo plašāku cilvēku loku; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes un pārtikas cenu kāpuma dēļ pārtikas trūkums apdraud vēl jo plašāku cilvēku loku;

| C. | tā kā Komisija lēš, ka nabadzība apdraud 80 miljonus cilvēku ES un ka nabadzības skarto cilvēku skaits varētu palielināties finanšu un ekonomikas krīzes dēļ; tā kā viena no piecām stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija lēš, ka nabadzība apdraud 80 miljonus cilvēku ES un ka nabadzības skarto cilvēku skaits varētu palielināties finanšu un ekonomikas krīzes dēļ; tā kā viena no piecām stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana Eiropas Savienībā;

| D. | tā kā vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā izveidoja 1987. gadā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un tā pašlaik nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem nabadzības skartu cilvēku 19 dalībvalstīs, un tā kā pārtikas izdalīšanas ķēdē ir iesaistīti 240 pārtikas izdales punkti un labdarības iestādes; |
| --- | --- |

D.

tā kā vistrūcīgākajām personām paredzētu pārtikas izdalīšanas shēmu Savienībā izveidoja 1987. gadā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) un tā pašlaik nodrošina pārtikas atbalstu 13 miljoniem nabadzības skartu cilvēku 19 dalībvalstīs, un tā kā pārtikas izdalīšanas ķēdē ir iesaistīti 240 pārtikas izdales punkti un labdarības iestādes;

| E. | tā kā ES intervences krājumi ir ievērojami samazinājušies; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES intervences krājumi ir ievērojami samazinājušies;

| F. | tā kā KLP pārstrukturizācijas dēļ shēmas atkarība no iepirkumiem tirgū aizvien palielinājās un tādējādi samazinājās intervences krājumi, kas ir šīs shēmas ierastais pārtikas piegāžu avots; |
| --- | --- |

F.

tā kā KLP pārstrukturizācijas dēļ shēmas atkarība no iepirkumiem tirgū aizvien palielinājās un tādējādi samazinājās intervences krājumi, kas ir šīs shēmas ierastais pārtikas piegāžu avots;

| G. | tā kā saskaņā ar Tiesas nolēmumu būtu jāatceļ Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. pants par papildu pārtikas iepirkumiem tirgū; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Tiesas nolēmumu būtu jāatceļ Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. pants par papildu pārtikas iepirkumiem tirgū;

| H. | tā kā, ievērojot Tiesas nolēmumu, Komisijas priekšlikumā attiecībā uz 2012. gadu ir paredzēts krass samazinājums no EUR 500 miljoniem 2011. gadā līdz EUR 113 miljoniem 2012. gadā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, ievērojot Tiesas nolēmumu, Komisijas priekšlikumā attiecībā uz 2012. gadu ir paredzēts krass samazinājums no EUR 500 miljoniem 2011. gadā līdz EUR 113 miljoniem 2012. gadā;

| I. | tā kā 2014. gadā KLP un ar to saistītajām shēmām, kā arī struktūrfondiem, tostarp Eiropas Sociālajam fondam, sāksies jauns finansēšanas periods, |
| --- | --- |

I.

tā kā 2014. gadā KLP un ar to saistītajām shēmām, kā arī struktūrfondiem, tostarp Eiropas Sociālajam fondam, sāksies jauns finansēšanas periods,

| 1. | uzsver, ka pašreizējās darbojošās pārtikas atbalsta shēmas strauja pārtraukšana bez iepriekšēja brīdinājuma vai bez sagatavošanās tās pārtraukšanai ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmē visneaizsargātākos ES iedzīvotājus un ka šāda prakse finansēšanas jomā neveicina uzticēšanos; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka pašreizējās darbojošās pārtikas atbalsta shēmas strauja pārtraukšana bez iepriekšēja brīdinājuma vai bez sagatavošanās tās pārtraukšanai ārkārtīgi nelabvēlīgi ietekmē visneaizsargātākos ES iedzīvotājus un ka šāda prakse finansēšanas jomā neveicina uzticēšanos;

| 2. | tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast pagaidu risinājumu atlikušajiem finansēšanas perioda gadiem (2012. un 2013. gadam), lai nepieļautu tūlītēju un krasu pārtikas atbalsta samazināšanu, ko izraisīs finansējuma samazinājums no EUR 500 miljoniem uz EUR 113 miljoniem, un lai nodrošinātu, ka no pārtikas atbalsta atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

2.

tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast pagaidu risinājumu atlikušajiem finansēšanas perioda gadiem (2012. un 2013. gadam), lai nepieļautu tūlītēju un krasu pārtikas atbalsta samazināšanu, ko izraisīs finansējuma samazinājums no EUR 500 miljoniem uz EUR 113 miljoniem, un lai nodrošinātu, ka no pārtikas atbalsta atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma;

| 3. | tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast veidu, kā turpināt vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu atlikušajos finansēšanas perioda gados (2012. un 2013. gados) un jaunajā finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot tādu juridisko pamatu, kuru Tiesa nevar apstrīdēt, un saglabājot gada finansējuma maksimālo summu EUR 500 miljonu apmērā, lai nodrošinātu, ka no pārtikas atbalsta atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma; |
| --- | --- |

3.

tādēļ aicina Komisiju un Padomi rast veidu, kā turpināt vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu atlikušajos finansēšanas perioda gados (2012. un 2013. gados) un jaunajā finansēšanas periodā no 2014. līdz 2020. gadam, izmantojot tādu juridisko pamatu, kuru Tiesa nevar apstrīdēt, un saglabājot gada finansējuma maksimālo summu EUR 500 miljonu apmērā, lai nodrošinātu, ka no pārtikas atbalsta atkarīgie cilvēki necieš no pārtikas trūkuma;

| 4. | aicina visas ieinteresētās puses ilgtermiņā rūpīgi novērtēt pārtikas atbalsta shēmas, jo īpaši kā KLP elementa, piemērotību, ņemot vērā jauno finansēšanas periodu, kas sāksies no 2014. gada; |
| --- | --- |

4.

aicina visas ieinteresētās puses ilgtermiņā rūpīgi novērtēt pārtikas atbalsta shēmas, jo īpaši kā KLP elementa, piemērotību, ņemot vērā jauno finansēšanas periodu, kas sāksies no 2014. gada;

| 5. | atzīmē komisāra D. Ciolos2011. gada 29. jūnijā pausto priekšlikumu vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu nošķirt no KLP un norāda, ka ir jānodrošina atbilstošs finansējums; |
| --- | --- |

5.

atzīmē komisāra D. Ciolos2011. gada 29. jūnijā pausto priekšlikumu vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu nošķirt no KLP un norāda, ka ir jānodrošina atbilstošs finansējums;

| 6. | atgādina, ka trūcīgajām personām paredzētās programmas jāīsteno, ņemot vērā lietas, ko izskata Pirmās instances tiesa, kā to Komisija pareizi ir norādījusi paziņojumā par 2012. gada budžeta tāmi; norāda, ka Tiesa 2011. gada 13. aprīļa nolēmumā lietā T–576/08 ir norādījusi, ka šī programma attiecas tikai uz to pārtiku, kuru nodrošina no intervences krājumiem, un nevis uz izdevumiem, kuri rodas, iepērkot pārtikas krājumus tirgū; uzskata, ka saskaņā ar šo nolēmumu Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. pantu nevar izmantot par juridisko pamatu, lai izdalītu pārtiku trūcīgajiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka trūcīgajām personām paredzētās programmas jāīsteno, ņemot vērā lietas, ko izskata Pirmās instances tiesa, kā to Komisija pareizi ir norādījusi paziņojumā par 2012. gada budžeta tāmi; norāda, ka Tiesa 2011. gada 13. aprīļa nolēmumā lietā T–576/08 ir norādījusi, ka šī programma attiecas tikai uz to pārtiku, kuru nodrošina no intervences krājumiem, un nevis uz izdevumiem, kuri rodas, iepērkot pārtikas krājumus tirgū; uzskata, ka saskaņā ar šo nolēmumu Regulas (EK) Nr. 983/2008 2. pantu nevar izmantot par juridisko pamatu, lai izdalītu pārtiku trūcīgajiem iedzīvotājiem;

| 7. | aicina Komisiju ierosināt grozījumus regulā par vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu, lai rastu risinājumu šim jautājumam, kura izskatīšana Padomē pašlaik ir nonākusi strupceļā; uzskata, ka ir jārod visatbilstošākais nākamā finanšu plānošanas perioda juridiskais pamats; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju ierosināt grozījumus regulā par vistrūcīgākajām personām paredzēto shēmu, lai rastu risinājumu šim jautājumam, kura izskatīšana Padomē pašlaik ir nonākusi strupceļā; uzskata, ka ir jārod visatbilstošākais nākamā finanšu plānošanas perioda juridiskais pamats;

| 8. | uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka nodrošinātība ar pārtiku tiks panākta, ja visiem cilvēkiem jebkurā laikā būs fiziska un ekonomiski iespējama pieeja piemērotai, nekaitīgai un ar uzturvielām bagātai pārtikai, lai apmierinātu uztura vajadzības un vēlmes attiecībā uz aktīvu un veselīgu dzīvesveidu; norāda, ka nepietiekams uzturs negatīvi ietekmē veselību; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka tiesības uz pārtiku ir cilvēka pamattiesības un ka nodrošinātība ar pārtiku tiks panākta, ja visiem cilvēkiem jebkurā laikā būs fiziska un ekonomiski iespējama pieeja piemērotai, nekaitīgai un ar uzturvielām bagātai pārtikai, lai apmierinātu uztura vajadzības un vēlmes attiecībā uz aktīvu un veselīgu dzīvesveidu; norāda, ka nepietiekams uzturs negatīvi ietekmē veselību;

| 9. | uzsver, ka kvalitatīvs un veselīgs uzturs ir īpaši svarīgs bērniem, jo tas veicina attīstības un izglītošanās vajadzību apmierināšanu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka kvalitatīvs un veselīgs uzturs ir īpaši svarīgs bērniem, jo tas veicina attīstības un izglītošanās vajadzību apmierināšanu;

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un ANO aģentūru iniciatīvu kopīgiem spēkiem vērsties pret nenodrošinātību ar pārtiku un uztura nepietiekamību visā pasaulē; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un ANO aģentūru iniciatīvu kopīgiem spēkiem vērsties pret nenodrošinātību ar pārtiku un uztura nepietiekamību visā pasaulē;

| 11. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai lauksaimnieki par savu darbu saņemtu pienācīgu un taisnīgu atlīdzību; norāda, ka vairākos reģionos lauksaimniekiem ir finansiālas problēmas; prasa, lai Komisija pievērstos jautājumam par nabadzību laukos un lauku kopienu iznīkšanu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai lauksaimnieki par savu darbu saņemtu pienācīgu un taisnīgu atlīdzību; norāda, ka vairākos reģionos lauksaimniekiem ir finansiālas problēmas; prasa, lai Komisija pievērstos jautājumam par nabadzību laukos un lauku kopienu iznīkšanu;

| 12. | uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību palielināt nodrošinātību ar pārtiku un veidot ilgtspējīgas ražošanas un piegādes sistēmas, joprojām ir svarīgi samazināt pārtikas atkritumu rašanos ilgtermiņā; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, ņemot vērā nepieciešamību palielināt nodrošinātību ar pārtiku un veidot ilgtspējīgas ražošanas un piegādes sistēmas, joprojām ir svarīgi samazināt pārtikas atkritumu rašanos ilgtermiņā;

| 13. | uzsver, ka ir svarīgi Eiropas mērogā sniegt palīdzību visneaizsargātākajiem un trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomikas, finanšu un sociālo krīzi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir svarīgi Eiropas mērogā sniegt palīdzību visneaizsargātākajiem un trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomikas, finanšu un sociālo krīzi;

| 14. | atgādina, ka viena no piecām stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana Eiropas Savienībā; uzsver — lai apkarotu nabadzību, ir nepieciešama integrēta politika, kas sasaista pienācīgus ienākumus, darba un dzīves apstākļus un visu pamattiesību — politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras — izmantošanas iespējas; uzskata, ka pārtikas atbalsta pasākumi varētu būt viens no plašākas integrētas nabadzības apkarošanas politikas elementiem; uzsver, ka bieži vien nabadzības izpausmes ir uztura nepietiekamība un pārtikas trūkums; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka viena no piecām stratēģijas „Eiropa 2020” prioritātēm ir nabadzības un sociālās atstumtības mazināšana Eiropas Savienībā; uzsver — lai apkarotu nabadzību, ir nepieciešama integrēta politika, kas sasaista pienācīgus ienākumus, darba un dzīves apstākļus un visu pamattiesību — politisko, ekonomisko, sociālo un kultūras — izmantošanas iespējas; uzskata, ka pārtikas atbalsta pasākumi varētu būt viens no plašākas integrētas nabadzības apkarošanas politikas elementiem; uzsver, ka bieži vien nabadzības izpausmes ir uztura nepietiekamība un pārtikas trūkums;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 268, 9.10.2008., 3. lpp.

(3)  OV L 152, 11.6.2011., 24. lpp.

(4)  OV C 117 E, 6.5.2010., 258. lpp.

(5)  OV C 293 E, 2.12.2006., 170. lpp.

(6)  OV C 279 E, 19.11.2009., 71. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/191 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/191

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsPretmīnu pasākumu jomā panāktais progress

P7_TA(2011)0339

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par pretmīnu pasākumu progresu (2011/2007(INI))

2013/C 33 E/22

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1997. gada 3. decembra Otavas konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, glabāšanas, ražošanas un pārvietošanas aizliegšanu un to iznīcināšanu (turpmāk — Mīnu aizlieguma līgums), kas stājās spēkā 1999. gada 1. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 3. decembra Otavas konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, glabāšanas, ražošanas un pārvietošanas aizliegšanu un to iznīcināšanu (turpmāk — Mīnu aizlieguma līgums), kas stājās spēkā 1999. gada 1. martā,

| — | ņemot vērā 1980. gada Parasto ieroču konvenciju (CCW) un tās protokolus, jo īpaši grozīto II protokolu par sauszemes mīnām, lamatu mīnām un citām ierīcēm un V protokolu par sprādzienbīstamām kara paliekām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1980. gada Parasto ieroču konvenciju (CCW) un tās protokolus, jo īpaši grozīto II protokolu par sauszemes mīnām, lamatu mīnām un citām ierīcēm un V protokolu par sprādzienbīstamām kara paliekām,

| — | ņemot vērā Parlamenta nesenākās rezolūcijas — 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par sauszemes kājnieku mīnām (1), 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par pasauli bez mīnām (2), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par invaliditāti un attīstību (3), 2007. gada 13. decembra rezolūciju par kājnieku mīnu aizlieguma konvencijas 10. gadadienu (4) un 2001. gada 6. septembra rezolūciju par pasākumiem, lai veicinātu nevalstisko dalībnieku atbalstu kājnieku mīnu vispārējai aizliegšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nesenākās rezolūcijas — 2004. gada 22. aprīļa rezolūciju par sauszemes kājnieku mīnām (1), 2005. gada 7. jūlija rezolūciju par pasauli bez mīnām (2), 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par invaliditāti un attīstību (3), 2007. gada 13. decembra rezolūciju par kājnieku mīnu aizlieguma konvencijas 10. gadadienu (4) un 2001. gada 6. septembra rezolūciju par pasākumiem, lai veicinātu nevalstisko dalībnieku atbalstu kājnieku mīnu vispārējai aizliegšanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropa Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1724/2001 par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (6) un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1725/2001 par rīcību pretkājnieku mīnu problēmas pārvarēšanai trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropa Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1724/2001 par pasākumiem pretkājnieku sauszemes mīnu problēmas atrisināšanai jaunattīstības valstīs (6) un Padomes 2001. gada 23. jūlija Regulu (EK) Nr. 1725/2001 par rīcību pretkājnieku mīnu problēmas pārvarēšanai trešās valstīs, kas nav jaunattīstības valstis (7),

| — | ņemot vērā Kartahenas rīcības plānu 2010.–2014. gadam par kājnieku mīnu izraisīto ciešanu izbeigšanu, kas pieņemts Otrajā 1997. gada Otavas konvencijas pārskatīšanas konferencē, kas notika Kolumbijas pilsētā Kartahenā no 2009. gada 30. novembra līdz 4. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kartahenas rīcības plānu 2010.–2014. gadam par kājnieku mīnu izraisīto ciešanu izbeigšanu, kas pieņemts Otrajā 1997. gada Otavas konvencijas pārskatīšanas konferencē, kas notika Kolumbijas pilsētā Kartahenā no 2009. gada 30. novembra līdz 4. decembrim,

| — | ņemot vērā Komisijas vadlīnijas par Eiropas Kopienas Pretmīnu pasākumiem 2008.–2013. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas vadlīnijas par Eiropas Kopienas Pretmīnu pasākumiem 2008.–2013. gadam,

| — | ņemot vērā daudzās Parlamenta rezolūcijas par kasešu munīciju, no kurām visnesenākā pieņemta 2010. gada 8. jūlijā (8), un par 94 valstu parakstīto Konvenciju par kasešu munīciju, kas stājās spēkā 2010. gada 1. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā daudzās Parlamenta rezolūcijas par kasešu munīciju, no kurām visnesenākā pieņemta 2010. gada 8. jūlijā (8), un par 94 valstu parakstīto Konvenciju par kasešu munīciju, kas stājās spēkā 2010. gada 1. augustā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2009. gada dienesta ziņojumu par pretmīnu pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2009. gada dienesta ziņojumu par pretmīnu pasākumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0211/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A7-0211/2011),

| A. | tā kā ES ir aktīvi iesaistījusies pretmīnu pasākumos, jo īpaši kopš ES 1995. gada vienotās rīcības, un ir apņēmusies panākt pretkājnieku sauszemes mīnu (APL) pilnīgu aizliegumu un likvidēšanu visā pasaulē; tā kā ES ir pretmīnu pasākumu vadošā atbalstītāja un veicinātāja, un šie pasākumi ietilpst tās cilvēktiesību, humānās un attīstības palīdzības prioritātēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir aktīvi iesaistījusies pretmīnu pasākumos, jo īpaši kopš ES 1995. gada vienotās rīcības, un ir apņēmusies panākt pretkājnieku sauszemes mīnu (APL) pilnīgu aizliegumu un likvidēšanu visā pasaulē; tā kā ES ir pretmīnu pasākumu vadošā atbalstītāja un veicinātāja, un šie pasākumi ietilpst tās cilvēktiesību, humānās un attīstības palīdzības prioritātēs;

| B. | tā kā „pretmīnu pasākumi” ietver kājnieku mīnu (APL) un citu sprāgstošu pēckara palieku (ERW) — tostarp pamestas munīcijas (AO), nesprāgušas munīcijas (UXO), kasešu munīcijas palieku un improvizētu spridzekļu (IED) — izpēti, atrašanu, iezīmēšanu un neitralizēšanu, kā arī izglītību un apmācības par mīnu un ERW radīto apdraudējumu, it īpaši bērniem, palīdzību upuriem un krājumu iznīcināšanu, līdz ar atbalstu attiecīgo starptautisko konvenciju un līgumu vispārināšanas veicināšanai, lai izbeigtu APL ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā „pretmīnu pasākumi” ietver kājnieku mīnu (APL) un citu sprāgstošu pēckara palieku (ERW) — tostarp pamestas munīcijas (AO), nesprāgušas munīcijas (UXO), kasešu munīcijas palieku un improvizētu spridzekļu (IED) — izpēti, atrašanu, iezīmēšanu un neitralizēšanu, kā arī izglītību un apmācības par mīnu un ERW radīto apdraudējumu, it īpaši bērniem, palīdzību upuriem un krājumu iznīcināšanu, līdz ar atbalstu attiecīgo starptautisko konvenciju un līgumu vispārināšanas veicināšanai, lai izbeigtu APL ražošanu, tirdzniecību un izmantošanu;

| C. | tā kā APL un ERW, kā arī IED un kasešu munīcijas palieku saglabāšanās kopā ar to izraisītajiem cilvēka dzīvības zaudējumiem, īpaši civiliedzīvotāju vidū, rada būtiskus šķēršļus pēckonfliktu atjaunošanas darbam ietekmētajās valstīs un tās var izmantot kā IED izejmateriālus; |
| --- | --- |

C.

tā kā APL un ERW, kā arī IED un kasešu munīcijas palieku saglabāšanās kopā ar to izraisītajiem cilvēka dzīvības zaudējumiem, īpaši civiliedzīvotāju vidū, rada būtiskus šķēršļus pēckonfliktu atjaunošanas darbam ietekmētajās valstīs un tās var izmantot kā IED izejmateriālus;

| D. | tā kā līdz 2010. gada 1. decembrim 156 valstis ir oficiāli piekritušas uzņemties Mīnu aizlieguma līguma saistības; |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz 2010. gada 1. decembrim 156 valstis ir oficiāli piekritušas uzņemties Mīnu aizlieguma līguma saistības;

| E. | tā kā saskaņā ar organizācijas Landmine and Cluster Munition Monitors datiem 1999. gadā no APL/ERW/IED cieta aptuveni 18 000 cilvēki un līdz 2009. gadam upuru skaits samazinājās aptuveni 4 000 gadā; tā kā tiek vērtēts, ka 70 % no šiem cietušajiem ir civiliedzīvotāji, no kuriem trešdaļa ir bērni, un tā kā tik daudzus cilvēkus visā pasaulē turpina ietekmēt APL un ERW; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar organizācijas Landmine and Cluster Munition Monitors datiem 1999. gadā no APL/ERW/IED cieta aptuveni 18 000 cilvēki un līdz 2009. gadam upuru skaits samazinājās aptuveni 4 000 gadā; tā kā tiek vērtēts, ka 70 % no šiem cietušajiem ir civiliedzīvotāji, no kuriem trešdaļa ir bērni, un tā kā tik daudzus cilvēkus visā pasaulē turpina ietekmēt APL un ERW;

| F. | tā kā tikai divas valstis — Birma/Mjanma un Lībija — ir nesen izvietojušas APL, nav fiksēts APL eksports vai to nodošana no vienas valsts otrai un tiek uzskatīts, ka tikai trīs valstis turpina to ražošanu, bet tādi nemiernieku grupējumi kā FARC turpina paši ražot savas ierīces; |
| --- | --- |

F.

tā kā tikai divas valstis — Birma/Mjanma un Lībija — ir nesen izvietojušas APL, nav fiksēts APL eksports vai to nodošana no vienas valsts otrai un tiek uzskatīts, ka tikai trīs valstis turpina to ražošanu, bet tādi nemiernieku grupējumi kā FARC turpina paši ražot savas ierīces;

| G. | tā kā lielākā daļa bruņoto spēku ir pārstājusi izmantot APL, bet dažādas bruņotas nevalstiskās iesaistītās puses turpina izmantot APL līdzās upuru aktivizētām IED un kasešu munīcijai; |
| --- | --- |

G.

tā kā lielākā daļa bruņoto spēku ir pārstājusi izmantot APL, bet dažādas bruņotas nevalstiskās iesaistītās puses turpina izmantot APL līdzās upuru aktivizētām IED un kasešu munīcijai;

| H. | tā kā APL un citu ERW apdraudējums zināmā mērā joprojām ietekmē vairāk nekā 90 valstis, no kurām visnopietnāk skartās valstis ir Afganistāna, Kolumbija, Pakistāna, Mjanma, Kambodža un Laosa; |
| --- | --- |

H.

tā kā APL un citu ERW apdraudējums zināmā mērā joprojām ietekmē vairāk nekā 90 valstis, no kurām visnopietnāk skartās valstis ir Afganistāna, Kolumbija, Pakistāna, Mjanma, Kambodža un Laosa;

| I. | tā kā ietekmei pakļauto valstu teritorijā esošo APL un ERW problēmu risināšana ir pirmām kārtām pašu šo valstu atbildība pirms un pēc konflikta, kā arī tā laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ietekmei pakļauto valstu teritorijā esošo APL un ERW problēmu risināšana ir pirmām kārtām pašu šo valstu atbildība pirms un pēc konflikta, kā arī tā laikā;

| J. | tā kā daudzās cietušajās valstīs, kur konflikts ir beidzies, bet joprojām ir palikuši lieli bruņotie spēki, mīnu neitralizēšanai tiek atvēlēts nepietiekams militārais personāls; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās cietušajās valstīs, kur konflikts ir beidzies, bet joprojām ir palikuši lieli bruņotie spēki, mīnu neitralizēšanai tiek atvēlēts nepietiekams militārais personāls;

| K. | tā kā vajadzība pēc palīdzības cietušajiem turpināsies ilgi pēc APL apdraudējuma novēršanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā vajadzība pēc palīdzības cietušajiem turpināsies ilgi pēc APL apdraudējuma novēršanas;

| L. | tā kā starptautiskā sabiedrība ir ļoti atsaucīgi reaģējusi uz APL traģēdijas problēmu, ziedojot apmēram USD 3,9 miljardus pretmīnu pasākumiem no 1999. gada līdz 2009. gadam, un tā kā galvenie ziedotāji bija ASV (USD 902,4 miljoni), EK (USD 521,9 miljoni), Japāna (USD 336,9 miljoni), Norvēģija (USD 342,7 miljoni), Kanāda (259,8 miljoni), Apvienotā Karaliste (USD 220,6 miljoni), Vācija (USD 206,9 miljoni) un Nīderlande (USD 201,9 miljoni); |
| --- | --- |

L.

tā kā starptautiskā sabiedrība ir ļoti atsaucīgi reaģējusi uz APL traģēdijas problēmu, ziedojot apmēram USD 3,9 miljardus pretmīnu pasākumiem no 1999. gada līdz 2009. gadam, un tā kā galvenie ziedotāji bija ASV (USD 902,4 miljoni), EK (USD 521,9 miljoni), Japāna (USD 336,9 miljoni), Norvēģija (USD 342,7 miljoni), Kanāda (259,8 miljoni), Apvienotā Karaliste (USD 220,6 miljoni), Vācija (USD 206,9 miljoni) un Nīderlande (USD 201,9 miljoni);

| M. | tā kā mīnu apdraudējuma uztvere bieži ir lielāka, nekā tas ir realitātē, un ir aprēķināts, ka tikai 2 % zemes, uz ko attiecina dārgo fiziskās „neitralizēšanas” procesu, patiesībā ir bijušas izvietotas APL vai citas ERW; tā kā ir skaidras pazīmes, kas liecina par pretmīnu pasākumiem piešķirtā finansējuma neefektīvu izmantošanu; tā kā labākas apsekojuma metodes un apsekojuma rezultātu izpratne pēdējos gados varēja samazināt un ir ievērojami samazinājusi nepieciešamību pilnībā neitralizēt par bīstamām uzskatītās vietas; |
| --- | --- |

M.

tā kā mīnu apdraudējuma uztvere bieži ir lielāka, nekā tas ir realitātē, un ir aprēķināts, ka tikai 2 % zemes, uz ko attiecina dārgo fiziskās „neitralizēšanas” procesu, patiesībā ir bijušas izvietotas APL vai citas ERW; tā kā ir skaidras pazīmes, kas liecina par pretmīnu pasākumiem piešķirtā finansējuma neefektīvu izmantošanu; tā kā labākas apsekojuma metodes un apsekojuma rezultātu izpratne pēdējos gados varēja samazināt un ir ievērojami samazinājusi nepieciešamību pilnībā neitralizēt par bīstamām uzskatītās vietas;

| N. | tā kā sprāgstvielu meklēšanas tehnika un tehnoloģija par spīti daudzajām investīcijām nav daudz attīstījusies un šajā jomā ir nepieciešami jauni pasākumi, ņemot vērā pieaugošo IED pielietojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā sprāgstvielu meklēšanas tehnika un tehnoloģija par spīti daudzajām investīcijām nav daudz attīstījusies un šajā jomā ir nepieciešami jauni pasākumi, ņemot vērā pieaugošo IED pielietojumu;

| O. | tā kā mācības par riska samazināšanu ir galvenais elements, lai palīdzētu cilvēkiem, jo īpaši bērniem, mīnu skartajos reģionos dzīvot drošāk un uzzināt par APL un ERW apdraudējumu, |
| --- | --- |

O.

tā kā mācības par riska samazināšanu ir galvenais elements, lai palīdzētu cilvēkiem, jo īpaši bērniem, mīnu skartajos reģionos dzīvot drošāk un uzzināt par APL un ERW apdraudējumu,

Globālie centieni pretmīnu pasākumu jomā

| 1. | ļoti atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts pretmīnu pasākumos pēdējo desmit gadu laikā, bet uzsver, ka centieni ir jāpārorientē un jāpastiprina, lai APL apdraudējumu varētu novērst pārredzamā laikposmā; |
| --- | --- |

1.

ļoti atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts pretmīnu pasākumos pēdējo desmit gadu laikā, bet uzsver, ka centieni ir jāpārorientē un jāpastiprina, lai APL apdraudējumu varētu novērst pārredzamā laikposmā;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka 156 valstis ir pievienojušās Mīnu aizlieguma līgumam, ieskaitot 25 ES dalībvalstis, bet pauž nožēlu, ka 37 valstis to joprojām nav parakstījušas; mudina visas valstis, kas vēl nav pievienojušās Mīnu aizlieguma līgumam un Konvencijai par kasešu munīciju, pieņemt šos dokumentus; jo īpaši mudina tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās līgumam, izdarīt to un aicina veidot lielāku sinerģiju starp dažādiem starptautiskajiem instrumentiem; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka 156 valstis ir pievienojušās Mīnu aizlieguma līgumam, ieskaitot 25 ES dalībvalstis, bet pauž nožēlu, ka 37 valstis to joprojām nav parakstījušas; mudina visas valstis, kas vēl nav pievienojušās Mīnu aizlieguma līgumam un Konvencijai par kasešu munīciju, pieņemt šos dokumentus; jo īpaši mudina tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav pievienojušās līgumam, izdarīt to un aicina veidot lielāku sinerģiju starp dažādiem starptautiskajiem instrumentiem;

| 3. | ļoti atzinīgi vērtē to, ka Konvencijai par kasešu munīciju pašlaik ir pievienojušās 56 valstis, tostarp 15 ES dalībvalstis; atzinīgi vērtē arī 2010. gada Vjentjanas deklarāciju un tās rīcības plānu; aicina ES un tās dalībvalstis veicināt Mīnu aizlieguma līguma un Konvencijas par kasešu munīciju vispārināšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

ļoti atzinīgi vērtē to, ka Konvencijai par kasešu munīciju pašlaik ir pievienojušās 56 valstis, tostarp 15 ES dalībvalstis; atzinīgi vērtē arī 2010. gada Vjentjanas deklarāciju un tās rīcības plānu; aicina ES un tās dalībvalstis veicināt Mīnu aizlieguma līguma un Konvencijas par kasešu munīciju vispārināšanu un īstenošanu;

| 4. | pilnībā atbalsta Kartahenas rīcības plāna īstenošanu, kurā sniegts detalizēts piecu gadu saistību plāns visās pretmīnu pasākumu jomās, un aicina Padomi pēc iespējas drīzāk pieņemt lēmumu šā plāna atbalstam; |
| --- | --- |

4.

pilnībā atbalsta Kartahenas rīcības plāna īstenošanu, kurā sniegts detalizēts piecu gadu saistību plāns visās pretmīnu pasākumu jomās, un aicina Padomi pēc iespējas drīzāk pieņemt lēmumu šā plāna atbalstam;

| 5. | uzsver vajadzību panākt sinerģiju starp dažādiem pretmīnu pasākumu aspektiem, jo īpaši attiecībā uz humānajiem un attīstības aspektiem, kā arī palielinot vietēja līmeņa ieinteresētību un līdzdalību attiecīgajos projektos, lai labāk reaģētu uz tieši skarto iedzīvotāju vajadzībām; |
| --- | --- |

5.

uzsver vajadzību panākt sinerģiju starp dažādiem pretmīnu pasākumu aspektiem, jo īpaši attiecībā uz humānajiem un attīstības aspektiem, kā arī palielinot vietēja līmeņa ieinteresētību un līdzdalību attiecīgajos projektos, lai labāk reaģētu uz tieši skarto iedzīvotāju vajadzībām;

| 6. | atzīst lielo ieguldījumu, ko APL izraisītā posta apkarošanā snieguši starptautiskie ziedotāji, starptautiskās aģentūras un NVO, un gan starptautiskā, gan vietējā personāla apņēmību un uzupurēšanos; |
| --- | --- |

6.

atzīst lielo ieguldījumu, ko APL izraisītā posta apkarošanā snieguši starptautiskie ziedotāji, starptautiskās aģentūras un NVO, un gan starptautiskā, gan vietējā personāla apņēmību un uzupurēšanos;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka vēl septiņas valstis ir paziņojušas par savu neitralizēšanas darbību pabeigšanu 2009. un 2010. gadā, palielinot šādu valstu skaitu līdz 16; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka vēl septiņas valstis ir paziņojušas par savu neitralizēšanas darbību pabeigšanu 2009. un 2010. gadā, palielinot šādu valstu skaitu līdz 16;

| 8. | atzīst, ka ASV ir bijušas vadošais vispasaules sponsors pretmīnu pasākumiem, ievērojami atbalstot starptautiskās programmas, lai neitralizētu mīnētās teritorijas un palīdzētu cietušajiem, kā arī ir nodrošinājušas atbilstību lielākai daļai Mīnu aizlieguma līguma galveno normu, un tādēļ mudina ASV pievienoties šim līgumam; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka ASV ir bijušas vadošais vispasaules sponsors pretmīnu pasākumiem, ievērojami atbalstot starptautiskās programmas, lai neitralizētu mīnētās teritorijas un palīdzētu cietušajiem, kā arī ir nodrošinājušas atbilstību lielākai daļai Mīnu aizlieguma līguma galveno normu, un tādēļ mudina ASV pievienoties šim līgumam;

| 9. | mudina Krieviju pievienoties Mīnu aizlieguma līgumam, norādot, ka Krievija, kas iepriekš bija ievērojams APL avots un kas ilgstoši tika fiksēta kā mīnu izmantotāja, tika izslēgta no 2010. gada saraksta pēc tam, kad tā paziņoja par mīnu izvietošanas pārtraukšanu; |
| --- | --- |

9.

mudina Krieviju pievienoties Mīnu aizlieguma līgumam, norādot, ka Krievija, kas iepriekš bija ievērojams APL avots un kas ilgstoši tika fiksēta kā mīnu izmantotāja, tika izslēgta no 2010. gada saraksta pēc tam, kad tā paziņoja par mīnu izvietošanas pārtraukšanu;

| 10. | atgādina līguma dalībvalstīm to starptautisko pienākumu iznīcināt APL krājumus; pauž bažas par to, ka Ķīnai un Krievijai ir vislielākie APL krājumi — attiecīgi aptuveni 100 un 24,5 miljonu apmērā; mudina ES iekļaut sarunās ar Krieviju un Ķīnu jautājumu par savu esošo krājumu iznīcināšanu un drīzu pievienošanos Mīnu aizlieguma līgumam un aicina ES arī turpmāk veicināt Mīnu aizlieguma līguma un citu attiecīgo konvenciju vispārināšanu, tostarp iekļaujot jautājumu par pretmīnu pasākumiem arī savā politiskajā dialogā un nolīgumos, ko paraksta ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

10.

atgādina līguma dalībvalstīm to starptautisko pienākumu iznīcināt APL krājumus; pauž bažas par to, ka Ķīnai un Krievijai ir vislielākie APL krājumi — attiecīgi aptuveni 100 un 24,5 miljonu apmērā; mudina ES iekļaut sarunās ar Krieviju un Ķīnu jautājumu par savu esošo krājumu iznīcināšanu un drīzu pievienošanos Mīnu aizlieguma līgumam un aicina ES arī turpmāk veicināt Mīnu aizlieguma līguma un citu attiecīgo konvenciju vispārināšanu, tostarp iekļaujot jautājumu par pretmīnu pasākumiem arī savā politiskajā dialogā un nolīgumos, ko paraksta ar trešām valstīm;

| 11. | pauž nožēlu, ka nemiernieku un teroristu grupējumi un citas nevalstiskās iesaistītās puses turpina izmantot APL; šajā sakarībā norāda uz Kambodžu, kurā FARC, domājams, ir vislielākais APL izmantotājs no nemiernieku grupējumiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka nemiernieku un teroristu grupējumi un citas nevalstiskās iesaistītās puses turpina izmantot APL; šajā sakarībā norāda uz Kambodžu, kurā FARC, domājams, ir vislielākais APL izmantotājs no nemiernieku grupējumiem visā pasaulē;

Situācijas analīze — Afganistāna

| 12. | norāda, ka APL plašā un nediskriminējošā izmantošana vairāk nekā trīsdesmit gadu ilgā konflikta laikā ir izraisījusi to, ka Afganistāna ir viena no pasaulē visvairāk mīnu piesārņotajām valstīm, kura joprojām cieš no Talibana izmantotajām IED; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka APL plašā un nediskriminējošā izmantošana vairāk nekā trīsdesmit gadu ilgā konflikta laikā ir izraisījusi to, ka Afganistāna ir viena no pasaulē visvairāk mīnu piesārņotajām valstīm, kura joprojām cieš no Talibana izmantotajām IED;

| 13. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz vairāk nekā desmit gadus ilgušo pasaules lielākās un visvairāk finansētās humānās atmīnēšanas programmas veikto neitralizēšanu, Afganistānā vēl aizvien ir viens no augstākajiem nelaimes gadījumu rādītājiem pasaulē, un pauž dziļas bažas par to, ka no 508 cietušajiem no APL un citiem IED laikā no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 1. martam vairāk nekā puse bija bērni; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz vairāk nekā desmit gadus ilgušo pasaules lielākās un visvairāk finansētās humānās atmīnēšanas programmas veikto neitralizēšanu, Afganistānā vēl aizvien ir viens no augstākajiem nelaimes gadījumu rādītājiem pasaulē, un pauž dziļas bažas par to, ka no 508 cietušajiem no APL un citiem IED laikā no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 1. martam vairāk nekā puse bija bērni;

| 14. | atzīst, ka joprojām notiekošais konflikts daudzos apgabalos padara mīnu neitralizāciju īpaši bīstamu un ka Talibans ir uzbrucis ANO birojiem un gan vietējam, gan starptautiskajam personālam; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka joprojām notiekošais konflikts daudzos apgabalos padara mīnu neitralizāciju īpaši bīstamu un ka Talibans ir uzbrucis ANO birojiem un gan vietējam, gan starptautiskajam personālam;

| 15. | norāda, ka 2009. gadā starptautiskā sabiedrība pretmīnu pasākumiem Afganistānā ziedoja apmēram USD 80 miljonus un ka kopš 2002. gada ES finansiālā un tehniskā palīdzība EUR 89 miljonu apmērā ir palīdzējusi valstī neitralizēt APL apmēram 240 km2 platībā, padarot valsti ekonomiski pieejamu un dodot iespēju atjaunot īpašumus un ģimenēm atgriezties mājās; uzsver nepieciešamību vairāk koncentrēties uz palīdzību cietušajiem un mācībām par mīnu radīto apdraudējumu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka 2009. gadā starptautiskā sabiedrība pretmīnu pasākumiem Afganistānā ziedoja apmēram USD 80 miljonus un ka kopš 2002. gada ES finansiālā un tehniskā palīdzība EUR 89 miljonu apmērā ir palīdzējusi valstī neitralizēt APL apmēram 240 km2 platībā, padarot valsti ekonomiski pieejamu un dodot iespēju atjaunot īpašumus un ģimenēm atgriezties mājās; uzsver nepieciešamību vairāk koncentrēties uz palīdzību cietušajiem un mācībām par mīnu radīto apdraudējumu;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka operācijas gandrīz pilnībā balstās uz apmēram 10 000 vietējiem darbiniekiem, kuri saņem starptautisko atbalstu, un ka tādējādi tiek stiprināta procesa vietējās līdzdalības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka operācijas gandrīz pilnībā balstās uz apmēram 10 000 vietējiem darbiniekiem, kuri saņem starptautisko atbalstu, un ka tādējādi tiek stiprināta procesa vietējās līdzdalības sastāvdaļa;

| 17. | pauž bažas par Afganistānas centrālās un provinču līmeņa valdības acīmredzamo nevēlēšanos uzņemties atbildību par pretmīnu pasākumiem; |
| --- | --- |

17.

pauž bažas par Afganistānas centrālās un provinču līmeņa valdības acīmredzamo nevēlēšanos uzņemties atbildību par pretmīnu pasākumiem;

Situācijas analīze — Angola

| 18. | apmēram 30 gadu ilgā konflikta dēļ Angola tāpat kā Afganistāna ir viena no pasaulē visvairāk APL ietekmei pakļautajām valstīm; |
| --- | --- |

18.

apmēram 30 gadu ilgā konflikta dēļ Angola tāpat kā Afganistāna ir viena no pasaulē visvairāk APL ietekmei pakļautajām valstīm;

| 19. | norāda, ka CNIDAH ir veiksmīgi izveidota kā valsts iestāde pretmīnu pasākumu veikšanai, bet ziedotājvalstīm ir maza ietekme, un ka valdībai ir piekļuve ievērojamiem saviem finanšu resursiem, īpaši no ieņēmumiem par naftu; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka CNIDAH ir veiksmīgi izveidota kā valsts iestāde pretmīnu pasākumu veikšanai, bet ziedotājvalstīm ir maza ietekme, un ka valdībai ir piekļuve ievērojamiem saviem finanšu resursiem, īpaši no ieņēmumiem par naftu;

| 20. | pauž lielas bažas par daudzajām strukturālajām problēmām, kas norādītas Komisijas 2009. gada novērtējumā, piemēram, par neefektīvi iztērētajiem EUR 2,7 miljoniem uz 22 CNIDAH darbiniekiem; mudina ES uzraudzīt, kontrolēt un novērtēt naudas efektīvu izmantošanu un nodrošināt, ka piešķirtais budžets tiek izmantots efektīvi un mērķtiecīgi, lai panāktu nepieciešamo neitralizētas zemes rezultātu; |
| --- | --- |

20.

pauž lielas bažas par daudzajām strukturālajām problēmām, kas norādītas Komisijas 2009. gada novērtējumā, piemēram, par neefektīvi iztērētajiem EUR 2,7 miljoniem uz 22 CNIDAH darbiniekiem; mudina ES uzraudzīt, kontrolēt un novērtēt naudas efektīvu izmantošanu un nodrošināt, ka piešķirtais budžets tiek izmantots efektīvi un mērķtiecīgi, lai panāktu nepieciešamo neitralizētas zemes rezultātu;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz izpētes pabeigšanu 2007. gadā un ievērojamu pretmīnu rīcības programmu, joprojām nav pārliecinoši zināma APL/ERW apdraudējuma pakāpe un ka, saglabājoties pašreizējam progresa ātrumam, valsts neitralizēšana no mīnām aizņems 100 gadu; uzsver steidzamo vajadzību izveidot savādākas attiecības starp valdību un starptautiskajiem ziedotājiem, lai šai problēmai atvēlētu vairāk nacionālo resursu, ieviešot uzlabotu teritorijas samazināšanas tehniku un palielinātu valsts mīnu neitralizēšanas veiktspēju, lai tādējādi zemi varētu ātrāk atbrīvot produktīvam izlietojumam; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz izpētes pabeigšanu 2007. gadā un ievērojamu pretmīnu rīcības programmu, joprojām nav pārliecinoši zināma APL/ERW apdraudējuma pakāpe un ka, saglabājoties pašreizējam progresa ātrumam, valsts neitralizēšana no mīnām aizņems 100 gadu; uzsver steidzamo vajadzību izveidot savādākas attiecības starp valdību un starptautiskajiem ziedotājiem, lai šai problēmai atvēlētu vairāk nacionālo resursu, ieviešot uzlabotu teritorijas samazināšanas tehniku un palielinātu valsts mīnu neitralizēšanas veiktspēju, lai tādējādi zemi varētu ātrāk atbrīvot produktīvam izlietojumam;

Situācijas analīze — Bosnija

| 22. | pauž nožēlu, ka 16 gadus pēc konflikta beigām Bosnijā un Hercegovinā (BH) joprojām pastāv augsts APL/ERW piesārņojuma līmenis ar aptuveni 11 000 mīnu lauku un apmēram 220 000 aktīvu APL un ERW visā valstī, kas rada nopietnas drošības problēmas un traucē ekonomikas un sociālajai attīstībai; |
| --- | --- |

22.

pauž nožēlu, ka 16 gadus pēc konflikta beigām Bosnijā un Hercegovinā (BH) joprojām pastāv augsts APL/ERW piesārņojuma līmenis ar aptuveni 11 000 mīnu lauku un apmēram 220 000 aktīvu APL un ERW visā valstī, kas rada nopietnas drošības problēmas un traucē ekonomikas un sociālajai attīstībai;

| 23. | norāda uz uzlabojumiem pretmīnu pasākumu pārvaldībā, izveidojot BH Pretmīnu pasākumu centru, taču pauž nožēlu, ka BH ir ļoti atpalikusi no finansējuma un neitralizēšanas mērķiem, kas noteikti tās pagarinājuma pieprasījumā saskaņā ar Mīnu aizlieguma līgumu; |
| --- | --- |

23.

norāda uz uzlabojumiem pretmīnu pasākumu pārvaldībā, izveidojot BH Pretmīnu pasākumu centru, taču pauž nožēlu, ka BH ir ļoti atpalikusi no finansējuma un neitralizēšanas mērķiem, kas noteikti tās pagarinājuma pieprasījumā saskaņā ar Mīnu aizlieguma līgumu;

| 24. | atzīst, ka valdībai ir ievērojamas grūtības ar resursu mobilizāciju un ka ir vēl ir jāpieņem Pretmīnu pasākumu stratēģija 2009.–2019. gadam; pauž nožēlu, ka valdības galvenā par pretmīnu pasākumiem atbildīgā organizācija — Atmīnēšanas komisija — nav tikusies ne ar ziedotāju pārstāvjiem, kas atrodas Sarajevā jau vairākus gadus, ne arī ar tās locekļiem, kas piedalījās Mīnu aizlieguma līguma starptautiskajās sanāksmēs pēc līguma Otrās pārskata konferences 2009. gadā; mudina valdību pilnībā iesaistīties pretmīnu pasākumos, lai nodrošinātu to stratēģisko plānošanu un pārvaldību; |
| --- | --- |

24.

atzīst, ka valdībai ir ievērojamas grūtības ar resursu mobilizāciju un ka ir vēl ir jāpieņem Pretmīnu pasākumu stratēģija 2009.–2019. gadam; pauž nožēlu, ka valdības galvenā par pretmīnu pasākumiem atbildīgā organizācija — Atmīnēšanas komisija — nav tikusies ne ar ziedotāju pārstāvjiem, kas atrodas Sarajevā jau vairākus gadus, ne arī ar tās locekļiem, kas piedalījās Mīnu aizlieguma līguma starptautiskajās sanāksmēs pēc līguma Otrās pārskata konferences 2009. gadā; mudina valdību pilnībā iesaistīties pretmīnu pasākumos, lai nodrošinātu to stratēģisko plānošanu un pārvaldību;

| 25. | atzinīgi vērtē Slovēnijā izvietoto Starptautisko Trasta fondu atmīnēšanai un palīdzībai mīnu upuriem (ITFD) par tā ieguldījumu pretmīnu pasākumos BH un uzsver, ka tam jāturpina koncentrēties uz BH, kamēr šī problēma ir pilnībā atrisināta; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Slovēnijā izvietoto Starptautisko Trasta fondu atmīnēšanai un palīdzībai mīnu upuriem (ITFD) par tā ieguldījumu pretmīnu pasākumos BH un uzsver, ka tam jāturpina koncentrēties uz BH, kamēr šī problēma ir pilnībā atrisināta;

| 26. | norāda, ka BH strādā 33 akreditētas atmīnēšanas organizācijas, tomēr vairāk varētu izmantot militāro personālu; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka BH strādā 33 akreditētas atmīnēšanas organizācijas, tomēr vairāk varētu izmantot militāro personālu;

| 27. | atzinīgi vērtē operāciju EUFOR ALTHEA un tās mācību par mīnu radīto apdraudējumu instruktorus par apmācību sniegšanu vairākiem tūkstošiem cilvēku un mudina tos turpināt savus centienus; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē operāciju EUFOR ALTHEA un tās mācību par mīnu radīto apdraudējumu instruktorus par apmācību sniegšanu vairākiem tūkstošiem cilvēku un mudina tos turpināt savus centienus;

Palīdzība cietušajiem

| 28. | norāda, ka no APL un citiem ERW cietušo dzīvība un iztika ir ietekmēta uz visiem laikiem, ka šie cietušie galvenokārt ir civiliedzīvotāji un bieži ir nākuši no dažu nabadzīgāko valstu nabadzīgākajām aprindām un ka viņiem ir nepieciešams specializēts un pastāvīgs medicīnisks un sociāls atbalsts un palīdzība gadiem ilgi, un ka tas būs nepieciešams arī tad, kad vairs nebūs jaunu cietušo; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka no APL un citiem ERW cietušo dzīvība un iztika ir ietekmēta uz visiem laikiem, ka šie cietušie galvenokārt ir civiliedzīvotāji un bieži ir nākuši no dažu nabadzīgāko valstu nabadzīgākajām aprindām un ka viņiem ir nepieciešams specializēts un pastāvīgs medicīnisks un sociāls atbalsts un palīdzība gadiem ilgi, un ka tas būs nepieciešams arī tad, kad vairs nebūs jaunu cietušo;

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka ar pretmīnu pasākumu palīdzību cietušo skaits ir krasi samazinājies, tomēr pauž lielu nožēlu, ka 2009. gadā no visiem cietušajiem 70 % bija civiliedzīvotāji, un īpaši pauž nožēlu par cietušo bērnu lielo īpatsvaru; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē to, ka ar pretmīnu pasākumu palīdzību cietušo skaits ir krasi samazinājies, tomēr pauž lielu nožēlu, ka 2009. gadā no visiem cietušajiem 70 % bija civiliedzīvotāji, un īpaši pauž nožēlu par cietušo bērnu lielo īpatsvaru;

| 30. | pauž nožēlu, ka mazāk nekā pusē mīnu iedarbībai pakļauto valstu pēc mīnu iedarbības izdzīvojušie vai viņu pārstāvju organizācijas piedalījās palīdzības īstenošanā cietušajiem, un atbalsta nepieciešamību pilnībā ievērot šādu izdzīvojušo viedokļus un tiesības; mudina starptautisko sabiedrību un ES ievērojami palielināt finansējumu palīdzības sniegšanai cietušajiem, taču ne uz mīnu neitralizēšanas rēķina; |
| --- | --- |

30.

pauž nožēlu, ka mazāk nekā pusē mīnu iedarbībai pakļauto valstu pēc mīnu iedarbības izdzīvojušie vai viņu pārstāvju organizācijas piedalījās palīdzības īstenošanā cietušajiem, un atbalsta nepieciešamību pilnībā ievērot šādu izdzīvojušo viedokļus un tiesības; mudina starptautisko sabiedrību un ES ievērojami palielināt finansējumu palīdzības sniegšanai cietušajiem, taču ne uz mīnu neitralizēšanas rēķina;

Progress mīnu meklēšanas un izpētes tehnikā

| 31. | atzīst, ka vietējie iedzīvotāji mīnu iedarbībai pakļautajās teritorijās ir vislabākais sākotnējais rādītājs par to, kur pastāv mīnu draudi; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka vietējie iedzīvotāji mīnu iedarbībai pakļautajās teritorijās ir vislabākais sākotnējais rādītājs par to, kur pastāv mīnu draudi;

| 32. | norāda, ka — arī tad, ja panākts progress mīnu meklēšanas tehnoloģijā, apmācībā un tehnikā, — joprojām pietrūkst ātru, uzticamu un rentablu risinājumu un ka neizbēgami joprojām plaši tiek izmantota tehnika, izmantojot manuālas zondes; atzinīgi vērtē ANO starptautisko pretmīnu standartu (IMAS) nozīmīgo ieguldījumu drošības uzlabošanā un pretmīnu pasākumu efektivitātē, nosakot standartus un sniedzot ieteikumus, kā arī ANO Pretmīnu pasākumu dienesta nozīmi, koordinējot pretmīnu pasākumus; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka — arī tad, ja panākts progress mīnu meklēšanas tehnoloģijā, apmācībā un tehnikā, — joprojām pietrūkst ātru, uzticamu un rentablu risinājumu un ka neizbēgami joprojām plaši tiek izmantota tehnika, izmantojot manuālas zondes; atzinīgi vērtē ANO starptautisko pretmīnu standartu (IMAS) nozīmīgo ieguldījumu drošības uzlabošanā un pretmīnu pasākumu efektivitātē, nosakot standartus un sniedzot ieteikumus, kā arī ANO Pretmīnu pasākumu dienesta nozīmi, koordinējot pretmīnu pasākumus;

| 33. | norāda, ka visauglīgākās izredzes tehniskajiem uzlabojumiem mīnu meklēšanā gulstas uz pielāgotām metodēm, pamatojoties uz vairāku tehnoloģiju apkopošanu, lai izvairītos no nelaimes gadījumiem un veiktu atmīnēšanu, minimāli ietekmējot vidi; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka visauglīgākās izredzes tehniskajiem uzlabojumiem mīnu meklēšanā gulstas uz pielāgotām metodēm, pamatojoties uz vairāku tehnoloģiju apkopošanu, lai izvairītos no nelaimes gadījumiem un veiktu atmīnēšanu, minimāli ietekmējot vidi;

| 34. | atzīst, ka pienācīgi veikta izpēte ir tikai tik vērtīga, cik precīzi un efektīvi ir tai sekojošie ziņojumi, un ka ziedotājiem ir jānodrošina, lai viņu finansējums šādām darbībām tiktu lietderīgi izlietots; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka pienācīgi veikta izpēte ir tikai tik vērtīga, cik precīzi un efektīvi ir tai sekojošie ziņojumi, un ka ziedotājiem ir jānodrošina, lai viņu finansējums šādām darbībām tiktu lietderīgi izlietots;

| 35. | aicina Komisiju piešķirt turpmāku izpētes finansējumu mīnu izpētes un meklēšanas tehnoloģijām un tehnikai ciešā sadarbībā ar starptautiskiem partneriem, kuri ir specializējušies šajā jomā, kā arī izmantot 7. pamatprogrammas finansējumu un drošības pētniecības nozarei pieejamos līdzekļus; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju piešķirt turpmāku izpētes finansējumu mīnu izpētes un meklēšanas tehnoloģijām un tehnikai ciešā sadarbībā ar starptautiskiem partneriem, kuri ir specializējušies šajā jomā, kā arī izmantot 7. pamatprogrammas finansējumu un drošības pētniecības nozarei pieejamos līdzekļus;

Virzība uz APL apdraudējuma beigām

| 36. | pauž bažas, ka dažas no valstīm, kuras cieš no APL ietekmes, pārāk daudz paļaujas uz starptautisko finansiālo palīdzību pretmīnu pasākumiem un nepietiekami izmanto savus cilvēkresursus vai ieņēmumu resursus; aicina ES nodrošināt skarto valstu lielāku iesaistīšanos un atgādināt minētajām valstīm par to pienākumiem un prasa īpaši rūpīgi pārbaudīt situāciju Angolā, lai mobilizētu lielāku valsts ieguldījumu; |
| --- | --- |

36.

pauž bažas, ka dažas no valstīm, kuras cieš no APL ietekmes, pārāk daudz paļaujas uz starptautisko finansiālo palīdzību pretmīnu pasākumiem un nepietiekami izmanto savus cilvēkresursus vai ieņēmumu resursus; aicina ES nodrošināt skarto valstu lielāku iesaistīšanos un atgādināt minētajām valstīm par to pienākumiem un prasa īpaši rūpīgi pārbaudīt situāciju Angolā, lai mobilizētu lielāku valsts ieguldījumu;

| 37. | pauž bažas par resursu novirzīšanu „mīnu neitralizēšanai” tādos apgabalos, kur ir neliels humānās vai ekonomiskās attīstības apdraudējums vai kur ir radīts iespaids par apdraudējumu, bet realitātē tāds nav, mazinot koncentrēšanos uz apgabaliem, kuros ir augsts dzīvības apdraudējums; prasa vairāk pievērsties uzlabotai operāciju plānošanai un vadīšanai un precīzākai aizdomīgo apgabalu izpētei un ziņošanai par tiem; |
| --- | --- |

37.

pauž bažas par resursu novirzīšanu „mīnu neitralizēšanai” tādos apgabalos, kur ir neliels humānās vai ekonomiskās attīstības apdraudējums vai kur ir radīts iespaids par apdraudējumu, bet realitātē tāds nav, mazinot koncentrēšanos uz apgabaliem, kuros ir augsts dzīvības apdraudējums; prasa vairāk pievērsties uzlabotai operāciju plānošanai un vadīšanai un precīzākai aizdomīgo apgabalu izpētei un ziņošanai par tiem;

| 38. | pauž bažas par tādu militāro noliktavu nepietiekamo drošību un kontroli, kurās uzglabā ieročus un sprāgstošu munīciju, tostarp kājnieku mīnas, jo īpaši valstīs, kurās notiek sacelšanās un nemieri; |
| --- | --- |

38.

pauž bažas par tādu militāro noliktavu nepietiekamo drošību un kontroli, kurās uzglabā ieročus un sprāgstošu munīciju, tostarp kājnieku mīnas, jo īpaši valstīs, kurās notiek sacelšanās un nemieri;

| 39. | uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu koncentrēt uzmanību uz tām valstīm, kuras vismazāk spēj sev palīdzēt, un uz mīnu neitralizēšanu un palīdzību upuriem, un ka galvenajam mērķim vajadzētu būt ātrāk virzīties uz tādu situāciju, kurā valstis var paziņot, ka tajās vairs nepastāv mīnu apdraudējums dzīvībai un ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai vajadzētu koncentrēt uzmanību uz tām valstīm, kuras vismazāk spēj sev palīdzēt, un uz mīnu neitralizēšanu un palīdzību upuriem, un ka galvenajam mērķim vajadzētu būt ātrāk virzīties uz tādu situāciju, kurā valstis var paziņot, ka tajās vairs nepastāv mīnu apdraudējums dzīvībai un ekonomiskajai attīstībai;

| 40. | mudina ziedotājus sniegt finansējumu, nodrošinot efektīvāku mērķu noteikšanu, uzraudzību un izvērtējumu; |
| --- | --- |

40.

mudina ziedotājus sniegt finansējumu, nodrošinot efektīvāku mērķu noteikšanu, uzraudzību un izvērtējumu;

| 41. | uzskata, ka centieni jākoncentrē uz lielākas vietējās veiktspējas radīšanu un attīstīšanu, kas var ietvert vietējā personāla īpašu apmācību strukturētā un profesionālā veidā vai uz tādu militāro vienību izmantošanu pēckonflikta situācijās, kas īpaši apmācītas humanitārai atmīnēšanai; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka centieni jākoncentrē uz lielākas vietējās veiktspējas radīšanu un attīstīšanu, kas var ietvert vietējā personāla īpašu apmācību strukturētā un profesionālā veidā vai uz tādu militāro vienību izmantošanu pēckonflikta situācijās, kas īpaši apmācītas humanitārai atmīnēšanai;

| 42. | prasa uzlabot nacionālo plānošanu, mudinot izmantot labāko praksi, un veicināt starptautisko koordināciju pretmīnu pasākumos, kas efektīvāk novirzītu resursus uz teritorijām ar prioritārām vajadzībām, vienlaikus nodrošinot, ka birokrātiskās struktūras ir nelielas; |
| --- | --- |

42.

prasa uzlabot nacionālo plānošanu, mudinot izmantot labāko praksi, un veicināt starptautisko koordināciju pretmīnu pasākumos, kas efektīvāk novirzītu resursus uz teritorijām ar prioritārām vajadzībām, vienlaikus nodrošinot, ka birokrātiskās struktūras ir nelielas;

| 43. | pauž nožēlu, ka nepastāv neviens drošs uzskaitījums par to, cik cilvēki pašreiz ir cietuši no APL/ERW/IED, un mudina veikt pienācīgu analīzi par to, kā efektīvāk novirzīt resursus, vairāk izvērtējot cietušo un viņu ģimeņu vajadzības; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu, ka nepastāv neviens drošs uzskaitījums par to, cik cilvēki pašreiz ir cietuši no APL/ERW/IED, un mudina veikt pienācīgu analīzi par to, kā efektīvāk novirzīt resursus, vairāk izvērtējot cietušo un viņu ģimeņu vajadzības;

| 44. | pauž nožēlu, ka kopš ES speciālās budžeta pozīcijas likvidēšanas 2007. gadā ES ir trūcis instrumenta, kas būtu elastīgs un ar daudzvalstu raksturu un kas saskanīgi atbilstu pretmīnu pasākumu prioritātēm, un ka kvantitatīvā izteiksmē vispārējais ES finansējums pretmīnu pasākumiem ir samazinājies; tāpēc aicina atjaunot specializētāku pieeju, izmantojot vienu budžeta pozīciju viena vadošā direktorāta pakļautībā un izrādot apņēmību, ar kādu ES turpina veikt pretmīnu pasākumus, ņemot vērā konkrēto valstu īpašās vajadzības atbilstoši valsts stratēģijas dokumentiem, un vienlaikus atgādina, ka dažās valstīs kājnieku mīnu esamība ir kļuvusi par strukturālu jautājumu un līdz ar to par ES attīstības politikas jautājumu; |
| --- | --- |

44.

pauž nožēlu, ka kopš ES speciālās budžeta pozīcijas likvidēšanas 2007. gadā ES ir trūcis instrumenta, kas būtu elastīgs un ar daudzvalstu raksturu un kas saskanīgi atbilstu pretmīnu pasākumu prioritātēm, un ka kvantitatīvā izteiksmē vispārējais ES finansējums pretmīnu pasākumiem ir samazinājies; tāpēc aicina atjaunot specializētāku pieeju, izmantojot vienu budžeta pozīciju viena vadošā direktorāta pakļautībā un izrādot apņēmību, ar kādu ES turpina veikt pretmīnu pasākumus, ņemot vērā konkrēto valstu īpašās vajadzības atbilstoši valsts stratēģijas dokumentiem, un vienlaikus atgādina, ka dažās valstīs kājnieku mīnu esamība ir kļuvusi par strukturālu jautājumu un līdz ar to par ES attīstības politikas jautājumu;

| 45. | pauž nožēlu, ka līdz šim pretmīnu pasākumu programmu finansēšanā nav izmantota ne Stabilitātes instrumenta ārkārtas palīdzība (3. pants), ne ilgtermiņa sastāvdaļa (4. pants); |
| --- | --- |

45.

pauž nožēlu, ka līdz šim pretmīnu pasākumu programmu finansēšanā nav izmantota ne Stabilitātes instrumenta ārkārtas palīdzība (3. pants), ne ilgtermiņa sastāvdaļa (4. pants);

| 46. | uzsver, ka pretmīnu pasākumu veiktspēja sniegs būtisku ieguldījumu pēckonflikta atbruņošanā, demobilizācijā un rehabilitācijā, tostarp nodrošinot augsti vērtētu apmācību un darbu bijušiem karavīriem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka pretmīnu pasākumu veiktspēja sniegs būtisku ieguldījumu pēckonflikta atbruņošanā, demobilizācijā un rehabilitācijā, tostarp nodrošinot augsti vērtētu apmācību un darbu bijušiem karavīriem;

| 47. | aicina ziedotājus standartizēt savas metodes, kā uzraudzīt un izvērtēt pretmīnu pasākumu rentabilitāti, lai tādējādi tie būtu vairāk atklāti salīdzināšanai un pārbaudei katrā valstī atsevišķi, kā arī ar MASG aģentūras starpniecību identificēt un propagandēt labāko praksi; |
| --- | --- |

47.

aicina ziedotājus standartizēt savas metodes, kā uzraudzīt un izvērtēt pretmīnu pasākumu rentabilitāti, lai tādējādi tie būtu vairāk atklāti salīdzināšanai un pārbaudei katrā valstī atsevišķi, kā arī ar MASG aģentūras starpniecību identificēt un propagandēt labāko praksi;

| 48. | aicina Komisiju atjaunot tās „Pamatnostādnes par Eiropas Kopienas Pretmīnu pasākumiem 2008.–2013. gadam”, lai atspoguļotu ierosinātās izmaiņas institucionālajā un finansējuma arhitektūrā, lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku finansējuma sadali, lai sniegtu skaidras instrukcijas finansējuma saņemšanai, koncentrējoties uz steidzamākajām prioritātēm un labāko praksi, lai paredzētu palīdzības paketes, kas radītu iespēju valstīm, kurām ir vislielākās vajadzības, izpildīt Mīnu aizlieguma līgumā paredzētās saistības, un lai uzraudzītu un pienācīgi izvērtētu finansējuma efektivitāti; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju atjaunot tās „Pamatnostādnes par Eiropas Kopienas Pretmīnu pasākumiem 2008.–2013. gadam”, lai atspoguļotu ierosinātās izmaiņas institucionālajā un finansējuma arhitektūrā, lai nodrošinātu ātrāku un efektīvāku finansējuma sadali, lai sniegtu skaidras instrukcijas finansējuma saņemšanai, koncentrējoties uz steidzamākajām prioritātēm un labāko praksi, lai paredzētu palīdzības paketes, kas radītu iespēju valstīm, kurām ir vislielākās vajadzības, izpildīt Mīnu aizlieguma līgumā paredzētās saistības, un lai uzraudzītu un pienācīgi izvērtētu finansējuma efektivitāti;

| 49. | uzsver, ka pretmīnu pasākumiem jābūt valsts stratēģiju obligātam elementam, ja zināms, ka valstī ir mīnas un/vai tās tiek uzkrātas; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka pretmīnu pasākumiem jābūt valsts stratēģiju obligātam elementam, ja zināms, ka valstī ir mīnas un/vai tās tiek uzkrātas;

| 50. | ir pārliecināts, ka, izmantojot labāku starptautisko koordināciju un prioritāšu noteikšanu, uzlabotu pārvaldību, izpēti un atmīnēšanas praksi, labāku uzraudzību un ziņošanu un gudrāku un labāku finansējuma izlietojumu, ir reāli iespējams ierobežotā laikposmā nodrošināt pasauli, kas brīva no APL apdraudējuma dzīvībai, iztikai un ekonomiskajai attīstībai; |
| --- | --- |

50.

ir pārliecināts, ka, izmantojot labāku starptautisko koordināciju un prioritāšu noteikšanu, uzlabotu pārvaldību, izpēti un atmīnēšanas praksi, labāku uzraudzību un ziņošanu un gudrāku un labāku finansējuma izlietojumu, ir reāli iespējams ierobežotā laikposmā nodrošināt pasauli, kas brīva no APL apdraudējuma dzīvībai, iztikai un ekonomiskajai attīstībai;

*

* *

| 51. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un dalībvalstu valdībām, Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam, ASV Kongresam, no mīnu iedarbības visvairāk cietušo valstu valdībām un starptautiskām NVO. |
| --- | --- |

51.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un dalībvalstu valdībām, Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Amerikas Savienoto Valstu prezidentam, ASV Kongresam, no mīnu iedarbības visvairāk cietušo valstu valdībām un starptautiskām NVO.

---

(1)  OV C 104 E, 30.4.2004., 1075. lpp.

(2)  OV C 157 E, 6.7.2006., 473. lpp.

(3)  OV C 287 E, 24.11.2006., 336. lpp.

(4)  OV C 323 E, 18.12.2008., 485. lpp.

(5)  OV C 72 E, 21.3.2002., 352. lpp.

(6)  OV L 234, 1.9.2001., 1. lpp.

(7)  OV L 234, 1.9.2001., 6. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0285.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/198 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/198

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsKongo Demokrātiskā Republika, masveida izvarošana Dienvidkivu provincē

P7_TA(2011)0340

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Kongo Demokrātisko Republiku un masveida izvarošanām Dienvidkivu provincē

2013/C 33 E/23

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kongo Demokrātisko Republiku,

| — | ņemot vērā 2000. gada jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada jūnijā Kotonū parakstīto Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un visu ar to saistīto diskriminācijas veidu apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pamatnostādnes par vardarbību pret sievietēm un visu ar to saistīto diskriminācijas veidu apkarošanu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas 1998. gadā pieņemtos Romas Statūtus un jo īpaši to 7. un 8. pantu, kuros definēta izvarošana, seksuālā verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība un piespiedu sterilizācija, kā arī jebkādi citi seksuālās vardarbības veidi, piemēram, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, un kuros šie vardarbības akti pielīdzināti spīdzināšanai un smagam kara noziegumam, neatkarīgi no tā, vai tie iekšēju vai starptautisku konfliktu laikā ir vai nav veikti sistemātiski, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās krimināltiesas 1998. gadā pieņemtos Romas Statūtus un jo īpaši to 7. un 8. pantu, kuros definēta izvarošana, seksuālā verdzība, piespiedu prostitūcija, piespiedu grūtniecība un piespiedu sterilizācija, kā arī jebkādi citi seksuālās vardarbības veidi, piemēram, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, un kuros šie vardarbības akti pielīdzināti spīdzināšanai un smagam kara noziegumam, neatkarīgi no tā, vai tie iekšēju vai starptautisku konfliktu laikā ir vai nav veikti sistemātiski,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību, un Nr. 1888 (2009) par bruņota konflikta laikā pastrādātajiem seksuālās vardarbības aktiem pret sievietēm un bērniem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju Nr. 1325 (2000) un Nr. 1820 (2008) par sievietēm, mieru un drošību, un Nr. 1888 (2009) par bruņota konflikta laikā pastrādātajiem seksuālās vardarbības aktiem pret sievietēm un bērniem,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju Nr. 1925 (2010), kurā noteiktas ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju Nr. 1925 (2010), kurā noteiktas ANO misijas Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) pilnvaras,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 28. jūnija rezolūciju Nr. 1991, ar kuru pagarina ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2011. gada 28. jūnija rezolūciju Nr. 1991, ar kuru pagarina ANO misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco),

| — | ņemot vērā Margot Wallström, īpašās pārstāves bruņotu konfliktu laikā notikušas seksuālās vardarbības apkarošanas jomā, 2011. gada 23. jūnija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Margot Wallström, īpašās pārstāves bruņotu konfliktu laikā notikušas seksuālās vardarbības apkarošanas jomā, 2011. gada 23. jūnija paziņojumu,

| — | ņemot vērā galīgo paziņojumu, kas pieņemts ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 6. reģionālās sanāksmē, kura norisinājās Jaundē, Kamerūnā, 2011. gada 28. un 29. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galīgo paziņojumu, kas pieņemts ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 6. reģionālās sanāksmē, kura norisinājās Jaundē, Kamerūnā, 2011. gada 28. un 29. aprīlī,

| — | ņemot vērā likumu par seksuālo vardarbību, ko Kongo Demokrātiskās Republikas parlaments pieņēma 2006. gadā, lai paātrinātu izvarošanā apsūdzēto saukšanu pie atbildības un piemērotu smagākus sodus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā likumu par seksuālo vardarbību, ko Kongo Demokrātiskās Republikas parlaments pieņēma 2006. gadā, lai paātrinātu izvarošanā apsūdzēto saukšanu pie atbildības un piemērotu smagākus sodus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā laika posmā starp 2011. gada 10. un 12. jūniju Dienvidkivu provinces Nakieles un Abalas ciematos tika izvarotas vai fiziski iespaidotas 170 personas; tā kā par to ir atbildīgs tas pats bruņotais grupējums, kura locekļi jau iepriekš šajā pašā reģionā 2011. gada janvārī veica masveida izvarošanas, arestus un laupīšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā laika posmā starp 2011. gada 10. un 12. jūniju Dienvidkivu provinces Nakieles un Abalas ciematos tika izvarotas vai fiziski iespaidotas 170 personas; tā kā par to ir atbildīgs tas pats bruņotais grupējums, kura locekļi jau iepriekš šajā pašā reģionā 2011. gada janvārī veica masveida izvarošanas, arestus un laupīšanas;

| B. | tā kā drošības situācija Dienvidkivu provincē joprojām ir ļoti nestabila un ka nemieri Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā ir vairojuši cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, tostarp seksuālu vardarbību pret sievietēm, masveida izvarošanas un ar tām saistītas spīdzināšanas, civiliedzīvotāju slepkavības un plašu bērnu kareivju vervēšanu, ko veic bruņoti nemiernieku grupējumi, kā arī bruņotie spēki un valdības policija; |
| --- | --- |

B.

tā kā drošības situācija Dienvidkivu provincē joprojām ir ļoti nestabila un ka nemieri Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā ir vairojuši cilvēktiesību pārkāpumus un kara noziegumus, tostarp seksuālu vardarbību pret sievietēm, masveida izvarošanas un ar tām saistītas spīdzināšanas, civiliedzīvotāju slepkavības un plašu bērnu kareivju vervēšanu, ko veic bruņoti nemiernieku grupējumi, kā arī bruņotie spēki un valdības policija;

| C. | tā kā kopš militāro operāciju uzsākšanas 2009. gadā Kongo Demokrātiskajā Republikā izvarošana ir šokējošā apjomā kļuvusi par ikdienišķu kara ieroci, kuru kaujinieki izmanto, lai iebaidītu, sodītu un kontrolētu savus upurus; tā kā šie nežēlīgie noziegumi pret sievietēm koncentrējas ap izvarošanu, izvarošanu grupā, seksuālo verdzību un slepkavībām un atstāj smagas sekas, sievietes sagraujot fiziski un garīgi; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš militāro operāciju uzsākšanas 2009. gadā Kongo Demokrātiskajā Republikā izvarošana ir šokējošā apjomā kļuvusi par ikdienišķu kara ieroci, kuru kaujinieki izmanto, lai iebaidītu, sodītu un kontrolētu savus upurus; tā kā šie nežēlīgie noziegumi pret sievietēm koncentrējas ap izvarošanu, izvarošanu grupā, seksuālo verdzību un slepkavībām un atstāj smagas sekas, sievietes sagraujot fiziski un garīgi;

| D. | tā kā 2011. gada 29. jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome nolēma vēl par vienu gadu pagarināt Apvienoto Nāciju Organizācijas stabilizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) un atgādinot, ka misija ir pilnvarota izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pret starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2011. gada 29. jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome nolēma vēl par vienu gadu pagarināt Apvienoto Nāciju Organizācijas stabilizācijas misiju Kongo Demokrātiskajā Republikā (Monusco) un atgādinot, ka misija ir pilnvarota izmantot visus nepieciešamos līdzekļus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus pret starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem;

| E. | tā kā izvarošanas upuriem nav pieejama infrastruktūra un tie nevar saņemt atbalstu vai pienācīgu medicīnisko palīdzību; tā kā sievietēm ar nodomu uzbrūk pilnīgi atklāti, tā kā šo uzbrukumu dēļ viņas bieži vien zaudē vietu sabiedrībā, spēju rūpēties par saviem bērniem un tā kā viņām ir ievērojams risks tikt inficētām ar AIDS vīrusu; tā kā neatliekamo medicīnisko palīdzību sniedz vienīgi dažādas šajā teritorijā darbojošās NVO, kurām vairs netiek nodrošināta koordinācija un piekļuve upuriem; |
| --- | --- |

E.

tā kā izvarošanas upuriem nav pieejama infrastruktūra un tie nevar saņemt atbalstu vai pienācīgu medicīnisko palīdzību; tā kā sievietēm ar nodomu uzbrūk pilnīgi atklāti, tā kā šo uzbrukumu dēļ viņas bieži vien zaudē vietu sabiedrībā, spēju rūpēties par saviem bērniem un tā kā viņām ir ievērojams risks tikt inficētām ar AIDS vīrusu; tā kā neatliekamo medicīnisko palīdzību sniedz vienīgi dažādas šajā teritorijā darbojošās NVO, kurām vairs netiek nodrošināta koordinācija un piekļuve upuriem;

| F. | tā kā Kongo Demokrātiskās Republikas nespēja saukt pie atbildības savas armijas pārstāvjus un bruņoto grupējumu locekļus par noziegumiem — kas par tādiem uzskatāmi saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem — ir radījusi visatļautību; tā kā Kongo armijai nav ne pietiekami daudz cilvēku, ne tehnisko un finansiālo līdzekļu, lai pildītu tās pienākumus Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu provincēs un nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kongo Demokrātiskās Republikas nespēja saukt pie atbildības savas armijas pārstāvjus un bruņoto grupējumu locekļus par noziegumiem — kas par tādiem uzskatāmi saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem — ir radījusi visatļautību; tā kā Kongo armijai nav ne pietiekami daudz cilvēku, ne tehnisko un finansiālo līdzekļu, lai pildītu tās pienākumus Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu provincēs un nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību;

| G. | tā kā likums par seksuālo vardarbību, ko Kongo Demokrātiskās Republikas parlaments pieņēma 2006. gadā, tiek piemērots ļoti ierobežotā apjomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā likums par seksuālo vardarbību, ko Kongo Demokrātiskās Republikas parlaments pieņēma 2006. gadā, tiek piemērots ļoti ierobežotā apjomā;

| H. | tā kā īpaši svarīga loma ir plašsaziņas līdzekļiem, lai arī turpmāk notiktu aktīva mobilizācija un brīdināta sabiedrība, |
| --- | --- |

H.

tā kā īpaši svarīga loma ir plašsaziņas līdzekļiem, lai arī turpmāk notiktu aktīva mobilizācija un brīdināta sabiedrība,

| 1. | stingri nosoda masveida izvarošanas, seksuālas vardarbības aktus un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kas veikti Dienvidkivu provincē laikā no 2011. gada 10. līdz 12. jūnijam; jūt līdzi visu seksuālās vardarbības upuru ciešanām un sāpēm, jo īpaši attiecībā uz pēdējos četros gados Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā atkārtoti veiktajām masveida izvarošanām; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda masveida izvarošanas, seksuālas vardarbības aktus un citus cilvēktiesību pārkāpumus, kas veikti Dienvidkivu provincē laikā no 2011. gada 10. līdz 12. jūnijam; jūt līdzi visu seksuālās vardarbības upuru ciešanām un sāpēm, jo īpaši attiecībā uz pēdējos četros gados Kongo Demokrātiskās Republikas austrumu daļā atkārtoti veiktajām masveida izvarošanām;

| 2. | prasa Kongo Demokrātiskās Republikas valdību par valsts prioritāti izvirzīt cīņu pret masveida izvarošanu un pret sievietēm veiktās seksuālās vardarbības apkarošanu; |
| --- | --- |

2.

prasa Kongo Demokrātiskās Republikas valdību par valsts prioritāti izvirzīt cīņu pret masveida izvarošanu un pret sievietēm veiktās seksuālās vardarbības apkarošanu;

| 3. | atzinīgi vērtē ANO lēmumu veikt šo notikumu izmeklēšanu; prasa šos noziegumus atbilstoši starptautiskajām normām izmeklēt nekavējoties, neatkarīgi un objektīvi; pauž nosodījumu, ka kara noziedznieki joprojām ieņem augsta ranga amatus; prasa veikt efektīvus un tūlītējus pasākumus, lai šo izmeklēšanu laikā garantētu upuru un liecinieku aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē ANO lēmumu veikt šo notikumu izmeklēšanu; prasa šos noziegumus atbilstoši starptautiskajām normām izmeklēt nekavējoties, neatkarīgi un objektīvi; pauž nosodījumu, ka kara noziedznieki joprojām ieņem augsta ranga amatus; prasa veikt efektīvus un tūlītējus pasākumus, lai šo izmeklēšanu laikā garantētu upuru un liecinieku aizsardzību;

| 4. | prasa Komisijai un Kongo Demokrātiskajai Republikai pārskatīt Kongo Demokrātiskās Republikas valsts stratēģijas dokumentu un 10. EAF nacionālo indikatīvo programmu (2008–2013), lai cīņu pret masveida izvarošanām un seksuālās vardarbības pret sievietēm apkarošanu noteiktu par valsts prioritāti ar mērķi likvidēt visatļautību; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai un Kongo Demokrātiskajai Republikai pārskatīt Kongo Demokrātiskās Republikas valsts stratēģijas dokumentu un 10. EAF nacionālo indikatīvo programmu (2008–2013), lai cīņu pret masveida izvarošanām un seksuālās vardarbības pret sievietēm apkarošanu noteiktu par valsts prioritāti ar mērķi likvidēt visatļautību;

| 5. | pauž bažas par risku, ka seksuālās vardarbības akti var tikt uztverti kā ikdienišķa parādība; uzsver, ka Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai ir jāgarantē drošība tās teritorijā un jāaizsargā civiliedzīvotāji; atgādina prezidentam J. Kabila, ka viņš ir personīgi apņēmies īstenot absolūtas neiecietības politiku pret seksuālo vardarbību un saukt pie atbildības personas, kas valstī izdarījušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kā arī sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un šī reģiona valstīm; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par risku, ka seksuālās vardarbības akti var tikt uztverti kā ikdienišķa parādība; uzsver, ka Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai ir jāgarantē drošība tās teritorijā un jāaizsargā civiliedzīvotāji; atgādina prezidentam J. Kabila, ka viņš ir personīgi apņēmies īstenot absolūtas neiecietības politiku pret seksuālo vardarbību un saukt pie atbildības personas, kas valstī izdarījušas kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, kā arī sadarboties ar Starptautisko Krimināltiesu un šī reģiona valstīm;

| 6. | pauž atzinību par NVO rīcību, sniedzot palīdzību izvarošanas un kara noziegumu upuriem, un jo īpaši par konkrētu slimnīcu, piemēram, Panzi slimnīcas Bukavu, nodrošināto medicīnisko aprūpi; uzsver, ka lielākā daļa seksuālās vardarbības upuru nesaņem tiem nepieciešamo medicīnisko, sociālo un juridisko palīdzību; ierosina īstenot izmēģinājuma projektu, ar kuru uzlabot seksuālās vardarbības upuriem sniegto medicīnisko aprūpi Kongo Demokrātiskajā Republikā; prasa Komisijai nodrošināt papildu finansējumu seksuālās vardarbības apkarošanai un rīkoties, lai izveidotu seksuālās vardarbības upuru atbalsta centrus paaugstināta riska zonās; ierosina īstenot izmēģinājuma projektu, ar kuru uzlabot seksuālās vardarbības upuriem sniegto medicīnisko aprūpi Kongo Demokrātiskajā Republikā; |
| --- | --- |

6.

pauž atzinību par NVO rīcību, sniedzot palīdzību izvarošanas un kara noziegumu upuriem, un jo īpaši par konkrētu slimnīcu, piemēram, Panzi slimnīcas Bukavu, nodrošināto medicīnisko aprūpi; uzsver, ka lielākā daļa seksuālās vardarbības upuru nesaņem tiem nepieciešamo medicīnisko, sociālo un juridisko palīdzību; ierosina īstenot izmēģinājuma projektu, ar kuru uzlabot seksuālās vardarbības upuriem sniegto medicīnisko aprūpi Kongo Demokrātiskajā Republikā; prasa Komisijai nodrošināt papildu finansējumu seksuālās vardarbības apkarošanai un rīkoties, lai izveidotu seksuālās vardarbības upuru atbalsta centrus paaugstināta riska zonās; ierosina īstenot izmēģinājuma projektu, ar kuru uzlabot seksuālās vardarbības upuriem sniegto medicīnisko aprūpi Kongo Demokrātiskajā Republikā;

| 7. | pauž bažas, ka pirms pusotra gada ANO Iedzīvotāju fonda vadības trūkuma dēļ tika likvidēta apakšstruktūra GBV (vardarbība dzimuma dēļ), kurai bija jānodrošina seksuālās vardarbības upuriem sniegtās humānās palīdzības koordinācija; tādēļ prasa pārstrādāt humānās palīdzības koordinācijas sistēmu šajā teritorijā; |
| --- | --- |

7.

pauž bažas, ka pirms pusotra gada ANO Iedzīvotāju fonda vadības trūkuma dēļ tika likvidēta apakšstruktūra GBV (vardarbība dzimuma dēļ), kurai bija jānodrošina seksuālās vardarbības upuriem sniegtās humānās palīdzības koordinācija; tādēļ prasa pārstrādāt humānās palīdzības koordinācijas sistēmu šajā teritorijā;

| 8. | pauž bažas par to, ka Monusco nevarēja aktīvāk izmantot savas pilnvaras un iesaistīšanās noteikumus, lai iedzīvotājus aizsargātu pret šīm masveida izvarošanām, tostarp ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem, ko veikuši pašu spēki; tomēr atzīst, ka šīs misijas klātbūtne ir neaizstājama humānās palīdzības piegādē; pieprasa, lai tiktu mērķtiecīgi īstenotas Monusco pilnvaras un iesaistīšanās noteikumi, lai efektīvāk nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību; atzinīgi vērtē lēmumu pagarināt misijas pilnvaras līdz 2012. gada 30. jūnijam; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par to, ka Monusco nevarēja aktīvāk izmantot savas pilnvaras un iesaistīšanās noteikumus, lai iedzīvotājus aizsargātu pret šīm masveida izvarošanām, tostarp ļaunprātīgas izmantošanas gadījumiem, ko veikuši pašu spēki; tomēr atzīst, ka šīs misijas klātbūtne ir neaizstājama humānās palīdzības piegādē; pieprasa, lai tiktu mērķtiecīgi īstenotas Monusco pilnvaras un iesaistīšanās noteikumi, lai efektīvāk nodrošinātu iedzīvotāju aizsardzību; atzinīgi vērtē lēmumu pagarināt misijas pilnvaras līdz 2012. gada 30. jūnijam;

| 9. | prasa Eiropas Savienībai un dalībvalstīm atbalstīt EUSEC RD un EUPOL RD misiju darbības; prasa seksuālās vardarbības apkarošanas jautājumus pilnībā iekļaut kopējās drošības un aizsardzības operācijās; |
| --- | --- |

9.

prasa Eiropas Savienībai un dalībvalstīm atbalstīt EUSEC RD un EUPOL RD misiju darbības; prasa seksuālās vardarbības apkarošanas jautājumus pilnībā iekļaut kopējās drošības un aizsardzības operācijās;

| 10. | joprojām pauž lielas bažas par pašreizējo humanitāro stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā un šim reģionam piešķirto nepietiekamo finansējumu, jo daži divpusējo fondu līdzekļu devēji ir samazinājuši līdzekļu apjomu; pauž lielu nožēlu, ka līdz šim piešķirtie līdzekļi ir sasnieguši tikai nedaudzus upurus; prasa Komisijai saglabāt līdzekļu apjomu, kas piešķirts humānajai palīdzībai Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos; |
| --- | --- |

10.

joprojām pauž lielas bažas par pašreizējo humanitāro stāvokli Kongo Demokrātiskajā Republikā un šim reģionam piešķirto nepietiekamo finansējumu, jo daži divpusējo fondu līdzekļu devēji ir samazinājuši līdzekļu apjomu; pauž lielu nožēlu, ka līdz šim piešķirtie līdzekļi ir sasnieguši tikai nedaudzus upurus; prasa Komisijai saglabāt līdzekļu apjomu, kas piešķirts humānajai palīdzībai Kongo Demokrātiskās Republikas austrumos;

| 11. | lai apkarotu visatļautību, aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus par konfliktu izrakteņiem, ar kuriem finansē karadarbību un masveida izvarošanas Kongo Demokrātiskajā Republikā, līdzīgi Doda – Franka aktam ASV (jo īpaši tā 1502. nodaļu), kas paredz jaunas prasības par informāciju uz precēm, kuru ražošanā izmantoti šie konfliktu izrakteņi; |
| --- | --- |

11.

lai apkarotu visatļautību, aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumus par konfliktu izrakteņiem, ar kuriem finansē karadarbību un masveida izvarošanas Kongo Demokrātiskajā Republikā, līdzīgi Doda – Franka aktam ASV (jo īpaši tā 1502. nodaļu), kas paredz jaunas prasības par informāciju uz precēm, kuru ražošanā izmantoti šie konfliktu izrakteņi;

| 12. | norāda, ka neveiksmi ir cietis Dienvidkivu konflikta risināšanas plāns, kas paredzēja dot priekšroku militāram ceļam; uzskata, ka šis konflikts ir jāatrisina politiskā ceļā un pauž nožēlu par starptautiskās sabiedrības drosmes trūkumu; uzskata, ka ir pienācis laiks darīt kaut ko vairāk, nevis vienkārši paust nosodījumu, un ka Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai, Eiropas Savienībai un ANO ir jāuzņemas atbildība un jāpieņem konkrēti pasākumi, lai pārtrauktu šos nežēlīgos noziegumus; uzsver — ja nekas nemainīsies, humānās palīdzības spēkiem šajā teritorijā būs jāuzturas vēl ilgi; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka neveiksmi ir cietis Dienvidkivu konflikta risināšanas plāns, kas paredzēja dot priekšroku militāram ceļam; uzskata, ka šis konflikts ir jāatrisina politiskā ceļā un pauž nožēlu par starptautiskās sabiedrības drosmes trūkumu; uzskata, ka ir pienācis laiks darīt kaut ko vairāk, nevis vienkārši paust nosodījumu, un ka Kongo Demokrātiskās Republikas valdībai, Eiropas Savienībai un ANO ir jāuzņemas atbildība un jāpieņem konkrēti pasākumi, lai pārtrauktu šos nežēlīgos noziegumus; uzsver — ja nekas nemainīsies, humānās palīdzības spēkiem šajā teritorijā būs jāuzturas vēl ilgi;

| 13. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Āfrikas Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, Kongo Demokrātiskās Republikas prezidentam, premjerministram un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajai pārstāvei bruņotu konfliktu laikā notiekošas seksuālās vardarbības apkarošanas jomā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei un Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

13.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Āfrikas Savienībai, Āfrikas Lielo ezeru reģiona valstu valdībām, Kongo Demokrātiskās Republikas prezidentam, premjerministram un parlamentam, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajai pārstāvei bruņotu konfliktu laikā notiekošas seksuālās vardarbības apkarošanas jomā, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomei un Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomei.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/201 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/201

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsIndonēzija, tostarp uzbrukumi minoritātēm

P7_TA(2011)0341

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indonēziju, tostarp uzbrukumiem minoritātēm

2013/C 33 E/24

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 16. decembra rezolūciju par 2009. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku cilvēktiesību jomā (1),

| — | ņemot vērā Indonēzijas ievēlēšanu ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC) 2011. gada maijā; tā kā UNHRC locekļiem ir jāievēro augstākie standarti attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indonēzijas ievēlēšanu ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC) 2011. gada maijā; tā kā UNHRC locekļiem ir jāievēro augstākie standarti attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā, ka 2011. gadā Indonēzija vada ASEAN, ņemot vērā ASEAN hartu, kas stājās spēkā 2008. gada 15. decembrī, un to, ka 2009. gada 23. oktobrī tika izveidota ASEAN Starpvaldību komisija cilvēktiesību jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2011. gadā Indonēzija vada ASEAN, ņemot vērā ASEAN hartu, kas stājās spēkā 2008. gada 15. decembrī, un to, ka 2009. gada 23. oktobrī tika izveidota ASEAN Starpvaldību komisija cilvēktiesību jautājumos,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Indonēzija ratificēja 2006. gadā,

| — | ņemot vērā Indonēzijas konstitūcijas 29. nodaļu, ar ko garantē reliģijas brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indonēzijas konstitūcijas 29. nodaļu, ar ko garantē reliģijas brīvību,

| — | ņemot vērā Indonēzijas kriminālkodeksa 156. pantu un 156. panta a) daļu, ar ko aizliedz zaimošanu, ķecerību un reliģiskus apmelojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Indonēzijas kriminālkodeksa 156. pantu un 156. panta a) daļu, ar ko aizliedz zaimošanu, ķecerību un reliģiskus apmelojumus,

| — | ņemot vērā prezidenta dekrētu Nr. /PNPS/1965 par reliģiju zaimošanas un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā prezidenta dekrētu Nr. /PNPS/1965 par reliģiju zaimošanas un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu,

| — | ņemot vērā ES 2011. gada 8. februāra paziņojumu par nesenajiem uzbrukumiem un ahmadiešu nogalināšanu Bantenas provincē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2011. gada 8. februāra paziņojumu par nesenajiem uzbrukumiem un ahmadiešu nogalināšanu Bantenas provincē,

| — | ņemot vērā ES un Indonēzijas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) un pirmo cilvēktiesību dialoga kārtu, kas šajā sakarībā notika 2010. gada jūnijā Džakartā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indonēzijas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) un pirmo cilvēktiesību dialoga kārtu, kas šajā sakarībā notika 2010. gada jūnijā Džakartā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā Indonēzija ir valsts ar pasaulē lielāko musulmaņu skaitu un tā kā tādas Indonēzijas tradīcijas kā plurālisms, kultūras harmonija, reliģijas brīvība un sociālais taisnīgums ir iemūžinātas nācijas ideoloģijā Pankasilā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Indonēzija ir valsts ar pasaulē lielāko musulmaņu skaitu un tā kā tādas Indonēzijas tradīcijas kā plurālisms, kultūras harmonija, reliģijas brīvība un sociālais taisnīgums ir iemūžinātas nācijas ideoloģijā Pankasilā;

| B. | tā kā būtiski pieauguši uzbrukumi reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši ahmadiešiem, kuri sevi uzskata par musulmaņiem, taču uzbrukts arī kristiešiem, budistiem un progresīvajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā būtiski pieauguši uzbrukumi reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši ahmadiešiem, kuri sevi uzskata par musulmaņiem, taču uzbrukts arī kristiešiem, budistiem un progresīvajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām;

| C. | tā kā pēc 2008. gadā noteiktā aizlieguma izplatīt ahmadiešu mācību Indonēzijas reliģisko lietu ministrs vairākkārt ir aicinājis pilnībā aizliegt ahmadiešu musulmaņu kopienu, un šāds pasākums jau piemērots trijās provincēs — Rietumjavā, Dienvidsulavesi un Rietumsumatrā; tā kā 2011. gada 6. februārī vismaz 1 500 cilvēku liels pūlis uzbruka 20 ahmadiešu musulmaņiem Bantenas provincē, Čikeusikā, nogalinot 3 un smagi ievainojot 20 ahmadiešus, ko nosodīja Indonēzijas prezidents, aicinot izmeklēt šo lietu; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc 2008. gadā noteiktā aizlieguma izplatīt ahmadiešu mācību Indonēzijas reliģisko lietu ministrs vairākkārt ir aicinājis pilnībā aizliegt ahmadiešu musulmaņu kopienu, un šāds pasākums jau piemērots trijās provincēs — Rietumjavā, Dienvidsulavesi un Rietumsumatrā; tā kā 2011. gada 6. februārī vismaz 1 500 cilvēku liels pūlis uzbruka 20 ahmadiešu musulmaņiem Bantenas provincē, Čikeusikā, nogalinot 3 un smagi ievainojot 20 ahmadiešus, ko nosodīja Indonēzijas prezidents, aicinot izmeklēt šo lietu;

| D. | tā kā pēc šā uzbrukuma 2011. gada 8. februārī simtiem cilvēku aizdedzināja trīs baznīcas un uzbruka priesterim Centrāljavas pilsētā Temangungā, jo kādu kristieti, ko apsūdzēja islāma zaimošanā, notiesāja uz 5 gadiem cietumā, nevis piesprieda viņam nāvessodu, kā to cerēja uzbrucēji, un tā kā iepriekšējos sešos gados Indonēzijas baznīcu komūnijā ir reģistrēti 430 uzbrukumi kristiešiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēc šā uzbrukuma 2011. gada 8. februārī simtiem cilvēku aizdedzināja trīs baznīcas un uzbruka priesterim Centrāljavas pilsētā Temangungā, jo kādu kristieti, ko apsūdzēja islāma zaimošanā, notiesāja uz 5 gadiem cietumā, nevis piesprieda viņam nāvessodu, kā to cerēja uzbrucēji, un tā kā iepriekšējos sešos gados Indonēzijas baznīcu komūnijā ir reģistrēti 430 uzbrukumi kristiešiem;

| E. | tā kā atbilstīgi Indonēzijas kriminālkodeksa 156. pantam un 156. panta a) daļai jau ir arestēti vai aizturēti vairāk nekā 150 cilvēku un tā kā ir pierādījumi, ka ekstrēmisti izmanto vietējos zaimošanas, ķecerības un reliģisku apmelojumu likumus, lai apspiestu reliģijas brīvību un palielinātu spriedzi un vardarbību starp kopienām; |
| --- | --- |

E.

tā kā atbilstīgi Indonēzijas kriminālkodeksa 156. pantam un 156. panta a) daļai jau ir arestēti vai aizturēti vairāk nekā 150 cilvēku un tā kā ir pierādījumi, ka ekstrēmisti izmanto vietējos zaimošanas, ķecerības un reliģisku apmelojumu likumus, lai apspiestu reliģijas brīvību un palielinātu spriedzi un vardarbību starp kopienām;

| F. | tā kā 2010. gada 19. aprīlī Indonēzijas Konstitucionālā tiesa atbalstīja likumus par zaimošanu un ķecerību un noraidīja prasību par šo likumu atcelšanu, ko iesniedza četri ietekmīgi islāma sludinātāji un vismaz septiņas Indonēzijas pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas, kā arī to atbalstīja vismaz 40 citas organizācijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2010. gada 19. aprīlī Indonēzijas Konstitucionālā tiesa atbalstīja likumus par zaimošanu un ķecerību un noraidīja prasību par šo likumu atcelšanu, ko iesniedza četri ietekmīgi islāma sludinātāji un vismaz septiņas Indonēzijas pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas, kā arī to atbalstīja vismaz 40 citas organizācijas;

| G. | tā kā pastāv ticami ziņojumi, proti, Nacionālās Cilvēktiesību komitejas ziņojumi, par Indonēzijas drošības spēku pastrādātiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ietver spīdzināšanu un citus sliktas izturēšanās veidus, kā arī nevajadzīga un pārmērīga spēka pielietošanu, jo īpaši Papua un Maluku salās; tā kā šo pārkāpumu izdarītāji reti tiek saukti pie atbildības neatkarīgas tiesas priekšā, |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāv ticami ziņojumi, proti, Nacionālās Cilvēktiesību komitejas ziņojumi, par Indonēzijas drošības spēku pastrādātiem cilvēktiesību pārkāpumiem, kas ietver spīdzināšanu un citus sliktas izturēšanās veidus, kā arī nevajadzīga un pārmērīga spēka pielietošanu, jo īpaši Papua un Maluku salās; tā kā šo pārkāpumu izdarītāji reti tiek saukti pie atbildības neatkarīgas tiesas priekšā,

| 1. | atzinīgi vērtē 2011. gada 24. maija paziņojumu, ko kopīgi pieņēma prezidents, Pārstāvju palātas priekšsēdētājs, Reģionālo pārstāvju padomes priekšsēdētājs, Tautas konsultatīvās asamblejas priekšsēdētājs, Augstākās tiesas un Konstitucionālās tiesas galvenie tiesneši un citas vecākās amatpersonas, aicinot ievērot Pankasilu un aizsargāt plurālismu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē 2011. gada 24. maija paziņojumu, ko kopīgi pieņēma prezidents, Pārstāvju palātas priekšsēdētājs, Reģionālo pārstāvju padomes priekšsēdētājs, Tautas konsultatīvās asamblejas priekšsēdētājs, Augstākās tiesas un Konstitucionālās tiesas galvenie tiesneši un citas vecākās amatpersonas, aicinot ievērot Pankasilu un aizsargāt plurālismu;

| 2. | uzsver, ka iepriekšējos gados Indonēzija ir panākusi attīstību demokrātijas un tiesiskuma īstenošanas jomā, un norāda, cik būtiski ir saglabāt un padziļināt harmoniskās attiecības starp Eiropas Savienību un Indonēziju daudzās jomās, kā tas atspoguļots ES un Indonēzijas PSN; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka iepriekšējos gados Indonēzija ir panākusi attīstību demokrātijas un tiesiskuma īstenošanas jomā, un norāda, cik būtiski ir saglabāt un padziļināt harmoniskās attiecības starp Eiropas Savienību un Indonēziju daudzās jomās, kā tas atspoguļots ES un Indonēzijas PSN;

| 3. | atzinīgi vērtē Indonēzijas solījumus pirms ievēlēšanas UNHRC2011. gada 20. maijā, kas ietver visu būtiskāko cilvēktiesību instrumentu ratifikāciju, jo īpaši Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Indonēzijas solījumus pirms ievēlēšanas UNHRC2011. gada 20. maijā, kas ietver visu būtiskāko cilvēktiesību instrumentu ratifikāciju, jo īpaši Starptautisko konvenciju par visu personu aizsardzību pret piespiedu pazušanu;

| 4. | pauž dziļas bažas par vardarbīgiem uzbrukumiem reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši ahmadiešu musulmaņiem, kristiešiem, bahajiešiem un budistiem; ir nobažījies, ka reliģijas brīvības pārkāpumi apdraud Indonēzijas konstitūcijā garantētās cilvēktiesības, kas ietver vārda brīvības, uzskatu brīvības un miermīlīgas pulcēšanās diskriminēšanas aizliegumu; |
| --- | --- |

4.

pauž dziļas bažas par vardarbīgiem uzbrukumiem reliģiskajām minoritātēm, jo īpaši ahmadiešu musulmaņiem, kristiešiem, bahajiešiem un budistiem; ir nobažījies, ka reliģijas brīvības pārkāpumi apdraud Indonēzijas konstitūcijā garantētās cilvēktiesības, kas ietver vārda brīvības, uzskatu brīvības un miermīlīgas pulcēšanās diskriminēšanas aizliegumu;

| 5. | aicina Indonēzijas valdību, jo īpaši reliģijas lietu ministru un Indonēzijas tiesu iestādes, garantēt, ka tiek īstenots un ievērots tiesiskums un ka reliģiskajā vardarbībā un neiecietībā vainīgie tiks saukti pie atbildības; |
| --- | --- |

5.

aicina Indonēzijas valdību, jo īpaši reliģijas lietu ministru un Indonēzijas tiesu iestādes, garantēt, ka tiek īstenots un ievērots tiesiskums un ka reliģiskajā vardarbībā un neiecietībā vainīgie tiks saukti pie atbildības;

| 6. | pauž dziļas bažas par vietējiem zaimošanas, ķecerības un reliģiskas apmelošanas likumiem, kas bieži tiek izmantoti ļaunprātīgi, un par 2008. gada kopīgo ministru kabineta dekrētu, ar ko aizliedz ahmadiešu musulmaņu mācību, un aicina Indonēzijas varas iestādes atsaukt šos likumus vai tos pārskatīt; |
| --- | --- |

6.

pauž dziļas bažas par vietējiem zaimošanas, ķecerības un reliģiskas apmelošanas likumiem, kas bieži tiek izmantoti ļaunprātīgi, un par 2008. gada kopīgo ministru kabineta dekrētu, ar ko aizliedz ahmadiešu musulmaņu mācību, un aicina Indonēzijas varas iestādes atsaukt šos likumus vai tos pārskatīt;

| 7. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic Indonēzijas pilsoniskā sabiedrība, tostarp musulmaņu, kristiešu un laicīgās domnīcas, cilvēktiesību organizācijas un ekstrēmisma apkarošanas organizācijas, veicinot plurālismu, reliģijas brīvību, reliģisku saskaņu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē darbu, ko veic Indonēzijas pilsoniskā sabiedrība, tostarp musulmaņu, kristiešu un laicīgās domnīcas, cilvēktiesību organizācijas un ekstrēmisma apkarošanas organizācijas, veicinot plurālismu, reliģijas brīvību, reliģisku saskaņu un cilvēktiesības;

| 8. | mudina Indonēzijas valdību ievērot ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos ieteikumus un jo īpaši aicina ANO īpašo referentu reliģijas un uzskatu brīvības jautājumos apmeklēt valsti; |
| --- | --- |

8.

mudina Indonēzijas valdību ievērot ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos ieteikumus un jo īpaši aicina ANO īpašo referentu reliģijas un uzskatu brīvības jautājumos apmeklēt valsti;

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka tiek izmeklēti asiņainie 2011. gada februāra uzbrukumi ahmadiešu kopienai Rietumjavā un ka šīs izmeklēšanas rezultātā tika aizstāti amatā reģionālās un provinces policijas vadītāji, izvirzītas apsūdzības deviņām policijas amatpersonām par dienesta pienākumu nepildīšanu un 14 citas personas sauktas pie atbildības par pastrādātajiem noziegumiem, un aicina neatkarīgi uzraudzīt apsūdzēto tiesas procesus, lai nodrošinātu, ka visas iesaistītās puses saņem taisnu tiesu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka tiek izmeklēti asiņainie 2011. gada februāra uzbrukumi ahmadiešu kopienai Rietumjavā un ka šīs izmeklēšanas rezultātā tika aizstāti amatā reģionālās un provinces policijas vadītāji, izvirzītas apsūdzības deviņām policijas amatpersonām par dienesta pienākumu nepildīšanu un 14 citas personas sauktas pie atbildības par pastrādātajiem noziegumiem, un aicina neatkarīgi uzraudzīt apsūdzēto tiesas procesus, lai nodrošinātu, ka visas iesaistītās puses saņem taisnu tiesu;

| 10. | aicina Indonēzijas varas iestādes izmeklēt apsūdzības, kas par cilvēktiesību pārkāpumiem izvirzītas drošības spēku darbiniekiem, un aicina vainīgos saukt pie kriminālatbildības, tostarp personas, kuras ieņem augstus amatus; |
| --- | --- |

10.

aicina Indonēzijas varas iestādes izmeklēt apsūdzības, kas par cilvēktiesību pārkāpumiem izvirzītas drošības spēku darbiniekiem, un aicina vainīgos saukt pie kriminālatbildības, tostarp personas, kuras ieņem augstus amatus;

| 11. | prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos, kuri arestēti un apsūdzēti, pamatojoties tikai uz viņu iesaistīšanos miermīlīgos politiskos protestos, jo šādi aresti ir pretrunā 2001. gada īpašās autonomijas likumam, ar ko Papua, Maluku un citām etniskām un reliģiskām minoritātēm piešķir tiesības paust savu kultūras identitāti; |
| --- | --- |

11.

prasa nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pārliecības dēļ ieslodzītos, kuri arestēti un apsūdzēti, pamatojoties tikai uz viņu iesaistīšanos miermīlīgos politiskos protestos, jo šādi aresti ir pretrunā 2001. gada īpašās autonomijas likumam, ar ko Papua, Maluku un citām etniskām un reliģiskām minoritātēm piešķir tiesības paust savu kultūras identitāti;

| 12. | aicina ES delegāciju un dalībvalstu diplomātiskās misijas arī turpmāk cieši uzraudzīt cilvēktiesību situāciju, jo īpaši tādos kritiskos reģionos kā Papua, Moluku salas un Ačeha; |
| --- | --- |

12.

aicina ES delegāciju un dalībvalstu diplomātiskās misijas arī turpmāk cieši uzraudzīt cilvēktiesību situāciju, jo īpaši tādos kritiskos reģionos kā Papua, Moluku salas un Ačeha;

| 13. | uzsver, cik būtiski ir ES un Indonēzijas PSN struktūrā notiekošajā politiskajā dialogā iekļaut cilvēktiesību aspektus, īpašu uzmanību pievēršot reliģijas brīvībai un minoritāšu tiesību ievērošanai; |
| --- | --- |

13.

uzsver, cik būtiski ir ES un Indonēzijas PSN struktūrā notiekošajā politiskajā dialogā iekļaut cilvēktiesību aspektus, īpašu uzmanību pievēršot reliģijas brīvībai un minoritāšu tiesību ievērošanai;

| 14. | aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt Indonēzijas pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas, kas aktīvi veicina demokrātiju, toleranci un miermīlīgu līdzās pastāvēšanu starp dažādām etniskām un reliģiskām grupām; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis un Komisiju atbalstīt Indonēzijas pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību organizācijas, kas aktīvi veicina demokrātiju, toleranci un miermīlīgu līdzās pastāvēšanu starp dažādām etniskām un reliģiskām grupām;

| 15. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indonēzijas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN Starpvaldību komisijai cilvēktiesību jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

15.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indonēzijas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN Starpvaldību komisijai cilvēktiesību jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0489.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/204 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/204

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsIndija, it īpaši Davinder Pal Singh piespriestais nāvessods

P7_TA(2011)0342

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija rezolūcija par Indiju, it īpaši Davinder Pal Singh piespriesto nāvessodu

2013/C 33 E/25

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 63/168, ar kuru aicina īstenot 2007. gada 18. decembra ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 62/149, tādējādi 106 valstīm balsojot par rezolūciju, kurā aicināts noteikt pasaules mēroga moratoriju nāvessoda piespriešanai un piemērošanai, 34 valstīm atturoties un tikai 46 valstīm balsojot pret šo rezolūciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Rezolūciju Nr. 63/168, ar kuru aicina īstenot 2007. gada 18. decembra ANO Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 62/149, tādējādi 106 valstīm balsojot par rezolūciju, kurā aicināts noteikt pasaules mēroga moratoriju nāvessoda piespriešanai un piemērošanai, 34 valstīm atturoties un tikai 46 valstīm balsojot pret šo rezolūciju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2010. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 65/206 par moratoriju attiecībā uz nāvessoda izmantošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2010. gada 21. decembra rezolūciju Nr. 65/206 par moratoriju attiecībā uz nāvessoda izmantošanu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu,

| — | ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par vispasaules moratoriju nāvessodam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 27. septembra rezolūciju par vispasaules moratoriju nāvessodam (1),

| — | ņemot vērā 1994. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republiku;

| — | ņemot vērā ES un Indijas tematisko dialogu par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Indijas tematisko dialogu par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 2. pantu,

| — | ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Pasaules dienu pret nāvessodu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 7. oktobra rezolūciju par Pasaules dienu pret nāvessodu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu,

| A. | tā kā 2011. gadā laikā līdz maijam nāvessods izpildīts tikai deviņās valstīs, skaidri apliecinot, ka pasaulē arvien plašāk izplatās uzskats par nāvessoda nežēlīgo un necilvēcīgo būtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gadā laikā līdz maijam nāvessods izpildīts tikai deviņās valstīs, skaidri apliecinot, ka pasaulē arvien plašāk izplatās uzskats par nāvessoda nežēlīgo un necilvēcīgo būtību;

| B. | tā kā Indijā nāvessods nav izpildīts kopš 2004. gada; |
| --- | --- |

B.

tā kā Indijā nāvessods nav izpildīts kopš 2004. gada;

| C. | tā kā dota atļauja izpildīt nāvessodu diviem notiesātajiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā dota atļauja izpildīt nāvessodu diviem notiesātajiem;

| D. | tā kā Indijas prezidente Pratibha Patil pēc Iekšlietu ministrijas ierosinājuma ir noraidījusi lūgumu pārskatīt spriedumu, ko saskaņā ar Indijas konstitūcijas 72. pantu iesniedza Pendžabas iedzīvotāja Davinder Pal Singh Bhullar un Asamas iedzīvotāja Mahendra Nath Das vārdā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Indijas prezidente Pratibha Patil pēc Iekšlietu ministrijas ierosinājuma ir noraidījusi lūgumu pārskatīt spriedumu, ko saskaņā ar Indijas konstitūcijas 72. pantu iesniedza Pendžabas iedzīvotāja Davinder Pal Singh Bhullar un Asamas iedzīvotāja Mahendra Nath Das vārdā;

| E. | tā kā Mahendra Nath Das nāvessods tika piespriests 1997. gadā pēc tam, kad viņš tika apsūdzēts par slepkavību, tā kā ir izmantotas visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi un tā kā Gauhati augstākā tiesa Asamas štatā (Indijas ziemeļaustrumos) ir apturējusi nāvessoda izpildi līdz 2011. gada 21. jūlijam, jo valdībai nepieciešams laiks, lai atbildētu tiesai; |
| --- | --- |

E.

tā kā Mahendra Nath Das nāvessods tika piespriests 1997. gadā pēc tam, kad viņš tika apsūdzēts par slepkavību, tā kā ir izmantotas visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi un tā kā Gauhati augstākā tiesa Asamas štatā (Indijas ziemeļaustrumos) ir apturējusi nāvessoda izpildi līdz 2011. gada 21. jūlijam, jo valdībai nepieciešams laiks, lai atbildētu tiesai;

| F. | tā kā Davinder Pal Singh Bhullar nāvessods tika piespriests 2001. gada 29. augustā pēc tam, kad viņu atzina par vainīgu saistībā ar 1993. gadā Deli notikušo Jaunatnes kongresa biroja spridzināšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Davinder Pal Singh Bhullar nāvessods tika piespriests 2001. gada 29. augustā pēc tam, kad viņu atzina par vainīgu saistībā ar 1993. gadā Deli notikušo Jaunatnes kongresa biroja spridzināšanu;

| G. | tā kā apstākļi, kādos notika Davinder Pal Singh Bhullar atgriešanās no Vācijas uz Indiju un Mahendra Nath Das ilgstoša atrašanās uz nāvi notiesātā statusā rada jautājumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā apstākļi, kādos notika Davinder Pal Singh Bhullar atgriešanās no Vācijas uz Indiju un Mahendra Nath Das ilgstoša atrašanās uz nāvi notiesātā statusā rada jautājumus;

| H. | tā kā Indija, piesakot savu kandidatūru Cilvēktiesību padomei pirms 2011. gada 20. maija vēlēšanām solīja ievērot visaugstākos standartus attiecībā uz cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

H.

tā kā Indija, piesakot savu kandidatūru Cilvēktiesību padomei pirms 2011. gada 20. maija vēlēšanām solīja ievērot visaugstākos standartus attiecībā uz cilvēktiesību veicināšanu un aizsardzību,

| 1. | pauž nopietnas bažas, ka Indijas valdība varētu atsākt piemērot nāvessodu pēc faktiska septiņu gadu moratorija un tādējādi rīkoties pretēji visā pasaulē vērojamai virzībai uz nāvessoda atcelšanu; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas, ka Indijas valdība varētu atsākt piemērot nāvessodu pēc faktiska septiņu gadu moratorija un tādējādi rīkoties pretēji visā pasaulē vērojamai virzībai uz nāvessoda atcelšanu;

| 2. | atkārtoti pauž stingru atbalstu ANO Ģenerālās asamblejas aicinājumam noteikt moratoriju nāvessoda izpildei, lai panāktu pilnīgu nāvessoda atcelšanu; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž stingru atbalstu ANO Ģenerālās asamblejas aicinājumam noteikt moratoriju nāvessoda izpildei, lai panāktu pilnīgu nāvessoda atcelšanu;

| 3. | steidzami aicina Indijas valdību neizpildīt nāvessodu Davinder Pal Singh Bhullar un Mahendra Nath Das un aizstāt to ar citu sodu; |
| --- | --- |

3.

steidzami aicina Indijas valdību neizpildīt nāvessodu Davinder Pal Singh Bhullar un Mahendra Nath Das un aizstāt to ar citu sodu;

| 4. | aicina Indijas varas iestādes izskatīt Davinder Pal Singh Bhullar un Mahendra Nath Das lietas īpaši pārredzami; |
| --- | --- |

4.

aicina Indijas varas iestādes izskatīt Davinder Pal Singh Bhullar un Mahendra Nath Das lietas īpaši pārredzami;

| 5. | aicina Indijas valdību un parlamentu pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka pastāvīgu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi pilnībā atcelt nāvessodu jau tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

5.

aicina Indijas valdību un parlamentu pieņemt tiesību aktus, ar kuriem nosaka pastāvīgu moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi pilnībā atcelt nāvessodu jau tuvākajā nākotnē;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indijas prezidentei, valdībai un parlamentam, Indijas tieslietu ministram, Indijas iekšlietu ministram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Indijas prezidentei, valdībai un parlamentam, Indijas tieslietu ministram, Indijas iekšlietu ministram, ANO Augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 219E, 28.8.2008., 306. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0351.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/207 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/207

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: Odense Steel Shipyard (Dānija)

P7_TA(2011)0300

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) (COM(2011)0251 – C7-0114/2011 – 2011/2093(BUD))

2013/C 33 E/26

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0251 – C7-0114/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0251 – C7-0114/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (2) (EGF regula),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0234/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0234/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu negatīvās sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu negatīvās sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Dānija lūgusi palīdzību saistībā ar 1 356 darbinieku atlaišanu (950 no kuriem pieprasīts atbalsts) kuģubūves nozares uzņēmumā Odense Steel Shipyard Odenses pašvaldībā, kas atrodas Dienviddānijas reģionā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Dānija lūgusi palīdzību saistībā ar 1 356 darbinieku atlaišanu (950 no kuriem pieprasīts atbalsts) kuģubūves nozares uzņēmumā Odense Steel Shipyard Odenses pašvaldībā, kas atrodas Dienviddānijas reģionā;

| E. | tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un ar budžetu saistītās darbības, tā nodrošinot EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un ar budžetu saistītās darbības, tā nodrošinot EGF līdzekļu ātrāku izmantošanu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai darba vietu samazināšanas dēļ atlaistos darba ņēmējus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai darba vietu samazināšanas dēļ atlaistos darba ņēmējus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | norāda, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta atkārtota pieprasījuma 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta atkārtota pieprasījuma 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

6.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/468/ES.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/209 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/209

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsES Solidaritātes fonda izmantošana — Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā 2010. gadā notikušie plūdi

P7_TA(2011)0301

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2011)0155 – C7-0081/2011 – 2011/2060(BUD))

2013/C 33 E/27

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0155 – C7-0081/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0155 – C7-0081/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 26. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā 26. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

| — | ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0238/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0238/2011),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | atgādina, ka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 26. punktā ir paredzēts, ka tad, ja ir iespēja pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi, Komisija to ņem vērā, iesniedzot nepieciešamo priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 26. punktā ir paredzēts, ka tad, ja ir iespēja pārdalīt apropriācijas kategorijā, kurā nepieciešami papildu izdevumi, Komisija to ņem vērā, iesniedzot nepieciešamo priekšlikumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/535/ES.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/210 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/210

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsBudžeta grozījuma Nr. 2/2011 projekts: plūdi Slovēnijā, Horvātijā un Čehijas Republikā 2010. gada septembrī

P7_TA(2011)0302

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, III iedaļa — Komisija (10522/2011 – C7-0137/2011 – 2011/2065(BUD))

2013/C 33 E/28

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (2), ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu (2), ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 25. martā (COM(2011)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 25. martā (COM(2011)0154),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, ko Padome pieņēma 2011. gada 24. maijā (10522/2011 – C7-0137/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, ko Padome pieņēma 2011. gada 24. maijā (10522/2011 – C7-0137/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0233/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0233/2011),

| A. | tā kā 2011. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projekts ir izstrādāts, lai izmantotu ES Solidaritātes fonda (ESSF) līdzekļus EUR 19,5 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgām lietusgāzēm, kas 2010. gada augustā un septembrī izraisīja postījumus Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2011. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projekts ir izstrādāts, lai izmantotu ES Solidaritātes fonda (ESSF) līdzekļus EUR 19,5 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgām lietusgāzēm, kas 2010. gada augustā un septembrī izraisīja postījumus Slovēnijā, Horvātijā un Čehijā;

| B. | tā kā šā budžeta grozījuma projekts ir paredzēts, lai šo korekciju oficiāli iekļautu 2011. gada budžetā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šā budžeta grozījuma projekts ir paredzēts, lai šo korekciju oficiāli iekļautu 2011. gada budžetā;

| C. | tā kā kopīgajā paziņojumā par maksājumu apropriācijām, kas pievienots 2011. finanšu gada budžetam, bija paredzēts iesniegt budžeta grozījumu, „ja 2011. gada budžetā iekļautās apropriācijas nebūs pietiekamas, lai segtu izdevumus”; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopīgajā paziņojumā par maksājumu apropriācijām, kas pievienots 2011. finanšu gada budžetam, bija paredzēts iesniegt budžeta grozījumu, „ja 2011. gada budžetā iekļautās apropriācijas nebūs pietiekamas, lai segtu izdevumus”;

| D. | tā kā Padome ir nolēmusi pārvietot apropriācijas no budžeta posteņiem, tikai pamatojoties uz zemu īstenošanas līmeni un neņemot vērā to, ka budžeta pozīciju slēgšanai ir nepieciešami turpmāki kontroles pasākumi un ka visas dalībvalstis nav veikušas attiecīgus pasākumus, kas sekmētu kontu slēgšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Padome ir nolēmusi pārvietot apropriācijas no budžeta posteņiem, tikai pamatojoties uz zemu īstenošanas līmeni un neņemot vērā to, ka budžeta pozīciju slēgšanai ir nepieciešami turpmāki kontroles pasākumi un ka visas dalībvalstis nav veikušas attiecīgus pasākumus, kas sekmētu kontu slēgšanu;

| E. | tā kā negatīvā rezerve, ko Padome ir izveidojusi ar budžeta grozījuma projektu Nr. 1/2011, ir tikai pragmatiska un nesniedz ilgtspējīgu un finansiāli pareizu risinājumu gadījumos, kad neparedzēti rodas vajadzība pēc maksājumu apropriācijām, kā Parlaments to jau ir uzsvēris (4), |
| --- | --- |

E.

tā kā negatīvā rezerve, ko Padome ir izveidojusi ar budžeta grozījuma projektu Nr. 1/2011, ir tikai pragmatiska un nesniedz ilgtspējīgu un finansiāli pareizu risinājumu gadījumos, kad neparedzēti rodas vajadzība pēc maksājumu apropriācijām, kā Parlaments to jau ir uzsvēris (4),

| F. | tā kā Komisija vēl nav iesniegusi priekšlikumu par negatīvās rezerves izlietošanu, lai gan Parlamenta rezolūcijā par budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projektu un Padomes aicinājumā Komisijai to ir prasīts iesniegt pēc iespējas drīzāk; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija vēl nav iesniegusi priekšlikumu par negatīvās rezerves izlietošanu, lai gan Parlamenta rezolūcijā par budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projektu un Padomes aicinājumā Komisijai to ir prasīts iesniegt pēc iespējas drīzāk;

| G. | tā kā visām 2011. gada vajadzībām ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF) atvēlētajām maksājumu apropriācijām varētu nepietikt, tādēļ būs jāpiešķir papildu līdzekļi; |
| --- | --- |

G.

tā kā visām 2011. gada vajadzībām ar Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF) atvēlētajām maksājumu apropriācijām varētu nepietikt, tādēļ būs jāpiešķir papildu līdzekļi;

| H. | tā kā maksājumu apjoms dažiem nozīmīgiem 2011. gadā īstenojamiem enerģētikas projektiem 2011. gada jūnijā tika samazināts galvenokārt iekavētas darbību izpildes dēļ un ta kā šīs apropriācijas var izmantot citiem mērķiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā maksājumu apjoms dažiem nozīmīgiem 2011. gadā īstenojamiem enerģētikas projektiem 2011. gada jūnijā tika samazināts galvenokārt iekavētas darbību izpildes dēļ un ta kā šīs apropriācijas var izmantot citiem mērķiem,

| 1. | ņem vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu; |
| --- | --- |

1.

ņem vērā Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu;

| 2. | uzskata, ka Padomes pieņemtais līdzekļu pārvietojums ir pretrunā kopīgajam paziņojumam par maksājumu apropriācijām, kuru Padome uzskata par vērtīgu un kuru tā ir apņēmusies ievērot; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Padomes pieņemtais līdzekļu pārvietojums ir pretrunā kopīgajam paziņojumam par maksājumu apropriācijām, kuru Padome uzskata par vērtīgu un kuru tā ir apņēmusies ievērot;

| 3. | nolemj grozīt Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, kā norādīts zemāk, lai:






  — | nodrošinātu līdzekļus ar Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saistītajām vajadzībām, |
| --- | --- | --- |

3.

nolemj grozīt Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 2/2011 projektu, kā norādīts zemāk, lai:

—

nodrošinātu līdzekļus ar Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) izmantošanu saistītajām vajadzībām,

| — | izlietotu negatīvo rezervi, |
| --- | --- |

—

izlietotu negatīvo rezervi,

| — | nodrošinātu papildu maksājumu apropriācijas EGF; |
| --- | --- |

—

nodrošinātu papildu maksājumu apropriācijas EGF;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar Parlamenta grozījumu nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar Parlamenta grozījumu nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

| III IEDAĻA — | KOMISIJA |
| --- | --- |

III IEDAĻA —

IZDEVUMI — IZDEVUMI

Skaitļi

| Sadaļa | Nosaukums | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 01 | Ekonomika un finanses | 524 283 196 | 341 387 137 | | | 524 283 196 | 341 387 137 |
| | 40 01 40 | 40 929 | 40 929 | | | 40 929 | 40 929 |
| | | 524 324 125 | 341 428 066 | | | 524 324 125 | 341 428 066 |
| 02 | Uzņēmējdarbība | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 | | | 1 055 561 122 | 1 209 465 022 |
| | 40 01 40 | 52 772 | 52 772 | | | 52 772 | 52 772 |
| | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 | | | 1 055 613 894 | 1 209 517 794 |
| 03 | Konkurence | 93 403 671 | 93 403 671 | | | 93 403 671 | 93 403 671 |
| | 40 01 40 | 56 917 | 56 917 | | | 56 917 | 56 917 |
| | | 93 460 588 | 93 460 588 | | | 93 460 588 | 93 460 588 |
| 04 | Nodarbinātība un sociālās lietas | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |
| 05 | Lauksaimniecība un lauku attīstība | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 | | | 57 292 184 763 | 55 269 004 060 |
| | 40 01 40, 40 02 40 | 74 532 | 74 532 | | | 74 532 | 74 532 |
| | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 | | | 57 292 259 295 | 55 269 078 592 |
| 06 | Mobilitāte un transports | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 | | | 1 546 683 351 | 1 141 803 775 |
| | 40 01 40 | 25 609 | 25 609 | | | 25 609 | 25 609 |
| | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 | | | 1 546 708 960 | 1 141 829 384 |
| 07 | Vide un klimata politika | 470 550 540 | 390 290 122 | | | 470 550 540 | 390 290 122 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 853 | 44 853 | | | 44 853 | 44 853 |
| | | 470 595 393 | 390 334 975 | | | 470 595 393 | 390 334 975 |
| 08 | Zinātniskā pētniecība | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 | | | 5 334 630 545 | 4 117 083 880 |
| | 40 01 40 | 6 884 | 6 884 | | | 6 884 | 6 884 |
| | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 | | | 5 334 637 429 | 4 117 090 764 |
| 09 | Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 | | | 1 538 552 441 | 1 334 275 234 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 29 384 | 29 384 | | | 29 384 | 29 384 |
| | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 | | | 1 538 581 825 | 1 334 304 618 |
| 10 | Tiešā pētniecība | 394 978 000 | 396 209 233 | | | 394 978 000 | 396 209 233 |
| 11 | Jūrlietas un zivsaimniecība | 948 592 229 | 719 026 792 | | | 948 592 229 | 719 026 792 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 52 021 983 | 52 021 983 | | | 52 021 983 | 52 021 983 |
| | | 1 000 614 212 | 771 048 775 | | | 1 000 614 212 | 771 048 775 |
| 12 | Iekšējais tirgus | 94 868 629 | 93 358 064 | | | 94 868 629 | 93 358 064 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 35 305 | 35 305 | | | 35 305 | 35 305 |
| | | 94 903 934 | 93 393 369 | | | 94 903 934 | 93 393 369 |
| 13 | Reģionālā politika | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |
| 14 | Nodokļu politika un muitas savienība | 142 229 539 | 114 783 765 | | | 142 229 539 | 114 783 765 |
| | 40 01 40 | 32 492 | 32 492 | | | 32 492 | 32 492 |
| | | 142 262 031 | 114 816 257 | | | 142 262 031 | 114 816 257 |
| 15 | Izglītība un kultūra | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 | | | 2 428 691 266 | 1 996 401 080 |
| | 40 01 40 | 38 857 | 38 857 | | | 38 857 | 38 857 |
| | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 | | | 2 428 730 123 | 1 996 439 937 |
| 16 | Komunikācija | 273 374 552 | 253 374 552 | | | 273 374 552 | 253 374 552 |
| | 40 01 40 | 46 111 | 46 111 | | | 46 111 | 46 111 |
| | | 273 420 663 | 253 420 663 | | | 273 420 663 | 253 420 663 |
| 17 | Veselība un patērētāju aizsardzība | 692 021 626 | 596 046 062 | | | 692 021 626 | 596 046 062 |
| | 40 01 40 | 57 583 | 57 583 | | | 57 583 | 57 583 |
| | | 692 079 209 | 596 103 645 | | | 692 079 209 | 596 103 645 |
| 18 | Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa | 1 193 910 768 | 871 707 680 | | | 1 193 910 768 | 871 707 680 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 16 479 335 | 13 005 028 | | | 16 479 335 | 13 005 028 |
| | | 1 210 390 103 | 884 712 708 | | | 1 210 390 103 | 884 712 708 |
| 19 | Ārējās attiecības | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 | | | 4 270 665 587 | 3 378 255 172 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 44 005 106 | 6 441 836 | | | 44 005 106 | 6 441 836 |
| | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 | | | 4 314 670 693 | 3 384 697 008 |
| 20 | Tirdzniecība | 105 067 905 | 104 422 321 | | | 105 067 905 | 104 422 321 |
| | 40 01 40 | 34 787 | 34 787 | | | 34 787 | 34 787 |
| | | 105 102 692 | 104 457 108 | | | 105 102 692 | 104 457 108 |
| 21 | Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 | | | 1 433 111 933 | 1 392 926 690 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 109 058 175 | 86 736 049 | | | 109 058 175 | 86 736 049 |
| | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 | | | 1 542 170 108 | 1 479 662 739 |
| 22 | Paplašināšanās | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 | | | 1 123 357 217 | 1 012 513 363 |
| | 40 01 40 | 17 764 | 17 764 | | | 17 764 | 17 764 |
| | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 | | | 1 123 374 981 | 1 012 531 127 |
| 23 | Humānā palīdzība | 878 195 432 | 838 516 019 | | | 878 195 432 | 838 516 019 |
| | 40 01 40 | 14 878 | 14 878 | | | 14 878 | 14 878 |
| | | 878 210 310 | 838 530 897 | | | 878 210 310 | 838 530 897 |
| 24 | Krāpšanas apkarošana | 81 749 000 | 74 805 171 | | | 81 749 000 | 74 805 171 |
| 25 | Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas | 190 812 414 | 190 812 414 | | | 190 812 414 | 190 812 414 |
| | 40 01 40 | 565 027 | 565 027 | | | 565 027 | 565 027 |
| | | 191 377 441 | 191 377 441 | | | 191 377 441 | 191 377 441 |
| 26 | Komisijas administrācija | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 | | | 1 018 708 135 | 1 017 153 328 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 78 381 | 78 381 | | | 78 381 | 78 381 |
| | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 | | | 1 018 786 516 | 1 017 231 709 |
| 27 | Budžets | 69 440 094 | 69 440 094 | | | 69 440 094 | 69 440 094 |
| | 40 01 40 | 30 939 | 30 939 | | | 30 939 | 30 939 |
| | | 69 471 033 | 69 471 033 | | | 69 471 033 | 69 471 033 |
| 28 | Revīzija | 11 399 202 | 11 399 202 | | | 11 399 202 | 11 399 202 |
| | 40 01 40 | 7 105 | 7 105 | | | 7 105 | 7 105 |
| | | 11 406 307 | 11 406 307 | | | 11 406 307 | 11 406 307 |
| 29 | Statistika | 145 143 085 | 124 373 319 | | | 145 143 085 | 124 373 319 |
| | 40 01 40 | 47 443 | 47 443 | | | 47 443 | 47 443 |
| | | 145 190 528 | 124 420 762 | | | 145 190 528 | 124 420 762 |
| 30 | Pensijas un ar tām saistīti izdevumi | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 | | | 1 278 009 000 | 1 278 009 000 |
| 31 | Valodu dienesti | 392 908 762 | 392 908 762 | | | 392 908 762 | 392 908 762 |
| | 40 01 40 | 236 399 | 236 399 | | | 236 399 | 236 399 |
| | | 393 145 161 | 393 145 161 | | | 393 145 161 | 393 145 161 |
| 32 | Enerģētika | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |
| 40 | Rezerves | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |
| | Kopā | 138 440 114 943 | 122 938 920 666 | 19 546 647 | | 138 459 661 590 | 122 938 920 666 |
| | 40 01 40, 40 02 40, 40 02 41 | 223 269 000 | 159 909 297 | | | 223 269 000 | 159 909 297 |
| | | 138 663 383 943 | 123 098 829 963 | | | 138 682 930 590 | 123 098 829 963 |

Sadaļa

Nosaukums

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

01

Ekonomika un finanses

524 283 196

341 387 137

524 283 196

341 387 137

40 01 40

40 929

40 929

40 929

40 929

524 324 125

341 428 066

524 324 125

341 428 066

02

Uzņēmējdarbība

1 055 561 122

1 209 465 022

1 055 561 122

1 209 465 022

40 01 40

52 772

52 772

52 772

52 772

1 055 613 894

1 209 517 794

1 055 613 894

1 209 517 794

03

Konkurence

93 403 671

93 403 671

93 403 671

93 403 671

40 01 40

56 917

56 917

56 917

56 917

93 460 588

93 460 588

93 460 588

93 460 588

04

Nodarbinātība un sociālās lietas

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

05

Lauksaimniecība un lauku attīstība

57 292 184 763

55 269 004 060

57 292 184 763

55 269 004 060

40 01 40, 40 02 40

74 532

74 532

74 532

74 532

57 292 259 295

55 269 078 592

57 292 259 295

55 269 078 592

06

Mobilitāte un transports

1 546 683 351

1 141 803 775

1 546 683 351

1 141 803 775

40 01 40

25 609

25 609

25 609

25 609

1 546 708 960

1 141 829 384

1 546 708 960

1 141 829 384

07

Vide un klimata politika

470 550 540

390 290 122

470 550 540

390 290 122

40 01 40, 40 02 41

44 853

44 853

44 853

44 853

470 595 393

390 334 975

470 595 393

390 334 975

08

Zinātniskā pētniecība

5 334 630 545

4 117 083 880

5 334 630 545

4 117 083 880

40 01 40

6 884

6 884

6 884

6 884

5 334 637 429

4 117 090 764

5 334 637 429

4 117 090 764

09

Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi

1 538 552 441

1 334 275 234

1 538 552 441

1 334 275 234

40 01 40, 40 02 41

29 384

29 384

29 384

29 384

1 538 581 825

1 334 304 618

1 538 581 825

1 334 304 618

10

Tiešā pētniecība

394 978 000

396 209 233

394 978 000

396 209 233

11

Jūrlietas un zivsaimniecība

948 592 229

719 026 792

948 592 229

719 026 792

40 01 40, 40 02 41

52 021 983

52 021 983

52 021 983

52 021 983

1 000 614 212

771 048 775

1 000 614 212

771 048 775

12

Iekšējais tirgus

94 868 629

93 358 064

94 868 629

93 358 064

40 01 40, 40 02 41

35 305

35 305

35 305

35 305

94 903 934

93 393 369

94 903 934

93 393 369

13

Reģionālā politika

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

14

Nodokļu politika un muitas savienība

142 229 539

114 783 765

142 229 539

114 783 765

40 01 40

32 492

32 492

32 492

32 492

142 262 031

114 816 257

142 262 031

114 816 257

15

Izglītība un kultūra

2 428 691 266

1 996 401 080

2 428 691 266

1 996 401 080

40 01 40

38 857

38 857

38 857

38 857

2 428 730 123

1 996 439 937

2 428 730 123

1 996 439 937

16

Komunikācija

273 374 552

253 374 552

273 374 552

253 374 552

40 01 40

46 111

46 111

46 111

46 111

273 420 663

253 420 663

273 420 663

253 420 663

17

Veselība un patērētāju aizsardzība

692 021 626

596 046 062

692 021 626

596 046 062

40 01 40

57 583

57 583

57 583

57 583

692 079 209

596 103 645

692 079 209

596 103 645

18

Brīvības, drošības un tiesiskuma telpa

1 193 910 768

871 707 680

1 193 910 768

871 707 680

40 01 40, 40 02 41

16 479 335

13 005 028

16 479 335

13 005 028

1 210 390 103

884 712 708

1 210 390 103

884 712 708

19

Ārējās attiecības

4 270 665 587

3 378 255 172

4 270 665 587

3 378 255 172

40 01 40, 40 02 41

44 005 106

6 441 836

44 005 106

6 441 836

4 314 670 693

3 384 697 008

4 314 670 693

3 384 697 008

20

Tirdzniecība

105 067 905

104 422 321

105 067 905

104 422 321

40 01 40

34 787

34 787

34 787

34 787

105 102 692

104 457 108

105 102 692

104 457 108

21

Attīstība un attiecības ar Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm

1 433 111 933

1 392 926 690

1 433 111 933

1 392 926 690

40 01 40, 40 02 41

109 058 175

86 736 049

109 058 175

86 736 049

1 542 170 108

1 479 662 739

1 542 170 108

1 479 662 739

22

Paplašināšanās

1 123 357 217

1 012 513 363

1 123 357 217

1 012 513 363

40 01 40

17 764

17 764

17 764

17 764

1 123 374 981

1 012 531 127

1 123 374 981

1 012 531 127

23

Humānā palīdzība

878 195 432

838 516 019

878 195 432

838 516 019

40 01 40

14 878

14 878

14 878

14 878

878 210 310

838 530 897

878 210 310

838 530 897

24

Krāpšanas apkarošana

81 749 000

74 805 171

81 749 000

74 805 171

25

Komisijas politikas koordinācija un juridiskās konsultācijas

190 812 414

190 812 414

190 812 414

190 812 414

40 01 40

565 027

565 027

565 027

565 027

191 377 441

191 377 441

191 377 441

191 377 441

26

Komisijas administrācija

1 018 708 135

1 017 153 328

1 018 708 135

1 017 153 328

40 01 40, 40 02 41

78 381

78 381

78 381

78 381

1 018 786 516

1 017 231 709

1 018 786 516

1 017 231 709

27

Budžets

69 440 094

69 440 094

69 440 094

69 440 094

40 01 40

30 939

30 939

30 939

30 939

69 471 033

69 471 033

69 471 033

69 471 033

28

Revīzija

11 399 202

11 399 202

11 399 202

11 399 202

40 01 40

7 105

7 105

7 105

7 105

11 406 307

11 406 307

11 406 307

11 406 307

29

Statistika

145 143 085

124 373 319

145 143 085

124 373 319

40 01 40

47 443

47 443

47 443

47 443

145 190 528

124 420 762

145 190 528

124 420 762

30

Pensijas un ar tām saistīti izdevumi

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

1 278 009 000

31

Valodu dienesti

392 908 762

392 908 762

392 908 762

392 908 762

40 01 40

236 399

236 399

236 399

236 399

393 145 161

393 145 161

393 145 161

393 145 161

32

Enerģētika

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

40

Rezerves

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

Kopā

138 440 114 943

122 938 920 666

19 546 647

138 459 661 590

122 938 920 666

40 01 40, 40 02 40, 40 02 41

223 269 000

159 909 297

223 269 000

159 909 297

138 663 383 943

123 098 829 963

138 682 930 590

123 098 829 963

04. SADAĻA —   NODARBINĀTĪBA UN SOCIĀLĀS LIETAS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 04 01 | Politikas jomas „Nodarbinātība un sociālās lietas” administratīvie izdevumi | | 95 925 690 | 95 925 690 | | | 95 925 690 | 95 925 690 |
| | 40 01 40 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 95 970 025 | 95 970 025 | | | 95 970 025 | 95 970 025 |
| 04 02 | Eiropas Sociālais fonds | 1 | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 | | | 10 963 813 972 | 8 743 950 522 |
| 04 03 | Strādāt Eiropā — Sociālais dialogs un mobilitāte | 1 | 79 130 000 | 64 266 181 | | | 79 130 000 | 64 266 181 |
| 04 04 | Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība | | 157 056 000 | 151 704 616 | | | 157 056 000 | 151 704 616 |
| 04 05 | Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF) | 1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| 04 06 | Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) — Cilvēkresursu attīstība | 4 | 102 400 000 | 59 987 277 | | | 102 400 000 | 59 987 277 |
| | 04. sadaļa — Kopā | | 11 398 325 662 | 9 163 443 236 | | 50 000 000 | 11 398 325 662 | 9 213 443 236 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 44 335 | 44 335 | | | 44 335 | 44 335 |
| | | | 11 398 369 997 | 9 163 487 571 | | | 11 398 369 997 | 9 213 487 571 |

Sadaļa Nodaļa

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

04 01

Politikas jomas „Nodarbinātība un sociālās lietas” administratīvie izdevumi

95 925 690

95 925 690

95 925 690

95 925 690

40 01 40

44 335

44 335

44 335

44 335

95 970 025

95 970 025

95 970 025

95 970 025

04 02

Eiropas Sociālais fonds

1

10 963 813 972

8 743 950 522

10 963 813 972

8 743 950 522

04 03

Strādāt Eiropā — Sociālais dialogs un mobilitāte

1

79 130 000

64 266 181

79 130 000

64 266 181

04 04

Nodarbinātība, sociālā solidaritāte un dzimumu līdztiesība

157 056 000

151 704 616

157 056 000

151 704 616

04 05

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF)

1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 06

Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA) — Cilvēkresursu attīstība

4

102 400 000

59 987 277

102 400 000

59 987 277

04. sadaļa — Kopā

11 398 325 662

9 163 443 236

50 000 000

11 398 325 662

9 213 443 236

40 01 40, 40 02 41

44 335

44 335

44 335

44 335

11 398 369 997

9 163 487 571

11 398 369 997

9 213 487 571

04 05. NODAĻA —   EIROPAS PIELĀGOŠANĀS FONDS GLOBALIZĀCIJAI (EGF)

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 04 05 | Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF) | | | | | | | |
| 04 05 01 | Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF) | 1.1 | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |
| | 04 05. nodaļa – Kopā | | p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

04 05

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF)

04 05 01

Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF)

1.1

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05. nodaļa – Kopā

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

04 05 01. pants —
     
  Eiropas Pielāgošanās fonds globalizācijai (EGF)

Figures

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| p.m. | 47 608 950 | | 50 000 000 | p.m. | 97 608 950 |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

p.m.

47 608 950

50 000 000

p.m.

97 608 950

Piezīmes

Šī apropriācija paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF), lai Savienība varētu sniegt pagaidu mērķtiecīgu atbalstu darba ņēmējiem, kuri atlaisti tādēļ, ka globalizācijas dēļ ir notikušas lielas strukturālas izmaiņas pasaules tirdzniecības modeļos, ja šāda darbinieku skaita samazināšana ievērojami negatīvi ietekmē reģionālo vai vietējo ekonomiku. Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti līdz 2011. gada 31. decembrim, to var izmantot, lai sniegtu atbalstu arī darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

Fonda maksimālā izdevumu summa ir EUR 500 000 000 gadā.

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktu šī rezerve paredzēta, lai sniegtu papildu pagaidu atbalstu darba ņēmējiem, kas cieš no nozīmīgu pasaules tirdzniecības modeļu strukturālo izmaiņu sekām, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda veiktajiem pasākumiem vajadzētu papildināt Eiropas Sociālā fonda veiktos pasākumus, neradot paralēlas struktūras.

Veids, kā apropriācijas iekļauj šajā rezervē un fondu izmanto, ir noteikts 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punktā, kā arī Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. pantā.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.).

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 546/2009, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (OV L 167, 29.6.2009., 26. lpp.).

Atsauces dokumenti

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

13. SADAĻA —   REĢIONĀLĀ POLITIKA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 13 01 | Politikas jomas „Reģionālā politika” administratīvie izdevumi | | 88 430 098 | 88 430 098 | | | 88 430 098 | 88 430 098 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 88 473 914 | 88 473 914 | | | 88 473 914 | 88 473 914 |
| 13 03 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi | 1 | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 | | | 28 742 233 077 | 25 165 081 196 |
| 13 04 | Kohēzijas fonds | 1 | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 | | | 11 073 646 193 | 7 625 295 593 |
| 13 05 | Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku | | 478 530 004 | 438 405 253 | | | 478 530 004 | 438 405 253 |
| 13 06 | Solidaritātes fonds | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |
| | 13. sadaļa — Kopā | | 40 565 228 265 | 33 499 601 033 | 19 546 647 | 19 546 647 | 40 584 774 912 | 33 519 147 680 |
| | 40 01 40 | | 43 816 | 43 816 | | | 43 816 | 43 816 |
| | | | 40 565 272 081 | 33 499 644 849 | | | 40 584 818 728 | 33 519 191 496 |

Sadaļa Nodaļa

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

13 01

Politikas jomas „Reģionālā politika” administratīvie izdevumi

88 430 098

88 430 098

88 430 098

88 430 098

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

88 473 914

88 473 914

88 473 914

88 473 914

13 03

Eiropas Reģionālās attīstības fonds un citi reģionāli pasākumi

1

28 742 233 077

25 165 081 196

28 742 233 077

25 165 081 196

13 04

Kohēzijas fonds

1

11 073 646 193

7 625 295 593

11 073 646 193

7 625 295 593

13 05

Pirmspievienošanās pasākumi saistībā ar struktūrpolitiku

478 530 004

438 405 253

478 530 004

438 405 253

13 06

Solidaritātes fonds

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13. sadaļa — Kopā

40 565 228 265

33 499 601 033

19 546 647

19 546 647

40 584 774 912

33 519 147 680

40 01 40

43 816

43 816

43 816

43 816

40 565 272 081

33 499 644 849

40 584 818 728

33 519 191 496

13 06. NODAĻA —   SOLIDARITĀTES FONDS

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 13 06 | Solidaritātes fonds | | | | | | | |
| 13 06 01 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis | 3.2 | 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |
| 13 06 02 | Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos | 4 | 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |
| | 13 06. nodaļa — Kopā | | 182 388 893 | 182 388 893 | 19 546 647 | 19 546 647 | 201 935 540 | 201 935 540 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

13 06

Solidaritātes fonds

13 06 01

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis

3.2

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

13 06 02

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos

4

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

13 06. nodaļa — Kopā

182 388 893

182 388 893

19 546 647

19 546 647

201 935 540

201 935 540

13 06 01. pants —
     
  Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis

Skaitļi

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 178 562 910 | 178 562 910 | 18 371 576 | 18 371 576 | 196 934 486 | 196 934 486 |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

178 562 910

178 562 910

18 371 576

18 371 576

196 934 486

196 934 486

Piezīmes

Šis pants paredzēts tādu apropriāciju uzskaitei, kas radušās Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizācijas rezultātā dabas katastrofu gadījumos dalībvalstīs.

Par apropriāciju piešķiršanu lems budžeta grozījumos, vienīgi lai izmantotu Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

Atsauces dokumenti

Komisijas 2005. gada 6. aprīlī iesniegtais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108, galīgā redakcija).

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

13 06 02. pants —
     
  Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos

Skaitļi

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 3 825 983 | 3 825 983 | 1 175 071 | 1 175 071 | 5 001 054 | 5 001 054 |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

3 825 983

3 825 983

1 175 071

1 175 071

5 001 054

5 001 054

Piezīmes

Šis pants paredzēts tādu apropriāciju uzskaitei, kas radušās Eiropas Savienības Solidaritātes fonda mobilizācijas rezultātā to valstu dabas, vides vai tehnoloģijas katastrofu gadījumos, kuras risina sarunas ar Savienību par pievienošanos.

Par apropriāciju piešķiršanu lems budžeta grozījumos, vienīgi lai izmantotu Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.).

Atsauces dokumenti

Komisijas 2005. gada 6. aprīlī iesniegtais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108, galīgā redakcija).

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.).

32. SADAĻA —   ENERĢĒTIKA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 32 01 | Politikas jomas „Enerģētika” administratīvie izdevumi | | 77 046 009 | 77 046 009 | | | 77 046 009 | 77 046 009 |
| | 40 01 40 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 77 087 308 | 77 087 308 | | | 77 087 308 | 77 087 308 |
| 32 03 | Eiropas tīkli | 1 | 24 150 000 | 20 471 848 | | | 24 150 000 | 20 471 848 |
| 32 04 | Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |
| 32 05 | Kodolenerģija | 1 | 280 578 000 | 209 479 379 | | | 280 578 000 | 209 479 379 |
| 32 06 | Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku | 1 | 192 155 000 | 147 130 699 | | | 192 155 000 | 147 130 699 |
| | 32. sadaļa — Kopā | | 699 617 012 | 1 535 110 306 | | – 251 935 540 | 699 617 012 | 1 283 174 766 |
| | 40 01 40, 40 02 41 | | 41 299 | 41 299 | | | 41 299 | 41 299 |
| | | | 699 658 311 | 1 535 151 605 | | | 699 658 311 | 1 283 216 065 |

Sadaļa Nodaļa

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

32 01

Politikas jomas „Enerģētika” administratīvie izdevumi

77 046 009

77 046 009

77 046 009

77 046 009

40 01 40

41 299

41 299

41 299

41 299

77 087 308

77 087 308

77 087 308

77 087 308

32 03

Eiropas tīkli

1

24 150 000

20 471 848

24 150 000

20 471 848

32 04

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 05

Kodolenerģija

1

280 578 000

209 479 379

280 578 000

209 479 379

32 06

Zinātniskā izpēte saistībā ar enerģētiku

1

192 155 000

147 130 699

192 155 000

147 130 699

32. sadaļa — Kopā

699 617 012

1 535 110 306

– 251 935 540

699 617 012

1 283 174 766

40 01 40, 40 02 41

41 299

41 299

41 299

41 299

699 658 311

1 535 151 605

699 658 311

1 283 216 065

32 04. NODAĻA —   TRADICIONĀLĀ UN ATJAUNOJAMĀ ENERĢIJA

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 32 04 | Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | | | | | | | |
| 32 04 01 | Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003.–2006. gads) pabeigšana | 1.1 | — | 4 570 459 | | | — | 4 570 459 |
| 32 04 02 | Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003.–2006. gads) pabeigšana: ārējā daļa — „Coopener” | 4 | — | 95 218 | | | — | 95 218 |
| 32 04 03 | Eiropas enerģētikas politikas un iekšējā enerģijas tirgus atbalsta darbības | 1.1 | 3 000 000 | 3 332 626 | | | 3 000 000 | 3 332 626 |
| 32 04 04 | Enerģētikas pamatprogrammas (1999.–2002. gads) pabeigšana — Tradicionālā un atjaunojamā enerģija | 1.1 | — | p.m. | | | — | p.m. |
| 32 04 05 | Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 06 | Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma — Programma „Saprātīga enerģija Eiropai” | 1.1 | 114 499 000 | 39 039 339 | | | 114 499 000 | 39 039 339 |
| 32 04 07 | Izmēģinājuma projekts — Enerģētikas drošība — Biodegviela | 1.1 | p.m. | 1 500 000 | | | p.m. | 1 500 000 |
| 32 04 08 | Izmēģinājuma projekts — „Portplus” — Ilgtspējīgas enerģijas plāns ostām | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 09 | Sagatavošanas darbība — Ieguldījumu fonds atjaunojamai enerģijai un bioloģiskai pārstrādei no atkritumiem un atlikumiem | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 10 | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra | | | | | | | |
| 32 04 10 01 | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu | 1.1 | 4 017 000 | 4 017 000 | | | 4 017 000 | 4 017 000 |
| 32 04 10 02 | Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu | 1.1 | 983 000 | 983 000 | | | 983 000 | 983 000 |
| | 32 04 10. pants — Starpsumma | | 5 000 000 | 5 000 000 | | | 5 000 000 | 5 000 000 |
| 32 04 11 | Enerģētikas kopiena | 4 | 2 939 003 | 2 798 457 | | | 2 939 003 | 2 798 457 |
| 32 04 12 | Izmēģinājuma projekts — Eiropas pamatprogramma pieredzes veidošanai un apmaiņai pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā | 1.1 | p.m. | 300 000 | | | p.m. | 300 000 |
| 32 04 13 | Sagatavošanas darbība — Eiropas salu ieguldījums kopējā enerģētikas politikā | 1.1 | p.m. | 500 000 | | | p.m. | 500 000 |
| 32 04 14 | Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam | | | | | | | |
| 32 04 14 01 | Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Enerģētikas tīkli | 1.1 | p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |
| 32 04 14 02 | Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Oglekļa uztveršana un uzglabāšana (CCS) | 1.1 | p.m. | 247 566 539 | | | p.m. | 247 566 539 |
| 32 04 14 03 | Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā | 1.1 | p.m. | 42 848 055 | | | p.m. | 42 848 055 |
| 32 04 14 04 | Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Energoefektivitāte un atjaunojamo resursu iniciatīvas | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| | 32 04 14. pants – Starpsumma | | p.m. | 1 023 370 183 | | – 251 935 540 | p.m. | 771 434 643 |
| 32 04 15 | Izmēģinājuma projekti tādās jomās kā atkritumu rekuperācija un to izmantošana videi draudzīgas enerģijas ražošanā | 1.1 | p.m. | p.m. | | | p.m. | p.m. |
| 32 04 16 | Energoiekārtu un infrastruktūras drošība | 1.1 | 250 000 | 476 089 | | | 250 000 | 476 089 |
| | 32 04. nodaļa – Kopā | | 125 688 003 | 1 080 982 371 | | – 251 935 540 | 125 688 003 | 829 046 831 |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

32 04

Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

32 04 01

Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003.–2006. gads) pabeigšana

1.1

—

4 570 459

—

4 570 459

32 04 02

Programmas „Saprātīga enerģija Eiropai” (2003.–2006. gads) pabeigšana: ārējā daļa — „Coopener”

4

—

95 218

—

95 218

32 04 03

Eiropas enerģētikas politikas un iekšējā enerģijas tirgus atbalsta darbības

1.1

3 000 000

3 332 626

3 000 000

3 332 626

32 04 04

Enerģētikas pamatprogrammas (1999.–2002. gads) pabeigšana — Tradicionālā un atjaunojamā enerģija

1.1

—

p.m.

—

p.m.

32 04 05

Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns)

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 06

Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma — Programma „Saprātīga enerģija Eiropai”

1.1

114 499 000

39 039 339

114 499 000

39 039 339

32 04 07

Izmēģinājuma projekts — Enerģētikas drošība — Biodegviela

1.1

p.m.

1 500 000

p.m.

1 500 000

32 04 08

Izmēģinājuma projekts — „Portplus” — Ilgtspējīgas enerģijas plāns ostām

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 09

Sagatavošanas darbība — Ieguldījumu fonds atjaunojamai enerģijai un bioloģiskai pārstrādei no atkritumiem un atlikumiem

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 10

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra

32 04 10 01

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 1. un 2. sadaļu

1.1

4 017 000

4 017 000

4 017 000

4 017 000

32 04 10 02

Eiropas Energoregulatoru sadarbības aģentūra — Subsīdija saskaņā ar 3. sadaļu

1.1

983 000

983 000

983 000

983 000

32 04 10. pants — Starpsumma

5 000 000

5 000 000

5 000 000

5 000 000

32 04 11

Enerģētikas kopiena

4

2 939 003

2 798 457

2 939 003

2 798 457

32 04 12

Izmēģinājuma projekts — Eiropas pamatprogramma pieredzes veidošanai un apmaiņai pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā

1.1

p.m.

300 000

p.m.

300 000

32 04 13

Sagatavošanas darbība — Eiropas salu ieguldījums kopējā enerģētikas politikā

1.1

p.m.

500 000

p.m.

500 000

32 04 14

Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam

32 04 14 01

Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Enerģētikas tīkli

1.1

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

32 04 14 02

Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Oglekļa uztveršana un uzglabāšana (CCS)

1.1

p.m.

247 566 539

p.m.

247 566 539

32 04 14 03

Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā

1.1

p.m.

42 848 055

p.m.

42 848 055

32 04 14 04

Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Energoefektivitāte un atjaunojamo resursu iniciatīvas

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 14. pants – Starpsumma

p.m.

1 023 370 183

– 251 935 540

p.m.

771 434 643

32 04 15

Izmēģinājuma projekti tādās jomās kā atkritumu rekuperācija un to izmantošana videi draudzīgas enerģijas ražošanā

1.1

p.m.

p.m.

p.m.

p.m.

32 04 16

Energoiekārtu un infrastruktūras drošība

1.1

250 000

476 089

250 000

476 089

32 04. nodaļa – Kopā

125 688 003

1 080 982 371

– 251 935 540

125 688 003

829 046 831

32 04 14. pants —
     
  Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam

32 04 14 01. postenis —   Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam — Enerģētikas tīkli

Skaitļi

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| p.m. | 732 955 589 | | – 251 935 540 | p.m. | 481 020 049 |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

p.m.

732 955 589

– 251 935 540

p.m.

481 020 049

Piezīmes

Līdzšinējais 06 04 14 01. postenis

Šī apropriācija paredzēta, lai segtu izmaksas par projektiem gāzes un elektroenerģijas infrastruktūras jomā, kuriem ir vislielākā pievienotā vērtība Eiropas Savienībā.

Šo apropriāciju izmantos Eiropas Savienībā īpaši nozīmīgu enerģētikas tīklu pielāgošanai un attīstīšanai, lai atbalstītu iekšējā enerģētikas tirgus darbību un jo īpaši lai uzlabotu savstarpējo savienojumu kapacitāti, piegādes drošību un diversifikāciju, kā arī lai pārvarētu šķēršļus vides, tehniskajā un finanšu jomā. Vajadzīgs īpašs Eiropas Savienības atbalsts, lai intensīvāk attīstītu enerģētikas tīklus un paātrinātu to būvniecību, jo īpaši gadījumos, kad piegādes ceļu un piegādes avotu dažādība ir maza.

Šo apropriāciju izmantos arī tam, lai piesaistītu un integrētu atjaunojamos energoresursus un stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju ar Eiropas Savienības mazāk attīstītajiem reģioniem un salām.

Tā paredzēta, lai finansētu otro posmu ekonomikas atveseļošanas plānam, par ko abas budžeta lēmējiestādes vienojās 2009. gada 2. aprīlī. Par šā posma finansējumu ir jāvienojas budžeta lēmējinstitūcijai, un tas jāpiešķir saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību 21., 22. un 23. punkta noteikumiem, neietekmējot finansējuma apjomu koplēmuma procedūrā pieņemtajām programmām un neietekmējot Eiropas Parlamenta prioritātes.

Ja Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtajā Komisijas gada ziņojumā par Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmu ir norādīts, ka nopietni apdraudēta prioritāro projektu īstenošana, Komisija iesaka pasākumus, lai novērstu šos apdraudējumus, un attiecīgā gadījumā un atbilstīgi ekonomikas atveseļošanas plānam izstrādā papildu priekšlikumus projektiem, kas jau minēti Regulā (EK) Nr. 663/2009.

Juridiskais pamats

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 663/2009, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.).

40. SADAĻA —   REZERVES

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 40 01 | Rezerves administratīvajiem izdevumiem | 5 | 1 834 000 | 1 834 000 | | | 1 834 000 | 1 834 000 |
| 40 02 | Rezerves finansiālai palīdzībai | | 975 295 000 | 258 075 297 | | | 975 295 000 | 258 075 297 |
| 40 03 | Negatīvā rezerve | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |
| | 40. sadaļa — Kopā | | 977 129 000 | 77 520 404 | | 182 388 893 | 977 129 000 | 259 909 297 |

Sadaļa Nodaļa

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

40 01

Rezerves administratīvajiem izdevumiem

5

1 834 000

1 834 000

1 834 000

1 834 000

40 02

Rezerves finansiālai palīdzībai

975 295 000

258 075 297

975 295 000

258 075 297

40 03

Negatīvā rezerve

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40. sadaļa — Kopā

977 129 000

77 520 404

182 388 893

977 129 000

259 909 297

40 03. NODAĻA —   NEGATĪVĀ REZERVE

Skaitļi

| Sadaļa Nodaļa Pants Postenis | Nosaukums | FS | 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| 40 03 | Negatīvā rezerve | | | | | | | |
| 40 03 01 | Negatīvā rezerve (3.b izdevumu kategorija —Pilsoniskums) | 3.2 | p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |
| 40 03 02 | Negatīvā rezerve (4. izdevumu kategorija — ES — globālo procesu dalībniece) | 4 | p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |
| | 40 03. nodaļa – Kopā | | p.m. | – 182 388 893 | | 182 388 893 | p.m. | p.m. |

Sadaļa Nodaļa Pants Postenis

Nosaukums

FS

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

40 03

Negatīvā rezerve

40 03 01

Negatīvā rezerve (3.b izdevumu kategorija —Pilsoniskums)

3.2

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

40 03 02

Negatīvā rezerve (4. izdevumu kategorija — ES — globālo procesu dalībniece)

4

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

40 03. nodaļa – Kopā

p.m.

– 182 388 893

182 388 893

p.m.

p.m.

40 03 01. pants —
     
  Negatīvā rezerve (3.b izdevumu kategorija —Pilsoniskums)

Skaitļi

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| p.m. | – 178 562 910 | | 178 562 910 | p.m. | p.m. |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

p.m.

– 178 562 910

178 562 910

p.m.

p.m.

Piezīmes

Jauns pants

Šis pants ir paredzēts, lai segtu maksājumu apropriācijas EUR 178 562 910 apmērā, kuras iekļautas 13 06 01. pantā (Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Dalībvalstis).

Negatīvās rezerves princips ir noteikts Finanšu regulas 44. pantā. Šo rezervi izlieto līdz finanšu gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar Finanšu regulas 23. un 24. pantā noteikto procedūru.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

40 03 02. pants —
     
  Negatīvā rezerve (4. izdevumu kategorija — ES — ES globālo procesu dalībniece)

Skaitļi

| 2011. gada budžets | Parlamenta nostāja Nr. 2/2011 | Jaunā summa |
| --- | --- | --- |
| Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi | Saistības | Maksājumi |
| p.m. | –3 825 983 | | 3 825 983 | p.m. | p.m. |

2011. gada budžets

Parlamenta nostāja Nr. 2/2011

Jaunā summa

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

Saistības

Maksājumi

p.m.

–3 825 983

3 825 983

p.m.

p.m.

Piezīmes

Jauns pants

Šis pants ir paredzēts, lai segtu maksājumu apropriācijas EUR 3 825 983 apmērā, kuras iekļautas 13 06 02. pantā (Eiropas Savienības Solidaritātes fonds — Valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos).

Negatīvās rezerves princips ir noteikts Finanšu regulas 44. pantā. Šo rezervi izlieto līdz finanšu gada beigām, veicot pārvietošanu saskaņā ar Finanšu regulas 23. un 24. pantā noteikto procedūru.

Juridiskais pamats

Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.).

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0475.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. aprīļa rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2011 projektu (Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0128).

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/227 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/227

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošana: LM Glasfiber (Dānija)

P7_TA(2011)0303

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas) (COM(2011)0258 – C7-0112/2011 – 2011/2092(BUD))

2013/C 33 E/29

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0258 – C7-0112/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0258 – C7-0112/2011),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums) (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (EGF regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izveidi (EGF regula) (2),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0235/2011),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu negatīvās sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstošus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu darba ņēmējiem, kurus skar pasaules tirdzniecības sistēmas nozīmīgu strukturālo pārmaiņu negatīvās sekas, un palīdzētu viņiem atgriezties darba tirgū;

| B. | tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju, EGF darbības joma tika paplašināta, tajā iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami ātri un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF līdzekļu izmantošanu;

| D. | tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1 650 darbinieku atlaišanu (825 no kuriem pieprasīts atbalsts) uzņēmumā LM Glasfiber, kas darbojas nozarē, kura atbilst NACE 2. pārskatītās redakcijas 28. nodaļai („Mašīnu un iekārtu ražošana”), trīs pašvaldībās Dienviddānijas reģionā (Syddanmark); |
| --- | --- |

D.

tā kā Dānija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1 650 darbinieku atlaišanu (825 no kuriem pieprasīts atbalsts) uzņēmumā LM Glasfiber, kas darbojas nozarē, kura atbilst NACE 2. pārskatītās redakcijas 28. nodaļai („Mašīnu un iekārtu ražošana”), trīs pašvaldībās Dienviddānijas reģionā (Syddanmark);

| E. | tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā pieteikums atbilst EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai varētu ātrāk izmantot EGF līdzekļus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, kas ļautu pilnveidot ar procedūru un budžetu saistītos noteikumus, lai varētu ātrāk izmantot EGF līdzekļus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē uzlaboto procedūru, kuru Komisija ieviesusi pēc Parlamenta pieprasījuma paātrināt dotāciju piešķiršanu un kuras mērķis ir iesniegt budžeta lēmējinstitūcijai Komisijas novērtējumu par EGF pieteikuma atbilstību kopā ar priekšlikumu izmantot EGF līdzekļus; cer, ka procedūra tiks uzlabota vēl vairāk saistībā ar gaidāmo EGF darbības pārskatīšanu un ka tiks palielināta EGF efektivitāte, pārredzamība un atpazīstamība;

| 2. | atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai darba vietu samazināšanas dēļ atlaistos darba ņēmējus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

2.

atgādina iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un ātru procedūru lēmumu pieņemšanai par EGF izmantošanu, sniedzot vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darba ņēmējiem, kas atlaisti globalizācijas un finanšu un ekonomikas krīzes izraisītas darba vietu skaita samazināšanas dēļ; uzsver nozīmi, kāda var būt EGF, lai darba vietu samazināšanas dēļ atlaistos darba ņēmējus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 3. | uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver — saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, ka EGF palīdz atgriezties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darba vietu skaita samazināšanas dēļ; atkārtoti uzsver, ka EGF palīdzība nedrīkst aizstāt darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem ir atbildīgi uzņēmumi, nedz arī aizstāt uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 4. | norāda, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka informācija, kas sniegta par saskaņoto individualizēto pakalpojumu kopumu, kuri jāfinansē no EGF, ietver informāciju par tā papildināmību ar struktūrfondu finansētām darbībām; atkārtoti aicina Komisiju sniegt minēto datu salīdzinošu novērtējumu arī gada pārskatos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta atkārtota pieprasījuma 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka pēc Parlamenta atkārtota pieprasījuma 2011. gada budžetā EGF budžeta pozīcijā (04 05 01) pirmo reizi ir iekļautas maksājumu apropriācijas EUR 47 608 950 apmērā; atgādina, ka EGF tika izveidots kā īpašs neatkarīgs instruments ar saviem mērķiem un termiņiem un tādēļ tam ir vajadzīgs atsevišķs piešķīrums, lai nevajadzētu veikt pārvietojumus no citām budžeta pozīcijām, kas tika darīts agrāk un kas varētu traucēt mērķu sasniegšanu dažādās politikas jomās;

| 6. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

6.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006, 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006, 1. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber no Dānijas)

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam 2011/469/ES.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/229

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsAģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā ***I

P7_TA(2011)0304

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par grozīto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par aģentūras izveidi lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (COM(2010)0093 – C7-0046/2009 – 2009/0089(COD))

2013/C 33 E/30

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0093), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas grozīto priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0093),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0046/2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 74. pantu, 77. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C7-0046/2009),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2009. gada 7. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja 2009. gada 7. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 9. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 9. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0241/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas atzinumus (A7-0241/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 70, 19.3.2010., 13. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2009)0089

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1077/2011.)

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās deklarācijas projekts

Eiropas Parlaments un Padome atzīst konkrētos apstākļus attiecībā uz īpašo vienošanos par Aģentūras mītni un darbavietām, kā arī to, ka tie nav pretrunā Briseles 2003. gada 13. decembra valsts vadītāju līmeņa dalībvalstu pārstāvju sanāksmes secinājumiem (1), proti, turpmāk veidojamo biroju vai aģentūru mītņu sadalījumā prioritāti piešķirt dalībvalstīm, kuras pievienojušās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā.

---

(1)  Sk. 05381/2004, 27. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/230 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/230

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsPreces, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu *

P7_TA(2011)0305

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko attiecībā uz precēm, kurām var piemērot atbrīvojumu no ostu nodevas vai tās samazinājumu, groza Lēmumu 2004/162/EK (COM(2010)0749 – C7-0022/2011 – 2010/0359(CNS))

2013/C 33 E/31

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2010)0749), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2010)0749),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0022/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0022/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A7-0199/2011),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/231 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/231

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsBudžeta grozījuma Nr. 3/2011 projekts: 2010. gada budžeta pārpalikums

P7_TA(2011)0308

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2011. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, III iedaļa – Komisija (11630/2011 – C7-0166/2011 – 2011/2075(BUD))

2013/C 33 E/32

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310. un 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 310. un 314. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1) (Finanšu regula), un jo īpaši tās 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2010. gada 15. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 15. aprīlī (COM(2011)0219), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, ko Komisija iesniedza 2011. gada 15. aprīlī (COM(2011)0219),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 16. jūnijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu (11630/2011 – C7-0166/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 16. jūnijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu (11630/2011 – C7-0166/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0254/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0254/2011),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projekta mērķis ir 2011. gada budžetā iegrāmatot 2010. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 4 539 394 283 apmērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projekta mērķis ir 2011. gada budžetā iegrāmatot 2010. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 4 539 394 283 apmērā;

| B. | tā kā šo pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par vairāk nekā EUR 1,8 miljardiem pārsniedza plānotos, neizlietoti izdevumi EUR 2,72 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas bilance EUR 22,3 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo pārpalikumu galvenokārt veido ieņēmumi, kas par vairāk nekā EUR 1,8 miljardiem pārsniedza plānotos, neizlietoti izdevumi EUR 2,72 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas bilance EUR 22,3 miljonu apmērā;

| C. | tā kā lielāko daļu ieņēmumu (EUR 1,28 miljardus no EUR 1,8 miljardiem) veido novēlotu maksājumu procenti un naudas sodi; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielāko daļu ieņēmumu (EUR 1,28 miljardus no EUR 1,8 miljardiem) veido novēlotu maksājumu procenti un naudas sodi;

| D. | tā kā starpību starp 2011. gadā balsojot apstiprināto budžetu (EUR 122,96 miljardi) un izlietotajām vai pārnestajām apropriācijām (EUR 120,97 miljardi) veido atceltās apropriācijas (EUR 740 miljoni), lielākoties tādēļ, ka netika pieņemts budžeta grozījuma Nr. 10/2010 projekts; |
| --- | --- |

D.

tā kā starpību starp 2011. gadā balsojot apstiprināto budžetu (EUR 122,96 miljardi) un izlietotajām vai pārnestajām apropriācijām (EUR 120,97 miljardi) veido atceltās apropriācijas (EUR 740 miljoni), lielākoties tādēļ, ka netika pieņemts budžeta grozījuma Nr. 10/2010 projekts;

| E. | tā kā EUR 2,72 miljardi nav izlietoti, jo nav pilnībā īstenotas programmas, nav pilnībā izmantotas rezerves, nav pilnībā izlietoti līdzekļi citās budžeta sadaļās un nav pilnībā izlietoti no 2009. gada uz 2010. gadu pārnestie līdzekļi, |
| --- | --- |

E.

tā kā EUR 2,72 miljardi nav izlietoti, jo nav pilnībā īstenotas programmas, nav pilnībā izmantotas rezerves, nav pilnībā izlietoti līdzekļi citās budžeta sadaļās un nav pilnībā izlietoti no 2009. gada uz 2010. gadu pārnestie līdzekļi,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, kas attiecas tikai uz 2010. gada budžeta pārpalikuma iegrāmatošanu saskaņā ar Finanšu regulas 15. pantu; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu, kas attiecas tikai uz 2010. gada budžeta pārpalikuma iegrāmatošanu saskaņā ar Finanšu regulas 15. pantu;

| 2. | ir cieši pārliecināts, ka tā ieņēmumu daļa, kas aprēķināta no novēlotu maksājumu procentiem un naudas sodiem, nav jāuzskata par pārpalikumu un tādēļ to nevajadzētu atvilkt no dalībvalstu iemaksām (pašu resursi uz NKI bāzes); |
| --- | --- |

2.

ir cieši pārliecināts, ka tā ieņēmumu daļa, kas aprēķināta no novēlotu maksājumu procentiem un naudas sodiem, nav jāuzskata par pārpalikumu un tādēļ to nevajadzētu atvilkt no dalībvalstu iemaksām (pašu resursi uz NKI bāzes);

| 3. | uzskata, gluži pretēji, ka šādi ieņēmumi, kuru pamatā ir ES konkurences politikas īstenošana, būtu atkal tieši jāiekļauj ES budžetā; ir gatavs atbalstīt un aizstāvēt šo principu gaidāmajās sarunās par gada un daudzgadu budžetu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, gluži pretēji, ka šādi ieņēmumi, kuru pamatā ir ES konkurences politikas īstenošana, būtu atkal tieši jāiekļauj ES budžetā; ir gatavs atbalstīt un aizstāvēt šo principu gaidāmajās sarunās par gada un daudzgadu budžetu;

| 4. | tomēr apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2011 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

tomēr apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2011 projektu bez grozījumiem un uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 2/2011 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0475.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/232 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/232

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsTiesību aktu īstenošana patērētāju tiesību aizsardzības jomā ***I

P7_TA(2011)0309

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā (COM(2010)0791 – C7-0012/2011 – 2011/0001(COD))

2013/C 33 E/33

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0791), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0791),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0012/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0012/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 5. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 5. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 22. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 22. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0201/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A7-0201/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0001

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 954/2011.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/233 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/233

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsĀrpusbiržas atvasinājumi, centrālie darījumu starpnieki un darījumu reģistri ***I

P7_TA(2011)0310

Eiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (COM(2010)0484 – C7-0265/2010 – 2010/0250(COD)) (1)

2013/C 33 E/34

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja vien nav norādīts citādi]

PARLAMENTA GROZĪJUMI (2)

Komisijas priekšlikumā

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ izskatīšanai komitejā saskaņā ar Reglamenta 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0223/2011).

(2)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Ziņojumā, ko pēc Komisijas pieprasījuma izveidotā augsta līmeņa ekspertu grupa J. de Larosière vadībā publicēja 2009. gada 25. februārī, ir secināts, ka jāstiprina uzraudzības sistēma, lai samazinātu turpmāku finanšu krīžu risku un smagumu, un ierosinātas plašas reformas Savienības finanšu nozares uzraudzības struktūrā, tostarp izveidot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, kas sastāvēs no trim Eiropas uzraudzības iestādēm — viena banku nozarei, viena apdrošināšanas un fondēto pensiju jomai un viena vērtspapīru un tirgu jomai, kā arī izveido Eiropas Sistēmisko risku komiteju. |
| --- | --- |

(1)

Ziņojumā, ko pēc Komisijas pieprasījuma izveidotā augsta līmeņa ekspertu grupa J. de Larosière vadībā publicēja 2009. gada 25. februārī, ir secināts, ka jāstiprina uzraudzības sistēma, lai samazinātu turpmāku finanšu krīžu risku un smagumu, un ierosinātas plašas reformas Savienības finanšu nozares uzraudzības struktūrā, tostarp izveidot Eiropas finanšu uzraudzības sistēmu, kas sastāvēs no trim Eiropas uzraudzības iestādēm — viena banku nozarei, viena apdrošināšanas un fondēto pensiju jomai un viena vērtspapīru un tirgu jomai, kā arī izveido Eiropas Sistēmisko risku komiteju.

| (2) | Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ir ierosināts Savienībā nostiprināt finanšu pakalpojumu tiesisko regulējumu. Komisija 2009. gada 3. jūlija paziņojumā „Efektīvu, drošu un stabilu atvasināto finanšu instrumentu tirgu nodrošināšana” novērtēja atvasinājumu lomu finanšu krīzē un 2009. gada 20. oktobra paziņojumā „Turpmākie pasākumi efektīvu, drošu un stabilu atvasināto finanšu instrumentu tirgu nodrošināšanai” ieskicēja darbības, ko tā iecerējusi veikt, lai mazinātu ar atvasinājumiem saistītos riskus. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ir ierosināts Savienībā nostiprināt finanšu pakalpojumu tiesisko regulējumu. Komisija 2009. gada 3. jūlija paziņojumā „Efektīvu, drošu un stabilu atvasināto finanšu instrumentu tirgu nodrošināšana” novērtēja atvasinājumu lomu finanšu krīzē un 2009. gada 20. oktobra paziņojumā „Turpmākie pasākumi efektīvu, drošu un stabilu atvasināto finanšu instrumentu tirgu nodrošināšanai” ieskicēja darbības, ko tā iecerējusi veikt, lai mazinātu ar atvasinājumiem saistītos riskus.

| (3) | 2009. gada 23. septembrī Komisija pieņēma priekšlikumus trim regulām par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas izveidi, paredzot trīs Eiropas uzraudzības iestāžu izveidi, lai veicinātu Savienības tiesību aktu konsekventu piemērošanu un kvalitatīvu kopīgo regulēšanas un uzraudzības standartu un prakses iedibināšanu, proti, priekšlikumu par Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi — EBI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi — EAAPI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (4), un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi — EVTI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (5).
  Minētajām iestādēm ir izšķiroša nozīme finanšu nozares stabilitātes nodrošināšanā. Tādēļ ir ļoti svarīgi vienmēr panākt, lai to darbības pilnveidošana tiktu atzīta par nozīmīgu politisku prioritāti un tām būtu pienācīgi resursi. |
| --- | --- |

(3)

2009. gada 23. septembrī Komisija pieņēma priekšlikumus trim regulām par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas izveidi, paredzot trīs Eiropas uzraudzības iestāžu izveidi, lai veicinātu Savienības tiesību aktu konsekventu piemērošanu un kvalitatīvu kopīgo regulēšanas un uzraudzības standartu un prakses iedibināšanu, proti, priekšlikumu par Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Banku iestādi — EBI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (3), Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi — EAAPI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1094/2010 (4), un Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi — EVTI), ko izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (5).
  Minētajām iestādēm ir izšķiroša nozīme finanšu nozares stabilitātes nodrošināšanā. Tādēļ ir ļoti svarīgi vienmēr panākt, lai to darbības pilnveidošana tiktu atzīta par nozīmīgu politisku prioritāti un tām būtu pienācīgi resursi.

| (4) | Ārpusbiržas atvasinājumiem trūkst pārredzamības, jo tie ir privāti slēgti līgumi un informācija par tiem parasti ir pieejama vienīgi līgumslēdzējām pusēm. Tie rada komplicētu savstarpējas atkarības tīklu, kas apgrūtina ar to saistīto risku rakstura un līmeņa noteikšanu. Finanšu krīze pierādīja, ka tirgus saspringuma brīžos šādas īpašības palielina neskaidrību un tādējādi apdraud finanšu stabilitāti. Šī regula nosaka nosacījumus šo risku mazināšanai un atvasinājumu līgumu pārredzamības uzlabošanai. |
| --- | --- |

(4)

Ārpusbiržas atvasinājumiem trūkst pārredzamības, jo tie ir privāti slēgti līgumi un informācija par tiem parasti ir pieejama vienīgi līgumslēdzējām pusēm. Tie rada komplicētu savstarpējas atkarības tīklu, kas apgrūtina ar to saistīto risku rakstura un līmeņa noteikšanu. Finanšu krīze pierādīja, ka tirgus saspringuma brīžos šādas īpašības palielina neskaidrību un tādējādi apdraud finanšu stabilitāti. Šī regula nosaka nosacījumus šo risku mazināšanai un atvasinājumu līgumu pārredzamības uzlabošanai.

| (5) | 2009. gada 26. septembra sammitā Pitsburgā G20 vadītāji vienojās, ka no 2012. gada beigām visu standartizēto ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērtei būtu jānotiek caur centrāliem darījumu starpniekiem (CDS) un ka būtu jāziņo darījumu reģistriem par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem. 2010. gada jūnijā G20 vadītāji Toronto no jauna apliecināja šādu apņemšanos un arī apņēmās paātrināt stingru pasākumu īstenošanu, lai starptautiski konsekventā un nediskriminējošā veidā uzlabotu ārpusbiržas atvasinājumu pārredzamību un regulatīvo pārraudzību
  ar mērķi uzlabot ārpusbiržas atvasinājumu tirgu un radīt spējīgākus instrumentus, kas liktu uzņēmumiem būt atbildīgiem par risku, ko tie uzņemas
  . Komisija centīsies nodrošināt, ka šīs saistības līdzīgā veidā īsteno mūsu starptautiskie partneri. |
| --- | --- |

(5)

2009. gada 26. septembra sammitā Pitsburgā G20 vadītāji vienojās, ka no 2012. gada beigām visu standartizēto ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērtei būtu jānotiek caur centrāliem darījumu starpniekiem (CDS) un ka būtu jāziņo darījumu reģistriem par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem. 2010. gada jūnijā G20 vadītāji Toronto no jauna apliecināja šādu apņemšanos un arī apņēmās paātrināt stingru pasākumu īstenošanu, lai starptautiski konsekventā un nediskriminējošā veidā uzlabotu ārpusbiržas atvasinājumu pārredzamību un regulatīvo pārraudzību
  ar mērķi uzlabot ārpusbiržas atvasinājumu tirgu un radīt spējīgākus instrumentus, kas liktu uzņēmumiem būt atbildīgiem par risku, ko tie uzņemas
  . Komisija centīsies nodrošināt, ka šīs saistības līdzīgā veidā īsteno mūsu starptautiskie partneri.

| (6) | Eiropadome 2009. gada 2. decembra secinājumos piekrita, ka ir būtiski jāuzlabo darījumu partneru kredītriska mazināšana un ka ir svarīgi uzlabot atvasinājumu darījumu pārredzamību, efektivitāti un integritāti. Eiropas Parlaments 2010. gada 15. jūnija rezolūcijā „Turpmākie pasākumi attiecībā uz atvasināto finanšu instrumentu tirgiem” aicināja ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti padarīt obligātu un ziņot par tiem. |
| --- | --- |

(6)

Eiropadome 2009. gada 2. decembra secinājumos piekrita, ka ir būtiski jāuzlabo darījumu partneru kredītriska mazināšana un ka ir svarīgi uzlabot atvasinājumu darījumu pārredzamību, efektivitāti un integritāti. Eiropas Parlaments 2010. gada 15. jūnija rezolūcijā „Turpmākie pasākumi attiecībā uz atvasināto finanšu instrumentu tirgiem” aicināja ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti padarīt obligātu un ziņot par tiem.

| (7) | EVTI būtu jāstrādā šīs regulas darbības jomā, sargājot finanšu tirgu stabilitāti ārkārtas situācijās, gādājot par to, lai dalībvalstu uzraudzības iestādes konsekventi piemērotu Savienības noteikumus, un risinot šo iestāžu domstarpības. Tai arī uzticēts izstrādāt juridiski saistošus regulatīvos tehniskos standartus, un tai ir vissvarīgākā loma CDS un darījumu reģistru darbības atļaušanā un uzraudzībā. |
| --- | --- |

(7)

EVTI būtu jāstrādā šīs regulas darbības jomā, sargājot finanšu tirgu stabilitāti ārkārtas situācijās, gādājot par to, lai dalībvalstu uzraudzības iestādes konsekventi piemērotu Savienības noteikumus, un risinot šo iestāžu domstarpības. Tai arī uzticēts izstrādāt juridiski saistošus regulatīvos tehniskos standartus, un tai ir vissvarīgākā loma CDS un darījumu reģistru darbības atļaušanā un uzraudzībā.

| (8) | Ir vajadzīgi vienoti noteikumi par atvasinājumu līgumiem, kas minēti I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6). |
| --- | --- |

(8)

Ir vajadzīgi vienoti noteikumi par atvasinājumu līgumiem, kas minēti I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6).

| (8a) | Komisija 2011. gada 2. februāra paziņojumā „Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgū un izejvielu jomā” identificēja starptautisko izejvielu tirgu palielināto finansializēšanu kā stratēģisku problēmu Savienības valstu ekonomikām. Komisija atkārtoti apstiprināja nepieciešamību pēc labākas pārredzamības izejvielu tirdzniecībā, kā arī pozitīvo potenciālo efektu no pozīciju ierobežojumiem preču tirgus atvasinājumu tirdzniecībā. Lai nodrošinātu pārmērīgi lielā tirdzniecības apjoma efektīvu samazinājumu izejvielu tirgos, Komisijai būtu jo īpaši jānovērtē ietekme, ko izejmateriālu biržās rada tirdzniecības ierobežojumi vienīgi fiziskiem tirgotājiem, izslēdzot finanšu iestādes. Komisijai šie jautājumi būtu jārisina gaidāmajos Direktīvas 2004/39/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (7) pārskatos, kuros Komisijai būtu jo īpaši jāpievēršas cenu nepastāvības problēmai pārtikas un lauksaimniecības tirgos un, lai novērstu sistēmiskos riskus un manipulācijas, jānosaka atbilstošas prasības, tostarp maržas prasības, pozīcijas ierobežojumi un peļņas atdošana soda ietvaros. |
| --- | --- |

(8a)

Komisija 2011. gada 2. februāra paziņojumā „Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgū un izejvielu jomā” identificēja starptautisko izejvielu tirgu palielināto finansializēšanu kā stratēģisku problēmu Savienības valstu ekonomikām. Komisija atkārtoti apstiprināja nepieciešamību pēc labākas pārredzamības izejvielu tirdzniecībā, kā arī pozitīvo potenciālo efektu no pozīciju ierobežojumiem preču tirgus atvasinājumu tirdzniecībā. Lai nodrošinātu pārmērīgi lielā tirdzniecības apjoma efektīvu samazinājumu izejvielu tirgos, Komisijai būtu jo īpaši jānovērtē ietekme, ko izejmateriālu biržās rada tirdzniecības ierobežojumi vienīgi fiziskiem tirgotājiem, izslēdzot finanšu iestādes. Komisijai šie jautājumi būtu jārisina gaidāmajos Direktīvas 2004/39/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (7) pārskatos, kuros Komisijai būtu jo īpaši jāpievēršas cenu nepastāvības problēmai pārtikas un lauksaimniecības tirgos un, lai novērstu sistēmiskos riskus un manipulācijas, jānosaka atbilstošas prasības, tostarp maržas prasības, pozīcijas ierobežojumi un peļņas atdošana soda ietvaros.

| (9) | Stimuli CDS izmantošanas sekmēšanai nav izrādījušies pietiekami, lai nodrošinātu, ka standartizētiem ārpusbiržas atvasinājumiem faktiski tiek veikta tīrvērte. Tādēļ ir nepieciešamas prasības par to ārpusbiržas atvasinājumu obligātu tīrvērti, kuriem tīrvērti ir iespējams veikt. |
| --- | --- |

(9)

Stimuli CDS izmantošanas sekmēšanai nav izrādījušies pietiekami, lai nodrošinātu, ka standartizētiem ārpusbiržas atvasinājumiem faktiski tiek veikta tīrvērte. Tādēļ ir nepieciešamas prasības par to ārpusbiržas atvasinājumu obligātu tīrvērti, kuriem tīrvērti ir iespējams veikt.

| (10) | Domājams, ka dalībvalstis noteiks atšķirīgus iekšzemes pasākumus, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai un kaitēt tirgus dalībniekiem un finansiālajai stabilitātei. Tīrvērtes pienākuma vienota piemērošana Savienībā ir nepieciešama arī tādēļ, lai ieguldītājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni un visiem tirgus dalībniekiem radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. |
| --- | --- |

(10)

Domājams, ka dalībvalstis noteiks atšķirīgus iekšzemes pasākumus, kas varētu radīt šķēršļus iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai un kaitēt tirgus dalībniekiem un finansiālajai stabilitātei. Tīrvērtes pienākuma vienota piemērošana Savienībā ir nepieciešama arī tādēļ, lai ieguldītājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni un visiem tirgus dalībniekiem radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka tīrvērtes pienākums mazina sistēmisko risku, ir vajadzīga procedūra, kurā tiktu konstatētas piemērotās atvasinājumu šķiras, uz kurām attiektos minētais pienākums. Šajā procedūrā būtu jāņem vērā, ka ne visus ārpusbiržas atvasinājumus, kam CDS veic tīrvērti, var uzskatīt par piemērotiem obligātai CDS tīrvērtei. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka tīrvērtes pienākums mazina sistēmisko risku, ir vajadzīga procedūra, kurā tiktu konstatētas piemērotās atvasinājumu šķiras, uz kurām attiektos minētais pienākums. Šajā procedūrā būtu jāņem vērā, ka ne visus ārpusbiržas atvasinājumus, kam CDS veic tīrvērti, var uzskatīt par piemērotiem obligātai CDS tīrvērtei.

| (12) | Šajā regulā ir izklāstīti kritēriji, pēc kuriem noteikt piemērotību tīrvērtes pienākumam. Ņemot vērā EVTI vadošo lomu, tai
  pēc apspriešanās ar Komisiju un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (8),
  ir jālemj par to, vai atvasinājumu šķiras atbilst piemērotības kritērijiem
  , vai tīrvērtes pienākums ir jāpiemēro
  un no kura brīža tīrvērtes pienākums stājas spēkā
  , attiecīgos gadījumos ieskaitot jebkādus pakāpeniskas īstenošanas standartus. Tīrvērtes pienākuma pakāpenisku ieviešanu varētu nodrošināt, vai nu nosakot tīrvērtei pakļaujamo šķiru daļu, vai arī nosakot to tirgus dalībnieku veidus, kam jāpilda tīrvērtes pienākums. Divpusējā tīrvērte būtu joprojām jāatļauj tad, ja kādā atvasinājumu šķirā noteiktas atvasinājumu kategorijas neatbilst tīrvērtes prasībām, kā tas var būt nodrošināto obligāciju gadījumā. |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā ir izklāstīti kritēriji, pēc kuriem noteikt piemērotību tīrvērtes pienākumam. Ņemot vērā EVTI vadošo lomu, tai
  pēc apspriešanās ar Komisiju un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010 par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (8),
  ir jālemj par to, vai atvasinājumu šķiras atbilst piemērotības kritērijiem
  , vai tīrvērtes pienākums ir jāpiemēro
  un no kura brīža tīrvērtes pienākums stājas spēkā
  , attiecīgos gadījumos ieskaitot jebkādus pakāpeniskas īstenošanas standartus. Tīrvērtes pienākuma pakāpenisku ieviešanu varētu nodrošināt, vai nu nosakot tīrvērtei pakļaujamo šķiru daļu, vai arī nosakot to tirgus dalībnieku veidus, kam jāpilda tīrvērtes pienākums. Divpusējā tīrvērte būtu joprojām jāatļauj tad, ja kādā atvasinājumu šķirā noteiktas atvasinājumu kategorijas neatbilst tīrvērtes prasībām, kā tas var būt nodrošināto obligāciju gadījumā.

| (12a) | Nosakot, vai atvasinājumu šķirai jāpiemēro tīrvērtes prasības, EVTI būtu jācenšas mazināt sistēmisko risku un izvairīties no sistēmiskas ietekmes. Tas nozīmē, ka vērtēšanā jāņem vērā faktori, piemēram, vēlāks datums, kad stāsies spēkā tīrvērtes pienākums, savstarpējā saistība starp attiecīgo atvasinājumu šķiru tirgū, līgumu juridiskās un ekonomiskās standartizācijas līmenis, ietekme uz ES uzņēmumu veiktspēju un konkurētspēju globālajos tirgos, CDS darbības un riska pārvaldības spēja veikt šajā direktīvā noteikto darba apjomu un izpildīt pienākumus, norēķinu risks un darījumu partneru kredītrisks un radīto izmaksu ietekme uz reālo ekonomiku un jo īpaši ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(12a)

Nosakot, vai atvasinājumu šķirai jāpiemēro tīrvērtes prasības, EVTI būtu jācenšas mazināt sistēmisko risku un izvairīties no sistēmiskas ietekmes. Tas nozīmē, ka vērtēšanā jāņem vērā faktori, piemēram, vēlāks datums, kad stāsies spēkā tīrvērtes pienākums, savstarpējā saistība starp attiecīgo atvasinājumu šķiru tirgū, līgumu juridiskās un ekonomiskās standartizācijas līmenis, ietekme uz ES uzņēmumu veiktspēju un konkurētspēju globālajos tirgos, CDS darbības un riska pārvaldības spēja veikt šajā direktīvā noteikto darba apjomu un izpildīt pienākumus, norēķinu risks un darījumu partneru kredītrisks un radīto izmaksu ietekme uz reālo ekonomiku un jo īpaši ieguldījumiem.

| (12b) | Ārvalstu valūtas maiņas tirgus īpašības (darījumu dienas apjoms, valūtu pāri, trešo valstu darījumu nozīme, norēķinu risks, ko risina ar stabilu esošu mehānismu) liek piemērot režīmu, kas lielā mērā balstītos uz attiecīgās infrastruktūras iepriekšēju starptautisko konverģenci un savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

(12b)

Ārvalstu valūtas maiņas tirgus īpašības (darījumu dienas apjoms, valūtu pāri, trešo valstu darījumu nozīme, norēķinu risks, ko risina ar stabilu esošu mehānismu) liek piemērot režīmu, kas lielā mērā balstītos uz attiecīgās infrastruktūras iepriekšēju starptautisko konverģenci un savstarpēju atzīšanu.

| (12c) | Izstrādājot deleģētos tiesību aktus un tehniskos īstenošanas standartus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrību vajadzībām piedāvāt patērētājiem ilgtermiņa ieguldījumu produktus. Šajā sakarā regulai nevajadzētu radīt pārmērīgas izmaksas ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrībām. Viens no līdzekļiem šā mērķa sasniegšanai ir proporcionalitātes principa pareiza piemērošana. |
| --- | --- |

(12c)

Izstrādājot deleģētos tiesību aktus un tehniskos īstenošanas standartus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrību vajadzībām piedāvāt patērētājiem ilgtermiņa ieguldījumu produktus. Šajā sakarā regulai nevajadzētu radīt pārmērīgas izmaksas ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrībām. Viens no līdzekļiem šā mērķa sasniegšanai ir proporcionalitātes principa pareiza piemērošana.

| (12d) | Ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrībām kā alternatīvu naudas iemaksai vajadzētu atļaut valdības un augstas kvalitātes korporatīvo obligāciju iemaksu, lai segtu sākotnējās un papildu drošības iemaksas. |
| --- | --- |

(12d)

Ilgtermiņa ieguldījumu sabiedrībām kā alternatīvu naudas iemaksai vajadzētu atļaut valdības un augstas kvalitātes korporatīvo obligāciju iemaksu, lai segtu sākotnējās un papildu drošības iemaksas.

| (13) | Lai ārpusbiržas atvasinājumam varētu veikt tīrvērti, ir jāpiekrīt abām līgumslēdzējām pusēm. Tāpēc atbrīvojumiem no tīrvērtes pienākuma vajadzētu būt precīzi izstrādātiem, jo tie mazina pienākuma efektivitāti un labumu no CDS tīrvērtes un var būt par pamatu regulējuma arbitrāžai starp tirgus dalībnieku grupām.
  Taču Komisijai un EVTI būtu jānodrošina, lai obligātie tīrvērtes veikšanas noteikumi arī aizsargātu ieguldītājus. |
| --- | --- |

(13)

Lai ārpusbiržas atvasinājumam varētu veikt tīrvērti, ir jāpiekrīt abām līgumslēdzējām pusēm. Tāpēc atbrīvojumiem no tīrvērtes pienākuma vajadzētu būt precīzi izstrādātiem, jo tie mazina pienākuma efektivitāti un labumu no CDS tīrvērtes un var būt par pamatu regulējuma arbitrāžai starp tirgus dalībnieku grupām.
  Taču Komisijai un EVTI būtu jānodrošina, lai obligātie tīrvērtes veikšanas noteikumi arī aizsargātu ieguldītājus.

| (13a) | Vispārīgi vērtējot, pienākumiem, kas izriet no šīs regulas, būtu jāattiecas uz turpmākiem darījumiem, lai varētu nodrošināt iespējami netraucētu pāreju, kas uzlabotu sistēmas stabilitāti un vienlaicīgi samazinātu papildu pielāgošanās vajadzības. Turklāt tīrvērtes un ziņošanas pienākumi jāvērtē atšķirīgi. Lai gan retrospektīvas tīrvērtes pienākumu juridisku iemeslu dēļ ir sarežģīti īstenot, jo tam nepieciešams papildu nodrošinājums, taču uz retrospektīvas ziņošanas pienākumu tas neattiecas. Šajā gadījumā, pamatojoties uz ietekmes pētījuma rezultātiem un izmantojot noteikumus, kas pielāgoti atvasinājumu šķirām, tehniskiem priekšnoteikumiem un dzēšanas termiņiem, varētu noteikt retrospektīvas ziņošanas pienākumu. |
| --- | --- |

(13a)

Vispārīgi vērtējot, pienākumiem, kas izriet no šīs regulas, būtu jāattiecas uz turpmākiem darījumiem, lai varētu nodrošināt iespējami netraucētu pāreju, kas uzlabotu sistēmas stabilitāti un vienlaicīgi samazinātu papildu pielāgošanās vajadzības. Turklāt tīrvērtes un ziņošanas pienākumi jāvērtē atšķirīgi. Lai gan retrospektīvas tīrvērtes pienākumu juridisku iemeslu dēļ ir sarežģīti īstenot, jo tam nepieciešams papildu nodrošinājums, taču uz retrospektīvas ziņošanas pienākumu tas neattiecas. Šajā gadījumā, pamatojoties uz ietekmes pētījuma rezultātiem un izmantojot noteikumus, kas pielāgoti atvasinājumu šķirām, tehniskiem priekšnoteikumiem un dzēšanas termiņiem, varētu noteikt retrospektīvas ziņošanas pienākumu.

| (14) | Ārpusbiržas atvasinājumi, kurus neuzskata par piemērotiem CDS tīrvērtei, tomēr var radīt darījuma partnera kredītrisku, tāpēc ir vajadzīgi noteikumi par minētā riska pārvaldību. Šādiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem vienīgi tiem tirgus dalībniekiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums. |
| --- | --- |

(14)

Ārpusbiržas atvasinājumi, kurus neuzskata par piemērotiem CDS tīrvērtei, tomēr var radīt darījuma partnera kredītrisku, tāpēc ir vajadzīgi noteikumi par minētā riska pārvaldību. Šādiem noteikumiem vajadzētu būt piemērojamiem vienīgi tiem tirgus dalībniekiem, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums.

| (14a) | Ir svarīgi, ka nepieciešamā atšķirīgā pieeja nefinansiāliem darījumu partneriem ir paredzēta ne tikai šajā regulā, bet arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (9) un Direktīvā 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (10). Darījuma partneriem, kam tīrvērte nav obligāti jāveic centralizēti, nevajadzētu būt lielākām kapitālizmaksām par turpinātiem divpusējiem nolīgumiem. |
| --- | --- |

(14a)

Ir svarīgi, ka nepieciešamā atšķirīgā pieeja nefinansiāliem darījumu partneriem ir paredzēta ne tikai šajā regulā, bet arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvā 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (9) un Direktīvā 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (10). Darījuma partneriem, kam tīrvērte nav obligāti jāveic centralizēti, nevajadzētu būt lielākām kapitālizmaksām par turpinātiem divpusējiem nolīgumiem.

| (14b) | Finansiāliem darījumu partneriem, kas nodarbojas ar ārpusbiržas atvasinājumiem, kuriem tiek veikta divpusēja tīrvērte un nevis tīrvērte centrālajā tīrvērtes iestādē, ir jābūt iespējai aprēķināt pašu kapitāla apjomu atkarībā no iespējamā zaudējumu apjoma, kas saistīts ar bankrota risku, ko mēra katram darījumu starpniekam. |
| --- | --- |

(14b)

Finansiāliem darījumu partneriem, kas nodarbojas ar ārpusbiržas atvasinājumiem, kuriem tiek veikta divpusēja tīrvērte un nevis tīrvērte centrālajā tīrvērtes iestādē, ir jābūt iespējai aprēķināt pašu kapitāla apjomu atkarībā no iespējamā zaudējumu apjoma, kas saistīts ar bankrota risku, ko mēra katram darījumu starpniekam.

| (15) | Noteikumi par atvasinājumu tīrvērtes un ziņošanas kārtību un noteikumi par riska mazināšanas metodēm attiecībā uz atvasinājumu līgumiem, kuriem CDS neveic tīrvērti, būtu jāattiecina uz finansiāliem darījumu partneriem, proti, ieguldījumu sabiedrībām,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Direktīvu 2004/39/EK, kredītiestādēm,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Direktīvu 2006/48/EK, apdrošināšanas sabiedrībām,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Padomes 1973. gada 24. jūlija Pirmo Direktīvu 73/239/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (11), dzīvības apdrošināšanas uzņēmumiem,
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/83/EK par dzīvības apdrošināšanu (12), pārapdrošināšanas uzņēmumiem,
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Direktīvu 2005/68/EK par pārapdrošināšanu (13), pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU),
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (14), un alternatīvo ieguldījumu fondiem
  , ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu
  pārvaldnieki
  , kuri saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (15). |
| --- | --- |

(15)

Noteikumi par atvasinājumu tīrvērtes un ziņošanas kārtību un noteikumi par riska mazināšanas metodēm attiecībā uz atvasinājumu līgumiem, kuriem CDS neveic tīrvērti, būtu jāattiecina uz finansiāliem darījumu partneriem, proti, ieguldījumu sabiedrībām,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Direktīvu 2004/39/EK, kredītiestādēm,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Direktīvu 2006/48/EK, apdrošināšanas sabiedrībām,
  kas saņēmušas atļauju saskaņā ar
  Padomes 1973. gada 24. jūlija Pirmo Direktīvu 73/239/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana (11), dzīvības apdrošināšanas uzņēmumiem,
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/83/EK par dzīvības apdrošināšanu (12), pārapdrošināšanas uzņēmumiem,
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Direktīvu 2005/68/EK par pārapdrošināšanu (13), pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU),
  kas saņēmuši atļauju saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvu 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (14), un alternatīvo ieguldījumu fondiem
  , ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu
  pārvaldnieki
  , kuri saņēmuši atļauju vai reģistrēti saskaņā ar
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (15).

| (15a) | PVKIU tikai nelielā apmērā veic darījumus ar atvasinājumiem, tādēļ būtu jāizvērtē to darbība, lai precīzi noteiktu, uz kāda pamata tie būtu jāklasificē kā darījumu partneri šīs regulas nozīmē. Turklāt jānovērš konkurences izkropļojumi un jāierobežo ļaunprātīgas izmantošanas iespējas. Tādēļ tīrvērtes slieksni nefinansiāliem darījumu partneriem nevar automātiski piemērot attiecībā uz PVKIU. Tā vietā būtu jāapsver un jāievieš precīzi definēta atkāpe. |
| --- | --- |

(15a)

PVKIU tikai nelielā apmērā veic darījumus ar atvasinājumiem, tādēļ būtu jāizvērtē to darbība, lai precīzi noteiktu, uz kāda pamata tie būtu jāklasificē kā darījumu partneri šīs regulas nozīmē. Turklāt jānovērš konkurences izkropļojumi un jāierobežo ļaunprātīgas izmantošanas iespējas. Tādēļ tīrvērtes slieksni nefinansiāliem darījumu partneriem nevar automātiski piemērot attiecībā uz PVKIU. Tā vietā būtu jāapsver un jāievieš precīzi definēta atkāpe.

| (15b) | Šī regula būtu jāattiecina uz PVKIU, jo PVKIU diversificētās ieguldījumu politikas arī ietver atvasinājumu līgumu darījumus. PVKIU pēdējos gados ir piedzīvojuši lielu izaugsmi un veido aptuveni 50 % no Savienības IKP, un, ņemot vērā to ievērojamās ieguldījumu spējas, tiem ir arī globāla sistēmiskā nozīme. |
| --- | --- |

(15b)

Šī regula būtu jāattiecina uz PVKIU, jo PVKIU diversificētās ieguldījumu politikas arī ietver atvasinājumu līgumu darījumus. PVKIU pēdējos gados ir piedzīvojuši lielu izaugsmi un veido aptuveni 50 % no Savienības IKP, un, ņemot vērā to ievērojamās ieguldījumu spējas, tiem ir arī globāla sistēmiskā nozīme.

| (15c) | Pensiju fondiem, kuri atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvā 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (16) un kuru riska profilam ir raksturīga izvairīšanās no riska, un kuri izmanto atvasinājumus, lai ierobežotu savu pensiju saistību riskus, vajadzētu piemērot ziņošanas pienākumu un riska samazināšanas metodes attiecībā uz ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kam nav veikta CDS tīrvērte, kā noteikts šajā regulā. Taču uz šīm pensijām nevajadzētu attiecināt tīrvērtes pienākumu, lai izvairītos no neproporcionālām izmaksām pensionāriem. |
| --- | --- |

(15c)

Pensiju fondiem, kuri atbilst definīcijai Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīvā 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (16) un kuru riska profilam ir raksturīga izvairīšanās no riska, un kuri izmanto atvasinājumus, lai ierobežotu savu pensiju saistību riskus, vajadzētu piemērot ziņošanas pienākumu un riska samazināšanas metodes attiecībā uz ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kam nav veikta CDS tīrvērte, kā noteikts šajā regulā. Taču uz šīm pensijām nevajadzētu attiecināt tīrvērtes pienākumu, lai izvairītos no neproporcionālām izmaksām pensionāriem.

| (16) | Piemērotos gadījumos noteikumiem par finansiāliem darījumu partneriem būtu jāattiecas arī uz nefinansiāliem darījumu partneriem. Ir atzīts, ka nefinansiāli darījumu partneri izmanto ārpusbiržas līgumus, lai nodrošinātos pret komerciāliem riskiem, kas tieši saistīti ar to komercdarbību. Tādēļ, nosakot, vai nefinansiālam darījumu partnerim vajadzētu būt pakļautam tīrvērtes pienākumam, būtu jāņem vērā mērķis, kādam šis nefinansiālais darījumu partneris izmanto ārpusbiržas atvasinājumus, un riska pozīciju apjoms, kas tam ir minētajos instrumentos.
  Nefinansiālajiem darījumu partneriem ikgadējos ziņojumos vai citā piemērotā veidā būtu jāizskaidro atvasinājumu izmantojums.
  Nosakot tīrvērtes pienākuma slieksni, EVTI būtu jākonsultējas ar visām attiecīgajām iestādēm, piemēram, regulatoriem, kas atbild par preču tirgiem,
  un nefinansiāliem darījumu partneriem,
  lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas šo nozaru īpatnības. Turklāt līdz 2013. gada 31. decembrim Komisijai būtu jānovērtē nefinansiālo uzņēmumu darījumu sistēmiskā nozīme ārpusbiržas atvasinājumos dažādās nozarēs, ieskaitot enerģētiku.
  Ja stāsies spēkā atsevišķām nozarēm pielāgoti salīdzināmi ES noteikumi, Komisijai būtu nekavējoties jāapsver, vai attiecīgā nozare ir jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, un jāierosina attiecīgi tiesību aktu priekšlikumi. |
| --- | --- |

(16)

Piemērotos gadījumos noteikumiem par finansiāliem darījumu partneriem būtu jāattiecas arī uz nefinansiāliem darījumu partneriem. Ir atzīts, ka nefinansiāli darījumu partneri izmanto ārpusbiržas līgumus, lai nodrošinātos pret komerciāliem riskiem, kas tieši saistīti ar to komercdarbību. Tādēļ, nosakot, vai nefinansiālam darījumu partnerim vajadzētu būt pakļautam tīrvērtes pienākumam, būtu jāņem vērā mērķis, kādam šis nefinansiālais darījumu partneris izmanto ārpusbiržas atvasinājumus, un riska pozīciju apjoms, kas tam ir minētajos instrumentos.
  Nefinansiālajiem darījumu partneriem ikgadējos ziņojumos vai citā piemērotā veidā būtu jāizskaidro atvasinājumu izmantojums.
  Nosakot tīrvērtes pienākuma slieksni, EVTI būtu jākonsultējas ar visām attiecīgajām iestādēm, piemēram, regulatoriem, kas atbild par preču tirgiem,
  un nefinansiāliem darījumu partneriem,
  lai nodrošinātu, ka pilnībā tiek ievērotas šo nozaru īpatnības. Turklāt līdz 2013. gada 31. decembrim Komisijai būtu jānovērtē nefinansiālo uzņēmumu darījumu sistēmiskā nozīme ārpusbiržas atvasinājumos dažādās nozarēs, ieskaitot enerģētiku.
  Ja stāsies spēkā atsevišķām nozarēm pielāgoti salīdzināmi ES noteikumi, Komisijai būtu nekavējoties jāapsver, vai attiecīgā nozare ir jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, un jāierosina attiecīgi tiesību aktu priekšlikumi.

| (16a) | Nefinansiālo darījumu partneru tīrvērtes slieksnis ir ļoti nozīmīgs rādītājs visiem tirgus dalībniekiem. Nosakot tīrvērtes slieksni, būtu jāpārbauda un jāizvērtē gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi kritēriji. Turklāt attiecīgos gadījumos būtu jācenšas panākt ārpusbiržas līgumu plaša standartizācija un jāatzīst nefinansiāla darījuma partnera riska samazināšanas nozīme attiecībā uz tā parastajiem darījumiem. Tādu sliekšņu ieviešanu, kuri balstīti uz uzņēmuma nozīmīgumu tirgū kopumā vai ārpusbiržas tirgus segmentā, varētu papildināt, piemēram, izmantojot darbības riska koeficientus. |
| --- | --- |

(16a)

Nefinansiālo darījumu partneru tīrvērtes slieksnis ir ļoti nozīmīgs rādītājs visiem tirgus dalībniekiem. Nosakot tīrvērtes slieksni, būtu jāpārbauda un jāizvērtē gan kvalitatīvi, gan kvantitatīvi kritēriji. Turklāt attiecīgos gadījumos būtu jācenšas panākt ārpusbiržas līgumu plaša standartizācija un jāatzīst nefinansiāla darījuma partnera riska samazināšanas nozīme attiecībā uz tā parastajiem darījumiem. Tādu sliekšņu ieviešanu, kuri balstīti uz uzņēmuma nozīmīgumu tirgū kopumā vai ārpusbiržas tirgus segmentā, varētu papildināt, piemēram, izmantojot darbības riska koeficientus.

| (16b) | Lai mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) atbrīvotu no tīrvērtes veikšanas pienākuma, būtu jāpārbauda arī tīrvērtes sliekšņus attiecīgajā nozarē, kuru pamatā būtu kāda uzņēmumu līgumu kopējā vērtība. Turklāt EVTI būtu jāpārbauda, vai attiecībā uz MVU varētu ieviest ziņošanas pienākuma de minimis noteikumu. |
| --- | --- |

(16b)

Lai mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) atbrīvotu no tīrvērtes veikšanas pienākuma, būtu jāpārbauda arī tīrvērtes sliekšņus attiecīgajā nozarē, kuru pamatā būtu kāda uzņēmumu līgumu kopējā vērtība. Turklāt EVTI būtu jāpārbauda, vai attiecībā uz MVU varētu ieviest ziņošanas pienākuma de minimis noteikumu.

| (16c) | Komisijai būtu jānodrošina, ka turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos attiecībā uz cenu noteikšanu vai pieejamību netiek apdraudēta nefinansiālu darījumu partneru nepieciešamā un piemērotā ārpusbiržas atvasinājumu izmantošana ar mērķi ierobežot tirgus riskus, kas izriet no komercdarbības. |
| --- | --- |

(16c)

Komisijai būtu jānodrošina, ka turpmākajos tiesību aktu priekšlikumos attiecībā uz cenu noteikšanu vai pieejamību netiek apdraudēta nefinansiālu darījumu partneru nepieciešamā un piemērotā ārpusbiržas atvasinājumu izmantošana ar mērķi ierobežot tirgus riskus, kas izriet no komercdarbības.

| (17) | Līgums, kuru ir noslēdzis fonds, neatkarīgi no tā, vai to pārvalda vai nepārvalda fonda pārvaldnieks, būtu jāuzskata par ietilpstošu šīs regulas darbības jomā. |
| --- | --- |

(17)

Līgums, kuru ir noslēdzis fonds, neatkarīgi no tā, vai to pārvalda vai nepārvalda fonda pārvaldnieks, būtu jāuzskata par ietilpstošu šīs regulas darbības jomā.

| (18) | Centrālās bankas un citas valstu struktūras ar līdzīgām funkcijām, citas publiskās struktūras, kuru pienākumos ir iejaukšanās publiskā parāda pārvaldībā, un daudzpusējās attīstības bankas, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 1. daļas 4.2. iedaļā
  , Starptautisko norēķinu banka un Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 18. punktā definētās dažas publiskā sektora struktūras
  būtu izslēdzamas no šīs regulas darbības jomas, lai izvairītos no tā, ka tiktu ierobežotas to spējas vajadzības gadījumā un attiecīgā brīdī iejaukties, lai stabilizētu tirgu.
  Būtu iepriekš jāizskata iespēja, vai no tīrvērtes varētu atbrīvot publiskas struktūras Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 18. punkta nozīmē, kuras pieder centrālām valdībām un kurām ir paredzēta centrālās valdības atbildība, kas pielīdzināma skaidri noteiktai garantijai. |
| --- | --- |

(18)

Centrālās bankas un citas valstu struktūras ar līdzīgām funkcijām, citas publiskās struktūras, kuru pienākumos ir iejaukšanās publiskā parāda pārvaldībā, un daudzpusējās attīstības bankas, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 1. daļas 4.2. iedaļā
  , Starptautisko norēķinu banka un Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 18. punktā definētās dažas publiskā sektora struktūras
  būtu izslēdzamas no šīs regulas darbības jomas, lai izvairītos no tā, ka tiktu ierobežotas to spējas vajadzības gadījumā un attiecīgā brīdī iejaukties, lai stabilizētu tirgu.
  Būtu iepriekš jāizskata iespēja, vai no tīrvērtes varētu atbrīvot publiskas struktūras Direktīvas 2006/48/EK 4. panta 18. punkta nozīmē, kuras pieder centrālām valdībām un kurām ir paredzēta centrālās valdības atbildība, kas pielīdzināma skaidri noteiktai garantijai.

| (19) | Tā kā ne visi tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, spēj kļūt par CDS tīrvērtes dalībniekiem
  (vai tīrvērtes dalībnieku klientiem)
  , tiem būtu jāspēj piekļūt CDS kā klientiem
  vai ar tādu ieguldījumu sabiedrību vai kredītiestāžu starpniecību, kas pašas ir klienti
  . |
| --- | --- |

(19)

Tā kā ne visi tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas tīrvērtes pienākums, spēj kļūt par CDS tīrvērtes dalībniekiem
  (vai tīrvērtes dalībnieku klientiem)
  , tiem būtu jāspēj piekļūt CDS kā klientiem
  vai ar tādu ieguldījumu sabiedrību vai kredītiestāžu starpniecību, kas pašas ir klienti
  .

| (20) | Tīrvērtes pienākumu ieviešot reizē ar procesu, kurā nosaka, kurus CDS var izmantot šā pienākuma izpildei, ārpusbiržas atvasinājumu tirgū var rasties negribēti konkurences traucējumi. Piemēram, kāds CDS var atteikt tīrvērti darījumiem, kurus izpilda konkrētā tirdzniecības vietā, tā iemesla dēļ, ka CDS pieder konkurējošai tirdzniecības vietai. Lai izvairītos no tādas diskriminējošas prakses, CDS ir jāveic tādu darījumu tīrvērte, kas tiek izpildīti dažādās vietās, ciktāl minētās vietas atbilst CDS noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām
  un neatkarīgi no līgumu dokumentiem, uz kuru pamata līgumslēdzēji noslēguši attiecīgo ārpusbiržas atvasinājumu darījumu, ja attiecīgie dokumenti atbilst tirgus standartiem
  . Vispār Komisijai būtu jāturpina cieši uzraudzīt ārpusbiržas atvasinājumu tirgus attīstību un vajadzības gadījumā jāiejaucas, lai novērstu tādus konkurences traucējumus iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(20)

Tīrvērtes pienākumu ieviešot reizē ar procesu, kurā nosaka, kurus CDS var izmantot šā pienākuma izpildei, ārpusbiržas atvasinājumu tirgū var rasties negribēti konkurences traucējumi. Piemēram, kāds CDS var atteikt tīrvērti darījumiem, kurus izpilda konkrētā tirdzniecības vietā, tā iemesla dēļ, ka CDS pieder konkurējošai tirdzniecības vietai. Lai izvairītos no tādas diskriminējošas prakses, CDS ir jāveic tādu darījumu tīrvērte, kas tiek izpildīti dažādās vietās, ciktāl minētās vietas atbilst CDS noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām
  un neatkarīgi no līgumu dokumentiem, uz kuru pamata līgumslēdzēji noslēguši attiecīgo ārpusbiržas atvasinājumu darījumu, ja attiecīgie dokumenti atbilst tirgus standartiem
  . Vispār Komisijai būtu jāturpina cieši uzraudzīt ārpusbiržas atvasinājumu tirgus attīstību un vajadzības gadījumā jāiejaucas, lai novērstu tādus konkurences traucējumus iekšējā tirgū.

| (21) | Lai varētu noteikt ārpusbiržas atvasinājumu attiecīgās šķiras, uz kurām jāattiecina tīrvērtes pienākums, sliekšņus un sistēmiski nozīmīgus nefinansiālos darījumu partnerus, ir vajadzīgi ticami dati. Tālab regulēšanas nolūkos ir svarīgi Savienības līmenī iedibināt vienotu prasību iesniegt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem.
  Turklāt, lai sniegtu EVTI salīdzināmus datus, ir nepieciešams maksimāli plašs retrospektīvas ziņošanas pienākums gan finansiāliem darījumu partneriem, gan nefinansiāliem darījumu partneriem, kas pārsniedz slieksni. Ja kādai ārpusbiržas atvasinājumu šķirai šāda retrospektīva ziņošana nav iespējama, būtu jāiesniedz piemērots pamatojums attiecīgajam darījumu reģistram. |
| --- | --- |

(21)

Lai varētu noteikt ārpusbiržas atvasinājumu attiecīgās šķiras, uz kurām jāattiecina tīrvērtes pienākums, sliekšņus un sistēmiski nozīmīgus nefinansiālos darījumu partnerus, ir vajadzīgi ticami dati. Tālab regulēšanas nolūkos ir svarīgi Savienības līmenī iedibināt vienotu prasību iesniegt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem.
  Turklāt, lai sniegtu EVTI salīdzināmus datus, ir nepieciešams maksimāli plašs retrospektīvas ziņošanas pienākums gan finansiāliem darījumu partneriem, gan nefinansiāliem darījumu partneriem, kas pārsniedz slieksni. Ja kādai ārpusbiržas atvasinājumu šķirai šāda retrospektīva ziņošana nav iespējama, būtu jāiesniedz piemērots pamatojums attiecīgajam darījumu reģistram.

| (22) | Ir svarīgi, lai tirgus dalībnieki piegādātu darījumu reģistriem visus datus par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kurus tie ir noslēguši. Rezultātā informācija par riskiem, kas piemīt ārpusbiržas atvasinājumu tirgiem, tiks uzglabāta centralizēti un būs viegli pieejama EVTI, attiecīgajām kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) centrālajām bankām.
  Komisijai un EVTI būtu jāapsver ziņošanas pienākuma piemērojamības paplašināšana, ietverot iegultos atvasinājumus. |
| --- | --- |

(22)

Ir svarīgi, lai tirgus dalībnieki piegādātu darījumu reģistriem visus datus par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kurus tie ir noslēguši. Rezultātā informācija par riskiem, kas piemīt ārpusbiržas atvasinājumu tirgiem, tiks uzglabāta centralizēti un būs viegli pieejama EVTI, attiecīgajām kompetentajām iestādēm un attiecīgajām Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) centrālajām bankām.
  Komisijai un EVTI būtu jāapsver ziņošanas pienākuma piemērojamības paplašināšana, ietverot iegultos atvasinājumus.

| (22a) | Papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām, kas definētas Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) apakšpunktā, vai pensiju shēmām, kas piedāvā sniegt līdzvērtīgu riska mazināšanas līmeni un kas atzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz papildpensijas uzkrāšanu, izmantojot atvasinājuma līgumus, kuri objektīvi uzskatāmi par tādu risku mazinošiem, kas saistīti ar pensiju shēmu pārvaldošās institūcijas maksātnespēju, būtu jāpiemēro noteikumi par divpusējo nodrošināšanu, kā noteikts minētajā regulā, kas jāpārskata 2014. gadā. |
| --- | --- |

(22a)

Papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijām, kas definētas Direktīvas 2003/41/EK 6. panta a) apakšpunktā, vai pensiju shēmām, kas piedāvā sniegt līdzvērtīgu riska mazināšanas līmeni un kas atzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz papildpensijas uzkrāšanu, izmantojot atvasinājuma līgumus, kuri objektīvi uzskatāmi par tādu risku mazinošiem, kas saistīti ar pensiju shēmu pārvaldošās institūcijas maksātnespēju, būtu jāpiemēro noteikumi par divpusējo nodrošināšanu, kā noteikts minētajā regulā, kas jāpārskata 2014. gadā.

| (23) | Lai nodrošinātu visaptverošu pārskatu par tirgu
  un lai varētu novērtēt sistēmisko risku
  , ir jāziņo darījumu reģistriem gan par līgumiem, kuriem veikta tīrvērte, gan līgumiem, kuriem tā nav veikta. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu visaptverošu pārskatu par tirgu
  un lai varētu novērtēt sistēmisko risku
  , ir jāziņo darījumu reģistriem gan par līgumiem, kuriem veikta tīrvērte, gan līgumiem, kuriem tā nav veikta.

| (23a) | EVTI, EAAPI un EBI būtu jānodrošina ar pietiekamiem līdzekļiem, lai tās efektīvi veiktu šajā regulā paredzētos uzdevumus. |
| --- | --- |

(23a)

EVTI, EAAPI un EBI būtu jānodrošina ar pietiekamiem līdzekļiem, lai tās efektīvi veiktu šajā regulā paredzētos uzdevumus.

| (24) | Pienākumam ziņot par jebkādiem līguma grozījumiem vai tā izbeigšanu būtu jāattiecas uz līguma sākotnējiem darījuma partneriem un uz citām struktūrām, kas ziņo sākotnējo darījuma partneru vārdā. Darījuma partneris vai tā darbinieki, kas saskaņā ar šo regulu sniedz darījumu reģistram pilnīgus datus par līgumu cita darījuma partnera vārdā, nav uzskatāmi par izpaušanas ierobežojumu pārkāpējiem. |
| --- | --- |

(24)

Pienākumam ziņot par jebkādiem līguma grozījumiem vai tā izbeigšanu būtu jāattiecas uz līguma sākotnējiem darījuma partneriem un uz citām struktūrām, kas ziņo sākotnējo darījuma partneru vārdā. Darījuma partneris vai tā darbinieki, kas saskaņā ar šo regulu sniedz darījumu reģistram pilnīgus datus par līgumu cita darījuma partnera vārdā, nav uzskatāmi par izpaušanas ierobežojumu pārkāpējiem.

| (25) | Saistībā ar tīrvērtes un ziņošanas pienākumiem ir vajadzīgi iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi. Šie sodi dalībvalstīm būtu jāpiemēro tādā veidā, lai nemazinātos attiecīgo noteikumu efektivitāte.
  Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka uzliktos sodus publiski izziņo un regulāri publicē novērtējuma ziņojumus par spēkā esošo noteikumu efektivitāti. |
| --- | --- |

(25)

Saistībā ar tīrvērtes un ziņošanas pienākumiem ir vajadzīgi iedarbīgi, samērīgi un preventīvi sodi. Šie sodi dalībvalstīm būtu jāpiemēro tādā veidā, lai nemazinātos attiecīgo noteikumu efektivitāte.
  Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka uzliktos sodus publiski izziņo un regulāri publicē novērtējuma ziņojumus par spēkā esošo noteikumu efektivitāti.

| (26) | Par nosacījumu CDS atļaujas došanai vajadzētu būt minimālajai sākumkapitāla summai. CDS kapitālam kopā ar nesadalīto peļņu un rezervēm vienmēr ir jābūt samērā ar CDS lielumu un darbību, lai nodrošinātu, ka tas ir pienācīgi nodrošināts ar kapitālu pret darbības riskiem vai atlikušajiem riskiem un ka vajadzības gadījumā tas spēj savas darbības organizēti izbeigt vai pārstrukturēt. |
| --- | --- |

(26)

Par nosacījumu CDS atļaujas došanai vajadzētu būt minimālajai sākumkapitāla summai. CDS kapitālam kopā ar nesadalīto peļņu un rezervēm vienmēr ir jābūt samērā ar CDS lielumu un darbību, lai nodrošinātu, ka tas ir pienācīgi nodrošināts ar kapitālu pret darbības riskiem vai atlikušajiem riskiem un ka vajadzības gadījumā tas spēj savas darbības organizēti izbeigt vai pārstrukturēt.

| (27) | Tā kā ar šo regulu tiek ieviests juridisks pienākums regulēšanas vajadzībās veikt tīrvērti caur īpašiem CDS, ir būtiski nodrošināt, ka minētie CDS ir droši un stabili un katrā laikā atbilst šīs regulas noteiktām stingrām organizatoriskām, uzņēmējdarbības ētikas un uzraudzības prasībām. Lai nodrošinātu vienotu šīs regulas piemērošanu, prasībām būtu jāattiecas uz visu to finanšu instrumentu tīrvērti, ar kuriem CDS nodarbojas. |
| --- | --- |

(27)

Tā kā ar šo regulu tiek ieviests juridisks pienākums regulēšanas vajadzībās veikt tīrvērti caur īpašiem CDS, ir būtiski nodrošināt, ka minētie CDS ir droši un stabili un katrā laikā atbilst šīs regulas noteiktām stingrām organizatoriskām, uzņēmējdarbības ētikas un uzraudzības prasībām. Lai nodrošinātu vienotu šīs regulas piemērošanu, prasībām būtu jāattiecas uz visu to finanšu instrumentu tīrvērti, ar kuriem CDS nodarbojas.

| (27a) | Attiecīgai kompetentajai iestādei būtu jāpārliecinās, ka CDS ir pietiekami pieejamie finanšu līdzekļi (kam būtu jāietver CDS paša līdzekļu minimālais ieguldījums) saskaņā ar EVTI izdotajām vadlīnijām. |
| --- | --- |

(27a)

Attiecīgai kompetentajai iestādei būtu jāpārliecinās, ka CDS ir pietiekami pieejamie finanšu līdzekļi (kam būtu jāietver CDS paša līdzekļu minimālais ieguldījums) saskaņā ar EVTI izdotajām vadlīnijām.

| (28) | Tādēļ regulēšanas un saskaņošanas interesēs ir nodrošināt, ka finansiāli darījumu partneri izmanto tikai tos CDS, kuri atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ regulēšanas un saskaņošanas interesēs ir nodrošināt, ka finansiāli darījumu partneri izmanto tikai tos CDS, kuri atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām.

| (29) | No pienākuma veikt ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti izriet tieši noteikumi par CDS darbības atļaušanu un uzraudzīšanu. Kompetentajām iestādēm pienākas saglabāt atbildību par visiem CDS darbības atļaušanas un uzraudzīšanas aspektiem, tostarp pienākumu pārbaudīt, vai pieteikumu iesniegušais CDS atbilst šai regulai un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvai 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (17), ņemot vērā to, ka minētajām valstu kompetentajām iestādēm ir vislabāk iespējams noskaidrot, kā CDS darbojas ikdienā, sniegt regulārus pārskatus un vajadzības gadījumā pieņemt attiecīgus lēmumus. |
| --- | --- |

(29)

No pienākuma veikt ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti izriet tieši noteikumi par CDS darbības atļaušanu un uzraudzīšanu. Kompetentajām iestādēm pienākas saglabāt atbildību par visiem CDS darbības atļaušanas un uzraudzīšanas aspektiem, tostarp pienākumu pārbaudīt, vai pieteikumu iesniegušais CDS atbilst šai regulai un Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvai 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (17), ņemot vērā to, ka minētajām valstu kompetentajām iestādēm ir vislabāk iespējams noskaidrot, kā CDS darbojas ikdienā, sniegt regulārus pārskatus un vajadzības gadījumā pieņemt attiecīgus lēmumus.

| (30) | Ja CDS draud maksātnespēja, fiskālā atbildība vispirms var būt tai dalībvalstij, kurā tas veic uzņēmējdarbību. No tā izriet, ka minētā CDS darbības atļaušana un uzraudzīšana būtu jārealizē minētās dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei. Tomēr, tā kā CDS tīrvērtes dalībnieki var būt reģistrēti dažādās dalībvalstīs un ir pirmie, ko skars CDS saistību neizpilde, ir obligāti, lai atļaušanas un uzraudzīšanas procesā būtu
  iesaistīta EVTI
  . Tādā veidā būs iespējams izvairīties no valstu pasākumu un prakses atšķirībām un šķēršļiem iekšējam tirgum.
  EVTI ieteikumu un lēmumu sagatavošanā būtu jāiesaista citas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(30)

Ja CDS draud maksātnespēja, fiskālā atbildība vispirms var būt tai dalībvalstij, kurā tas veic uzņēmējdarbību. No tā izriet, ka minētā CDS darbības atļaušana un uzraudzīšana būtu jārealizē minētās dalībvalsts attiecīgajai kompetentajai iestādei. Tomēr, tā kā CDS tīrvērtes dalībnieki var būt reģistrēti dažādās dalībvalstīs un ir pirmie, ko skars CDS saistību neizpilde, ir obligāti, lai atļaušanas un uzraudzīšanas procesā būtu
  iesaistīta EVTI
  . Tādā veidā būs iespējams izvairīties no valstu pasākumu un prakses atšķirībām un šķēršļiem iekšējam tirgum.
  EVTI ieteikumu un lēmumu sagatavošanā būtu jāiesaista citas attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes.

| (31) | Jāpastiprina noteikumi par informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, un jānostiprina to savstarpējās palīdzības un sadarbības pienākumi. ▐ Informācijas apmaiņai ir vajadzīga profesionālā noslēpuma stingra ievērošana. Ārpusbiržas atvasinājumu līgumu plašās ietekmes dēļ ir būtiski, lai citām
  regulatīvajām
  iestādēm ▐ būtu piekļuve informācijai, kas ir nepieciešama to funkciju veikšanai. |
| --- | --- |

(31)

Jāpastiprina noteikumi par informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, un jānostiprina to savstarpējās palīdzības un sadarbības pienākumi. ▐ Informācijas apmaiņai ir vajadzīga profesionālā noslēpuma stingra ievērošana. Ārpusbiržas atvasinājumu līgumu plašās ietekmes dēļ ir būtiski, lai citām
  regulatīvajām
  iestādēm ▐ būtu piekļuve informācijai, kas ir nepieciešama to funkciju veikšanai.

| (31a) | Nekam šajā regulā nevajadzētu ierobežot vai kavēt kādas jurisdikcijas CDS tāda produkta tīrvērtes veikšanā, kas ir izteikti citas dalībvalsts vai trešās valsts valūtā, vai pieprasīt, lai CDS būtu bankas licence piekļuvei centrālās bankas ikdienas likviditātes nodrošinājumam. |
| --- | --- |

(31a)

Nekam šajā regulā nevajadzētu ierobežot vai kavēt kādas jurisdikcijas CDS tāda produkta tīrvērtes veikšanā, kas ir izteikti citas dalībvalsts vai trešās valsts valūtā, vai pieprasīt, lai CDS būtu bankas licence piekļuvei centrālās bankas ikdienas likviditātes nodrošinājumam.

| (32) | Ņemot vērā finanšu tirgu globalitāti,
  ir nepieciešamas vienošanās ar
  trešās valstīs reģistrētiem CDS
  par
  tīrvērtes
  pakalpojumu sniegšanu
  Savienībā.
  Šādu vienošanos tekstos būtu jāparedz, ka trešās valstīs reģistrētiem CDS EVTI un tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā attiecīgais CDS paredzējis sniegt tīrvērtes pakalpojumus, piešķir atļauju darbībai Savienībā vai arī Komisija tos atbrīvo no nosacījumu izpildes un atļaujas saņemšanas procedūras
  ar noteikumu, ka Komisija minētās trešās valsts juridisko un uzraudzības regulējumu ir atzinusi par līdzvērtīgu Savienības regulējumam un ir izpildīti daži citi tam
  nepieciešami
  nosacījumi. Šajā sakarā īpaša nozīme būs nolīgumiem ar Savienības lielākajiem starptautiskajiem partneriem, jo ir jānodrošina vienlīdzīga konkurence un finansiālā stabilitāte visā pasaulē. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā finanšu tirgu globalitāti,
  ir nepieciešamas vienošanās ar
  trešās valstīs reģistrētiem CDS
  par
  tīrvērtes
  pakalpojumu sniegšanu
  Savienībā.
  Šādu vienošanos tekstos būtu jāparedz, ka trešās valstīs reģistrētiem CDS EVTI un tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā attiecīgais CDS paredzējis sniegt tīrvērtes pakalpojumus, piešķir atļauju darbībai Savienībā vai arī Komisija tos atbrīvo no nosacījumu izpildes un atļaujas saņemšanas procedūras
  ar noteikumu, ka Komisija minētās trešās valsts juridisko un uzraudzības regulējumu ir atzinusi par līdzvērtīgu Savienības regulējumam un ir izpildīti daži citi tam
  nepieciešami
  nosacījumi. Šajā sakarā īpaša nozīme būs nolīgumiem ar Savienības lielākajiem starptautiskajiem partneriem, jo ir jānodrošina vienlīdzīga konkurence un finansiālā stabilitāte visā pasaulē.

| (32a) | Eiropadome 2010. gada 16. septembrī vienojās par to, ka Savienībai aktīvāk jāpauž savas intereses un vērtības savstarpīguma un kopīga labuma garā Savienības ārējo attiecību kontekstā un jāveic pasākumi, lai cita starpā nodrošinātu Eiropas uzņēmumiem lielāku piekļuvi tirgum un padziļinātu regulatīvo sadarbību ar galvenajiem tirgus partneriem. |
| --- | --- |

(32a)

Eiropadome 2010. gada 16. septembrī vienojās par to, ka Savienībai aktīvāk jāpauž savas intereses un vērtības savstarpīguma un kopīga labuma garā Savienības ārējo attiecību kontekstā un jāveic pasākumi, lai cita starpā nodrošinātu Eiropas uzņēmumiem lielāku piekļuvi tirgum un padziļinātu regulatīvo sadarbību ar galvenajiem tirgus partneriem.

| (33) | CDS neatkarīgi no to īpašumtiesību struktūras ir jābūt noturīgai pārvaldības kārtībai, augstākajai vadībai ar labu reputāciju un neatkarīgiem valdes locekļiem.
  Vismaz vienai trešdaļai un ne mazāk kā diviem valdes locekļiem vajadzētu būt neatkarīgiem locekļiem. Šādiem neatkarīgiem locekļiem nevajadzētu darboties kā neatkarīgiem locekļiem vairāk nekā vienā citā CDS. Viņu atlīdzībai nekādā veidā nevajadzētu būt saistītai ar CDS darbības rezultātiem.
  Taču pārvaldības kārtības un īpašumtiesību struktūras atšķirības var ietekmēt CDS vēlēšanos vai spēju veikt atsevišķu produktu tīrvērti. Tādēļ ir lietderīgi, lai valdes neatkarīgie locekļi un risku komiteja, kas CDS jāizveido, atrisinātu varbūtējos interešu konfliktus CDS iekšienē. Adekvāti pārstāvētiem ir jābūt tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, jo tos var iespaidot CDS pieņemtie lēmumi. |
| --- | --- |

(33)

CDS neatkarīgi no to īpašumtiesību struktūras ir jābūt noturīgai pārvaldības kārtībai, augstākajai vadībai ar labu reputāciju un neatkarīgiem valdes locekļiem.
  Vismaz vienai trešdaļai un ne mazāk kā diviem valdes locekļiem vajadzētu būt neatkarīgiem locekļiem. Šādiem neatkarīgiem locekļiem nevajadzētu darboties kā neatkarīgiem locekļiem vairāk nekā vienā citā CDS. Viņu atlīdzībai nekādā veidā nevajadzētu būt saistītai ar CDS darbības rezultātiem.
  Taču pārvaldības kārtības un īpašumtiesību struktūras atšķirības var ietekmēt CDS vēlēšanos vai spēju veikt atsevišķu produktu tīrvērti. Tādēļ ir lietderīgi, lai valdes neatkarīgie locekļi un risku komiteja, kas CDS jāizveido, atrisinātu varbūtējos interešu konfliktus CDS iekšienē. Adekvāti pārstāvētiem ir jābūt tīrvērtes dalībniekiem un klientiem, jo tos var iespaidot CDS pieņemtie lēmumi.

| (34) | CDS var nodot ārpakalpojumu sniedzējiem funkcijas, kas nav riska pārvaldība, bet tikai tad, ja minētās funkcijas neietekmē CDS pareizu darbību un spēju pārvaldīt riskus.
  Funkciju nodošana ārpakalpojumu sniedzējiem būtu jāapstiprina CDS risku komitejai. |
| --- | --- |

(34)

CDS var nodot ārpakalpojumu sniedzējiem funkcijas, kas nav riska pārvaldība, bet tikai tad, ja minētās funkcijas neietekmē CDS pareizu darbību un spēju pārvaldīt riskus.
  Funkciju nodošana ārpakalpojumu sniedzējiem būtu jāapstiprina CDS risku komitejai.

| (35) | CDS dalības prasībām tāpēc jābūt pārredzamām, samērīgām un nediskriminējošām un jāpieļauj attālināta piekļuve tādā mērā, cik tā CDS nepakļauj papildu riskiem. |
| --- | --- |

(35)

CDS dalības prasībām tāpēc jābūt pārredzamām, samērīgām un nediskriminējošām un jāpieļauj attālināta piekļuve tādā mērā, cik tā CDS nepakļauj papildu riskiem.

| (36) | Ir jāpiešķir augsta līmeņa aizsardzība tīrvērtes dalībnieku klientiem, kuru ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti veic CDS. Faktiskais aizsardzības līmenis ir atkarīgs no klientu izraudzītā nošķīruma līmeņa. Starpniekiem būtu jānošķir savi aktīvi no klientu aktīviem. Šā iemesla dēļ CDS ir jāveic atjaunināta un viegli identificējama uzskaite.
  Turklāt saistības neizpildījušo dalībnieku kontiem jābūt nododamiem citiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

(36)

Ir jāpiešķir augsta līmeņa aizsardzība tīrvērtes dalībnieku klientiem, kuru ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērti veic CDS. Faktiskais aizsardzības līmenis ir atkarīgs no klientu izraudzītā nošķīruma līmeņa. Starpniekiem būtu jānošķir savi aktīvi no klientu aktīviem. Šā iemesla dēļ CDS ir jāveic atjaunināta un viegli identificējama uzskaite.
  Turklāt saistības neizpildījušo dalībnieku kontiem jābūt nododamiem citiem dalībniekiem.

| (36a) | Jebkāda juridiskā nenoteiktība, kas saistīta ar kāda CDS noteikumu un procedūru spēkā esamību un īstenošanu un kas attiecas uz tīrvērtes dalībnieku un to klientu aktīvu un saistību norobežošanu, kā arī pozīciju pārnešanu iepriekš paredzētu notikumu gadījumā, satricinātu CDS stabilitāti. Notikumi, kas izraisa minētās sekas, būtu jānosaka iepriekš, lai saņemtu nepieciešamo nodrošinājumu attiecībā uz piešķirtās aizsardzības darbības jomu. |
| --- | --- |

(36a)

Jebkāda juridiskā nenoteiktība, kas saistīta ar kāda CDS noteikumu un procedūru spēkā esamību un īstenošanu un kas attiecas uz tīrvērtes dalībnieku un to klientu aktīvu un saistību norobežošanu, kā arī pozīciju pārnešanu iepriekš paredzētu notikumu gadījumā, satricinātu CDS stabilitāti. Notikumi, kas izraisa minētās sekas, būtu jānosaka iepriekš, lai saņemtu nepieciešamo nodrošinājumu attiecībā uz piešķirtās aizsardzības darbības jomu.

| (37) | CDS ir jābūt stabilam risku pārvaldības satvaram kredītrisku, likviditātes risku, darbības un citādu risku pārvaldībai, ieskaitot riskus, kas tam draud vai ko tas rada citām vienībām savstarpējās atkarības dēļ. CDS vajadzētu būt adekvātām procedūrām un mehānismiem rīcībai tīrvērtes dalībnieka saistību nepildīšanas gadījumā. Lai minimizētu šādas saistību neizpildes izplatīšanās risku, CDS vajadzētu būt stingrām dalības prasībām, jāiekasē piemērotas sākotnējās maržas un jāuztur fonds saistību neizpildes gadījumiem un citi finanšu resursi varbūtējo zaudējumu segšanai.
  Ļoti noturīgas riska pārvaldības izveidei vajadzētu palikt CDS galvenajam mērķim. Taču tas var pielāgot savas īpašības tīrvērtes dalībnieku klientu konkrētajām darbībām un riska profiliem un piemērotos gadījumos to augstas likviditātes aktīvu klāstā, kurus pieņem kā nodrošinājumu, iekļaut vismaz skaidru naudu un valdības obligācijas, kam piemēroti atbilstoši diskonti. |
| --- | --- |

(37)

CDS ir jābūt stabilam risku pārvaldības satvaram kredītrisku, likviditātes risku, darbības un citādu risku pārvaldībai, ieskaitot riskus, kas tam draud vai ko tas rada citām vienībām savstarpējās atkarības dēļ. CDS vajadzētu būt adekvātām procedūrām un mehānismiem rīcībai tīrvērtes dalībnieka saistību nepildīšanas gadījumā. Lai minimizētu šādas saistību neizpildes izplatīšanās risku, CDS vajadzētu būt stingrām dalības prasībām, jāiekasē piemērotas sākotnējās maržas un jāuztur fonds saistību neizpildes gadījumiem un citi finanšu resursi varbūtējo zaudējumu segšanai.
  Ļoti noturīgas riska pārvaldības izveidei vajadzētu palikt CDS galvenajam mērķim. Taču tas var pielāgot savas īpašības tīrvērtes dalībnieku klientu konkrētajām darbībām un riska profiliem un piemērotos gadījumos to augstas likviditātes aktīvu klāstā, kurus pieņem kā nodrošinājumu, iekļaut vismaz skaidru naudu un valdības obligācijas, kam piemēroti atbilstoši diskonti.

| (37a) | CDS riska pārvaldības stratēģijām vajadzētu būt pārliecinošām un nevajadzētu radīt risku nodokļu maksātājiem. |
| --- | --- |

(37a)

CDS riska pārvaldības stratēģijām vajadzētu būt pārliecinošām un nevajadzētu radīt risku nodokļu maksātājiem.

| (37b) | Finanšu stabilitātes padome ir identificējusi CDS kā sistēmiski nozīmīgas iestādes. Saistībā ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem CDS var piekļūt centrālās bankas likviditātes nodrošinājumam vai tie ir jālicenzē kā kredītiestādes, nav vienotas prakses nedz starptautiskā, nedz Savienības līmenī. Šajā regulā paredzētā tīrvērtes pienākuma izpilde var palielināt CDS sistēmisko nozīmi un likviditātes nepieciešamību. Tādēļ Komisija būtu jāaicina ņemt vērā jebkādas pašreizējās centrālo banku sadarbības rezultātus, kopā ar ECBS nosakot iespējamo vajadzību veikt pasākumus, lai veicinātu CDS piekļuvi centrālās bankas likviditātes nodrošinājumam vienā vai vairākās valūtās, un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(37b)

Finanšu stabilitātes padome ir identificējusi CDS kā sistēmiski nozīmīgas iestādes. Saistībā ar nosacījumiem, saskaņā ar kuriem CDS var piekļūt centrālās bankas likviditātes nodrošinājumam vai tie ir jālicenzē kā kredītiestādes, nav vienotas prakses nedz starptautiskā, nedz Savienības līmenī. Šajā regulā paredzētā tīrvērtes pienākuma izpilde var palielināt CDS sistēmisko nozīmi un likviditātes nepieciešamību. Tādēļ Komisija būtu jāaicina ņemt vērā jebkādas pašreizējās centrālo banku sadarbības rezultātus, kopā ar ECBS nosakot iespējamo vajadzību veikt pasākumus, lai veicinātu CDS piekļuvi centrālās bankas likviditātes nodrošinājumam vienā vai vairākās valūtās, un ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (38) | Papildu seguma pieprasījumiem un nodrošinājuma diskontiem var būt procikliska iedarbība. CDS
  ,
  kompetentajām iestādēm
  un EVTI
  tādēļ būtu jāpieņem pasākumi, kas novērš un ierobežo varbūtējo prociklisko iedarbību CDS pieņemtajā riska pārvaldības praksē, ciktāl netiek nelabvēlīgi ietekmēta CDS stabilitāte un finansiālā drošība. |
| --- | --- |

(38)

Papildu seguma pieprasījumiem un nodrošinājuma diskontiem var būt procikliska iedarbība. CDS
  ,
  kompetentajām iestādēm
  un EVTI
  tādēļ būtu jāpieņem pasākumi, kas novērš un ierobežo varbūtējo prociklisko iedarbību CDS pieņemtajā riska pārvaldības praksē, ciktāl netiek nelabvēlīgi ietekmēta CDS stabilitāte un finansiālā drošība.

| (39) | Riska pozīciju pārvaldība ir būtiska tīrvērtes procesa daļa. Būtu jāpiešķir piekļuve attiecīgiem cenu noteikšanas avotiem un to lietošana, lai vispārīgi sniegtu tīrvērtes pakalpojumus. Šādu cenu noteikšanas avotu vidū ir jābūt avotiem, kuri attiecas uz indeksiem, ko izmanto atsaucēm uz atvasinājumiem un citiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

(39)

Riska pozīciju pārvaldība ir būtiska tīrvērtes procesa daļa. Būtu jāpiešķir piekļuve attiecīgiem cenu noteikšanas avotiem un to lietošana, lai vispārīgi sniegtu tīrvērtes pakalpojumus. Šādu cenu noteikšanas avotu vidū ir jābūt avotiem, kuri attiecas uz indeksiem, ko izmanto atsaucēm uz atvasinājumiem un citiem finanšu instrumentiem.

| (40) | Maržas ir CDS aizsardzības priekšējā līnija. Lai gan CDS saņemtās maržas būtu jāiegulda droši un pārdomāti, tiem īpaši būtu jācenšas nodrošināt maržu pietiekamu aizsardzību, lai garantētu, ka tās tiek laikus nodotas atpakaļ tīrvērtes dalībniekiem, kuri nav saistību nepildītāji, vai sadarbspējīgam CDS, ja CDS, kurš iekasē šīs maržas, nepilda saistības. |
| --- | --- |

(40)

Maržas ir CDS aizsardzības priekšējā līnija. Lai gan CDS saņemtās maržas būtu jāiegulda droši un pārdomāti, tiem īpaši būtu jācenšas nodrošināt maržu pietiekamu aizsardzību, lai garantētu, ka tās tiek laikus nodotas atpakaļ tīrvērtes dalībniekiem, kuri nav saistību nepildītāji, vai sadarbspējīgam CDS, ja CDS, kurš iekasē šīs maržas, nepilda saistības.

| (40a) | CDS piekļuve pietiekamiem likviditātes resursiem ir būtiski svarīga. Šādu likviditāti ir iespējams iegūt, izmantojot piekļuvi centrālās bankas vai kredītspējīgas un uzticamas komercbankas, vai abu likviditātei. |
| --- | --- |

(40a)

CDS piekļuve pietiekamiem likviditātes resursiem ir būtiski svarīga. Šādu likviditāti ir iespējams iegūt, izmantojot piekļuvi centrālās bankas vai kredītspējīgas un uzticamas komercbankas, vai abu likviditātei.

| (41) | Ar 2006. gada 7. novembra„Eiropas rīcības kodeksu par ieskaitu un norēķiniem” (18) izveidoja brīvprātīgu satvaru CDS un darījumu reģistru sakaru veidošanai. Tomēr pēctirdzniecības nozare paliek sadrumstalota pa valstu robežām, sadārdzinot pārrobežu darījumus un kavējot saskaņošanu. Tādēļ ir nepieciešams noteikt nosacījumus sadarbspējīgu vienošanos starp CDS izveidei, ciktāl tās nepakļauj attiecīgos CDS riskiem, kas nav pienācīgi pārvaldīti. |
| --- | --- |

(41)

Ar 2006. gada 7. novembra„Eiropas rīcības kodeksu par ieskaitu un norēķiniem” (18) izveidoja brīvprātīgu satvaru CDS un darījumu reģistru sakaru veidošanai. Tomēr pēctirdzniecības nozare paliek sadrumstalota pa valstu robežām, sadārdzinot pārrobežu darījumus un kavējot saskaņošanu. Tādēļ ir nepieciešams noteikt nosacījumus sadarbspējīgu vienošanos starp CDS izveidei, ciktāl tās nepakļauj attiecīgos CDS riskiem, kas nav pienācīgi pārvaldīti.

| (42) | Vienošanās par sadarbspēju
  parasti var
  būt līdzekļi pēctirdzniecības tirgus lielākai integrācijai Savienībā, un ir jānosaka to regulējums. Taču vienošanās par sadarbspēju var CDS pakļaut papildu riskiem. Tā kā vienošanās par sadarbspēju starp CDS, kuri veic ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērti, ir saistītas ar papildu grūtībām, šajā posmā ir lietderīgi
  pieprasīt termiņa pagarinājumu uz trim gadiem no atvasinājumu tīrvērtes atļaujas saņemšanas līdz brīdim, kad CDS var pieteikties sadarbspējas atļaujai, kā arī turpmāku
  vienošanos par sadarbspēju jomu ierobežot līdz naudas vērtspapīriem. Tomēr līdz 2014. gada 30. septembrim EVTI būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums par to, vai
  un kad
  būtu piemēroti šo jomu paplašināt, aptverot citus finanšu instrumentus. |
| --- | --- |

(42)

Vienošanās par sadarbspēju
  parasti var
  būt līdzekļi pēctirdzniecības tirgus lielākai integrācijai Savienībā, un ir jānosaka to regulējums. Taču vienošanās par sadarbspēju var CDS pakļaut papildu riskiem. Tā kā vienošanās par sadarbspēju starp CDS, kuri veic ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērti, ir saistītas ar papildu grūtībām, šajā posmā ir lietderīgi
  pieprasīt termiņa pagarinājumu uz trim gadiem no atvasinājumu tīrvērtes atļaujas saņemšanas līdz brīdim, kad CDS var pieteikties sadarbspējas atļaujai, kā arī turpmāku
  vienošanos par sadarbspēju jomu ierobežot līdz naudas vērtspapīriem. Tomēr līdz 2014. gada 30. septembrim EVTI būtu jāiesniedz Komisijai ziņojums par to, vai
  un kad
  būtu piemēroti šo jomu paplašināt, aptverot citus finanšu instrumentus.

| (43) | Darījumu reģistri regulēšanas vajadzībām vāc datus, kas ir svarīgi iestādēm visās dalībvalstīs.
  EVTI
  būtu jāuzņemas atbildība par darījumu reģistru reģistrāciju, atsaukšanu un pārraudzību. |
| --- | --- |

(43)

Darījumu reģistri regulēšanas vajadzībām vāc datus, kas ir svarīgi iestādēm visās dalībvalstīs.
  EVTI
  būtu jāuzņemas atbildība par darījumu reģistru reģistrāciju, atsaukšanu un pārraudzību.

| (44) | Tā kā regulatori, CDS un citi tirgus dalībnieki ir atkarīgi no darījumu reģistru uzturētajiem datiem, ir jānodrošina, ka uz minētajiem darījumu reģistriem attiecas stingras uzskaitvedības un datu pārvaldības prasības. |
| --- | --- |

(44)

Tā kā regulatori, CDS un citi tirgus dalībnieki ir atkarīgi no darījumu reģistru uzturētajiem datiem, ir jānodrošina, ka uz minētajiem darījumu reģistriem attiecas stingras uzskaitvedības un datu pārvaldības prasības.

| (45) | Ir nepieciešama ar CDS
  , to dalībnieku
  un darījumu reģistru sniegtajiem pakalpojumiem saistīto cenu un maksu pārredzamība, lai tirgus dalībniekiem būtu iespējams izdarīt apzinātu izvēli. |
| --- | --- |

(45)

Ir nepieciešama ar CDS
  , to dalībnieku
  un darījumu reģistru sniegtajiem pakalpojumiem saistīto cenu un maksu pārredzamība, lai tirgus dalībniekiem būtu iespējams izdarīt apzinātu izvēli.

| (45a) | Ir finanšu pakalpojumu un atvasinājumu līgumu tirdzniecības jomas, kur var pastāvēt arī komerciālās un intelektuālā īpašuma tiesības. Ja tās ir saistītas ar produktiem vai pakalpojumiem, kas kļuvuši par nozares standartiem vai ietekmē tos, vajadzētu būt prasībai par licenču pieejamību saskaņā ar proporcionāliem, godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(45a)

Ir finanšu pakalpojumu un atvasinājumu līgumu tirdzniecības jomas, kur var pastāvēt arī komerciālās un intelektuālā īpašuma tiesības. Ja tās ir saistītas ar produktiem vai pakalpojumiem, kas kļuvuši par nozares standartiem vai ietekmē tos, vajadzētu būt prasībai par licenču pieejamību saskaņā ar proporcionāliem, godīgiem, saprātīgiem un nediskriminējošiem nosacījumiem.

| (46) | EVTI vajadzētu būt iespējai ierosināt Komisijai uzlikt regulārus soda maksājumus. Šo regulāro soda maksājumu mērķim vajadzētu būt EVTI konstatēto pārkāpumu izskaušanai, lai EVTI pēc tās pieprasījuma tiktu sniegta pilnīga un pareiza informācija un lai darījumu reģistri,
  CDS, to dalībnieki
  vai citas personas pakļautos izmeklēšanai. Turklāt atturēšanas nolūkos un arī tāpēc, lai piespiestu darījumu reģistrus
  , CDS un to dalībniekus
  ievērot šo regulu, arī Komisijai būtu jāspēj pēc EVTI pieprasījuma piemērot naudassodus, ja ar nodomu vai nolaidības dēļ ir pārkāpti konkrēti regulas noteikumi. Naudassodam vajadzētu būt preventīvam un samērīgam ar pārkāpuma veidu un smagumu, pārkāpuma ilgumu un attiecīgā darījumu reģistra
  , CDS vai dalībnieka
  saimnieciskās darbības apjomu. |
| --- | --- |

(46)

EVTI vajadzētu būt iespējai ierosināt Komisijai uzlikt regulārus soda maksājumus. Šo regulāro soda maksājumu mērķim vajadzētu būt EVTI konstatēto pārkāpumu izskaušanai, lai EVTI pēc tās pieprasījuma tiktu sniegta pilnīga un pareiza informācija un lai darījumu reģistri,
  CDS, to dalībnieki
  vai citas personas pakļautos izmeklēšanai. Turklāt atturēšanas nolūkos un arī tāpēc, lai piespiestu darījumu reģistrus
  , CDS un to dalībniekus
  ievērot šo regulu, arī Komisijai būtu jāspēj pēc EVTI pieprasījuma piemērot naudassodus, ja ar nodomu vai nolaidības dēļ ir pārkāpti konkrēti regulas noteikumi. Naudassodam vajadzētu būt preventīvam un samērīgam ar pārkāpuma veidu un smagumu, pārkāpuma ilgumu un attiecīgā darījumu reģistra
  , CDS vai dalībnieka
  saimnieciskās darbības apjomu.

| (47) | Lai efektīvi apsekotu darījumu reģistrus,
  CDS un to dalībniekus,
  EVTI vajadzētu būt tiesībām veikt izmeklēšanu un inspekciju uz vietas. |
| --- | --- |

(47)

Lai efektīvi apsekotu darījumu reģistrus,
  CDS un to dalībniekus,
  EVTI vajadzētu būt tiesībām veikt izmeklēšanu un inspekciju uz vietas.

| (48) | Ir būtiski, lai personas datu apstrādē dalībvalstis un EVTI aizsargātu fizisko personu tiesības uz privāto dzīvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (19). |
| --- | --- |

(48)

Ir būtiski, lai personas datu apstrādē dalībvalstis un EVTI aizsargātu fizisko personu tiesības uz privāto dzīvi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (19).

| (49) | Ir svarīgi nodrošināt CDS un darījumu reģistriem izvirzāmo prasību starptautisku konverģenci. Šajā regulā sekots ieteikumiem, ko izstrādājušas CPSS-IOSCO un ESCB-CESR un radīts Savienības regulējums, kurā CDS var droši darboties. EVTI ir jāņem vērā šīs izstrādnes, veidojot regulā paredzētos regulatīvos tehniskos standartus un vadlīnijas un ieteikumus. |
| --- | --- |

(49)

Ir svarīgi nodrošināt CDS un darījumu reģistriem izvirzāmo prasību starptautisku konverģenci. Šajā regulā sekots ieteikumiem, ko izstrādājušas CPSS-IOSCO un ESCB-CESR un radīts Savienības regulējums, kurā CDS var droši darboties. EVTI ir jāņem vērā šīs izstrādnes, veidojot regulā paredzētos regulatīvos tehniskos standartus un vadlīnijas un ieteikumus.

| (50) | Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu
  pilnvaras
  pieņemt aktus
  , kā arī pilnvaras apstiprināt regulatīvus tehniskos standartus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. – 14. pantam
  attiecībā uz datiem, kas iekļaujami paziņojumā EVTI par piemērotību tīrvērtes pienākumam, par informācijas un tīrvērtes slieksni, par maksimālo laika distanci attiecībā uz līgumu, par likviditāti, par pārvaldības noteikumu minimālo saturu, par uzskaitvedības datiem, par uzņēmējdarbības nepārtrauktības plāna minimālo saturu un garantējamajiem pakalpojumiem, par maržas prasību procentiem un laika grafiku, par ārkārtējiem tirgus apstākļiem, par īpaši likvīdu nodrošinājumu un diskontiem, par īpaši likvīdiem finanšu instrumentiem un koncentrācijas robežām, par pārbaužu veikšanas detaļām, par darījuma reģistra pieteikumu reģistrācijai EVTI, par naudassodiem un par informāciju, kas darījumu reģistram ir jāizpauž, kā minēts šajā Regulā
  būtu jādeleģē Komisijai
  . Formulējot deleģētos aktus, Komisijai būtu jāizmanto attiecīgo Eiropas uzraudzības iestāžu (EVTI, EBI un EAAPI) kompetence. Ņemot vērā EVTI kompetenci vērtspapīru un vērtspapīru tirgu jautājumos, EVTI vajadzētu būt galvenajai lomai, konsultējot Komisiju par deleģēto aktu sagatavošanu. Tomēr attiecīgos gadījumos EVTI ir jākonsultē EBI un EAAPI. [Gr. 16] |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar
  Līguma par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu
  pilnvaras
  pieņemt aktus
  , kā arī pilnvaras apstiprināt regulatīvus tehniskos standartus atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. – 14. pantam
  attiecībā uz datiem, kas iekļaujami paziņojumā EVTI par piemērotību tīrvērtes pienākumam, par informācijas un tīrvērtes slieksni, par maksimālo laika distanci attiecībā uz līgumu, par likviditāti, par pārvaldības noteikumu minimālo saturu, par uzskaitvedības datiem, par uzņēmējdarbības nepārtrauktības plāna minimālo saturu un garantējamajiem pakalpojumiem, par maržas prasību procentiem un laika grafiku, par ārkārtējiem tirgus apstākļiem, par īpaši likvīdu nodrošinājumu un diskontiem, par īpaši likvīdiem finanšu instrumentiem un koncentrācijas robežām, par pārbaužu veikšanas detaļām, par darījuma reģistra pieteikumu reģistrācijai EVTI, par naudassodiem un par informāciju, kas darījumu reģistram ir jāizpauž, kā minēts šajā Regulā
  būtu jādeleģē Komisijai
  . Formulējot deleģētos aktus, Komisijai būtu jāizmanto attiecīgo Eiropas uzraudzības iestāžu (EVTI, EBI un EAAPI) kompetence. Ņemot vērā EVTI kompetenci vērtspapīru un vērtspapīru tirgu jautājumos, EVTI vajadzētu būt galvenajai lomai, konsultējot Komisiju par deleģēto aktu sagatavošanu. Tomēr attiecīgos gadījumos EVTI ir jākonsultē EBI un EAAPI. [Gr. 16]

| (50a) | Saistībā ar gatavošanos tehnisko pamatnostādņu un regulatīvo tehnisko standartu un jo īpaši tīrvērtes sliekšņu noteikšanai nefinansiāliem darījumu partneriem saskaņā ar šo regulu, EVTI būtu jāorganizē tirgus dalībnieku publiska uzklausīšana. |
| --- | --- |

(50a)

Saistībā ar gatavošanos tehnisko pamatnostādņu un regulatīvo tehnisko standartu un jo īpaši tīrvērtes sliekšņu noteikšanai nefinansiāliem darījumu partneriem saskaņā ar šo regulu, EVTI būtu jāorganizē tirgus dalībnieku publiska uzklausīšana.

| (51) | Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanas pasākumu vienotu piemērošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (20).

  [Gr. 17] |
| --- | --- |

(51)

Lai nodrošinātu šīs regulas īstenošanas pasākumu vienotu piemērošanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (20).

  [Gr. 17]

| (52) | Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt vienotas prasības ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem un noteikt vienotas prasības CDS un darījumu reģistru darbību veikšanai, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un tādēļ pasākumu mēroga dēļ tos labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka vienīgi pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(52)

Tā kā šīs regulas mērķus, proti, noteikt vienotas prasības ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem un noteikt vienotas prasības CDS un darījumu reģistru darbību veikšanai, nevar pietiekami labi sasniegt dalībvalstis un tādēļ pasākumu mēroga dēļ tos labāk var sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas izklāstīts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka vienīgi pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (53) | Attiecībā uz noteikumiem par sadarbspējīgām sistēmām tika atzīts par lietderīgu grozīt Direktīvu 98/26/EK, lai aizsargātu sistēmas operatora tiesības, kurš dod nodrošinājumu saņēmējas sistēmas operatoram gadījumā, ja notiek maksātnespējas procedūra pret šo saņēmējas sistēmas operatoru, |
| --- | --- |

(53)

Attiecībā uz noteikumiem par sadarbspējīgām sistēmām tika atzīts par lietderīgu grozīt Direktīvu 98/26/EK, lai aizsargātu sistēmas operatora tiesības, kurš dod nodrošinājumu saņēmējas sistēmas operatoram gadījumā, ja notiek maksātnespējas procedūra pret šo saņēmējas sistēmas operatoru,

| (53a) | Lai nodrošinātu tiesību aktu saskaņu un efektivitāti un tā kā starp tirdzniecību un pēctirdzniecību pastāv cieša saikne, šī regula būtu jāsaskaņo ar Direktīvu 2004/39/EK, nosakot atbilstošās tirdzniecības vietas prasības, kas jāpiemēro vietām, kur tiek veikti darījumi ar ārpusbiržas atvasinājumiem, kā definēts Eiropas tirgus infrastruktūras regulā (ETIR). Šīs prasības var ietvert pārredzamības, piekļuves, pasūtījumu izpildes, uzraudzības, stabilitātes un sistēmas drošības, kā arī citas nepieciešamas prasības. |
| --- | --- |

(53a)

Lai nodrošinātu tiesību aktu saskaņu un efektivitāti un tā kā starp tirdzniecību un pēctirdzniecību pastāv cieša saikne, šī regula būtu jāsaskaņo ar Direktīvu 2004/39/EK, nosakot atbilstošās tirdzniecības vietas prasības, kas jāpiemēro vietām, kur tiek veikti darījumi ar ārpusbiržas atvasinājumiem, kā definēts Eiropas tirgus infrastruktūras regulā (ETIR). Šīs prasības var ietvert pārredzamības, piekļuves, pasūtījumu izpildes, uzraudzības, stabilitātes un sistēmas drošības, kā arī citas nepieciešamas prasības.

| (53b) | Īpaša uzmanība jāpievērš kompleksu atvasinājumu produktu pārdošanai vietējām valsts iestādēm. Komisijai būtu jāiekļauj konkrēti šīs problēmas risināšanas priekšlikumi gaidāmajā Direktīvas 2004/39/EK pārskatīšanā. Šie priekšlikumi ietvers konkrētas padziļinātas izpētes, informācijas un izziņošanas prasības. |
| --- | --- |

(53b)

Īpaša uzmanība jāpievērš kompleksu atvasinājumu produktu pārdošanai vietējām valsts iestādēm. Komisijai būtu jāiekļauj konkrēti šīs problēmas risināšanas priekšlikumi gaidāmajā Direktīvas 2004/39/EK pārskatīšanā. Šie priekšlikumi ietvers konkrētas padziļinātas izpētes, informācijas un izziņošanas prasības.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   sadaļa

Priekšmets, piemērošanas joma un definīcijas

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka vienotas prasības atvasinājumu līgumiem
  , īpašus noteikumus, kas palielinātu pārredzamību un risku pārvaldību ārpusbiržas atvasinājumu tirgū, kā arī
  vienotas prasības CDS un darījumu reģistru darbībai.

Lai nodrošinātu šīs regulas konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, nosakot pamatnostādnes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C. sadaļas 4. līdz 10. punkta interpretēšanai un piemērošanai šīs regulas vajadzībām.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt otrajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 18]

2.   Šī regula attiecas uz CDS
  un tīrvērtes dalībniekiem
  , finansiāliem darījumu partneriem un darījumu reģistriem. Tā attiecas uz nefinansiāliem darījumu partneriem, ja tā noteikts.

3.   Regulas V sadaļa attiecas tikai uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem, kas definēti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18) apakšpunkta a) un b) daļā un 19) apakšpunktā.

4.   Šajā regulā paredzētie tīrvērtes pienākumi neattiecas uz:

| a) | Eiropas Centrālo banku sistēmas locekļiem un citām valsts struktūrām, kuru funkcijas ir līdzīgas, kā arī citām valsts iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties valsts parāda pārvaldībā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Centrālo banku sistēmas locekļiem un citām valsts struktūrām, kuru funkcijas ir līdzīgas, kā arī citām valsts iestādēm, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties valsts parāda pārvaldībā;

| b) | daudzpusējas attīstības bankām, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 4.2. iedaļas 1. daļā
  ; |
| --- | --- |

b)

daudzpusējas attīstības bankām, kas uzskaitītas Direktīvas 2006/48/EK VI pielikuma 4.2. iedaļas 1. daļā
  ;

| ba) | Starptautisko norēķinu banku
  . |
| --- | --- |

ba)

Starptautisko norēķinu banku
  .

4.a
     
  Lai noteiktu papildu atkāpes no šīs regulas, ir nepieciešama atsevišķa Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kura balstīta uz starptautiskiem standartiem un līdzvērtīgiem Savienības nozaru noteikumiem.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā:

| (1) | „centrālais darījumu starpnieks” jeb „CDS” ir vienība, kas tiesiski ir starpnieks starp darījumu partneriem līgumos, kuri tiek tirgoti vienā vai vairākos finanšu tirgos, kļūdams par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam, un kas atbild par tīrvērtes sistēmas darbību; |
| --- | --- |

(1)

„centrālais darījumu starpnieks” jeb „CDS” ir vienība, kas tiesiski ir starpnieks starp darījumu partneriem līgumos, kuri tiek tirgoti vienā vai vairākos finanšu tirgos, kļūdams par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam, un kas atbild par tīrvērtes sistēmas darbību;

| (2) | „darījumu reģistrs” ir vienība, kas centralizēti vāc un uztur datus par atvasinājumiem; |
| --- | --- |

(2)

„darījumu reģistrs” ir vienība, kas centralizēti vāc un uztur datus par atvasinājumiem;

| (3) | „tīrvērte” ir process, kurā
  trešā puse tieši vai netieši kļūst par darījumā iesaistīto pušu starpnieku, lai uzņemtos to tiesības un pienākumus
  ; |
| --- | --- |

(3)

„tīrvērte” ir process, kurā
  trešā puse tieši vai netieši kļūst par darījumā iesaistīto pušu starpnieku, lai uzņemtos to tiesības un pienākumus
  ;

| (4) | „atvasinājumu šķira” ir atvasinājumu
  apakškopums
  ar vienādām vispārīgām
  un
  būtiskām īpašībām
  , kuras ietver vismaz saikni ar pamatā esošo aktīvu, pamatā esošā aktīva veidu, ienākumu profilu un nominālās summas valūtu. Tās pašas šķiras atvasinājumiem var būt atšķirīgs dzēšanas termiņš
  ; |
| --- | --- |

(4)

„atvasinājumu šķira” ir atvasinājumu
  apakškopums
  ar vienādām vispārīgām
  un
  būtiskām īpašībām
  , kuras ietver vismaz saikni ar pamatā esošo aktīvu, pamatā esošā aktīva veidu, ienākumu profilu un nominālās summas valūtu. Tās pašas šķiras atvasinājumiem var būt atšķirīgs dzēšanas termiņš
  ;

| (5) | „ārpusbiržas atvasinājumi” ir atvasinājumu līgumi, kuru izpilde nenotiek regulētā tirgū
  vai trešās valsts tirgū, kas ir uzskatāms par līdzvērtīgu regulētam tirgum, vai jebkurā citā organizētā tirdzniecības vietā, kura noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (21), un kurā notiek šādu līgumu tīrvērte, izmantojot CDS
  ; |
| --- | --- |

(5)

„ārpusbiržas atvasinājumi” ir atvasinājumu līgumi, kuru izpilde nenotiek regulētā tirgū
  vai trešās valsts tirgū, kas ir uzskatāms par līdzvērtīgu regulētam tirgum, vai jebkurā citā organizētā tirdzniecības vietā, kura noteikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvu 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (21), un kurā notiek šādu līgumu tīrvērte, izmantojot CDS
  ;

| (5a) | „regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā; |
| --- | --- |

(5a)

„regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā;

| (5b) | „daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb „DTS” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā; |
| --- | --- |

(5b)

„daudzpusēja tirdzniecības sistēma” jeb „DTS” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā;

| (6) | „finansiāls darījumu partneris” ir
  Savienībā reģistrēts uzņēmums, kas ir atļauju saņēmusi
  ieguldījumu
  sabiedrība
  , kā
  noteikts
  Direktīvā 2004/39/EK,
  atļauju saņēmusi kredītiestāde
  , kā noteikts Direktīvā 2006/48/EK,
  atļauju saņēmusi
  apdrošināšanas
  sabiedrība
  , kā noteikts Direktīvā 73/239/EEK,
  atļauju saņēmusi
  dzīvības apdrošināšanas
  sabiedrība
  , kā noteikts Direktīvā 2002/83/EK,
  atļauju saņēmis
  pārapdrošināšanas
  uzņēmums
  , kā noteikts Direktīvā 2005/68/EK,
  atļauju saņēmis
  PVKIU, kā noteikts Direktīvā 2009/65/EK,
  atļauju saņēmusi
  papildpensijas kapitāla uzkrāšanas
  institūcija
  , kā noteikts Direktīvā 2003/41/EK,
  vai atļauju saņēmis
  alternatīvo ieguldījumu fonds, kā noteikts Direktīvā 2011/61/ES; |
| --- | --- |

(6)

„finansiāls darījumu partneris” ir
  Savienībā reģistrēts uzņēmums, kas ir atļauju saņēmusi
  ieguldījumu
  sabiedrība
  , kā
  noteikts
  Direktīvā 2004/39/EK,
  atļauju saņēmusi kredītiestāde
  , kā noteikts Direktīvā 2006/48/EK,
  atļauju saņēmusi
  apdrošināšanas
  sabiedrība
  , kā noteikts Direktīvā 73/239/EEK,
  atļauju saņēmusi
  dzīvības apdrošināšanas
  sabiedrība
  , kā noteikts Direktīvā 2002/83/EK,
  atļauju saņēmis
  pārapdrošināšanas
  uzņēmums
  , kā noteikts Direktīvā 2005/68/EK,
  atļauju saņēmis
  PVKIU, kā noteikts Direktīvā 2009/65/EK,
  atļauju saņēmusi
  papildpensijas kapitāla uzkrāšanas
  institūcija
  , kā noteikts Direktīvā 2003/41/EK,
  vai atļauju saņēmis
  alternatīvo ieguldījumu fonds, kā noteikts Direktīvā 2011/61/ES;

| (7) | „nefinansiāls darījumu partneris” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas nav neviena no
  1. līdz 6. apakšpunktā
  minētajām vienībām; |
| --- | --- |

(7)

„nefinansiāls darījumu partneris” ir uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas nav neviena no
  1. līdz 6. apakšpunktā
  minētajām vienībām;

| (7a) | „aroda pensiju shēma” ir pensiju shēma, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2003/41/EK un kas iekļauj tās pašas direktīvas 2. panta 1. punktā minēto pilnvaroto struktūru, kura atbild par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas pārvaldību un rīkojas tās vārdā, vai tās pašas direktīvas 19. panta 1. punktā minētos ieguldījumu pārvaldniekus, vai jebkādu citu kārtību, kas atzīta valsts tiesību aktos kā shēma, kura izveidota papildpensijas uzkrāšanai; |
| --- | --- |

(7a)

„aroda pensiju shēma” ir pensiju shēma, kas izveidota saskaņā ar Direktīvu 2003/41/EK un kas iekļauj tās pašas direktīvas 2. panta 1. punktā minēto pilnvaroto struktūru, kura atbild par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas pārvaldību un rīkojas tās vārdā, vai tās pašas direktīvas 19. panta 1. punktā minētos ieguldījumu pārvaldniekus, vai jebkādu citu kārtību, kas atzīta valsts tiesību aktos kā shēma, kura izveidota papildpensijas uzkrāšanai;

| (8) | „darījuma partnera kredītrisks” ir risks, kas ir darījuma partnerim pirms darījuma naudas plūsmu galīgā norēķina; |
| --- | --- |

(8)

„darījuma partnera kredītrisks” ir risks, kas ir darījuma partnerim pirms darījuma naudas plūsmu galīgā norēķina;

| (9) | „vienošanās par sadarbspēju” ir divu vai vairāku CDS vienošanās, kas saistīta ar darījumu izpildi sistēmu starpā; |
| --- | --- |

(9)

„vienošanās par sadarbspēju” ir divu vai vairāku CDS vienošanās, kas saistīta ar darījumu izpildi sistēmu starpā;

| (10) | „kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 18. pantu
  , vai viena vai vairākas EUI
  ; [Gr. 5] |
| --- | --- |

(10)

„kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts norīkojusi saskaņā ar 18. pantu
  , vai viena vai vairākas EUI
  ; [Gr. 5]

| (11) | „tīrvērtes dalībnieks” ir uzņēmums, kurš piedalās kāda CDS veiktajā tīrvērtē un atbild par to finansiālo pienākumu izpildi, kas rodas no tādas dalības; |
| --- | --- |

(11)

„tīrvērtes dalībnieks” ir uzņēmums, kurš piedalās kāda CDS veiktajā tīrvērtē un atbild par to finansiālo pienākumu izpildi, kas rodas no tādas dalības;

| (12) | „klients” ir uzņēmums, kam ir
  tiešas vai netiešas
  līgumattiecības ar CDS tīrvērtes dalībnieku
  vai kādu no tā saistītajiem uzņēmumiem
  , kas ļauj šim uzņēmumam veikt darījumu tīrvērti,
  attiecīgajam tīrvērtes dalībniekam izmantojot CDS
  ; |
| --- | --- |

(12)

„klients” ir uzņēmums, kam ir
  tiešas vai netiešas
  līgumattiecības ar CDS tīrvērtes dalībnieku
  vai kādu no tā saistītajiem uzņēmumiem
  , kas ļauj šim uzņēmumam veikt darījumu tīrvērti,
  attiecīgajam tīrvērtes dalībniekam izmantojot CDS
  ;

| (13) | „būtiska līdzdalība” ir tieša vai netieša līdzdalība CDS vai darījumu reģistrā vismaz 10 % apmērā no kapitāla vai balsstiesībām, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 9. un 10. pantā, ņemot vērā minētās direktīvas 12. panta 4. un 5. punkta nosacījumus par balsstiesību summēšanu, vai kas ļauj ievērojami ietekmēt tā CDS vai darījumu reģistra pārvaldību, kurā ir šī līdzdalība; |
| --- | --- |

(13)

„būtiska līdzdalība” ir tieša vai netieša līdzdalība CDS vai darījumu reģistrā vismaz 10 % apmērā no kapitāla vai balsstiesībām, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 9. un 10. pantā, ņemot vērā minētās direktīvas 12. panta 4. un 5. punkta nosacījumus par balsstiesību summēšanu, vai kas ļauj ievērojami ietekmēt tā CDS vai darījumu reģistra pārvaldību, kurā ir šī līdzdalība;

| (14) | „mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums Padomes Septītās Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. panta nozīmē, pamatojoties uz Līguma par konsolidētajiem pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu (22); |
| --- | --- |

(14)

„mātesuzņēmums” ir mātesuzņēmums Padomes Septītās Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. panta nozīmē, pamatojoties uz Līguma par konsolidētajiem pārskatiem 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu (22);

| (15) | „meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. panta nozīmē, kā arī jebkurš galvenā mātesuzņēmuma meitasuzņēmuma meitasuzņēmums; |
| --- | --- |

(15)

„meitasuzņēmums” ir meitasuzņēmums Direktīvas 83/349/EEK 1. un 2. panta nozīmē, kā arī jebkurš galvenā mātesuzņēmuma meitasuzņēmuma meitasuzņēmums;

| (16) | „kontrole” ir kontrole, kas definēta Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā; |
| --- | --- |

(16)

„kontrole” ir kontrole, kas definēta Direktīvas 83/349/EEK 1. pantā;

| (17) | „cieša saistība” ir situācija, kurā divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas saista:






  a) | līdzdalība, kas ir vismaz 20 % vai vairāk uzņēmuma balsstiesību vai kapitāla tiešs vai kontrolēts turējums, |
| --- | --- | --- |

(17)

„cieša saistība” ir situācija, kurā divas vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas saista:

a)

līdzdalība, kas ir vismaz 20 % vai vairāk uzņēmuma balsstiesību vai kapitāla tiešs vai kontrolēts turējums,

| b) | kontrole, kas ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu visos gadījumos, kas minēti Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. un 2. punktā, vai līdzīgas attiecības starp jebkādu fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu,
  vai
  jebkādu meitasuzņēmuma meitasuzņēmumu uzskatot par tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumu, kas pārvalda šos uzņēmumus. |
| --- | --- |

b)

kontrole, kas ir attiecības starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu visos gadījumos, kas minēti Direktīvas 83/349/EEK 1. panta 1. un 2. punktā, vai līdzīgas attiecības starp jebkādu fizisku vai juridisku personu un uzņēmumu,
  vai
  jebkādu meitasuzņēmuma meitasuzņēmumu uzskatot par tā mātesuzņēmuma meitasuzņēmumu, kas pārvalda šos uzņēmumus.

Uzskata, ka situācijā, kad viena vai vairākas fiziskas vai juridiskas personas ir pastāvīgi saistītas ar vienu un to pašu personu, proti, tām ir kontroles saistības, ir arī cieša saistība starp šādām personām;

| (18) | „kapitāls” ir kapitāls 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem 22. panta nozīmē tādā apjomā, kas ir apmaksāts, pieskaitot saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus; tas pilnībā sedz zaudējumus parastās situācijās un ierindojams aiz visām citām prasībām bankrota vai likvidācijas gadījumā; |
| --- | --- |

(18)

„kapitāls” ir kapitāls 1986. gada 8. decembra Direktīvas 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem 22. panta nozīmē tādā apjomā, kas ir apmaksāts, pieskaitot saistītos akciju emisijas uzcenojuma kontus; tas pilnībā sedz zaudējumus parastās situācijās un ierindojams aiz visām citām prasībām bankrota vai likvidācijas gadījumā;

| (19) | „rezerves” ir rezerves tādā nozīmē kā 9. pantā Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (23), kā arī peļņa un zaudējumi, kādi tie ir pēc gala aprēķiniem; |
| --- | --- |

(19)

„rezerves” ir rezerves tādā nozīmē kā 9. pantā Padomes 1978. gada 25. jūlija Direktīvā 78/660/EEK, kas pamatojas uz Līguma 54. panta 3. punkta g) apakšpunktu un attiecas uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (23), kā arī peļņa un zaudējumi, kādi tie ir pēc gala aprēķiniem;

| (20) | „valde” ir administratīvā valde vai uzraudzības padome vai abas saskaņā ar valsts likumiem par uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

(20)

„valde” ir administratīvā valde vai uzraudzības padome vai abas saskaņā ar valsts likumiem par uzņēmējdarbību;

| (21) | „neatkarīgs valdes loceklis” ir valdes loceklis, kam nav
  iepriekšēju vai pašreizēju
  darba, ģimenes vai citādu attiecību, kuras rada interešu konfliktu ar CDS, tā kontrolējošajiem akcionāriem vai vadību vai tā tīrvērtes dalībniekiem vai vadību; |
| --- | --- |

(21)

„neatkarīgs valdes loceklis” ir valdes loceklis, kam nav
  iepriekšēju vai pašreizēju
  darba, ģimenes vai citādu attiecību, kuras rada interešu konfliktu ar CDS, tā kontrolējošajiem akcionāriem vai vadību vai tā tīrvērtes dalībniekiem vai vadību;

| (22) | „augstākā vadība” ir persona vai personas, kas faktiski vada CDS darbību, un valdes izpildloceklis vai locekļi; |
| --- | --- |

(22)

„augstākā vadība” ir persona vai personas, kas faktiski vada CDS darbību, un valdes izpildloceklis vai locekļi;

| (22a) | „trešo valstu tīrvērtes darījumu dalībnieki” ir trešās valstīs reģistrēti uzņēmumi, kas ir pielīdzināmi finansiāliem darījumu partneriem vai 7. panta 2. punktā norādītajiem nefinansiāliem darījumu partneriem; tas tā ir, ja trešā valstī reģistrēts uzņēmums, ja tas būtu reģistrēts Savienībā, tiktu klasificēts kā finansiāls darījumu partneris vai 7. panta 2. punktā norādīts nefinansiāls darījumu partneris; |
| --- | --- |

(22a)

„trešo valstu tīrvērtes darījumu dalībnieki” ir trešās valstīs reģistrēti uzņēmumi, kas ir pielīdzināmi finansiāliem darījumu partneriem vai 7. panta 2. punktā norādītajiem nefinansiāliem darījumu partneriem; tas tā ir, ja trešā valstī reģistrēts uzņēmums, ja tas būtu reģistrēts Savienībā, tiktu klasificēts kā finansiāls darījumu partneris vai 7. panta 2. punktā norādīts nefinansiāls darījumu partneris;

| (22b) | „nošķiršana” ir vienas personas aktīvu un pozīciju neizmantošana, lai pildītu pienākumus vai vērstu prasības pret citu personu, no kuras ir paredzēta nošķiršana, un tā nav pieejama šādiem nolūkiem, īpaši tīrvērtes dalībnieka maksātnespējas gadījumā; |
| --- | --- |

(22b)

„nošķiršana” ir vienas personas aktīvu un pozīciju neizmantošana, lai pildītu pienākumus vai vērstu prasības pret citu personu, no kuras ir paredzēta nošķiršana, un tā nav pieejama šādiem nolūkiem, īpaši tīrvērtes dalībnieka maksātnespējas gadījumā;

| (22c) | „darījuma konsolidācija” ir noteikta atvasinājumu līgumu kopuma aizvietošana ar citu līgumu kopumu, kuram katrs procesa dalībnieks ir noteicis šādas īpašības:










  a) | mazāks līgumu skaits un kopējā nosacītā vērtība; un |
| --- | --- | --- |

(22c)

„darījuma konsolidācija” ir noteikta atvasinājumu līgumu kopuma aizvietošana ar citu līgumu kopumu, kuram katrs procesa dalībnieks ir noteicis šādas īpašības:

a)

mazāks līgumu skaits un kopējā nosacītā vērtība; un

| b) | tāds pats vai līdzīgs riska profils kā sākotnējam atvasinājumu līgumu kopumam; |
| --- | --- |

b)

tāds pats vai līdzīgs riska profils kā sākotnējam atvasinājumu līgumu kopumam;

| (22d) | „saskaņota rīcība” ir rīcības saskaņošana, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 10. panta a) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(22d)

„saskaņota rīcība” ir rīcības saskaņošana, kā noteikts Direktīvas 2004/109/EK 10. panta a) apakšpunktā.

2.
     
  Lai nodrošinātu (22.a) punkta pirmās daļas konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, precīzāk nosakot kritērijus, kas jāizmanto tam, lai trešo valstu uzņēmumus varētu klasificēt kā trešo valstu tīrvērtes darījumu dalībniekus.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

II   sadaļa

Ārpusbiržas atvasinājumu tīrvērte, ziņošana un riska mazināšana

3. pants

Tīrvērtes pienākums

1.   Finansiāls darījumu partneris
  vai 7. panta 2. punktā norādītais nefinansiālais darījumu partneris
  visiem ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kas tiek uzskatīti par piemērotiem saskaņā ar 4. pantu un ir noslēgti ar citiem finansiāliem darījumu partneriem
  vai ar 7. panta 2. punktā norādītajiem nefinansiālajiem darījumu partneriem
  , veic tīrvērti caur attiecīgajiem CDS, kuri ir uzskaitīti 4. panta 4. punktā minētajā reģistrā.

Minētais tīrvērtes pienākums attiecas arī uz finansiāliem darījumu partneriem un
  pirmajā apakšpunktā
  minētajiem nefinansiālajiem darījumu partneriem, kuri ir noslēguši piemērotus atvasinājumu līgumus ar
  trešo valstu tīrvērtes darījumu partneriem
  .

Ārpusbiržas atvasinājumu līgumi, kas noslēgti pirms dienas, kad stājas spēkā tīrvērtes pienākums attiecīgajai atvasinājumu šķirai, ir atbrīvoti no tīrvērtes pienākuma.

Šis tīrvērtes pienākums attiecas uz visiem ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kurus pēc EVTI lēmuma publiskošanas saskaņā ar 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu klasificē kā atvasinājumus, kas ir piemēroti tīrvērtes pienākumam.

(1a)
     
  Tīrvērtes pienākums netiek noteikts atvasinājumu līgumiem, ko noslēdz starp meitasuzņēmumiem, kas pieder vienam mātesuzņēmumam, vai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu. Šajā noteikumā „mātesuzņēmums” un „meitasuzņēmums” ir attiecīgajos Savienības tiesību aktos atbilstoši definēti uzņēmumi. Šis izņēmums neskar ziņošanas pienākumu saskaņā ar 6. pantu, kā arī pienākumus attiecībā uz riska mazināšanas metodēm saskaņā ar 8. pantu.

Izņēmumi ir attiecināmi tikai gadījumā, ja attiecīgais mātesuzņēmums pirmais ir rakstiski paziņojis mītnes dalībvalsts kompetentajai iestādei, ka ir paredzējis pielietot šo atbrīvojumu. Paziņojums ir jāsniedz ne mazāk kā trīsdesmit kalendārās dienas pirms atbrīvojuma pielietošanas. Kompetentā iestāde nodrošina, ka atbrīvojumu attiecina tikai uz atvasinājumu līgumiem, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | atvasinājumu līgumi starp viena un tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu ir noslēgti ekonomisku apsvērumu dēļ; |
| --- | --- |

a)

atvasinājumu līgumi starp viena un tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu ir noslēgti ekonomisku apsvērumu dēļ;

| b) | atbrīvojuma pielietošana nepalielina sistēmisko risku finanšu sistēmā; |
| --- | --- |

b)

atbrīvojuma pielietošana nepalielina sistēmisko risku finanšu sistēmā;

| c) | starp viena un tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu nepastāv tiesiski kapitāla plūsmas ierobežojumi. |
| --- | --- |

c)

starp viena un tā paša mātesuzņēmuma meitasuzņēmumiem vai starp mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu nepastāv tiesiski kapitāla plūsmas ierobežojumi.

2.   Lai izpildītu 1. punktā noteikto tīrvērtes pienākumu, finansiālie darījumu partneri un 7. panta 2. punktā minētie nefinansiālie darījumu partneri kļūst vai nu par tīrvērtes dalībniekiem, vai
  veic savu darījumu tīrvērti CDS, izmantojot ieguldījumu sabiedrību vai kredītiestādi, uz kuru attiecas Direktīvas 2004/39/EK prasības
  .

4. pants

Piemērotība tīrvērtes pienākumam

1.   Ja kompetentā iestāde ir atļāvusi CDS veikt tīrvērti kādai atvasinājumu šķirai atbilstīgi 10. vai 11. pantam, tā par šo atļauju tūlīt informē EVTI un pieprasa lēmumu par piemērotību 3. pantā minētajam tīrvērtes pienākumam.

1.a
     
  Ja trešā valstī reģistrēts CDS ir atzīts saskaņā ar 23. pantu, attiecīgā trešās valsts kompetentā iestāde, piemērojot 23. panta 4. punktā minētās vienošanās par sadarbību, padara pieejamas EVTI atvasinājumu līgumu šķiras, attiecībā uz kurām šim CDS ir atļauts sniegt tīrvērtes pakalpojumus tīrvērtes dalībniekiem vai klientiem, kas reģistrēti Savienībā.

2.   Saņēmusi 1. punktā minēto paziņojumu un pieprasījumu, EVTI sešu mēnešu laikā pieprasītājai kompetentajai iestādei adresē lēmumu, kurā nosaka:

| a) | vai minētā atvasinājumu šķira ir piemērota tīrvērtes pienākumam saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

a)

vai minētā atvasinājumu šķira ir piemērota tīrvērtes pienākumam saskaņā ar 3. pantu;

| b) | vēlāku
  datumu, no kura stājas spēkā tīrvērtes pienākums
  , tostarp laika periodu, kurā darījumu partneriem vai darījumu partneru kategorijām ir jāpiemēro tīrvērtes pienākums
  .
  Minētais datums nedrīkst būt pirms datuma, kurā ir noteikts tīrvērtes pienākums; |
| --- | --- |

b)

vēlāku
  datumu, no kura stājas spēkā tīrvērtes pienākums
  , tostarp laika periodu, kurā darījumu partneriem vai darījumu partneru kategorijām ir jāpiemēro tīrvērtes pienākums
  .
  Minētais datums nedrīkst būt pirms datuma, kurā ir noteikts tīrvērtes pienākums;

| ba) | vai un saskaņā ar kādiem nosacījumiem ir spēkā tīrvērtes pienākums attiecībā uz līgumiem ar personām trešās valstīs. |
| --- | --- |

ba)

vai un saskaņā ar kādiem nosacījumiem ir spēkā tīrvērtes pienākums attiecībā uz līgumiem ar personām trešās valstīs.

Pirms lēmuma pieņemšanas EVTI organizē sabiedrisku apspriešanos ar tirgus dalībniekiem un tiem dalībniekiem ārpus tirgus, kuriem ir specializētas zināšanas par attiecīgo jautājumu vai interese par to, un sazinās ar ESRK un trešo valstu kompetentajām iestādēm. Šīs apspriešanās kopsavilkumu publicē mēneša laikā, un papildu informāciju par publisko apspriešanos, kā arī citām konsultācijām dara pieejamu pēc pieprasījuma

  [Gr. 21]

2.a
     
  EVTI pēc savas ierosmes, ievērojot 3. punktā noteiktos kritērijus, pēc sabiedriskās apspriešanas un konsultējoties ar ESRK un — attiecīgajā gadījumā — ar trešo valstu uzraudzības iestādēm, nosaka un paziņo Komisijai tās atvasinājumu līgumu šķiras, kuras būtu uzskatāmas par piemērotām tīrvērtes pienākumam, bet attiecībā uz kurām neviens CDS vēl nav saņēmis atļauju.

Pēc šādas atvasinājumu līgumu šķiras noteikšanas EVTI publicē uzaicinājumu izstrādāt priekšlikumus šīs atvasinājumu līgumu šķiras tīrvērtei.

3.   EVTI pieņem lēmumu pēc šādiem kritērijiem:

| a) | sistēmiskā riska samazinājums finanšu sistēmā
  , tostarp iespēja, ka savstarpēji cieši saistīti partneri varētu nespēt pildīt maksājumu saistības, un pozīciju pārredzamības trūkums; |
| --- | --- |

a)

sistēmiskā riska samazinājums finanšu sistēmā
  , tostarp iespēja, ka savstarpēji cieši saistīti partneri varētu nespēt pildīt maksājumu saistības, un pozīciju pārredzamības trūkums;

| b) | līgumu likviditāte; |
| --- | --- |

b)

līgumu likviditāte;

| c) | godīgu, uzticamu un vispārpieņemtu avotu par cenām pieejamība; |
| --- | --- |

c)

godīgu, uzticamu un vispārpieņemtu avotu par cenām pieejamība;

▐

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, EVTI ņem vērā arī to, ka ir vēlams panākt starptautisku vienošanos.

Pirms lēmuma pieņemšanas EVTI sarīko publisku apspriešanu un attiecīgā gadījumā konsultējas ar trešo valstu kompetentajām iestādēm.

4.   Jebkuru lēmumu saskaņā ar 2. punktu EVTI nevilcinoties iekļauj reģistrā. Reģistrā iekļauj piemērotās atvasinājumu šķiras un CDS, kam atļauts veikt to tīrvērti. EVTI reģistru regulāri atjaunina.

EVTI regulāri pārskata savus lēmumus un vajadzības gadījumā tos groza.

5.   EVTI pēc savas ierosmes, konsultējoties ar ESRK, nosaka un paziņo Komisijai
  to
  atvasinājumu līgumu
  šķiru
  , kas ir
  iekļaujama
  tās publiskajā reģistrā
  un jāuzskata par atbilstošu tīrvērtei
  , bet
  par kuru
  neviens CDS vēl nav saņēmis atļauju.
  Pēc tam, kad attiecīgā atvasinājumu šķiras kategorija ir noteikta, EVTI publicē aicinājumu CDS izstrādāt priekšlikumus to tīrvērtei un publicēt sarakstu, kam šis aicinājums ir izteikts.

5.a
     
  Atvasinājumu šķira vairs nav uzskatāma par piemērotu tīrvērtes pienākumam, ja vairs nav CDS, kuru EVTI ir pilnvarojusi vai atzinusi par pilnvarotu veikt to tīrvērti saskaņā ar šo regulu, vai ja neviens CDS nevēlas veikt attiecīgās atvasinājumu šķiras tīrvērti.

6.   
  Lai nodrošinātu konsekventu šā panta piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektus
  , kuros nosaka:

| a) | kādi dati jāiekļauj 1. punktā minētajā paziņojumā; |
| --- | --- |

a)

kādi dati jāiekļauj 1. punktā minētajā paziņojumā;

| b) | šā panta 3. punktā minētos kritērijus; |
| --- | --- |

b)

šā panta 3. punktā minētos kritērijus;

| c) | kādi dati jāiekļauj 4. punktā minētajā reģistrā. |
| --- | --- |

c)

kādi dati jāiekļauj 4. punktā minētajā reģistrā.

Dati, kas minēti 4. punktā, vismaz korekti un nepārprotami nosaka tīrvērtes pienākumam pakļauto atvasinājumu šķiru.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt šā punkta
  pirmajā daļā
  minētos regulatīvos tehniskos standartus
  saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  .

Pirms lēmuma pieņemšanas saskaņā ar pirmo daļu
  EVTI
  organizē sabiedrisku apspriešanu, kurā iesaistīti tirgus dalībnieki
  . [Gr. 20]

4.a pants

Lai veicinātu efektīvu un konsekventu vispārējo atvasinājumu līgumu regulējumu, Komisija var iesniegt Padomei priekšlikumus par attiecīgu pilnvarojumu risināt pārrunas ar mērķi panākt vienošanos par efektīviem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, kas piemērojami darījumiem trešā valstī, kurus veic finansiālie darījumu partneri un 7. pantā minētie nefinansiālie darījumu partneri.

4.b pants

Publiskais reģistrs

1.
     
  Tīrvērtes pienākuma pildīšanai EVTI izveido un pārvalda publisku reģistru. Minētais reģistrs ir publiski pieejams EVTI tīmekļa vietnē.

2.
     
  Reģistrā norāda vismaz šādu informāciju:

| a) | atvasinājumu līgumu šķiras, kurām ir piemērojams tīrvērtes pienākums saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

a)

atvasinājumu līgumu šķiras, kurām ir piemērojams tīrvērtes pienākums saskaņā ar 3. pantu;

| b) | CDS, kurus var izmantot tīrvērtes pienākuma izpildei; |
| --- | --- |

b)

CDS, kurus var izmantot tīrvērtes pienākuma izpildei;

| c) | datumus, no kuriem tīrvērtes pienākums stājas spēkā, tostarp pakāpeniskas ieviešanas gadījumā; |
| --- | --- |

c)

datumus, no kuriem tīrvērtes pienākums stājas spēkā, tostarp pakāpeniskas ieviešanas gadījumā;

| d) | atvasinājumu šķiras, kuras EVTI ir noteikusi saskaņā ar 4. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

d)

atvasinājumu šķiras, kuras EVTI ir noteikusi saskaņā ar 4. panta 5. punktu.

3.
     
  Ja kompetentā iestāde vai trešās valsts attiecīgā kompetentā iestāde ir atsaukusi atļauju noteiktas atvasinājumu līgumu šķiras tīrvērtes veikšanai, EVTI nekavējoties dzēš šo CDS no reģistra attiecībā uz konkrēto atvasinājumu šķiru.

4.
     
  EVTI regulāri atjaunina reģistru.

5.
     
  Lai nodrošinātu vienotus šā panta piemērošanas nosacījumus, EVTI var izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai detalizēti noteiktu 1. punktā minētajā publiskajā reģistrā iekļaujamo informāciju.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

5. pants

Piekļuve CDS

1.
     Ja CDS ir atļauts veikt piemērotu ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērti, tas šādus līgumus pieņem tīrvērtei
  pārredzami, taisnīgi un
  bez diskriminācijas, neatkarīgi no izpildes vietas
  , un, ja iespējams, ievērojot starptautiskos atvērtos nozares standartus, ciktāl tas neietekmē riska mazināšanu. Lai izvairītos no diskriminējošas prakses, CDS ir jāpieņem tīrvērtei darījumi, kas tiek izpildīti dažādās vietās, ciktāl minētās vietas atbilst CDS noteiktajām vai tiem piemērojamām darbības, tehniskajām un juridiskajām prasībām, kā arī tā piekļuves un riska pārvaldības prasībām, neatkarīgi no līgumu dokumentiem, uz kuru pamata darījuma partneri noslēguši attiecīgo ārpusbiržas atvasinājumu darījumu.

1.a
     
  CDS trīs mēnešos izskata pieprasījumu un sniedz skaidru negatīvu vai pozitīvu atbildi tirdzniecības vietai, kas prasījusi ārpusbiržas atvasinājumu līgumu tīrvērtes atļauju.

Ja CDS atsakās veikt tirdzniecības vietas ārpusbiržas atvasinājuma līguma tīrvērti, tas sniedz tirdzniecības vietai pilnībā pamatotu un izskaidrotu atbildi.

Ja pieteikums noraidīts, tirdzniecības vieta, ievērojot vismaz trīs mēnešus ilgu nogaidīšanas periodu, var iesniegt jaunu piekļuves pieprasījumu.

Domstarpību gadījumā EVTI visus kompetento iestāžu konfliktus risina saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu.

1.b
     
  Lai sagatavotu 68. pantā noteiktos ziņojumus Komisijai un Parlamentam, EVTI uzrauga piekļuvi CDS un atsevišķu darbību, tostarp ekskluzīvas licencēšanas prakses izmantošanas, ietekmi uz konkurētspēju.

6. pants

Ziņošanas pienākums

1.   
  Par visiem atvasinājumu līgumiem tiek paziņots
  darījumu reģistram, kurš reģistrēts saskaņā ar 51. pantu
  . Darījumu partneri ziņo
  datus par katru atvasinājumu līgumu, kuru tie noslēguši, un par katru
  līguma grozīšanu pēc būtības,
  pārjaunošanu
  vai izbeigšanu. Datus paziņo ne vēlāk kā nākamajā darba dienā pēc līguma
  noslēgšanas
  , grozīšanas pārjaunošanas vai izbeigšanas, izņemot gadījumus, kas noteikti saskaņā ar 5. punktu pieņemtajos standartos. Turklāt vienošanos par līguma vai darījuma izbeigšanu atšķirībā no izbeigšanas pirms noteiktā termiņa neuzskata par grozījumu. Informāciju par ārpusbiržas atvasinājumu darījumu paziņo ne vēlāk kā vienu darījuma dienu pēc darījuma īstenošanas vai veiktajām izmaiņām. Par „darījumu dienām” tiek uzskatītas dienas, kuras par tādām atzīst līgumslēdzēji un — tādu līgumu gadījumā, kuriem piemēro CDS tīrvērti, — arī attiecīgais CDS. Tie arī piecus gadus uzglabā visu uzskaites dokumentos iekļauto informāciju, kas vajadzīga ziņojumam.

Trešās personas ir tiesīgas ziņot 1. apakšpunktā noteikto informāciju sākotnējo darījuma partneru vietā, ja tiek nodrošināts, ka līguma dati netiek paziņoti vairākkārt.

Pēc tīrvērtējamo atvasinājumu līgumu tīrvērtes centrālais darījumu starpnieks pilda pirmajā daļā noteikto ziņošanas pienākumu. Ja atvasinājumu līgumi iekļauti darījumu koncentrācijas procesā, šā punkta pirmajā daļā noteikto ziņošanas pienākumu pilda darījumu koncentrācijas pakalpojuma sniedzējs.

EVTI piešķir pilnvaras pārbaudīt, vai attiecībā uz ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem var noteikt retrospektīvas ziņošanas pienākumu, ja šī informācija uzraudzības iestādēm ir obligāti nepieciešama. Pieņemot lēmumu, EVTI ievēro šādus kritērijus:

| a) | paziņojuma tehniskos priekšnosacījumus (jo īpaši to, vai darījumi tiek elektroniski reģistrēti); |
| --- | --- |

a)

paziņojuma tehniskos priekšnosacījumus (jo īpaši to, vai darījumi tiek elektroniski reģistrēti);

| b) | nepabeigto darījumu atlikušo termiņu. |
| --- | --- |

b)

nepabeigto darījumu atlikušo termiņu.

Pirms lēmuma pieņemšanas EVTI organizē sabiedrisku apspriešanu, kurā iesaistīti tirgus dalībnieki

  [Gr. 14 un 15]

2.   
  Ziņošanu, ja iespējams, veic saskaņā ar starptautiskiem atvērtiem nozares standartiem.

3.   Darījuma partneris, uz kuru attiecas ziņošanas pienākums, var deleģēt atvasinājuma līguma datu ziņošanu otram darījuma partnerim
  vai trešai pusei
  .

Ja darījuma partneris paziņo visus datus par līgumu darījumu reģistram cita darījuma partnera vārdā, tad netiek uzskatīts, ka tas pārkāpis kādu informācijas izpaušanas ierobežojumu, ko tam uzliek līgums vai kāds normatīvo vai administratīvo aktu noteikums.

Ziņotājai vienībai vai tās direktoriem vai darbiniekiem
  , vai citām personām, kas rīkojas tās vārdā,
  nav nekādas atbildības šādas izpaušanas dēļ.

4.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI sadarbībā ar EBI, ECBS un ESRK izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, lai noteiktu šā panta
  1. un 2. punktā minēto ziņojumu datus un veidu dažādām atvasinājumu šķirām
  , grupām vai kategorijām un jebkādai retrospektīvai ietekmei, tostarp rezervju izveidošanas un ziņošanas par elektroniski reģistrētiem darījumiem ar visiem atvasinājumiem kārtību, kā arī kritērijus un noteikumus retrospektīvai ziņošanai par neizpildītiem atvasinājumu līgumiem, kas noslēgti pirms regulas stāšanās spēkā.

Šajos ziņojumos iekļauj vismaz:

| a) | līguma puses un pienācīgi identificē no tā radušos tiesību un pienākumu saņēmēju, ja tas atšķiras; |
| --- | --- |

a)

līguma puses un pienācīgi identificē no tā radušos tiesību un pienākumu saņēmēju, ja tas atšķiras;

| b) | līguma galvenās īpašības, tostarp veidu, pamatā esošo instrumentu, dzēšanas termiņu
  , izpildi, izpildes datumu, cenu datus
  un nosacīto vērtību ▐; |
| --- | --- |

b)

līguma galvenās īpašības, tostarp veidu, pamatā esošo instrumentu, dzēšanas termiņu
  , izpildi, izpildes datumu, cenu datus
  un nosacīto vērtību ▐;

| ba) | nestandarta atvasinājumiem paredz alternatīvu formātu, kas kompetentajām iestādēm ļauj šādu darījumu konstatēt un veikt vajadzīgos regulatīvos pasākumus; |
| --- | --- |

ba)

nestandarta atvasinājumiem paredz alternatīvu formātu, kas kompetentajām iestādēm ļauj šādu darījumu konstatēt un veikt vajadzīgos regulatīvos pasākumus;

| bb) | unikālu līguma identifikatoru. |
| --- | --- |

bb)

unikālu līguma identifikatoru.

EVTI sadarbībā ar EBI, EAAPI un ESRK šo projektu iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam
  .

Ja regulatīvo tehnisko standartu projekts attiecas uz vairumtirdzniecības energoproduktiem Eiropas Parlamenta un Padomes. gada. Regulas (ES) Nr .../2011 [par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību] (24)
   (25) nozīmē, EVTI apspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ESA).

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  šā punkta pirmajā daļā minētos
  regulējošos tehniskos standartus
  saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

4.a
     
  Izstrādājot regulatīvos tehniskos standartus, EVTI cita starpā vadās pēc I pielikuma 1. tabulas „Sadaļu saraksts paziņojumu sniegšanas vajadzībām” Komisijas Regulā (EK) Nr. 1287/2006.

5.   Lai nodrošinātu vienotus 1. un 2. punkta piemērošanas nosacījumus,
  EVTI sadarbībā ar EBI, EAAPI un ESRK izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, lai noteiktu
  1. un 2. punktā minēto ziņojumu formu un biežumu dažādām atvasinājumu šķirām.

Šādu īstenošanas tehnisko standartu projektu ▐ EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Ja regulatīvo tehnisko standartu projekts attiecas uz vairumtirdzniecības energoproduktiem Regulas (ES) Nr .../2011 [par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību] (26) nozīmē, EVTI apspriežas ar Energoregulatoru sadarbības aģentūru (ESA).

Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu
  .

7. pants

Nefinansiālie darījumu partneri

1.   Uz nefinansiālu darījuma partneri attiecas 6. panta 1. punktā noteiktais ziņošanas pienākums.

2.   Ja nefinansiāls darījuma partneris ārpusbiržas atvasinājumu līgumos ieņem
  tādas vidējās
  pozīcijas, kas
  ilgāk nekā 50 darījuma dienas
  pārsniedz tīrvērtes slieksni, kuru nosaka atbilstīgi 3. punkta b) apakšpunktam, uz to attiecas 3. pantā noteiktais tīrvērtes pienākums ▐.

Tīrvērtes pienākums ir spēkā tik ilgi, kamēr nefinansiāla darījuma partnera neto pozīcijas un riska pozīcijas ārpusbiržas atvasinājumu līgumos pārsniedz tīrvērtes slieksni, un tas beidzas, tiklīdz neto un riska pozīcijas noteiktu laikposmu nepārsniedz tīrvērtes slieksni.

Kompetentā iestāde, kas norīkota saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 48. pantu, nodrošina pirmajā daļā noteiktā pienākuma izpildi.

Šā punkta pirmajā daļā minēto tīrvērtes pienākumu izpilda 6 mēnešu laikā.

2.a
     
  Aprēķinot 2. punktā minētās pozīcijas, neņem vērā ārpusbiržas atvasinājumu līgumus, kurus noslēguši nefinansiālie darījuma partneri un kuri ir objektīvi izmērāmi kā tieši saistīti ar minētā darījuma partnera komercdarbības vai uzņēmuma finansēšanas riska ierobežošanu.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, apspriežoties ar ESRK un citām attiecīgām iestādēm, izstrādā
  regulatīvu tehnisko standartu
  projektu, kurā
  nosaka:

▐

| b) | tīrvērtes slieksni; |
| --- | --- |

b)

tīrvērtes slieksni;

| ba) | kritērijus, kas ļauj objektīvi un izmērāmi noteikt, kuri ārpusbiržas atvasinājumu līgumi ir tieši saistīti ar komercdarbību vai uzņēmuma finansēšanu. |
| --- | --- |

ba)

kritērijus, kas ļauj objektīvi un izmērāmi noteikt, kuri ārpusbiržas atvasinājumu līgumi ir tieši saistīti ar komercdarbību vai uzņēmuma finansēšanu.

Tīrvērtes sliekšņus nosaka, ņemot vērā katra darījuma partnera visu tīro pozīciju un riska pozīciju summas sistēmisko nozīmību katrai atvasinājumu šķirai.

EVTI, konsultējoties ar EBI, ESRK un citām attiecīgām iestādēm, ne vēlāk kā 2012. gada 30. jūnijā iesniedz Komisijai minēto regulatīvo standartu projektus.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos
  tehniskos
  standartus saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu. [Gr. 19]

▐

Gatavojoties pieņemt sliekšņus un kritērijus, lai noteiktu kuri atvasinājumu līgumi ir objektīvi izmērāmi kā tieši saistīti ar komercdarbību vai uzņēmuma finansēšanu, EVTI rīko sabiedrisku apspriešanu un nefinansiāliem darījumu partneriem dod iespēju paust viedokli;

▐

5.   Komisija, konsultējoties ar
  Eiropas uzraudzības iestādēm
  un citām attiecīgām iestādēm regulāri pārskata 3. punktā noteiktos sliekšņus un vajadzības gadījumā tos groza.

8. pants

Ārpusbiržas atvasinājumu līgumu, kuriem CDS neveic tīrvērti, riska mazināšanas metodes

1.   Finansiālie darījuma partneri vai 7. panta 2. punktā minētie nefinansiālie darījuma partneri, kas iesaistās tādā ārpusbiržas atvasinājumu līgumā, kura tīrvērti CDS neveic,
  ar pienācīgu rūpību
  nodrošina, ka tiek ieviestas piemērotas
  prudenciālās
  procedūras un kārtība darbības riska
  , tirgus riska
  un kredītriska mērīšanai, uzraudzībai un mazināšanai, kur ietilpst vismaz:

| a) | piemēroti
  elektroniski līdzekļi, kas nodrošina ārpusbiržas atvasinājumu līguma noteikumu laicīgu apstiprināšanu; |
| --- | --- |

a)

piemēroti
  elektroniski līdzekļi, kas nodrošina ārpusbiržas atvasinājumu līguma noteikumu laicīgu apstiprināšanu;

| b) | standartizēti procesi, kas ir
  noturīgi, elastīgi un revīzijā kontrolējami un kas ļauj saskaņot portfeļus, pārvaldīt saistīto risku un agrīni konstatēt pušu strīdus un tos atrisināt, un uzraudzīt neizpildīto līgumu vērtību. |
| --- | --- |

b)

standartizēti procesi, kas ir
  noturīgi, elastīgi un revīzijā kontrolējami un kas ļauj saskaņot portfeļus, pārvaldīt saistīto risku un agrīni konstatēt pušu strīdus un tos atrisināt, un uzraudzīt neizpildīto līgumu vērtību.

Lai izpildītu b) apakšpunkta prasības, neizpildīto līgumu vērtība ik dienas tiek pieskaņota tirgum un riska pārvaldības procedūras prasa laicīgu, precīzu un pienācīgi nošķirtu nodrošinājuma nomaiņu vai
  riskam atbilstošu
  kapitāla
  maksājumu saskaņā ar uzraudzības iestāžu noteiktajām kapitāla prasībām attiecībā uz finansiāliem darījumu partneriem
  .

Finansiāli darījumu partneri un 7. panta 2. punktā minētie nefinansiāli darījuma partneri, jau līgumu noslēdzot, piedāvā darījumu partneriem iespēju nošķirt sākotnējās maržas.

EVTI regulāri uzrauga darbības ar tīrvērtei nepiemērotiem atvasinājumiem, lai konstatētu gadījumus, kad attiecīgā līgumu šķira var radīt sistēmisku risku. EVTI pēc apspriešanās ar ESRK rīkojas, lai novērstu šādas šķiras līgumu turpmāku uzkrāšanu.

Kompetentā iestāde un EVTI nodrošina, ka prudenciālo procedūru un pasākumu mērķis ir novērst regulējuma arbitrāžu starp tiem atvasinājumu darījumiem, kuriem tīrvērte ir veikta, un tiem, kuriem tīrvērte nav veikta, un atspoguļot atvasinājumu līgumu radītu risku pārnešanu.

EVTI un kompetentās iestādes pārskata maržas standartus, lai atbilstīgi 37. panta noteikumiem novērstu regulējuma arbitrāžu.

1.b
     
  Saistībā ar ieguldījumiem pensiju shēmās saskaņā ar Direktīvu 2003/41/EK vai shēmā, kura dalībvalsts tiesību aktos atzīta par pensiju uzkrāšanas shēmu, elastīgos atvasinājumu nodrošinājuma pasākumos, ko izmanto riska mazināšanai, ņem vērā darījumu partneru maksātspēju. Prudenciālā uzraudzības regulējumā noteiktās kapitāla prasības atbilst tām, kas noteiktas līgumos, kuriem tīrvērti veic centralizēti.

2.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā
  regulatīvus tehniskos standartus, kuros nosaka
  piemērotu prudenciālo procedūru un pasākumu pamatnostādnes un 1. punktā minētos maržas standartus, kā arī
  maksimālo laika starpību no ārpusbiržas atvasinājuma līguma noslēgšanas līdz 1. punkta a) apakšpunktā minētajai apstiprināšanai.

EVTI līdz 2012. gada 30. jūnijam iesniedz šos regulatīvo standartu projektus Komisijai.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/
  2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu
  ,
  Eiropas uzraudzības iestādes izstrādā vienotu regulatīvu tehnisko standartu projektu
  , kas nosaka ar nodrošinājumu un kapitālu saistīto kārtību un līmeņus, kas vajadzīgi 1. punkta b) apakšpunkta un 1. punkta otrās daļas izpildei.

Šo vienotu regulatīvo tehnisko standartu projektu Eiropas uzraudzības iestādes iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Atkarībā no darījuma partnera juridiskā rakstura
  Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar
  10.–14. pantu Regulā (ES) Nr. 1093/2010, Regulā (ES) Nr. 1094/2010 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010
  . [Gr. 19]

▐

9. pants

Sankcijas

1.   
  Ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par sankciju režīmu stiprināšanu finanšu pakalpojumu nozarē un apspriežoties ar EVTI,
  dalībvalstis pieņem noteikumus par sankcijām, ko piemēro par šīs sadaļas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Tajās ietilpst vismaz administratīvi naudas sodi. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes, kas atbild par finansiālo un attiecīgos gadījumos nefinansiālo darījuma partneru uzraudzību, nodod atklātībai visas sankcijas, kas uzliktas par 3.–8. panta pārkāpumiem, ja vien tāda nodošana atklātībai nopietni neapdraud finanšu tirgus vai nerada nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām personām.
  Dalībvalstis regulāri publisko uzlikto sodu efektivitātes vērtējuma ziņojumus.

Līdz 2012. gada 30. jūnijam dalībvalstis Komisijai dara zināmus 1. punktā minētos noteikumus. Dalībvalstis nekavējoties ziņo Komisijai par jebkuriem sekojošiem minēto noteikumu grozījumiem.

3.   Komisija ar EVTI palīdzību pārbauda, vai 1. punktā minētie administratīvie sodi un 7. panta 1. un 2. punktā minētie sliekšņi tiek efektīvi un konsekventi piemēroti.

3.a
     
  Šīs sadaļas noteikumu pārkāpums neskar ārpusbiržas atvasinājumu līgumu spēkā esamību vai iespēju partneriem īstenot ārpusbiržas atvasinājumu līguma noteikumus. Šīs sadaļas noteikumu pārkāpums nerada tiesības prasīt kaitējuma atlīdzību no ārpusbiržas atvasinājumu līguma partnera.

III   sadaļa

CDS atļauju došana un uzraudzība

1.   nodaļa

CDS atļaujas došanas nosacījumi un procedūra

10. pants

CDS darbības atļauja

1.   Ja CDS, kas ir Savienībā reģistrēta juridiska persona un kam ir piekļuve piemērotai likviditātei, ir nodoms veikt pakalpojumus un darbības, tas iesniedz atļaujas pieteikumu tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kurā ir reģistrēts.

Šādu likviditāti var dot piekļuve centrālās bankas vai kredītspējīgas un uzticamas komercbankas, vai abu likviditātei. Piekļuvi likviditātei var dot atļauja, kas piešķirta saskaņā ar Direktīvas 2006/48/EK 6. pantu, vai citādas piemērotas vienošanās.

2.   Atļauja ir spēkā visā Savienības teritorijā.

3.   
  CDS piešķir atļauju tikai ar tīrvērti saistītām darbībām, un tajā
  min pakalpojumus vai darbības, ko CDS ir atļauts sniegt vai veikt, kā arī finanšu instrumentu šķiras, uz kurām atļauja attiecas.

4.   CDS katrā laikā ir jāatbilst nosacījumiem, kas bijuši nepieciešami sākotnējās atļaujas saņemšanai.

CDS bez nepamatotas kavēšanās paziņo kompetentajai iestādei par būtiskām izmaiņām, kas iespaido sākotnējās atļaujas nosacījumus.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI pēc apspriešanās ar EBI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , nosakot 1. punktā minētās pietiekamās likviditātes kritērijus.

EVTI pēc apspriešanās ar EBI iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  šā punkta pirmajā daļā minētos
  regulējošos tehniskos standartus
  saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

11. pants

Darbības un pakalpojumu klāsta paplašināšana

1.   Ja CDS vēlas paplašināt darbību ar papildu pakalpojumiem vai darbības veidiem, kas nav ietverti sākotnējā atļaujā, tas iesniedz paplašināšanas pieteikumu. Par atļaujas paplašināšanu uzskata tīrvērtes pakalpojumu piedāvāšanu citā valūtā vai finanšu instrumentos, kas pēc riska īpašībām būtiski atšķiras no tiem, kuriem CDS jau saņēmis atļauju.

Paplašinot atļauju, ievēro 13. pantā izklāstīto procedūru.

2.   Ja CDS vēlas paplašināt darbību, aptverot dalībvalsti, kurā tas nav reģistrēts, reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde to tūlīt paziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei.

12. pants

Kapitāla prasības

1.   Lai CDS saņemtu atļauju saskaņā 10. pantu, tā rīcībā ir pastāvīgs
  un
  pieejams sākumkapitāls vismaz
  EUR 10 miljoni
  .

2.   CDS kapitālam kopā ar nesadalīto peļņu un rezervēm
  jābūt samērīgam ar CDS komercdarbības apmēru un radīto risku. Tam
  katrā laikā ir jābūt pietiekamam, lai nodrošinātu organizētu darbības izbeigšanu vai pārstrukturēšanu piemērotā laika sprīdī un CDS adekvātu aizsardzību pret darbības un atlikušajiem riskiem.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, precizējot
  2. punktā
  minētās prasības attiecībā uz
  CDS kapitālu, nesadalīto peļņu un
  rezervēm, kā arī nosakot šo datu atjaunināšanas biežumu vai laiku
  .

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  šā punkta pirmajā daļā minētos
  regulējošos tehniskos standartus
  saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

13. pants

Atļaujas piešķiršanas un atteikšanas procedūra

1.   Atļauju kompetentā iestāde piešķir tikai tad, ja tā ir pilnīgi pārliecinājusies, ka pieteikumu iesniegušais CDS atbilst visām šīs regulas izvirzītajām prasībām un
  prasībām, kas pieņemtas
  atbilstīgi
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija
  Direktīvai 98/26/EK
  par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās

   (27), un tad, kad
  no
  EVTI
  saņemts pozitīvs 15. pantā minētais
  atzinums.

2.   
  Lai saņemtu sākotnējo atļauju,
  pieteikumu iesniegušais CDS sniedz visu nepieciešamo informāciju, lai kompetentā iestāde varētu pārliecināties, ka pieteikumu iesniegušais CDS līdz sākotnējās atļaujas izdošanas brīdim ir veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu savus pienākumus, kas izklāstīti šajā regulā.
  Kompetentā iestāde nekavējoties sniedz EVTI un kolēģijai, kas minēta 14. panta 1. punktā, visu no CDS saņemto informāciju.

3.   
  Lai piešķirtu sākotnējo atļauju, četru
  mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas kompetentā iestāde rakstveidā informē pieteikumu iesniegušo CDS, vai atļauja piešķirta.

Lai piešķirtu darbību un pakalpojumu klāsta paplašināšanas atļauju, divu mēnešu laikā pēc pilnīga pieteikuma iesniegšanas kompetentā iestāde rakstiski informē pieteikuma iesniedzēju CDS par lēmumu, vai atļauja piešķirta.

14. pants

Sadarbība

1.   Lai atvieglotu 10., 11., 46. un 48. pantā minēto uzdevumu izpildi, CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde
  sadarbībā ar EVTI
  izveido kolēģiju.

Kolēģiju
  vada EVTI un
  tās sastāvā ir
  ne vairāk kā septiņi locekļi, tostarp no
  CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentās iestādes
  un
  kompetentās iestādes, kas pārrauga CDS un centrālās bankas, kuras emitē tīrvērtei pakļauto finanšu instrumentu būtiskākās valūtas
  , kā arī no
  kompetentās iestādes, kuras pienākums ir uzraudzīt CDS tīrvērtes dalībniekus, kuri ir reģistrēti trīs dalībvalstīs ar lielāko kopējo ieguldījumu 40. pantā minētajā CDS saistību neizpildes fondā.

2.   Kolēģija neatkarīgi no kompetento iestāžu pienākumiem saskaņā ar šo regulu nodrošina:

| a) | šīs regulas 15. pantā minētā ▐ atzinuma sagatavošanu; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 15. pantā minētā ▐ atzinuma sagatavošanu;

| b) | informācijas apmaiņu, ieskaitot informācijas pieprasījumus atbilstīgi 21. pantam;
  ▐ |
| --- | --- |

b)

informācijas apmaiņu, ieskaitot informācijas pieprasījumus atbilstīgi 21. pantam;

▐

| d) | uzraudzības iestādes izmeklēšanas programmu saskaņošanu, balstoties uz CDS riska novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

uzraudzības iestādes izmeklēšanas programmu saskaņošanu, balstoties uz CDS riska novērtējumu;

| e) | uzraudzības efektivitātes uzlabošanos, likvidējot uzraudzības prasību nevajadzīgu dublēšanos; |
| --- | --- |

e)

uzraudzības efektivitātes uzlabošanos, likvidējot uzraudzības prasību nevajadzīgu dublēšanos;

| f) | uzraudzības prakses piemērošanas konsekvenci; |
| --- | --- |

f)

uzraudzības prakses piemērošanas konsekvenci;

| g) | procedūru un avārijas plānu noteikšanu ārkārtas stāvokļu pārvarēšanai, kā minēts 22. pantā. |
| --- | --- |

g)

procedūru un avārijas plānu noteikšanu ārkārtas stāvokļu pārvarēšanai, kā minēts 22. pantā.

3.   Kolēģijas izveides un darbības pamatā ir visu tās locekļu rakstveida
  savstarpēja
  vienošanās.

Minētajā vienošanās
  jo īpaši
  nosaka
  sadarbības
  praktisko ▐ kārtību
  starp kompetento iestādi un EVTI
  un var noteikt uzdevumus, kurus uztic CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei vai
  EVTI
  .

Ja kolēģijas locekļu vairākums uzskata, ka CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde pienācīgi nepilda savus pienākumus un ka šāda rīcība var apdraudēt finanšu stabilitāti, EVTI pieņem lēmumu, kurā konstatē, vai CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde darbojas pienācīgi un vai tā apdraud finanšu stabilitāti.

Ja EVTI uzskata, ka uzraudzība ir neatbilstīga, EVTI saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 pret kompetentajām iestādēm var noteikt korektīvus pasākumus.

3.a
     
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, izstrādā regulatīvu tehniskā standarta projektu, kurā ir precizēta riska novērtēšana, kas minēta 14. panta 2. punktā un 15. panta 1. punktā.

EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

15. pants

Kolēģijas atzinums

1.   
  Lai piešķirtu sākotnējo atļauju,
  tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā CDS ir reģistrēts, veic CDS riska novērtējumu un
  četru mēnešu laikā no dienas, kad CDS iesniedzis pilnīgu pieteikumu,
  iesniedz ziņojumu
  EVTI
  .

1.a
     
  Lai piešķirtu darbību un pakalpojumu klāsta paplašināšanas atļauju, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā CDS ir reģistrēts, veic CDS darbību un pakalpojumu klāsta paplašināšanas riska novērtējumu un viena mēneša laikā iesniedz ziņojumu kolēģijai.

Kolēģija, pamatojoties uz minēto ziņojumu, viena mēneša laikā pēc tā saņemšanas pieņem atzinumu par to, vai novērtēto risku līmenis novedīs pie stabilas CDS darbības.

2.   
  Pozitīvu vai negatīvu atzinumu kolēģija pieņem ar locekļu vienkāršu balsu vairākumu, piedaloties CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentajai iestādei ar novērtējumu. Kavēšanās vai domstarpību gadījumā
  EVTI veicina ▐ atzinuma pieņemšanu saskaņā ar tās domstarpību novēršanas pilnvarām atbilstīgi Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010
  19. pantam un tās vispārīgo koordinācijas funkciju atbilstīgi tās pašas regulas 21. pantam. ▐

16. pants

Atļaujas anulēšana

1.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā tiek veikta uzņēmējdarbība, anulē atļauju, ja ir kāds no šiem apstākļiem:

| a) | CDS nav izmantojis atļauju 12 mēnešus, nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav sniedzis pakalpojumus vai veicis darbību pēdējos sešus mēnešus; |
| --- | --- |

a)

CDS nav izmantojis atļauju 12 mēnešus, nepārprotami atsakās no atļaujas vai nav sniedzis pakalpojumus vai veicis darbību pēdējos sešus mēnešus;

| b) | CDS ir saņēmis atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas, vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

b)

CDS ir saņēmis atļauju, sniedzot nepatiesas ziņas, vai ar citiem nelikumīgiem līdzekļiem;

| c) | CDS vairs neatbilst nosacījumiem, ar kuriem atļauja piešķirta; |
| --- | --- |

c)

CDS vairs neatbilst nosacījumiem, ar kuriem atļauja piešķirta;

| d) | CDS ir smagi un
  sistemātiski
  pārkāpis šajā regulā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

d)

CDS ir smagi un
  sistemātiski
  pārkāpis šajā regulā noteiktās prasības.

1.a
     
  Procedūrā, kuras rezultātā pieņem lēmumu par atļaujas anulēšanu, ir pieprasīts tās pašas kolēģijas pozitīvs atzinums, kura minēta saistībā ar atļaujas piešķiršanu, kā arī EVTI pozitīvs atzinums.

2.   EVTI katrā laikā var pieprasīt, lai CDS reģistrācijas dalībvalsts kompetentā iestāde pārbauda, vai CDS joprojām atbilst nosacījumiem, ar kuriem atļauja piešķirta.

3.   Kompetentā iestāde var atļauju anulēt tikai attiecībā uz atsevišķu pakalpojumu, darbību vai finanšu instrumentu.
  Lēmums par atļaujas anulēšanu ir spēkā visā Savienības teritorijā.

17. pants

Pārskatīšana un izvērtēšana

Kompetentās iestādes vismaz vienreiz gadā pārskata CDS īstenotās vienošanās, stratēģiju, procesus un mehānismus saistībā ar atbilstību šai regulai un izvērtē tirgus, operacionālos un likviditātes riskus, kuriem CDS ir vai var tikt pakļauts.

Pārskatīšanā un izvērtēšanā aplūko CDS darbību apjomu, sistēmisko nozīmību, raksturu, apmēru un sarežģītību
  , kā arī 4. panta 3. punktā noteikto kritēriju izpildi
  .

Kompetentā iestāde pieprasa, lai CDS, kurš nepilda šajā regulā noteiktās prasības, veiktu nepieciešamos pasākumus.

EVTI veic pārbaudes CDS darbības vietā.

2.   nodaļa

CDS uzraudzība un pārzināšana

18. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts norīko kompetento iestādi, kas atbild par to pienākumu izpildi, kuri izriet no šīs regulas attiecībā uz tās teritorijā reģistrēto CDS darbības atļaušanu, pārraudzību un pārzināšanu, un par to informē Komisiju un EVTI.

▐

2.   Katra dalībvalsts gādā, lai kompetentajai iestādei būtu uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas ir nepieciešamas funkciju izpildei.

3.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka gadījumos, kad nav ievēroti šīs regulas noteikumi, saskaņā ar valsts likumiem var tikt noteikti vai atbildīgajām fiziskajām vai juridiskajām personām piemēroti pienācīgi administratīvi pasākumi.

Šie pasākumi ir iedarbīgi, samērīgi un preventīvi.

4.   EVTI publicē savā tīmekļa vietnē saskaņā ar 1. punktu norīkoto kompetento iestāžu sarakstu.

18.a pants

Dienesta noslēpums

1.
     
  Pienākums ievērot dienesta noslēpumu attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas saskaņā ar 18. pantu norīkotajās kompetentajās iestādēs, EVTI, un revidentiem un ekspertiem, kuriem norādījumus dod kompetentās iestādes vai EVTI. Konfidenciālu informāciju, ko tās var saņemt pienākumu izpildes gaitā, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot pārskata vai apkopojuma veidā tā, lai nevar identificēt atsevišķu CDS, darījumu reģistru vai kādu citu personu, izņemot gadījumus, uz kuriem attiecas krimināltiesības vai nodokļu likumi, vai pārējie šīs direktīvas noteikumi.

2.
     
  Ja CDS ir atzīts par maksātnespējīgu vai obligāti likvidējamu, tad konfidenciālu informāciju, kas neattiecas uz trešām personām, var izpaust civillietās vai komerclietās, ja tas vajadzīgs tiesvedībai.

3.
     
  Neskarot gadījumus, uz ko attiecas krimināltiesības un nodokļu likumi, kompetentās iestādes, EVTI, struktūras vai fiziskas vai juridiskas personas, kas nav kompetentās iestādes un kas saņem konfidenciālu informāciju atbilstoši šai regulai, to var izmantot tikai savu pienākumu un funkciju pildīšanai kompetento iestāžu gadījumā, ievērojot šīs regulas darbības jomu, vai citu iestāžu, struktūru vai fizisko vai juridisko personu gadījumā — tam mērķim, kuram šī informācija tām sniegta, vai saistībā ar administratīvo procesu vai tiesvedību, kas ir īpaši saistīta ar minēto funkciju veikšanu, vai abos gadījumos. Ja EVTI, kompetentā iestāde vai cita iestāde, struktūra vai persona, kas sniedz informāciju, piekrīt, tad kompetentā iestāde, kas saņem informāciju, var izmantot to citiem nekomerciāliem mērķiem.

4.
     
  Uz jebkādu konfidenciālu informāciju, kas saņemta, ar ko veikta apmaiņa vai kas nosūtīta atbilstīgi šai regulai, attiecas 1., 2. un 3. punktā noteiktie dienesta noslēpuma nosacījumi. Tomēr šie nosacījumi neliedz EVTI, kompetentajām iestādēm vai attiecīgajām centrālajām bankām apmainīties ar konfidenciālu informāciju vai nosūtīt to saskaņā ar šo regulu un citiem tiesību aktiem, kas piemērojami ieguldījumu sabiedrībām, kredītiestādēm, pensiju fondiem, PVKIU, AIFP, apdrošināšanas un pārapdrošināšanas starpniekiem, apdrošināšanas uzņēmumiem, regulētiem tirgiem vai tirgus dalībniekiem, vai citādi, saņemot piekrišanu no kompetentās iestādes vai citas iestādes, vai struktūras, vai fiziskas vai juridiskas personas, kas darījusi zināmu attiecīgo informāciju.

5.
     
  Šā panta 1., 2. un 3. punkta noteikumi neliedz kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem apmainīties ar konfidenciālu informāciju vai nosūtīt konfidenciālu informāciju, kas nav saņemta no citas dalībvalsts kompetentās iestādes.

3.   nodaļa

Sadarbība

19. pants

Iestāžu sadarbība

1.   Kompetentās iestādes cieši sadarbojas savā starpā, EVTI
  , kā arī — vajadzības gadījumā — ar ECBS
  .
  ES iestādes piešķir EVTI atbilstīgus resursus, lai tā varētu efektīvi pildīt šajā regulā noteiktos pienākumus.

2.   Balstoties uz konkrētā laikā pieejamo informāciju, kompetentās iestādes, pildot savus vispārējos pienākumus, pienācīgi apsver savu lēmumu iespējamo ietekmi uz finanšu sistēmas stabilitāti visās citās attiecīgajās dalībvalstīs, jo īpaši ārkārtas situācijās, kas minētas 22. pantā.

▐

21. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Kompetentās iestādes sniedz EVTI un cita citai informāciju, kas vajadzīga to pienākumu izpildei saskaņā ar šo regulu.

2.   Kompetentās iestādes un citas iestādes vai fiziskas vai juridiskas personas, kas saņem konfidenciālu informāciju, pildot savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, to izmanto tikai savu pienākumu izpildē
  un šo konfidenciālo informāciju nedrīkst ne publicēt, ne citādā veidā publiskot, izņemot šajā regulā skaidri noteiktos gadījumos
  .

3.   EVTI pārsūta par CDS uzraudzību atbildīgajām kompetentajām iestādēm konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz CDS pienākumu izpildi. Kompetentās iestādes un citas attiecīgas iestādes nodod EVTI un citām kompetentajām iestādēm informāciju, kas tām nepieciešama šajā regulā noteikto pienākumu izpildei.

4.   Kompetentās iestādes nodod informāciju ECBS centrālajām bankām, ja šāda informācija attiecas uz to pienākumu izpildi.

22. pants

Ārkārtas situācijas

Kompetentā iestāde vai kāda cita iestāde bez nepamatotas kavēšanās informē
  EVTI
  un citas attiecīgās iestādes par katru ar CDS saistītu ārkārtas situāciju, ieskaitot pārmaiņas finanšu tirgos, kas var negatīvi ietekmēt tirgus likviditāti un finanšu sistēmas stabilitāti kādā no dalībvalstīm, kur ir reģistrēts CDS vai kāds no tā tīrvērtes dalībniekiem.

4.   nodaļa

Attiecības ar trešām valstīm

23. pants

Trešās valstis

1.   Trešā valstī reģistrēts CDS var sniegt tīrvērtes pakalpojumus Savienībā reģistrētām vienībām tikai tad, ja šo CDS ir atzinusi
  EVTI.

Atļaujas piešķiršana, pagarināšana vai anulēšana notiek atbilstoši šīs regulas 10.–16. pantā minētajiem nosacījumiem un procedūrām.

Trešo valstu CDS atļaujas pārskata tikpat stingri kā ES CDS atļaujas.

Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru tā pilnībā vai daļēji atbrīvo CDS no atļaujas piešķiršanas nosacījumu un procedūru ievērošanas, ja ir nodrošināts savstarpīgums un ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar šā panta 3. punktu, un |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā ar šā panta 3. punktu, un

| b) | attiecīgajā trešā valstī tiek piešķirti līdzvērtīgi atbrīvojumi Savienībā reģistrētiem CDS. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā trešā valstī tiek piešķirti līdzvērtīgi atbrīvojumi Savienībā reģistrētiem CDS.

2.   EVTI
  , apspriežoties ar kompetentajām iestādēm Savienībā, EBI, attiecīgajiem to dalībvalstu ECBS dalībniekiem, kurās CDS sniedz vai plāno tīrvērtes pakalpojumus, un ar attiecīgajiem ECBS dalībniekiem, kuri ir atbildīgi par to CDS uzraudzību, ar kuriem ir panākta vienošanās par sadarbspēju,
  atzīst trešās valsts CDS, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | Komisija ir pieņēmusi
  deleģētu aktu
  saskaņā ar 3. punktu;
  vai |
| --- | --- |

a)

Komisija ir pieņēmusi
  deleģētu aktu
  saskaņā ar 3. punktu;
  vai

| b) | CDS ir saņēmis atļauju un tiek efektīvi uzraudzīts minētajā trešā valstī; |
| --- | --- |

b)

CDS ir saņēmis atļauju un tiek efektīvi uzraudzīts minētajā trešā valstī;

| ba) | uz trešo valsti attiecas Komisijas lēmums, kurā ir noteikts, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas standarti atbilst Finanšu darījumu darba grupas prasībām un ir līdzvērtīgi prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (28); |
| --- | --- |

ba)

uz trešo valsti attiecas Komisijas lēmums, kurā ir noteikts, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas standarti atbilst Finanšu darījumu darba grupas prasībām un ir līdzvērtīgi prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (28);

| bb) | trešā valsts ir parakstījusi nolīgumu ar tā CDS mītnes dalībvalsti, kurš ir saņēmis atļauju un kurš pilnībā atbilst ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktajiem standartiem, un kurš nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp par daudzpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā, ja tādi ir; |
| --- | --- |

bb)

trešā valsts ir parakstījusi nolīgumu ar tā CDS mītnes dalībvalsti, kurš ir saņēmis atļauju un kurš pilnībā atbilst ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktajiem standartiem, un kurš nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp par daudzpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā, ja tādi ir;

| bc) | EVTI ir pārskatījusi CDS riska pārvaldības standartus un atzinusi, ka tie atbilst šīs regulas IV sadaļā noteiktajiem standartiem; |
| --- | --- |

bc)

EVTI ir pārskatījusi CDS riska pārvaldības standartus un atzinusi, ka tie atbilst šīs regulas IV sadaļā noteiktajiem standartiem;

| bd) | tam ir pietiekami daudz elementu, lai uzskatītu, ka trešās valsts tiesiskais regulējums nediskriminē ES juridiskās personas; |
| --- | --- |

bd)

tam ir pietiekami daudz elementu, lai uzskatītu, ka trešās valsts tiesiskais regulējums nediskriminē ES juridiskās personas;

| be) | trešā valsts piemēro līdzvērtīgus piekļuves nosacījumus tiem CDS, kuri darbojas ES, un šajā trešā valstī ir ieviesta savstarpējās atzīšanas kārtība; |
| --- | --- |

be)

trešā valsts piemēro līdzvērtīgus piekļuves nosacījumus tiem CDS, kuri darbojas ES, un šajā trešā valstī ir ieviesta savstarpējās atzīšanas kārtība;

| bf) | ar nosacījumiem, kurus attiecina uz trešās valsts CDS, saglabā līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp ES CDS un šīs trešās valsts CDS. |
| --- | --- |

bf)

ar nosacījumiem, kurus attiecina uz trešās valsts CDS, saglabā līdzvērtīgus konkurences apstākļus starp ES CDS un šīs trešās valsts CDS.

3.   Komisija
  pieņem deleģētus aktus, saskaņā ar -68. pantu un pamatojoties uz kopīgu atzinumu, ko sniegušas EVTI, EBI, ECBS un kompetentās iestādes, kas uzrauga dalībvalstīs reģistrētus trīs tīrvērtes dalībniekus, kuri veic vislielākās iemaksas CDS rezerves fondā
  , norādot, ka trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina, ka šajā trešā valstī atļauju saņēmušie CDS atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras ir līdzvērtīgas no šīs regulas izrietošajām prasībām, un ka šie CDS šajā trešā valstī tiek pastāvīgi efektīvi uzraudzīti un ka tiek nodrošināta prasību izpilde.

4.   EVTI
  , EBI, ECBS un kompetentās iestādes, kas uzrauga ES dalībvalstīs reģistrētus trīs tīrvērtes dalībniekus, kuri veic vislielākās iemaksas CDS rezerves fondā,
  noslēdz vienošanās par sadarbību ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskā un uzraudzības sistēma saskaņā ar 3. punktu ir atzīta par līdzvērtīgu šīs regulas prasībām. Šādās vienošanās nosaka vismaz:

| a) | mehānismu informācijas apmaiņai starp
  EVTI, kompetentajām iestādēm saskaņā ar 1. punktu
  un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

a)

mehānismu informācijas apmaiņai starp
  EVTI, kompetentajām iestādēm saskaņā ar 1. punktu
  un attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm;

| b) | uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras
  ; |
| --- | --- |

b)

uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras
  ;

| ba) | CDS izsniegtās atļaujas anulēšanas procedūras. |
| --- | --- |

ba)

CDS izsniegtās atļaujas anulēšanas procedūras.

IV   sadaļa

Prasības CDS

1.   nodaļa

Organizatoriskās prasības

24. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   CDS ir noturīgi pārvaldības pasākumi, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru ar precīzi definētu, pārredzamu un konsekventu atbildības sadalījumu, efektīvas procedūras esošo vai varbūtējo risku identificēšanai, pārvaldībai, uzraudzībai un ziņošanai un atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras.

2.   CDS pieņem politiku un procedūras, kas ir pietiekami efektīvas, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, tostarp tā vadītāju un darbinieku atbilstību visiem šīs regulas noteikumiem.

3.   CDS uztur un apkalpo organizatorisko struktūru, kas nodrošina tā pakalpojumu un darbību veikšanas nepārtrauktību un pareizu funkcionēšanu. Tas izmanto piemērotas un samērīgas sistēmas, resursus un procedūras.

4.   CDS skaidri nošķir riska pārvaldības un citu CDS darbību ziņošanas kārtību.

5.   CDS pieņem, īsteno un uztur atlīdzības politiku, kas sekmē stabilu un efektīvu riska pārvaldību un nerada stimulus vājināt riska standartus.

6.   CDS uztur informācijas tehnoloģijas sistēmas, kas ir adekvātas, lai tiktu galā ar veikto pakalpojumu un darbību sarežģītību, daudzveidību un veidu un nodrošinātu augstus drošības standartus un saglabātās informācijas neskartību un slepenumu.

6.a
     
  CDS nodrošina, ka informācija, kas saņemta par darījumu vai klientu saistībā ar ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kuri veic tīrvērti atbilstīgi šajā regulā noteiktajām prasībām, tiks izmantota tikai, lai pildītu tajā noteiktās prasības, un bez attiecīgā klienta iepriekšējas rakstiskas piekrišanas netiks izmantota komerciālā nolūkā.

7.   CDS savu pārvaldības kārtību un vadības noteikumus
  , tostarp tīrvērtes dalības kritērijus, publisko bez maksas
  .

8.   CDS tiek pakļauts biežām un neatkarīgām revīzijām. Šo revīziju rezultātus paziņo valdei un dara zināmus kompetentajai iestādei.

9.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kur
  nosaka 1.–8. punktā minēto noteikumu un pārvaldības kārtības minimālo saturu.

EVTI iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

25. pants

Augstākā vadība un valde

1.   Augstākajai vadībai ir jābūt pietiekami labai reputācijai un pieredzei, lai nodrošinātu stabilu un pārdomātu CDS vadību.

2.   CDS ir valde, kurā vismaz viena trešdaļa locekļu, bet ne mazāk kā divi, ir neatkarīgi.
  Valdē ir pārstāvēti tīrvērtes dalībnieku klienti.
  Atlīdzība neatkarīgajiem un citiem valdes locekļiem, kas nav izpildlocekļi, nav saistīta ar CDS uzņēmējdarbības rezultātiem.

Valdes locekļiem, tostarp neatkarīgajiem locekļiem, ir pietiekami laba reputācija un
  atbilstīgas
  zināšanas par finanšu pakalpojumiem, riska pārvaldību un tīrvērtes pakalpojumiem.

3.   CDS skaidri nosaka valdes lomu un pienākumus un valdes sēžu protokolus dara pieejamus kompetentajai iestādei
  un revidentiem
  .

26. pants

Riska komiteja

1.   CDS izveido riska komiteju, kas sastāv no
  dažādām pārstāvju grupām, tostarp
  tīrvērtes dalībnieku pārstāvjiem
  , tīrvērtes dalībnieku klientiem,
  neatkarīgiem
  ekspertiem un CDS kompetentās iestādes pārstāvjiem ar noteikumu, ka klienta pārstāvji nav tīrvērtes dalībnieka pārstāvji
  .
  Riska komitejā nevienai pārstāvju grupai nav balsu vairākuma.
  Riska komiteja var aicināt CDS darbiniekus piedalīties riska komitejas sēdēs bez balsstiesībām. Riska komitejas ieteikumi ir neatkarīgi no CDS vadības tiešas ietekmes.

2.   CDS skaidri nosaka riska komitejas locekļu darba uzdevumu, pārvaldības kārtību, lai nodrošinātu tās neatkarību, darbības procedūras, pieņemšanas kritērijus un ievēlēšanas mehānismu. Pārvaldības kārtība ir publiski pieejama
  kompetentajām iestādēm
  , un tajā ir noteikts vismaz tas, ka riska komitejas priekšsēdētājs ir neatkarīgs
  eksperts
  un ka riska komiteja ir nepastarpināti atbildīga valdei
  vai — gadījumā, ja tai ir duāla pārvaldības struktūra, — izpildvaldei,
  un rīko regulāras sanāksmes.

3.   Riska komiteja konsultē valdi
  vai —gadījumā, ja tai ir divējāda pārvaldības struktūra, — izpildvaldi,
  par pasākumiem, kas var iespaidot CDS riska pārvaldību, piemēram, bet ne tikai, par būtiskām izmaiņām tā riska modelī, saistību neizpildes procedūrām, kritērijiem tīrvērtes dalībnieku akceptēšanai
  ,
  jaunu instrumentu šķiru tīrvērti
  vai funkciju nodošanu ārpakalpojumu sniedzējiem
  . Riska komitejas ieteikumi nav vajadzīgi par CDS ikdienas darbībām.
  Ir jāmēģina darīt viss iespējamais, lai ar riska komiteju konsultētos
  ārkārtas situācijās.

4.   Neskarot kompetento iestāžu tiesības saņemt pienācīgu informāciju, uz riska komitejas locekļiem attiecas konfidencialitāte. Ja riska komitejas priekšsēdētājs konstatē, ka kādam no locekļiem kādā jautājumā ir faktisks vai varbūtējs interešu konflikts, attiecīgajam loceklim nav atļauts balsot par šo jautājumu.

5.   CDS nekavējoties informē kompetento iestādi par katru lēmumu, kurā valde nolemj neievērot riska komitejas atzinumus.

6.   CDS ļauj tīrvērtes dalībnieku klientiem būt par riska komitejas locekļiem vai arī ievieš piemērotus konsultēšanās mehānismus, kas nodrošina, ka tiek pietiekami pārstāvētas tīrvērtes dalībnieku klientu intereses.

27. pants

Datu glabāšana

1.   CDS vismaz
  piecus
  gadus glabā visus datus par pakalpojumiem un darbību, lai kompetentajai iestādei būtu iespējams uzraudzīt CDS atbilstību šīs regulas prasībām.

2.   CDS vismaz
  piecus
  gadus pēc līguma izbeigšanas glabā visu informāciju par visiem līgumiem, ko tas apstrādājis. Šī informācija ļauj vismaz konstatēt darījuma sākotnējos noteikumus pirms attiecīgais CDS ir veicis tīrvērti.

3.   Neatkarīgi no vietas, kur darījumi izpildīti, CDS pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei un EVTI 1. un 2. punktā minētos datus un informāciju un visu informāciju par pozīcijām līgumos, kuriem veikta tīrvērte.

4.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā
  nosaka 1. un 2. punktā minēto uzglabājamo datu un informācijas sīkāku raksturojumu
  un vajadzības gadījumā ilgāku datu saglabāšanas laiku
  .

Minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai
  deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu. [Gr. 19]

▐

5.   Lai nodrošinātu vienotus 1. un 2. punkta piemērošanas nosacījumus,
  EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, nosakot
  uzglabājamo datu un informācijas formātu.
  Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā
  minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu
  saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu
  .

▐

28. pants

Akcionāri un dalībnieki ar būtisku līdzdalību

1.   Kompetentā iestāde nedod CDS darbības atļauju, kamēr tā nav saņēmusi informāciju par to tiešo vai netiešo akcionāru vai biedru, fizisko vai juridisko personu identitāti, kuriem ir būtiska līdzdalība, un šās līdzdalības apjomu.

2.   Kompetentā iestāde atsaka CDS atļauju, ja tā nav pārliecināta par to akcionāru vai biedru piemērotību, kuriem ir būtiska līdzdalība CDS, ņemot vērā vajadzību nodrošināt stabilu un pārdomātu CDS pārvaldību.

3.   Ja CDS ir cieša saistība ar citām fiziskām vai juridiskām personām, kompetentā iestāde piešķir atļauju tikai tad, ja šī saistība kompetentajai iestādei netraucē efektīvi īstenot uzraudzības funkciju.

4.   Ja 1. punktā minētajām personām ir ietekme, kas varētu kaitēt stabilai un pārdomātai CDS pārvaldībai, kompetentā iestāde veic piemērotus pasākumus, lai tādu stāvokli izbeigtu
  , vai anulē CDS izsniegto atļauju
  .

5.   Kompetentā iestāde atsaka atļauju, ja trešās valsts administratīvie un normatīvie akti, kas attiecas uz vienu vai vairākām fiziskām vai juridiskām personām, ar kurām CDS ir cieša saistība, vai ja grūtības šo aktu izpildē traucē efektīvi īstenot kompetentās iestādes uzraudzības funkcijas.

29. pants

Informācija kompetentajām iestādēm

1.   CDS paziņo
  tās dalībvalsts
  kompetentajai iestādei
  , kurā CDS ir reģistrēts,
  par visām izmaiņām tā pārvaldībā un piegādā kompetentajai iestādei visu informāciju, kas tai nepieciešama, lai novērtētu, vai valdes locekļiem ir pietiekami laba reputācija un pietiekama pieredze.

Ja valdes locekļa rīcība varētu kaitēt stabilai un pārdomātai CDS pārvaldībai, kompetentā iestāde veic piemērotus pasākumus, tostarp šā locekļa izslēgšanu no valdes.

2.   Jebkura fiziska vai juridiska persona vai šādas personas, kuras rīkojas saskaņoti (turpmāk „potenciālais būtiskas līdzdalības ieguvējs”), pieņemot lēmumu tieši vai netieši iegūt būtisku līdzdalību kādā CDS vai arī tieši vai netieši turpināt palielināt šādu būtisku līdzdalību tiktāl, ka tām piederošā balsstiesību vai kapitāla daļa sasniegtu vai pārsniegtu 10 %, 20 %, 30 % vai 50 % vai CDS kļūtu par to meitasuzņēmumu (turpmāk — „plānotā būtiskas līdzdalības iegūšana”), kompetentajām iestādēm vispirms rakstveidā paziņo to, kurā CDS tās vēlas iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību, norādot plānotās līdzdalības apmēru un 30. panta 4. punktā norādīto būtisko informāciju.

Jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieņēmusi lēmumu tieši vai netieši atsavināt būtisku līdzdalību CDS (turpmāk — „potenciālais atsavinātājs”), vispirms rakstveidā paziņo par to kompetentajām iestādēm, norādot tām savas plānotās līdzdalības apmēru. Šāda persona paziņo kompetentajai iestādei arī par to, vai tā pieņēmusi lēmumu samazināt savu būtisko līdzdalību tā, ka tās īpašumā esošo balsstiesību vai kapitāla daļa samazinātos zem 10 %, 20 %, 30 % vai 50 % vai tā, ka CDS vairs nebūtu tās meitasuzņēmums.

Kompetentās iestādes nekavējoties un jebkurā gadījumā divu darba dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas, kā minēts 2. punktā, kā arī pēc 3. punktā minētās informācijas saņemšanas rakstveidā apstiprina saņemšanu potenciālajam līdzdalības ieguvējam vai atsavinātājam.

Pēc rakstveida apstiprinājuma datuma, kas apliecina, ka ir saņemts gan paziņojums, gan visi dokumenti, kurus pieprasīts šim paziņojumam pievienot, pamatojoties uz 30. panta 4. punktā minēto sarakstu, kompetento iestāžu rīcībā ir ne vairāk kā sešdesmit darba dienas (turpmāk — „vērtēšanas periods”), lai veiktu 30. panta 1. punktā paredzēto vērtēšanu (turpmāk — „vērtēšana”).

Apstiprinot saņemšanu, kompetentā iestāde potenciālajam līdzdalības ieguvējam vai atsavinātājam dara zināmu vērtēšanas perioda beigu datumu.

3.   Vērtēšanas perioda laikā, bet ne vēlāk kā vērtēšanas perioda piecdesmitajā darba dienā, kompetentā iestāde vajadzības gadījumā var pieprasīt papildu informāciju, kas vajadzīga, lai pabeigtu novērtējumu. Šo pieprasījumu veic rakstveidā, konkrēti norādot, kāda papildu informācija ir vajadzīga.

No dienas, kad kompetentā iestāde pieprasa informāciju, līdz potenciālā līdzdalības ieguvēja atbildes saņemšanas dienai vērtēšanas periods tiek pārtraukts. Pārtraukums nepārsniedz divdesmit darbdienas. Kompetentā iestāde ir tiesīga atkārtoti pieprasīt papildu vai precīzāku informāciju, taču šā iemesla dēļ vērtēšanas periodu nedrīkst pārtraukt.

4.   Kompetentā iestāde drīkst pagarināt 3. punkta otrajā daļā minēto pārtraukumu līdz 30 darba dienām, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs vai atsavinātājs:

| a) | vai nu atrodas, vai tiek regulēts ārpus Savienības; |
| --- | --- |

a)

vai nu atrodas, vai tiek regulēts ārpus Savienības;

| b) | ir fiziska vai juridiska persona, uz kuru neattiecas uzraudzība saskaņā ar šo regulu vai Direktīvu 73/239/EEK, Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (29), Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/49/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (30), vai Direktīvām 2002/83/EK, 2003/41/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK, 2006/48/EK, 2009/65/EK vai 2011/61/ES. |
| --- | --- |

b)

ir fiziska vai juridiska persona, uz kuru neattiecas uzraudzība saskaņā ar šo regulu vai Direktīvu 73/239/EEK, Padomes 1985. gada 20. decembra Direktīvu 85/611/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (29), Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīvu 92/49/EEK par normatīvo un administratīvo aktu koordinēšanu attiecībā uz tiešo apdrošināšanu, kas nav dzīvības apdrošināšana (30), vai Direktīvām 2002/83/EK, 2003/41/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK, 2006/48/EK, 2009/65/EK vai 2011/61/ES.

5.   Ja kompetentā iestāde pēc vērtējuma pabeigšanas nolemj iebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu, tā divu darba dienu laikā, nepārsniedzot vērtēšanas periodu, rakstveidā informē potenciālo līdzdalības ieguvēju un dara zināmu minētā lēmuma pamatojumu. Ja to paredz attiecīgās valsts tiesību akti, pēc potenciālā līdzdalības ieguvēja lūguma var publicēt attiecīgu atklātu paziņojumu par lēmuma pamatojumu. Tomēr dalībvalstis var ļaut kompetentajai iestādei nākt klajā ar šādu paziņojumu arī tad, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs to nav pieprasījis.

6.   Ja kompetentā iestāde vērtēšanas perioda laikā neiebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu, tad to uzskata par apstiprinātu.

7.   Kompetentā iestāde var noteikt maksimālo termiņu, kurā jāpabeidz plānotā līdzdalības iegūšana, un vajadzības gadījumā to var pagarināt.

8.   Attiecībā uz paziņojumu sniegšanu kompetentajām iestādēm un šo iestāžu izsniegtām atļaujām balsstiesību vai kapitāla tiešai vai netiešai iegūšanai dalībvalstis nepiemēro stingrākas prasības, nekā noteikts šajā regulā.

30. pants

Vērtēšana

1.   Izvērtējot 29. panta 2. punktā paredzēto paziņojumu un 29. panta 3. punktā minēto informāciju, kompetentā iestāde, lai nodrošinātu CDS, kurā plānots iegūt līdzdalību, stabilu un pārdomātu pārvaldību un ņemot vērā potenciālā līdzdalības ieguvēja iespējamo ietekmi uz CDS, novērtē potenciālā līdzdalības ieguvēja piemērotību un plānotās līdzdalības iegūšanas finansiālo pamatotību pēc šādiem kritērijiem:

| a) | potenciālā līdzdalības ieguvēja reputācija un finansiālā stabilitāte; |
| --- | --- |

a)

potenciālā līdzdalības ieguvēja reputācija un finansiālā stabilitāte;

| b) | personas, kas plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā vadīs CDS darbību, reputācija un pieredze; |
| --- | --- |

b)

personas, kas plānotās līdzdalības iegūšanas rezultātā vadīs CDS darbību, reputācija un pieredze;

| c) | vai CDS spēs izpildīt un arī turpmāk pildīs šajā regulā izklāstītos noteikumus; |
| --- | --- |

c)

vai CDS spēs izpildīt un arī turpmāk pildīs šajā regulā izklāstītos noteikumus;

| d) | vai nav pamata domāt, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana vai ir mēģināts izdarīt tādas darbības Direktīvas 2005/60/EK 1. panta nozīmē, vai ka plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku. |
| --- | --- |

d)

vai nav pamata domāt, ka saistībā ar plānoto līdzdalības iegūšanu ir veikta nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un terorisma finansēšana vai ir mēģināts izdarīt tādas darbības Direktīvas 2005/60/EK 1. panta nozīmē, vai ka plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku.

Novērtējot potenciālā līdzdalības ieguvēja finansiālo stabilitāti, kompetentā iestāde īpašu vērību piegriež notiekošajam un paredzētajam uzņēmējdarbības veidam CDS, kurā tiek ierosināta pārņemšana.

Novērtējot CDS spēju panākt atbilstību šai regulai, kompetentā iestāde īpašu vērību piegriež tam, vai grupai, par kuras sastāvdaļu tas kļūs, ir struktūra, kas ļauj veikt efektīvu uzraudzību, efektīvi apmainīties ar informāciju starp kompetentajām iestādēm un noteikt uzdevumu sadalījumu pa kompetentajām iestādēm.

2.   Kompetentās iestādes var iebilst pret plānoto līdzdalības iegūšanu tikai tad, ja tām ir pamatots iemesls tā rīkoties tāpēc, ka nav izpildīti 1. punktā norādītie kritēriji, vai ja potenciālā līdzdalības ieguvēja iesniegtā informācija ir nepilnīga.

3.   Dalībvalstis nenosaka nekādus priekšnoteikumus attiecībā uz iegūstamo līdzdalības līmeni un neļauj attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm izvērtēt plānoto līdzdalības iegūšanu saistībā ar tirgus ekonomiskajām vajadzībām.

4.   Dalībvalstis dara zināmu atklātībai sarakstu ar informāciju, kas vajadzīga vērtējuma veikšanai un ko kompetentās iestādes saņem, kad tām iesniedz 29. panta 2. punktā minēto paziņojumu. Prasītā informācija ir samērīga un atbilst potenciālā līdzdalības ieguvēja un plānotās līdzdalības iegūšanas veidam. Dalībvalstis nepieprasa informāciju, kas nav būtiska prudenciāla vērtējuma veikšanai.

5.   Neatkarīgi no 29. panta 2., 3. un 4. punkta, ja kompetentajai iestādei ir paziņots par diviem vai vairākiem priekšlikumiem iegūt vai palielināt būtisku līdzdalību vienā un tajā pašā CDS, tad kompetentā iestāde visu potenciālo līdzdalības ieguvēju priekšlikumus izskata nediskriminējošā veidā.

6.   Veicot novērtēšanu, attiecīgās kompetentās iestādes strādā, savstarpēji pilnībā konsultējoties, ja potenciālais līdzdalības ieguvējs ir viens no šiem:

| a) | citā dalībvalstī atļauju
  saņēmis cits CDS
  , kredītiestāde, dzīvības apdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, tirgus dalībnieks, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks, PVKIU pārvaldības sabiedrība vai AIFP; |
| --- | --- |

a)

citā dalībvalstī atļauju
  saņēmis cits CDS
  , kredītiestāde, dzīvības apdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, tirgus dalībnieks, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks, PVKIU pārvaldības sabiedrība vai AIFP;

| b) | citā dalībvalstī atļauju
  saņēmuša cita CDS
  , kredītiestādes, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma, ieguldījumu sabiedrības, tirgus dalībnieka, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieka, PVKIU pārvaldības sabiedrības vai AIFP mātesuzņēmums; |
| --- | --- |

b)

citā dalībvalstī atļauju
  saņēmuša cita CDS
  , kredītiestādes, dzīvības apdrošināšanas sabiedrības, apdrošināšanas sabiedrības, pārapdrošināšanas uzņēmuma, ieguldījumu sabiedrības, tirgus dalībnieka, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieka, PVKIU pārvaldības sabiedrības vai AIFP mātesuzņēmums;

| c) | fiziska vai juridiska persona, kuras kontrolē ir citā dalībvalstī atļauju
  saņēmis cits CDS
  , kredītiestāde, dzīvības apdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, tirgus dalībnieks, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks, PVKIU pārvaldības sabiedrība vai AIFP. |
| --- | --- |

c)

fiziska vai juridiska persona, kuras kontrolē ir citā dalībvalstī atļauju
  saņēmis cits CDS
  , kredītiestāde, dzīvības apdrošināšanas sabiedrība, apdrošināšanas sabiedrība, pārapdrošināšanas uzņēmums, ieguldījumu sabiedrība, tirgus dalībnieks, vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībnieks, PVKIU pārvaldības sabiedrība vai AIFP.

7.   Kompetentās iestādes bez nepamatotas kavēšanās sniedz cita citai jebkuru informāciju, kas ir būtiska vai noderīga novērtēšanai. Kompetentās iestādes cita citai pēc pieprasījuma nodod visu attiecīgo informāciju un — pēc savas ierosmes — visu būtisko informāciju. Kompetentā iestāde, kas izsniegusi atļauju CDS, kurā plānots iegūt līdzdalību, savā lēmumā norāda ikvienu par potenciālo līdzdalības ieguvēju atbildīgās kompetentās iestādes pausto viedokli vai atrunu.

31. pants

Interešu konflikti

1.   CDS uztur spēkā un īsteno efektīvus rakstveida organizatoriskos un administratīvos noteikumus, lai atklātu un novērstu potenciālus interešu konfliktus starp sevi, ieskaitot tā vadītājus, darbiniekus vai jebkuru personu, kas tieši vai netieši ar viņiem saistīta kontroles vai ciešas saistības dēļ, un tā tīrvērtes dalībniekiem vai to klientiem vai starp tiem. Tas uztur spēkā un īsteno risinājumu procedūras ▐ interešu
  konfliktu novēršanai
  .

2.   Ja CDS organizatoriskie vai administratīvie noteikumi par interešu konflikta pārvaldību nav pietiekami, lai ticami nodrošinātu, ka tiks novērsts risks nodarīt kaitējumu tīrvērtes dalībnieka vai klienta interesēm, tas nepārprotami atklāj interešu konfliktu vispārējo raksturu vai avotus tīrvērtes dalībniekam pirms jaunu darījumu pieņemšanas no šā tīrvērtes dalībnieka. ▐

3.   Ja CDS ir mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums, rakstveida noteikumos ņem vērā visus apstākļus, kas CDS ir zināmi vai būtu jāzina, kuri var izraisīt interešu konfliktu, kas rodas tādu citu uzņēmumu struktūras un darbības veidu dēļ, ar kuriem tas ir mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma attiecībās.

4.   Rakstveida noteikumos, kas ieviesti saskaņā ar 1. punktu, ir:

| a) | raksturoti apstākļi, kas veido vai var izraisīt interešu konfliktu, kura dēļ ir būtisks risks nodarīt kaitējumu viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku vai klientu interesēm; |
| --- | --- |

a)

raksturoti apstākļi, kas veido vai var izraisīt interešu konfliktu, kura dēļ ir būtisks risks nodarīt kaitējumu viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku vai klientu interesēm;

| b) | izklāstītas procedūras, kas jāievēro, un pasākumi, kas jāveic, lai likvidētu šādus konfliktus. |
| --- | --- |

b)

izklāstītas procedūras, kas jāievēro, un pasākumi, kas jāveic, lai likvidētu šādus konfliktus.

5.   CDS dara visu praktiski iespējamo, lai novērstu tā sistēmās uzturētās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu, un novērš minētās informācijas izmantošanu cita veida uzņēmējdarbības veikšanai. Viena CDS reģistrēto komerciāli jutīgo informāciju komerciālām vajadzībām neizmanto citas fiziskas vai juridiskas personas, kas ar CDS ir mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma attiecībās.

32. pants

Darbības nepārtrauktība

1.   CDS iedibina, īsteno un iztur piemērotu uzņēmējdarbības nepārtrauktības politiku un negadījuma seku novēršanas plānu ar mērķi nodrošināt tā funkciju saglabāšanos, darbību laicīgu atjaunošanu un centrālā darījumu starpnieka pienākumu izpildi. Šāds plāns vismaz atļauj atjaunot visus darījumus kopš pārtraukšanas brīža, lai CDS varētu turpināt droši darboties un pabeigt norēķinus paredzētajos datumos.

1.a
     
  CDS iedibina, īsteno un uztur piemērotu procedūru, kas nodrošina savlaicīgus un organizētus norēķinus vai klienta aktīvu pārvešanu, ja atļauja tiek anulēta, pamatojoties uz lēmumu saskaņā ar 16. pantu.

2.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvu tehnisko standartu projektu, kurā
  nosaka uzņēmējdarbības nepārtrauktības plāna minimālo saturu un minimālo pakalpojumu līmeni, kas jāgarantē negadījuma seku novēršanas plānam.

Regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

32.a pants

Maksājumu apstrādes automatizācija

1.
     
  Lai visā darījumu plūsmā veicinātu maksājumu apstrādes automatizāciju, CDS savās sistēmās sadarbībai ar dalībniekiem un darbībai tirgus infrastruktūrās, ar kurām tie saskaras, un savās saziņas procedūrās ar dalībniekiem un tirgus infrastruktūrām, ar kurām tie saskaras, izmanto un integrē attiecīgās starptautiskās saziņas procedūras un standartus ziņojumapmaiņas un atsauces datņu jomā, veicinot efektīvu tīrvērti un norēķinus sistēmās.

2.
     
  Lai nodrošinātu konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, kurā norāda kārtību, kā noteikt, kuras starptautiskās saziņas procedūras un kuri ziņojumapmaiņas un atsauces datu standarti uzskatāmi par atbilstošiem šā panta 1. punkta izpratnē.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt šā punkta pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

33. pants

Ārpakalpojumi

1.   Ja CDS nodod ārpakalpojumiem operatīvās funkcijas, pakalpojumus vai darbības, tas turpina pilnībā atbildēt par visu savu pienākumu izpildi atbilstīgi šai regulai un visu laiku izpilda šādus nosacījumus:

| a) | ārpakalpojumu rezultātā nerodas atbildības deleģējums; |
| --- | --- |

a)

ārpakalpojumu rezultātā nerodas atbildības deleģējums;

| b) | nemainās CDS attiecības un pienākumi pret tā tīrvērtes dalībniekiem un — attiecīgā gadījumā — to klientiem; |
| --- | --- |

b)

nemainās CDS attiecības un pienākumi pret tā tīrvērtes dalībniekiem un — attiecīgā gadījumā — to klientiem;

| c) | faktiski nemainās CDS darbības atļaujas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

faktiski nemainās CDS darbības atļaujas nosacījumi;

| d) | ārpakalpojumi nekavē uzraudzības un pārzināšanas funkciju īstenošanu
  , tostarp piekļuvi attiecīgajai informācijai pakalpojumu sniedzēja telpās
  ; |
| --- | --- |

d)

ārpakalpojumi nekavē uzraudzības un pārzināšanas funkciju īstenošanu
  , tostarp piekļuvi attiecīgajai informācijai pakalpojumu sniedzēja telpās
  ;

| e) | ārpakalpojumu rezultātā CDS nezaudē tā risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles līdzekļus; |
| --- | --- |

e)

ārpakalpojumu rezultātā CDS nezaudē tā risku pārvaldībai nepieciešamās sistēmas un kontroles līdzekļus;

| ea) | pakalpojumu sniedzējs īsteno uzņēmējdarbības nepārtrauktības prasības, kas ir līdzvērtīgas tām prasībām, kuras būtu jāizpilda CDS saskaņā ar tā valstī spēkā esošo uzraudzības regulējumu; |
| --- | --- |

ea)

pakalpojumu sniedzējs īsteno uzņēmējdarbības nepārtrauktības prasības, kas ir līdzvērtīgas tām prasībām, kuras būtu jāizpilda CDS saskaņā ar tā valstī spēkā esošo uzraudzības regulējumu;

| f) | CDS saglabā speciālās zināšanas
  un resursus
  , kas
  vajadzīgi
  , lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizatorisko un kapitāla pietiekamību, efektīvi pārraudzītu ārpakalpojumiem nodotās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumiem saistītos riskus, un tas pastāvīgi uzrauga minētās funkcijas un pārvalda minētos riskus; |
| --- | --- |

f)

CDS saglabā speciālās zināšanas
  un resursus
  , kas
  vajadzīgi
  , lai novērtētu pakalpojumu sniedzēja sniegto pakalpojumu kvalitāti un organizatorisko un kapitāla pietiekamību, efektīvi pārraudzītu ārpakalpojumiem nodotās funkcijas un pārvaldītu ar ārpakalpojumiem saistītos riskus, un tas pastāvīgi uzrauga minētās funkcijas un pārvalda minētos riskus;

| g) | CDS ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai par ārpakalpojumu sniedzējiem nodotajām funkcijām; |
| --- | --- |

g)

CDS ir tieša piekļuve attiecīgajai informācijai par ārpakalpojumu sniedzējiem nodotajām funkcijām;

| h) | vajadzības gadījumā un neierobežojot CDS pienākumu nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām,
  pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar kompetento iestādi saistībā ar ārpakalpojumu darbībām; |
| --- | --- |

h)

vajadzības gadījumā un neierobežojot CDS pienākumu nodrošināt atbilstību šīs regulas prasībām,
  pakalpojumu sniedzējs sadarbojas ar kompetento iestādi saistībā ar ārpakalpojumu darbībām;

| i) | pakalpojumu sniedzējs aizsargā komerciāli konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz CDS un tā tīrvērtes dalībniekiem un klientiem.
  Ja pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts trešā valstī, šīs trešās valsts datu aizsardzības standarti ir līdzvērtīgi Savienībā spēkā esošajiem datu aizsardzības standartiem; |
| --- | --- |

i)

pakalpojumu sniedzējs aizsargā komerciāli konfidenciālu informāciju, kas attiecas uz CDS un tā tīrvērtes dalībniekiem un klientiem.
  Ja pakalpojumu sniedzējs ir reģistrēts trešā valstī, šīs trešās valsts datu aizsardzības standarti ir līdzvērtīgi Savienībā spēkā esošajiem datu aizsardzības standartiem;

| ia) | pakalpojumu sniedzējam savā valstī attiecībā uz darbības nepārtrauktību un datu aizsardzību piemēro tādu pašu tiesisko regulējumu, kādu piemēro CDS; |
| --- | --- |

ia)

pakalpojumu sniedzējam savā valstī attiecībā uz darbības nepārtrauktību un datu aizsardzību piemēro tādu pašu tiesisko regulējumu, kādu piemēro CDS;

| ib) | ārpakalpojumu sniedzējiem nenodod ar risku pārvaldību saistītas darbības. |
| --- | --- |

ib)

ārpakalpojumu sniedzējiem nenodod ar risku pārvaldību saistītas darbības.

2.   Kompetentā iestāde liek CDS skaidri nodalīt un izklāstīt savus un pakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumus rakstveida līgumā.

3.   Pēc pieprasījuma CDS ļauj piekļūt visai informācijai, kas ļauj kompetentajai iestādei novērtēt ārpakalpojumu darbību izpildes atbilstību šīs regulas prasībām.

2.   nodaļa

Uzņēmējdarbības ētikas normas

34. pants

Vispārīgie noteikumi

1.   Sniedzot pakalpojumus saviem tīrvērtes dalībniekiem un — attiecīgā gadījumā — to klientiem, CDS rīkojas godīgi un profesionāli, maksimāli ievērojot šo tīrvērtes dalībnieku un klientu intereses, un īsteno pārdomātu riska pārvaldību.

2.   CDS ir
  pieejami,
  pārredzami
  un taisnīgi
  noteikumi par sūdzību
  ātru
  izskatīšanu.

35. pants

Prasības dalībai

1.   CDS nosaka pieņemamo tīrvērtes dalībnieku kategorijas un pieņemšanas kritērijus. Kritēriji ir nediskriminējoši, pārredzami un objektīvi, lai nodrošinātu taisnīgu un atklātu piekļuvi CDS, un nodrošina, ka tīrvērtes dalībniekiem ir pietiekami finanšu resursi un operatīvās jaudas, lai izpildītu pienākumus, ko uzliek dalība CDS. Kritēriji, kas ierobežo piekļuvi, ir pieļaujami tādā mērā, cik to mērķis ir kontrolēt CDS risku.
  Finanšu iestādēm neliedz kļūt par tīrvērtes dalībniekiem konkurenci ierobežojošu vai nepamatotu iemeslu dēļ.

2.   CDS nodrošina, ka pastāvīgi tiek ievērota 1. punktā minēto kritēriju piemērošana, un tam ir iespējams laikus piekļūt informācijai, kas attiecas uz novērtēšanu. Vismaz vienreiz gadā CDS veic vispārēju pārbaudi par tā tīrvērtes dalībnieku atbilstību šā panta noteikumiem.

3.   Tīrvērtes dalībniekiem, kuru darījumiem tiek veikta tīrvērte to klientu uzdevumā, ir šīs darbības izpildei nepieciešamie papildu finanšu resursi un operatīvā jauda.
  CDS noteikumi par tīrvērtes dalībniekiem ļauj iegūt pamatinformāciju, lai noteiktu, uzraudzītu un pārvaldītu būtisku risku koncentrāciju saistībā ar pakalpojumu sniegšanu klientiem.
  Tīrvērtes dalībnieki pēc pieprasījuma informē CDS par kritērijiem un kārtību, ko tie pieņem, lai ļautu to klientiem piekļūt CDS pakalpojumiem.
  Tīrvērtes dalībnieki atbild par klientu uzraudzību un saistībām. Šie kritēriji nedrīkst būt diskriminējoši.

4.   CDS ir objektīvas un pārredzamas procedūras, lai tādi tīrvērtes dalībnieki, kas vairs neatbilst 1. punktā minētajiem kritērijiem, varētu tikt atstādināti un lai tie varētu izstāties pareizā veidā.

5.   Tīrvērtes dalībniekiem, kuri atbilst 1. punktā minētajiem kritērijiem, CDS drīkst liegt piekļuvi tikai gadījumos, kad tam ir pietiekams rakstveida attaisnojums, balstoties uz vispārēju riska analīzi.

6.   CDS var uzlikt tīrvērtes dalībniekiem īpašus papildu pienākumus, piemēram, bet ne tikai, piedalīšanos tīrvērtes dalībnieka, kurš nepilda saistības, pozīcijas izsolēs. Tādi papildu pienākumi ir samērā ar tīrvērtes dalībnieka radīto risku un neierobežo dalību ar atsevišķu kategoriju tīrvērtes dalībniekiem.

36. pants

Pārredzamība

1.   CDS publisko ar sniedzamajiem pakalpojumiem saistītās cenas un maksu. Tas publisko
  katra atsevišķi sniegtā pakalpojuma
  un
  funkcijas cenu
  un maksu, ieskaitot atlaides un rabatus, un nosacījumus, ar kuriem var iegūt minētos samazinājumus. Tas ļauj saviem tīrvērtes dalībniekiem un — attiecīgā gadījumā — to klientiem atsevišķi piekļūt konkrētiem pakalpojumiem.

2.   CDS izpauž tīrvērtes dalībniekiem un klientiem
  saimnieciskos
  riskus, kas saistīti ar sniedzamajiem pakalpojumiem.

3.   CDS atklāj
  saviem tīrvērtes dalībniekiem un kompetentajai iestādei
  cenu informāciju, ko izmanto, lai aprēķinātu dienas noslēguma riska pozīcijas tā tīrvērtes dalībniekiem.

CDS publisko
  informāciju par
  darījumu, kam tas veicis tīrvērti,
  kopējiem apjomiem
  katrai instrumentu šķirai.

3.a
     
  CDS publisko darbības un tehniskās prasības attiecībā uz saziņas protokoliem, norādot saturu un ziņojumu formātus, ko tas izmanto saziņai ar trešām personām, tostarp tos, kas minēti 5. pantā.

3.b
     
  CDS publisko informāciju par jebkuru 35. panta 1. un 2. punktā minēto kritēriju pārkāpumu, ko veic tīrvērtes dalībnieki, izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar EVTI uzskata, ka šādas informācijas publiskošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti vai graut uzticību tirgum.

37. pants

Nošķiršana un pārnesamība

1.   CDS saglabā datus un kontus, kas tam ļauj katrā laikā bez kavēšanās identificēt un nošķirt viena tīrvērtes dalībnieka aktīvus un pozīcijas no jebkura cita tīrvērtes dalībnieka aktīviem un pozīcijām un no saviem aktīviem.
  Ja CDS izvieto aktīvus un fondus trešās personas kontos, tas nodrošina, ka tīrvērtes dalībnieka aktīvi un fondi tiek nošķirti no CDS un citu tīrvērtes dalībnieku aktīviem un fondiem un šīs trešās personas aktīviem un fondiem.

2.   
  Tīrvērtes dalībnieks
  CDS
  atsevišķos
  kontos
  atdala
  tīrvērtes dalībnieka pozīcijas no savu klientu pozīcijām.

2.a
     
  Tīrvērtes dalībnieki atsevišķos CDS kontos nošķir katra klienta pozīcijas (pilnīga nošķiršana). Tīrvērtes dalībnieki piedāvā klientiem iespēju izvietot savas pozīcijas CDS vispārējos kontos, un klienti iesniedz rakstisku pieprasījumu, ja viņi vēlas izmantot šo iespēju.

3.
     
  CDS un tīrvērtes dalībnieki publisko informāciju par viņu piedāvātajiem aizsardzības līmeņiem un izmaksām, kas saistītas ar dažādajiem nošķīruma līmeņiem. Informācija par dažādajiem nošķīruma līmeņiem ietver attiecīgā piedāvātā nošķīruma līmeņa juridiskās ietekmes aprakstu, tostarp informāciju par attiecīgajās jurisdikcijās piemērotajiem maksātnespējas tiesību aktiem. CDS pieprasa tīrvērtes dalībniekiem informēt savus klientus par šiem riskiem un izmaksām.

3.a
     
  CDS glabā datus, kas tam ļauj katrā laikā un bez kavēšanās identificēt izvietotos aktīvus saistībā ar katru kontu, kas izveidots saskaņā ar šo pantu.

3.b
     
  CDS strukturē savus pasākumus tā, lai nodrošinātu, ka, ja izvēle tiek izdarīta par labu pilnīgai nošķiršanai, viņš var sekmēt saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka klientu pozīciju un nodrošinājumu pārvešanu vienam vai vairākiem citiem tīrvērtes dalībniekiem.

4.   Ja
  klients ir izvēlējies pilnīgu nošķiršanu
  , piemēro Direktīvas 2006/48/EK III pielikuma 2. daļas 6. punktu.

5
  .
     
  Lai CDS varētu sasniegt šo noteikumu mērķus un izpildīt tajos ietvertās prasības, dalībvalstis savos maksātnespējas likumos paredz atbilstīgus izņēmumus.

Attiecīgie notikumi, kas izraisa sekas, ir tīrvērtes dalībnieka maksātnespēja un ar to saistīti notikumi, kā arī spēkā esošo pienākumu neizpilde.

Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā tehnisko standartu projektu, plašāk izklāstot attiecīgos notikumus.

EVTI šo regulatīvo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt trešajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

3.   nodaļa

Prudenciālās prasības

38. pants

Riska pozīciju pārvaldība

CDS pēc iespējas reāllaikā mēra un novērtē savu likviditāti un kredītriskus ar katru tīrvērtes dalībnieku un attiecīgā gadījumā ar citu CDS, ar kuru tas noslēdzis vienošanos par sadarbspēju.
  Cik vien iespējams,
  CDS
  ir jāidentificē, jāuzrauga un jāpārvalda iespējamie riski, kurus rada tīrvērtes dalībnieku klientu vārdā veikti tīrvērtes darījumi. CDS
  laikus un nediskriminējot ir pieejami attiecīgie cenu noteikšanas avoti, lai efektīvāk novērtētu savas riska pozīcijas.
  Tas darāms, ievērojot izmaksu pamatotības principu un ievērojot starptautiskās īpašuma tiesības.

39. pants

Maržu prasības

1.   Lai ierobežotu savu kredītrisku, CDS nosaka, pieprasa un iekasē maržas, no tīrvērtes dalībniekiem un attiecīgā gadījumā arī no tiem CDS, kuri noslēguši vienošanos par sadarbspēju.
  Kompetentās iestādes nodrošina, ka CDS ievēro 5. punktā noteiktos minimālos maržu standartus. Šos minimālos standartus pielāgo atbilstīgi riska līmenim un regulāri pārskata, lai ņemtu vērā pastāvošos tirgus nosacījumus un it īpaši lai reaģētu uz ārkārtas situācijām, ja tiek konstatēts, ka šādi pasākumi var mazināt sistēmiskos riskus.
  Šādas maržas ir pietiekamas, lai nodrošinātos pret potenciālo risku, kas pēc CDS novērtējuma ir sagaidāms līdz attiecīgo pozīciju likvidācijai. Šīs maržas ir pietiekamas, lai segtu zaudējumus, kas rodas no vismaz 99 % riska darījumu attiecīgā laika posmā, un tās nodrošina, ka CDS pilnībā nodrošina (sedz) savus riska darījumus ar visiem tā tīrvērtes dalībniekiem, un attiecīgā gadījumā ar tiem CDS, kuri slēdz vienošanos par sadarbspēju, vismaz reizi dienā.

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu EVTI var pielāgot maržu prasības ārkārtas situācijās, ja šāds pasākums mazina sistēmisko risku.

2.   CDS pieņem modeļus un parametrus, nosakot tā maržas prasības, kas ietver to produktu riska rādītājus (īpašības), kuriem veikta tīrvērte, un ņem vērā intervālu starp maržas iekasēšanu, tirgus likviditāti un iespējamām izmaiņām darījuma veikšanas laikā. Modeļus un parametrus apstiprina kompetentā iestāde un sniedz par tiem atzinumu
  saskaņā ar 15. pantu
  .

3.   CDS pieprasa un iekasē maržas dienas laikā, vismaz tad, kad tiek pārkāpti iepriekš noteiktie sliekšņi.

3.a
     
  CDS pieprasa un iekasē maržas, kas ir atbilstīgas, lai segtu reģistrētās pozīcijas visos kontos, kurus kārto īpašiem finanšu instrumentiem saskaņā ar 37. pantu. CDS var aprēķināt maržas finanšu instrumentu portfelim tikai tādā gadījumā, ja portfelī iekļauto finanšu instrumentu cenu korelācija ir augsta un stabila.

▐

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, konsultējoties ar EBI, izstrādā to regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , kuri jāņem vērā attiecībā uz dažādām finanšu instrumentu šķirām
  un šā panta 3. punktā minētajiem nosacījumiem
  un kuri nosaka attiecīgo procentuālo daļu un laika posmu, kā minēts 1. punktā.

EVTI, konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektus līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

40. pants

Fonds saistību neizpildes gadījumiem

1.   
  Lai vēl vairāk ierobežotu savu kredītrisku ietekmi uz tā tīrvērtes dalībniekiem,
  CDS uztur fondu saistību neizpildes gadījumiem, lai segtu zaudējumus
  , kas pārsniedz to apjomu, ko sedz, izmantojot maržas, kas minētas 39. pantā, un
  kas rodas saistību neizpildes gadījumā, tostarp uzsākot viena vai vairāku tīrvērtes dalībnieku maksātnespējas procesu.

2.   CDS nosaka minimālos ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem un kritērijus, lai aprēķinātu katra tīrvērtes dalībnieka ieguldījumu apjomu. Ieguldījumi ir proporcionāli atbilstoši katra tīrvērtes dalībnieka riska darījumiem, lai nodrošinātu to, ka ieguldījumi fondā saistību neizpildes gadījumiem vismaz ļautu CDS izturēt
  divu
  tīrvērtes
  dalībnieku
  , ar
  kuriem
  tam ir
  lielākie
  riska
  darījumi
  , saistību neizpildes sekas.

2.a
     
  CDS izstrādā scenārijus ārkārtējiem, taču iespējamiem tirgus apstākļiem. Scenāriji ietver visnepastāvīgākos periodus, ko piedzīvojuši tie tirgi, kuros CDS sniedz pakalpojumus, kā arī vairākus iespējamos nākotnes scenārijus. Scenārijos ņem vērā pēkšņu finanšu resursu pārdošanu un strauju tirgus likviditātes pazemināšanos. Fonds saistību neizpildes gadījumiem ietver saskaņā ar 39. pantu aprēķinātās maržas pozīcijām, kas paredzētas hipotētiskajos scenārijos.

Aprēķinot tīrvērtes dalībnieku kredītriskus, CDS ņem vērā:

| a) | katra tīrvērtes dalībnieka riska pozīcijas, kas reģistrētas visos kontos, kuri tiek turēti saskaņā ar 37. pantu, un |
| --- | --- |

a)

katra tīrvērtes dalībnieka riska pozīcijas, kas reģistrētas visos kontos, kuri tiek turēti saskaņā ar 37. pantu, un

| b) | iespējas izmantot peļņu no īpašuma pozīcijām, lai segtu klientu pozīciju zaudējumus. |
| --- | --- |

b)

iespējas izmantot peļņu no īpašuma pozīcijām, lai segtu klientu pozīciju zaudējumus.

3.   CDS var izveidot vairāk nekā vienu fondu saistību neizpildes gadījumiem dažādām finanšu instrumentu šķirām, kam tas veic tīrvērti.

3.a
     
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, nosakot 1. un 3. punktā minētos nosacījumus attiecībā uz fondiem saistību neizpildes gadījumiem.

EVTI, cieši sadarbojoties ar ECBS un konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

  [Gr. 19]

41. pants

Citu risku kontroles

1.   Papildus kapitālam, kas noteikts 12. pantā, CDS uztur pietiekamu pieejamo finanšu resursu apjomu, lai segtu iespējamos zaudējumus, kas pārsniedz to apjomu, ko sedz, izmantojot resursus, kuri paredzēti maržas un fonda saistību neizpildes gadījumiem. Šādi resursi var ietvert citu tīrvērtes dalībnieku vai citu pušu izveidotu tīrvērtes fondu, zaudējumu sadales nolīgumus, apdrošināšanas nolīgumus, CDS pašu kapitālu, mātesuzņēmuma garantijas vai līdzīgas rezerves. Šādi resursi ir brīvi pieejami CDS, un tos nevar izmantot, lai segtu pamatdarbības zaudējumus.

2.   ▐ Fonds saistību neizpildes gadījumiem, kas minēts 40. pantā, un citi finanšu resursi, kas minēti šā panta 1. punktā, vienmēr dod iespēju CDS izturēt
  iespējamos zaudējumus ekstremālos, bet iespējamos tirgus apstākļos. CDS izstrādā attīstības modeļus attiecībā uz šādiem ekstrēmiem, bet iespējamiem tirgus apstākļiem.

3.   
  CDS novērtē ar likviditāti saistītās iespējamās vajadzības. CDS katrā laikā ir pieeja atbilstīgai likviditātei tā pakalpojumu sniegšanai un darbību veikšanai. Tālab
  CDS iegūst nepieciešamās kredītlīnijas vai līdzīgas vienošanās, lai apmierinātu tā likviditātes vajadzības gadījumā, ja tā rīcībā esošie finanšu resursi nav nekavējoties pieejami. Katrs tīrvērtes dalībnieks, tā mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums nedrīkst sniegt vairāk kā 25 % no kredītlīnijām, kas nepieciešamas CDS.

4.   CDS var pieprasīt tiem tīrvērtes dalībniekiem, kuri nav saistību nepildītāji, sniegt papildu līdzekļus, ja cits tīrvērtes dalībnieks nepilda savas saistības. CDS tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CDS ir ierobežotas.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, konsultējoties ar EBI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , nosakot 2. punktā minētos ārkārtējos apstākļus, kuru sekas jāiztur CDS.

EVTI, konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

42. pants

Saistību neizpildes „ūdenskritums”

1.   Pirms citu finanšu resursu izmantošanas zaudējumu segšanai CDS izmanto saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka maržas.

2.   Ja saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka maržas nav pietiekamas, lai segtu CDS zaudējumus, tas zaudējumu segšanai izmanto saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem.

3.   CDS izmanto saistības pildījušo tīrvērtes dalībnieku ieguldījumus fondā saistību neizpildes gadījumiem, kā arī citus to ieguldījumus tikai pēc tam, kad izmantoti visi saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka ieguldījumi un ▐ CDS pašu kapitāls, kas minēts 41. panta 1. punktā.

4.   CDS nav atļauts izmantot saistības izpildījušu tīrvērtes dalībnieku maržas, lai segtu zaudējumus, kas radušies cita tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes dēļ.

43. pants

Nodrošinājuma prasības

1.   Lai nodrošinātu CDS
  sākotnējās un esošās
  riska pozīcijas ar tā tīrvērtes dalībniekiem, tas pieņem vienīgi augsti likvīdu nodrošinājumu,
  piemēram, naudas līdzekļus, zeltu, valsts parādzīmes vai augstas kvalitātes korporatīvās parādzīmes,
  ar kuru saistīts minimāls kredītrisks un tirgus risks.
  Attiecībā uz nefinansiāliem darījumu partneriem CDS var pieņemt bankas garantijas, ņemot šādas garantijas vērā riska pozīcijās ar banku, kas ir tīrvērtes dalībniece.
  Tas piemēro atbilstošus diskontus aktīvu vērtībām, kas var samazināt to vērtību laikposmā no pēdējās pārvērtēšanas līdz tam brīdim, kad tās var pamatoti uzskatīt par likvidējamām. Tas ņem vērā likviditātes risku, ko rada tirgus dalībnieka saistību neizpilde, un koncentrācijas risku saistībā ar atsevišķiem aktīviem, kas var radīt nepieciešamību izveidot pieņemamu nodrošinājumu un ieviest attiecīgus diskontus.
  Šos minimālos standartus pielāgo atbilstīgi riska līmenim un regulāri pārskata, lai ņemtu vērā tirgus nosacījumus un it īpaši lai reaģētu uz ārkārtas situācijām, ja tiek konstatēts, ka šādi pasākumi var mazināt sistēmisko risku.

2.   Ja nepieciešams un ja tā ir pietiekami piesardzīga rīcība, CDS kā maržu nodrošinājumu var pieņemt ar atvasinājumu līgumu vai finanšu instrumentu saistīto pamatinstrumentu, kas rada CDS risku.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, konsultējoties ar EBI un ESRK, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu,
  nosakot nodrošinājuma veidu, ko var uzskatīt par augsti likvīdu, un diskontus, kas minēti 1. punktā.

EVTI, konsultējoties ar EBI un ESRK, iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

44. pants

Ieguldījumu politika

1.   CDS iegulda savus finanšu resursus vienīgi augsti likvīdos finanšu instrumentos ar minimālu tirgus risku un kredītrisku
  , piemēram, ES centrālo bankas rezervēs
  . Ieguldījumiem ir jābūt ātri likvidējamiem ar minimālu iespējamo negatīvo ietekmi uz cenu.

1.a
     
  CDS kapitāla summu kopā ar peļņu un rezervēm, kas nav ieguldītas saskaņā ar 1. punktu, neuzskata par 12. panta 2. punktā minēto kapitālu.

2.   Finanšu instrumentus, kas izvietoti kā maržas, deponē pie vērtspapīru norēķinu sistēmu operatoriem, kas nodrošina nediskriminējošu piekļuvi CDS un pilnīgu šo instrumentu aizsardzību. Vajadzības gadījumā CDS jābūt tūlītējai piekļuvei finanšu instrumentiem.
  CDS stingri kontrolē tīrvērtes dalībnieku nodrošinājuma atkārtotu ieķīlāšanu, un to pārskata EVTI.

3.   CDS nedrīkst ieguldīt savu kapitālu vai summas, kas saistītas ar 39., 40. un 41. pantā minētajām prasībām, savos vērtspapīros vai tā mātesuzņēmuma vai meitasuzņēmuma vērtspapīros.

4.   Pieņemot lēmumus par ieguldījumiem, CDS ņem vērā tā kredītriska pozīcijas ar atsevišķiem debitoriem un nodrošina, ka tā vispārējo riska pozīciju attiecībā uz katru atsevišķu debitoru riska koncentrācija saglabājas pieņemamās robežās.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI, konsultējoties ar EBI, izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , nosakot 1. punktā minētos augsti likvīdos finanšu instrumentus un 4. punktā minētās riska koncentrācijas pieņemamās robežas.

EVTI, konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai minēto regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

45. pants

Procedūras saistību neizpildes gadījumā

1.   CDS ir jānosaka
  sīki izstrādātas
  procedūras, kas jāievēro, ja tīrvērtes dalībnieks laikus nerīkojas atbilstoši 35. pantā noteiktajām prasībām un saskaņā ar CDS noteiktajām procedūrām. CDS
  sīki
  izklāsta procedūras, kas jāievēro, ja tīrvērtes dalībnieka maksātnespēju nav izraisījis pats CDS.
  Šīs procedūras pārskata reizi gadā.

2.   CDS tūlīt atbilstoši rīkojas, lai ierobežotu zaudējumus un novērstu likviditātes problēmas, kas izriet no saistību neizpildes, kā arī nodrošina, ka kāda tīrvērtes dalībnieka pozīciju slēgšana netraucē tā darbību, un nerada saistības pildījušajiem tīrvērtes dalībniekiem tādus zaudējumus, ko tie nevar paredzēt vai kontrolēt.

3.   CDS nekavējoties informē kompetento iestādi. Ja CDS uzskata, ka tīrvērtes dalībnieks nespēs izpildīt savas saistības nākotnē un ja CDS plāno paziņot par tā saistību neizpildi, minētā kompetentā iestāde nekavējoties informē iestādi, kas atbild par saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka uzraudzību.

4.   CDS nosaka, ka tā procedūras saistību neizpildes gadījumā ir jāpilda obligāti. CDS veic visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tam ir nepieciešamās juridiskās pilnvaras, lai likvidētu saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka īpašuma pozīcijas un nodotu vai likvidētu saistības nepildījušā tīrvērtes dalībnieka klienta pozīcijas.

46. pants

Pārskats par modeļiem, stresa testiem un atpakaļejošām pārbaudēm

1.   CDS regulāri pārskata modeļus un parametrus, kas pieņemti, lai noteiktu tā prasības attiecībā uz maržām, ieguldījumiem fondā saistību neizpildes gadījumiem, nodrošinājumu un citiem riska kontroles mehānismiem. CDS veic modeļiem stingru un biežu stresa testēšanu, lai novērtētu to izturību ārkārtējos, taču iespējamos tirgus apstākļos, kā arī veic atpakaļejošas pārbaudes, lai novērtētu pieņemtās metodoloģijas ticamību. CDS informē kompetento iestādi par veikto pārbaužu rezultātiem un saņem no tās apstiprinājumu, pirms tas drīkst veikt jebkādas izmaiņas ieviešanas modeļos un parametros.

2.   CDS regulāri pārbauda saistību neizpildes gadījumā piemērojamo procedūru galvenos aspektus un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visi tīrvērtes dalībnieki tos saprot un var veikt atbilstošus pasākumus, lai attiecīgi rīkotos saistību neizpildes gadījumā.

2.a
     
  EVTI sniedz Eiropas uzraudzības iestādēm informāciju par 1. punktā minēto stresa testu rezultātiem, lai tās spētu novērtēt finanšu uzņēmumu apdraudējumu, ko izraisa CDS saistību neizpilde.

3.   CDS publisko galveno informāciju par tā riska pārvaldības modeļiem un pieņēmumiem, lai veiktu 1. punktā minētos stresa testus
  , un stresa testu rezultātus, izņemot gadījumā, ja kompetentā iestāde pēc apspriešanās ar EVTI uzskata, ka šādas informācijas publiskošana varētu apdraudēt finanšu stabilitāti.

4.   
  Lai nodrošinātu konsekventu šā panta piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , kurā nosaka:

| a) | to pārbaužu veidu, kas jāveic dažādām finanšu instrumentu šķirām un portfeļiem, |
| --- | --- |

a)

to pārbaužu veidu, kas jāveic dažādām finanšu instrumentu šķirām un portfeļiem,

| b) | tīrvērtes dalībnieku vai citu ieinteresēto personu iesaistīšanu pārbaudēs, |
| --- | --- |

b)

tīrvērtes dalībnieku vai citu ieinteresēto personu iesaistīšanu pārbaudēs,

| c) | pārbaužu biežumu, |
| --- | --- |

c)

pārbaužu biežumu,

| d) | laikposmu, kurā veic pārbaudes, |
| --- | --- |

d)

laikposmu, kurā veic pārbaudes,

| e) | būtisko informāciju, kas izklāstīta 3. punktā. |
| --- | --- |

e)

būtisko informāciju, kas izklāstīta 3. punktā.

EVTI, konsultējoties ar EBI, iesniedz Komisijai šo regulatīvo tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

47. pants

Norēķini

1.   Lai norēķinātos par saviem darījumiem, CDS
  , ja tas ir praktiski izdarāms,
  pēc iespējas cenšas izmantot centrālās bankas naudu. Ja centrālās bankas nauda
  netiek izmantota
  , veic atbilstošus pasākumus, lai stingri ierobežotu
  skaidras naudas norēķinu
  risku.

2.   CDS skaidri norāda savas saistības attiecībā uz finanšu instrumentu piegādēm, tostarp norādot, vai tam ir pienākums nosūtīt vai saņemt finanšu instrumentu piegādes, vai arī tas atlīdzina dalībniekiem piegādes procesā radušos zaudējumus.

3.   Ja CDS ir pienākums nosūtīt vai saņemt finanšu instrumentu piegādes, tam jānovērš pamatrisks, pēc iespējas izmantojot principu „piegāde pret norēķinu”.

48. pants

Vienošanās par sadarbspēju

1.   Ja ir izpildītas 49. un 50. pantā ietvertās prasības, CDS var noslēgt vienošanos par sadarbspēju ar citu CDS.

1.a
     
  Lai CDS nepakļautu papildu riskam, sadarbspējas pasākumus attiecina tikai uz pārvedamiem vērtspapīriem un naudas tirgus instrumentiem, kas šīs regulas mērķiem noteikti Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 18. apakšpunkta a) un b) daļā un 19. apakšpunktā. Tomēr līdz 2014. gada 30. septembrim EVTI ir jāiesniedz Komisijai ziņojums par to, vai būtu lietderīgi šo jomu paplašināt, aptverot citus finanšu instrumentus.

2.   Slēdzot vienošanos par sadarbspēju ar citu CDS, lai sniegtu noteiktus pakalpojumus konkrētā tirdzniecības vietā, CDS ir nediskriminējoša piekļuve attiecīgajai norēķinu sistēmai un datiem, kas nepieciešami tā funkciju pildīšanai konkrētajā tirdzniecības vietā.

3.   Vienošanos par sadarbspēju vai piekļuvi datiem vai norēķinu sistēmai, kas minēta 1. un 2. punktā, tieši vai netieši ierobežo tikai tālab, lai novērstu risku, ko rada šī vienošanās vai piekļuve.

48.a pants

CDS piekļuve datiem

1.
     
  CDS ir nediskriminējoša piekļuve jebkuras atsevišķas tirdzniecības vietas datiem, kā arī jebkurai attiecīgajai norēķinu sistēmai, kas tam vajadzīga savu pienākumu izpildei.

2.
     
  Lai sagatavotu 68. pantā noteiktos ziņojumus Komisijai un Eiropas Parlamentam, EVTI uzrauga piekļuvi CDS un atsevišķu darbību, tostarp ekskluzīvas licencēšanas prakses izmantošanas, ietekmi uz konkurētspēju.

49. pants

Riska pārvaldība

1.   Tie CDS, kuri noslēdz vienošanos par sadarbspēju, ievēro šādas prasības:

| a) | ieviest atbilstīgas politikas, procedūras un sistēmas tāda papildu riska efektīvai identificēšanai, uzraudzībai un pārvaldībai, kas izriet no vienošanās, lai tie varētu laikus izpildīt savas saistības, |
| --- | --- |

a)

ieviest atbilstīgas politikas, procedūras un sistēmas tāda papildu riska efektīvai identificēšanai, uzraudzībai un pārvaldībai, kas izriet no vienošanās, lai tie varētu laikus izpildīt savas saistības,

| b) | vienoties par to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem, tostarp par piemērojamiem tiesību aktiem, kas reglamentē viņu attiecības; |
| --- | --- |

b)

vienoties par to attiecīgajām tiesībām un pienākumiem, tostarp par piemērojamiem tiesību aktiem, kas reglamentē viņu attiecības;

| c) | identificēt, pārraudzīt un efektīvi pārvaldīt kredītrisku un likviditātes risku tā, lai viena CDS tīrvērtes dalībnieka saistību neizpilde neietekmētu otru CDS, ar ko noslēgta vienošanās par sadarbspēju, |
| --- | --- |

c)

identificēt, pārraudzīt un efektīvi pārvaldīt kredītrisku un likviditātes risku tā, lai viena CDS tīrvērtes dalībnieka saistību neizpilde neietekmētu otru CDS, ar ko noslēgta vienošanās par sadarbspēju,

| d) | identificēt, pārraudzīt un rast risinājumu iespējamajām savstarpējām atkarībām un korelācijām, kas rodas noslēdzot vienošanos par sadarbspēju un kas varētu ietekmēt kredītrisku un likviditātes risku saistībā ar tīrvērtes dalībnieka koncentrāciju limitiem un apvienotajiem finanšu resursiem. |
| --- | --- |

d)

identificēt, pārraudzīt un rast risinājumu iespējamajām savstarpējām atkarībām un korelācijām, kas rodas noslēdzot vienošanos par sadarbspēju un kas varētu ietekmēt kredītrisku un likviditātes risku saistībā ar tīrvērtes dalībnieka koncentrāciju limitiem un apvienotajiem finanšu resursiem.

Lai izpildītu 1. punkta b) apakšpunkta noteikumus, CDS attiecīgā gadījumā ņem vērā tos pašus noteikumus par pārveduma rīkojumu ievadīšanas brīdi attiecīgajās sistēmās un neatsaucamību, kas noteikti Direktīvā 98/26/EK.

Lai izpildītu 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, vienošanās noteikumos izklāsta procesu, ko piemēro novēršot saistību neizpildes sekas, ja viens no CDS, ar kuru noslēgta vienošanās par sadarbspēju, nav pildījis saistības.

Lai izpildītu 1. punkta c) apakšpunkta noteikumus, CDS, ja to pieļauj attiecīgās kompetentās iestādes, veic stingru tīrvērtes dalībnieku nodrošinājuma atkārtotas hipotēkas kontroli saskaņā ar noteiktu kārtību. Vienošanās tekstā norāda, kā rīkojas riska situācijā, ņemot vērā pietiekamu segumu un nepieciešamību ierobežot riska negatīvo ietekmi.

2.   Ja pārvaldības modeļi, ko CDS izmanto, lai segtu savas riska pozīcijas ar to tīrvērtes dalībniekiem, kā arī to savstarpējo risku, ir atšķirīgi, CDS nosaka šīs atšķirības, novērtē riskus, kas var rasties, un veic pasākumus, tostarp nodrošinot papildu finanšu resursus, kas ierobežo to ietekmi uz vienošanos par sadarbspēju, kā arī to iespējamās savstarpējās negatīvās ietekmes risku, kā arī nodrošina, ka šīs atšķirības neietekmē katra CDS spēju pārvaldīt tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes sekas.

49.a pants

Maržu noteikšana CDS

1.
     
  CDS nošķir nodrošinājumu, ko saņēmuši tie CDS, ar kuriem tam noslēgta vienošanās par sadarbspēju.

2.
     
  Skaidrā naudā saņemtu nodrošinājumu tur nošķirtos kontos.

3.
     
  Finanšu instrumentu veidā saņemtu nodrošinājumu tur nošķirtos vērtspapīru norēķinu sistēmu operatoru kontos, kas paziņoti saskaņā ar Direktīvu 98/26/EK.

4.
     
  Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu nošķirts nodrošinājums ir pieejams tam CDS, kas saņem nodrošinājumu, tikai tad, ja CDS, kas sniedzis nodrošinājumu saskaņā ar vienošanos par sadarbspēju, nepilda saistības.

5.
     
  Ja saistības nav izpildījis tāds CDS, kas saņēmis nodrošinājumu saskaņā ar vienošanos par sadarbspēju, saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu nošķirtais nodrošinājums tiek bez sarežģījumiem atgriezts nodrošinājumu sniegušajam CDS.

50. pants

Vienošanās par sadarbspēju apstiprināšana

1.   Vienošanās par sadarbspēju saņem iepriekšēju apstiprinājumu no iesaistīto CDS kompetentās iestādes. Piemēro 13. pantā paredzēto procedūru.

2.   Kompetentās iestādes apstiprina vienošanos par sadarbspēju tikai tad, ja
  iesaistītajiem CDS ir atļauts veikt tīrvērti, ievērojot 13. pantā izklāstīto procedūru, un tie ilgstoši — vismaz trīs gadus — ir pildījuši savu uzdevumu, veicot šajā atļaujā paredzēto atvasināto līgumu tīrvērti saskaņā ar uzraudzības prasībām;
  ja ir izpildītas 49. pantā noteiktās prasības; ja tīrvērtes darījumu tehniskie nosacījumi saskaņā ar pieņemto kārtību nodrošina vienmērīgu un sakārtotu finanšu tirgu darbību un ja vienošanās neapdraud uzraudzības efektivitāti.

3.   Ja kompetentā iestāde uzskata, ka nav izpildītas 2. punktā noteiktās prasības, tā rakstiski sniedz skaidrojumus par tās riska apsvērumiem citām kompetentajām iestādēm, kā arī iesaistītajiem CDS. Tā arī informē EVTI, kas novērtē, vai riska apsvērumi faktiski var būt par iemeslu vienošanās par sadarbspēju atteikumam. EVTI atzinumu dara pieejamu visiem iesaistītajiem CDS. Ja EVTI novērtējums atšķiras no attiecīgās kompetentā iestādes novērtējuma, šī iestāde pārskata savu nostāju, ņemot vērā EVTI atzinumu.

4.   Līdz 2012. gada 30. jūnijam EVTI izdod pamatnostādnes vai ieteikumus, lai izveidotu konsekventu, efektīvu un lietderīgu vienošanos par sadarbspēju novērtējumus saskaņā ar procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1095/2010 8. pantā.

VI   sadaļa

Darījumu reģistru reģistrācija un uzraudzība

1.   nodaļa

Darījumu reģistra reģistrācijas nosacījumi un procedūra

51. pants

Darījumu reģistru reģistrācija

1.   Šīs regulas 6. panta vajadzībām darījumu reģistru reģistrē EVTI.

2.   Lai to varētu reģistrēt saskaņā ar šo pantu, darījumu reģistram ir jābūt juridiskai personai, kas reģistrēta Savienībā un atbilst VII sadaļas prasībām.

3.   Darījumu reģistra reģistrācija ir spēkā visā Eiropas Savienības teritorijā.

4.   Reģistrēts darījumu reģistrs vienmēr ievēro sākotnējās reģistrācijas nosacījumus. Darījumu reģistrs bez nepamatotas kavēšanās paziņo EVTI par būtiskām izmaiņām reģistrācijas nosacījumos.

52. pants

Reģistrācijas pieteikums

1.   Darījumu reģistrs iesniedz reģistrācijas pieteikumu EVTI.

2.   Desmit darbadienās no pieteikuma saņemšanas brīža EVTI izvērtē, vai pieteikums ir pilnīgs.

Ja pieteikums nav pilnīgs, EVTI nosaka termiņu, kurā darījumu reģistram ir jāsniedz papildu informācija.

Kad EVTI ir pārliecinājusies, ka pieteikums ir pilnīgs, tā par to paziņo darījumu reģistram.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , nosakot 1. punktā minēto sīkāko informāciju par reģistrācijas pieteikumu EVTI.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

4.   Lai nodrošinātu vienotu 1. punkta piemērošanu,
  EVTI izstrādā
  īstenošanas
  tehnisko standartu projektu
  ,
  kurā
  nosaka reģistrācijas pieteikuma EVTI formātu.

Minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā
  minēto īstenošanas tehnisko standartu projektu
  saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu
  .

▐

53. pants

Pieteikuma izskatīšana

1.   EVTI 40 darbadienu laikā pēc 52. panta 2. punkta trešajā daļā minētās paziņošanas izskata reģistrācijas pieteikumu, pamatojoties uz darījumu reģistra atbilstību prasībām, kas izklāstītas 64.–67. pantā, pieņem pilnībā pamatotu lēmumu par reģistrāciju vai tās atteikumu.

2.   Lēmums, ko EVTI pieņēmusi atbilstīgi šā panta 1. punktam, stājas spēkā piektajā darbdienā pēc tā pieņemšanas.

54. pants

Lēmuma paziņošana

1.   Ja EVTI pieņem lēmumu reģistrēt, atteikt reģistrāciju vai anulēt reģistrāciju, tā par to paziņo darījumu reģistram piecu darbadienu laikā, sniedzot pilnībā pamatotu paskaidrojumu par savu lēmumu.

2.   EVTI dara Komisijai zināmu jebkādu lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 1. punktu.

3.   EVTI publicē savā tīmekļa vietnē to darījumu reģistru sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu. Minēto sarakstu atjaunina piecu darbdienu laikā pēc 1. punktā minētā lēmuma pieņemšanas.

55. pants

Naudassodi

1.   ▐ EVTI ▐ ar attiecīgu lēmumu var uzlikt darījumu reģistram naudassodu, ja tas, tīši vai nolaidības dēļ, ir pārkāpis šīs regulas 63. panta 1. punkta, 64., 65., 66. panta un 67. panta 1.un 2. punkta noteikumus.

2.   Naudassodi, kas minēti 1. punktā, ir preventīvi un samērīgi ar pārkāpuma veidu un smagumu, pārkāpuma ilgumu un attiecīgā darījumu reģistra ekonomiskajām spējām. ▐

3.   Neatkarīgi no 2. punkta, ja darījumu reģistrs no pārkāpuma ir tieši vai netieši guvis kvantitatīvi nosakāmu finansiālu labumu, naudassoda summai jābūt vismaz vienādai ar šo labumu.

4.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā tādu regulatīvo tehnisko standartu projektu
  , ar kuriem nosaka:

| a) | sīki izstrādātus kritērijus naudassoda summas noteikšanai, |
| --- | --- |

a)

sīki izstrādātus kritērijus naudassoda summas noteikšanai,

| b) | procedūras attiecībā uz izmeklēšanu, saistītajiem pasākumiem un ziņojumu sniegšanu, kā arī noteikumus par lēmumu pieņemšanas procedūru, tostarp noteikumus par tiesībām uz aizstāvību, piekļuvi lietas materiāliem, juridisko pārstāvību, konfidencialitāti un pagaidu noteikumiem, kā arī par naudassodu apmēra noteikšanu un to iekasēšanu. |
| --- | --- |

b)

procedūras attiecībā uz izmeklēšanu, saistītajiem pasākumiem un ziņojumu sniegšanu, kā arī noteikumus par lēmumu pieņemšanas procedūru, tostarp noteikumus par tiesībām uz aizstāvību, piekļuvi lietas materiāliem, juridisko pārstāvību, konfidencialitāti un pagaidu noteikumiem, kā arī par naudassodu apmēra noteikšanu un to iekasēšanu.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  šā punkta pirmajā daļā minētos
  regulējošos tehniskos standartus
  saskaņā ar
  Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 6]

▐

56. pants

Periodiski soda maksājumi

1.   
  EVTI Uzraudzības padome ar
  lēmumu var uzlikt periodiskus soda maksājumus, lai piespiestu:

| a) | darījumu reģistru
  izbeigt pārkāpumu, |
| --- | --- |

a)

darījumu reģistru
  izbeigt pārkāpumu,

| b) | personas, kas iesaistītas darījumu reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  sniegt pilnīgu
  pieprasīto
  informāciju, |
| --- | --- |

b)

personas, kas iesaistītas darījumu reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  sniegt pilnīgu
  pieprasīto
  informāciju,

| c) | personas, kas iesaistītas tirdzniecības reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  pakļauties izmeklēšanai un jo īpaši uzrādīt visu uzskaiti, datus, procedūras vai jebkurus citus pieprasītos materiālus, papildināt un izlabot citu informāciju, kura sniegta izmeklēšanā, |
| --- | --- |

c)

personas, kas iesaistītas tirdzniecības reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  pakļauties izmeklēšanai un jo īpaši uzrādīt visu uzskaiti, datus, procedūras vai jebkurus citus pieprasītos materiālus, papildināt un izlabot citu informāciju, kura sniegta izmeklēšanā,

| d) | personas, kas iesaistītas tirdzniecības reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  pakļauties pārbaudei uz vietas. |
| --- | --- |

d)

personas, kas iesaistītas tirdzniecības reģistros, vai ar tiem saistītas trešās personas
  pakļauties pārbaudei uz vietas.

2.   Paredzētie periodiskie soda maksājumi ir iedarbīgi un samērīgi. Periodisko soda maksājumu summu piemēro par katru kavējuma dienu. ▐

2.a
     
  Neatkarīgi no 2. punkta periodisko soda maksājumu summa nepārsniedz 3 % no dienas vidējā apgrozījuma iepriekšējā saimnieciskajā gadā. To aprēķina no datuma, kas noteikts lēmumā, ar kuru uzliek periodisko soda maksājumu.

2.b
     
  Periodisku soda maksājumu uzliek ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem pēc EVTI lēmuma paziņošanas. Pēc sešiem mēnešiem EVTI izvērtē šos pasākumus. [Gr. 7]

57. pants

Attiecīgo personu uzklausīšana

1.   Pirms pieņemt lēmumu par 55. un 56. pantā paredzētā naudassoda vai periodiska soda maksājuma piemērošanu,
  EVTI
  dod iespēju personām, kuru lieta tiek izskatīta, iespēju tikt uzklausītām par tiem jautājumiem, ar kuriem saistībā Komisija ir cēlusi iebildumus.

EVTI
  balsta savus lēmumus vienīgi uz iebildumiem, par kuriem attiecīgajām personām bijusi iespēja sniegt paskaidrojumu.

2.   Lietas izskatīšanā pilnībā ievēro attiecīgo personu tiesības uz aizstāvību.

Šīm personām tiek dotas tiesības piekļūt
  EVTI
  lietas materiāliem, ievērojot citu personu likumīgās intereses attiecībā uz viņu komercnoslēpumu aizsardzību. Tiesības piekļūt lietas materiāliem neattiecas uz konfidenciālu informāciju un
  EVTI
  iekšējiem dokumentiem. [Gr. 8]

58. pants

Kopīgi noteikumi par naudassodiem un periodiskiem soda maksājumiem

1.   
  EVTI
  dara zināmu atklātībai informāciju par visiem naudassodiem un periodiskiem soda maksājumiem, kas piemēroti saskaņā ar 55. un 56. pantu.

2.   Naudassodiem un periodiskiem soda maksājumiem, kas piemēroti saskaņā ar 55. un 56. pantu, ir administratīvs raksturs.

2.a
     
  Ja EVTI nolemj nenoteikt naudassodu vai soda maksājumu, tā informē Komisiju, dalībvalsts kompetentās iestādes, Eiropas Parlamentu un Padomi un norāda šāda lēmuma pieņemšanas iemeslus.

  [Gr. 9 Rev]

59. pants

Izskatīšana Tiesā

Eiropas Savienības Tiesai ir neierobežota jurisdikcija pārskatīt lēmumus, ar ko
  EVTI
  ir uzlikusi naudassodu vai periodisku soda maksājumu. Tiesa var anulēt, samazināt vai palielināt uzlikto naudassodu vai periodisko soda maksājumu. [Gr. 10]

60. pants

Izslēgšana no reģistra

1.   EVTI anulē darījumu reģistra reģistrāciju šādos gadījumos:

| a) | darījumu reģistrs nepārprotami atsakās veikt reģistrāciju vai sešus mēnešus pēc kārtas nav sniedzis nevienu pakalpojumu; |
| --- | --- |

a)

darījumu reģistrs nepārprotami atsakās veikt reģistrāciju vai sešus mēnešus pēc kārtas nav sniedzis nevienu pakalpojumu;

| b) | darījumu reģistrs ir reģistrēts, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

b)

darījumu reģistrs ir reģistrēts, sniedzot nepatiesas ziņas vai izmantojot citus nelikumīgus līdzekļus;

| c) | darījumu reģistrs vairs neatbilst nosacījumiem, ar kuriem saskaņā to reģistrēja; |
| --- | --- |

c)

darījumu reģistrs vairs neatbilst nosacījumiem, ar kuriem saskaņā to reģistrēja;

| d) | darījumu reģistrs ir smagi un sistemātiski pārkāpis šajā regulā noteiktās prasības. |
| --- | --- |

d)

darījumu reģistrs ir smagi un sistemātiski pārkāpis šajā regulā noteiktās prasības.

2.   Tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā darījumu reģistrs sniedz pakalpojumus un veic savu darbību un kura uzskata, ka kāds no 1. punktā minētajiem nosacījumiem ir izpildīts, var pieprasīt, lai EVTI pārbauda, vai nosacījumi attiecīgā darījumu reģistra reģistrācijas anulēšanai ir izpildīti. Ja EVTI nolemj neatsaukt attiecīgā darījumu reģistra reģistrāciju, tā iesniedz pilnīgu šā lēmuma pamatojumu.

2.a
     
  EVTI veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu darījumu reģistra, kuram anulēta reģistrācija, organizētu aizstāšanu, tostarp datu nodošanu citiem darījumu reģistriem un datu plūsmu novirzīšanu uz citiem darījumu reģistriem.

61. pants

Darījumu reģistra uzraudzība

1.   EVTI uzrauga 64.–67. panta piemērošanu.

2.   Lai EVTI varētu pildīt 51.–60., 62. un 63. pantā noteiktos pienākumus, tai ir pilnvaras:

| a) | piekļūt jebkādam dokumentam jebkādā formātā un saņemt vai izgatavot tā kopiju; |
| --- | --- |

a)

piekļūt jebkādam dokumentam jebkādā formātā un saņemt vai izgatavot tā kopiju;

| b) | pieprasīt informāciju no jebkuras personas un vajadzības gadījumā izsaukt un nopratināt attiecīgo personu, lai iegūtu informāciju; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt informāciju no jebkuras personas un vajadzības gadījumā izsaukt un nopratināt attiecīgo personu, lai iegūtu informāciju;

| c) | veikt pārbaudes uz vietas, iepriekš paziņojot vai nepaziņojot; |
| --- | --- |

c)

veikt pārbaudes uz vietas, iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;

| d) | pieprasīt tālruņa vai datplūsmas dokumentācijas. |
| --- | --- |

d)

pieprasīt tālruņa vai datplūsmas dokumentācijas.

2.   nodaļa

Attiecības ar trešām valstīm

62. pants

Starptautiski nolīgumi

Komisija vajadzības gadījumā iesniedz Padomei priekšlikumus sarunām saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem ar vienu vai vairākām trešām valstīm par savstarpēju piekļuvi un informācijas apmaiņu par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kas glabājas trešās valstīs izveidotos darījumu reģistros, ja šī informācija ir būtiska, lai kompetentās iestādes varētu veikt savus pienākumus saskaņā ar šo regulu.

63. pants

Līdzvērtība un atzīšana

1.   Trešā valstī reģistrēts darījumu reģistrs var sniegt savus pakalpojumus un veikt darbības saistībā ar uzņēmumiem, kas saskaņā ar 6. pantu reģistrēti Savienībā, tikai tad, ja
  šis darījumu reģistrs ir atsevišķi reģistrēts Savienībā un ja to
  atzīst EVTI.

2.   EVTI atzīst trešās valsts darījumu reģistru
  tikai tad
  , ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | darījumu reģistrs ir saņēmis atļauju un tiek efektīvi uzraudzīts minētajā trešā valstī; |
| --- | --- |

a)

darījumu reģistrs ir saņēmis atļauju un tiek efektīvi uzraudzīts minētajā trešā valstī;

| b) | Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

Komisija ir pieņēmusi lēmumu saskaņā 3. punktu;

| c) | Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu ar šo trešo valsti, kā minēts 62. pantā; |
| --- | --- |

c)

Savienība ir noslēgusi starptautisku nolīgumu ar šo trešo valsti, kā minēts 62. pantā;

| d) | saskaņā ar 4. punktu ir noteikti sadarbības pasākumi, lai nodrošinātu, ka Savienības iestādes var nekavējoties un pastāvīgi saņemt visu nepieciešamo informāciju; |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar 4. punktu ir noteikti sadarbības pasākumi, lai nodrošinātu, ka Savienības iestādes var nekavējoties un pastāvīgi saņemt visu nepieciešamo informāciju;

| da) | uz trešo valsti attiecas Komisijas lēmums, kurā noteikts, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas standarti atbilst Finanšu darījumu darba grupas prasībām un tie ir līdzvērtīgi Direktīvā 2005/60/EK noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

da)

uz trešo valsti attiecas Komisijas lēmums, kurā noteikts, ka nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanas standarti atbilst Finanšu darījumu darba grupas prasībām un tie ir līdzvērtīgi Direktīvā 2005/60/EK noteiktajām prasībām;

| db) | trešā valsts ir noslēgusi nolīgumu ar reģistrētā CDS mītnes dalībvalsti, kas pilnībā atbilst ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp par daudzpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā, ja tādi ir; |
| --- | --- |

db)

trešā valsts ir noslēgusi nolīgumu ar reģistrētā CDS mītnes dalībvalsti, kas pilnībā atbilst ESAO Nodokļu paraugkonvencijas par ienākumiem un kapitālu 26. pantā noteiktajiem standartiem un nodrošina efektīvu informācijas apmaiņu par nodokļu jautājumiem, tostarp par daudzpusējiem nolīgumiem nodokļu jomā, ja tādi ir;

| dc) | trešās valsts attiecīgās iestādes ir noslēgušas starptautisku nolīgumu ar Savienību, kā minēts 62. pantā, nosakot, ka tās piekrīt atlīdzināt darījumu reģistram un Eiropas Savienības iestādēm visas tādas tiesvedības izmaksas, kas saistīta ar darījumu reģistra sniegtu informāciju; |
| --- | --- |

dc)

trešās valsts attiecīgās iestādes ir noslēgušas starptautisku nolīgumu ar Savienību, kā minēts 62. pantā, nosakot, ka tās piekrīt atlīdzināt darījumu reģistram un Eiropas Savienības iestādēm visas tādas tiesvedības izmaksas, kas saistīta ar darījumu reģistra sniegtu informāciju;

| dd) | trešā valsts ES izveidotiem darījumu reģistriem piemēro līdzvērtīgus piekļuves nosacījumus, un šajā trešā valstī ir ieviesta līdzvērtīga savstarpējās atzīšanas kārtība. |
| --- | --- |

dd)

trešā valsts ES izveidotiem darījumu reģistriem piemēro līdzvērtīgus piekļuves nosacījumus, un šajā trešā valstī ir ieviesta līdzvērtīga savstarpējās atzīšanas kārtība.

3.   Komisija
  ir pilnvarota
  pieņemt
  deleģētus aktus
  saskaņā ar
  -68. pantu
  , nosakot, ka trešās valsts tiesiskā un uzraudzības sistēma nodrošina, ka šajā trešā valstī atļauju saņēmušie darījumu reģistri atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras ir līdzvērtīgas šajā regulā izklāstītajām prasībām, un ka šiem darījumu reģistriem šajā trešā valstī pastāvīgi tiek piemērota efektīva uzraudzība un pārbaudīta prasību izpilde.

4.   EVTI slēdz sadarbības nolīgumus ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm trešās valstīs, kuru tiesiskā un uzraudzības sistēma saskaņā ar 3. punktu tiek uzskatīta par līdzvērtīgu šīs regulas prasībām. Šādi nolīgumi nodrošina, ka Savienības iestādes var nekavējoties un nepārtraukti piekļūt visai informācijai, kas nepieciešama, lai tās pildītu savus pienākumus
  , un ka tām ir tieša piekļuve darījumu reģistriem, uz kuriem attiecas trešās valsts jurisdikcija
  . Ar šādiem nolīgumiem paredz vismaz:

| a) | mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI, citām Savienības iestādēm, kuras pilda pienākumus saskaņā ar šo regulu, ▐ attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm
  un attiecīgo trešo valstu darījumu reģistriem; šajā mehānismā ietver trešo valstu darījumu reģistru pārbaudes uz vietas, un šīs pārbaudes veic EVTI; |
| --- | --- |

a)

mehānismu informācijas apmaiņai starp EVTI, citām Savienības iestādēm, kuras pilda pienākumus saskaņā ar šo regulu, ▐ attiecīgo trešo valstu kompetentajām iestādēm
  un attiecīgo trešo valstu darījumu reģistriem; šajā mehānismā ietver trešo valstu darījumu reģistru pārbaudes uz vietas, un šīs pārbaudes veic EVTI;

| b) | uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras. |
| --- | --- |

b)

uzraudzības darbību koordinēšanas procedūras.

VII   sadaļa

Darījumu reģistriem izvirzāmās prasības

64. pants

Vispārīgas prasības

1.   Katram darījumu reģistram ir noturīgi pārvaldības pasākumi, kas ietver skaidru organizatorisko struktūru, kurā ir precīzi definēts, pārredzams un konsekvents atbildības sadalījums un atbilstīgi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp pareizas administratīvās un grāmatvedības procedūras, kas nepieļauj
  nekādas
  konfidenciālas informācijas izpaušanu.

2.   Darījumu reģistrs izveido atbilstošu politiku un procedūras, kas ir pietiekamas, lai nodrošinātu tā atbilstību, tostarp tā vadītāju un darbinieku atbilstību, visiem šīs regulas noteikumiem.

3.   Darījumu reģistrs uztur un apkalpo attiecīgu organizatorisko struktūru, lai nodrošinātu darījumu reģistra pakalpojumu un darbību veikšanas nepārtrauktību un pareizu funkcionēšanu. Tas izmanto piemērotas un samērīgas sistēmas, resursus un procedūras.

4.   Darījumu reģistra augstākajai vadībai un valdes locekļiem ir jābūt pietiekami labai reputācijai un pieredzei, lai nodrošinātu tā stabilu un pārdomātu vadību.

5.   Darījumu reģistrs objektīvi, nediskriminējoši un publiski dara zināmas prasības attiecībā uz piekļuvi un līdzdalību. Piekļuvi ierobežojošie kritēriji ir atļauti tikai tiktāl, ciktāl to mērķis ir kontrolēt risku, kas saistīts ar darījumu reģistrā uzturēto datu drošību.

6.   Darījumu reģistrs publiski izpauž cenas un maksas saistībā ar sniegtajiem pakalpojumiem. Tas izpauž cenas un maksas par katru sniegto pakalpojumu un funkciju atsevišķi, tostarp atlaides un rabatus, kā arī nosacījumus šo atlaižu saņemšanai. Tas ļauj ziņošanas struktūrām piekļūt katram noteiktam pakalpojumam atsevišķi. Darījumu reģistra iekasētās cenas un maksas
  nepārsniedz darījumu reģistra izmaksas
  .

65. pants

Funkcionālā uzticamība

1.   Darījumu reģistrs identificē operacionālā riska cēloņus un mazina tos, izstrādājot atbilstošas sistēmas, pārbaudes un procedūras. Šādas sistēmas ir uzticamas un drošas, un tām ir atbilstoši resursi, lai attiecīgi apstrādātu saņemto informāciju.

2.   Darījumu reģistrs izstrādā, īsteno un uztur atbilstošu darbības nepārtrauktības politiku un negadījuma seku novēršanas plānu, kura mērķis ir nodrošināt savu funkciju uzturēšanu, laicīgu darbības atsākšanu un darījumu reģistra pienākumi turpmāku izpildi. Šādā plānā ir vismaz jāparedz rezerves iekārtas izveidošana.

66. pants

Informācijas aizsardzība un reģistrēšana

1.   Saskaņā ar 6. panta noteikumiem darījumu reģistrs nodrošina saņemtās informācijas konfidencialitāti, integritāti un aizsardzību.
  Informāciju nedrīkst izmantot komerciāliem nolūkiem bez atvasinājumu līguma abu pušu piekrišanas.

2.   Darījumu reģistrs nekavējoties reģistrē informāciju, kas saņemta saskaņā ar 6. pantu, un glabā to vismaz desmit gadus pēc attiecīgo līgumu spēkā esības izbeigšanās. Tas nodrošina laicīgas un efektīvas uzskaites procedūras, lai ieviestu attiecīgas izmaiņas reģistrētajā informācijā.

3.   Darījumu reģistrs aprēķina pozīcijas pēc atvasinājumu šķirām un pēc attiecīgās ziņošanas vienības, pamatojoties uz atvasinājumu līgumu datiem, kas paziņoti saskaņā ar 6. pantu.

4.   Darījumu reģistrs ļauj līgumslēdzējām pusēm jebkurā laikā piekļūt informācijai saistībā ar minēto līgumu un labot šo informāciju.

5.   Darījumu reģistrs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu ļaunprātīgu tā sistēmās glabātās informācijas izmantošanu un liedz šīs informācijas izmantošanu citas uzņēmējdarbības mērķiem.

Konfidenciālu informāciju, kas reģistrēta vienā darījumu reģistrā, nedrīkst izmantot komerciālos nolūkos cita fiziska vai juridiska persona, kura ir šā darījumu reģistra mātesuzņēmums vai meitasuzņēmums.

67. pants

Pārredzamība un datu pieejamība

1.   Darījumu reģistrs
  regulāri un viegli pieejamā veidā
  publicē pozīciju kopsavilkumu pa atvasinājumu šķirām par tam paziņotajiem līgumiem
  , un, sniedzot šādus paziņojumus, pēc iespējas tiek piemēroti starptautiski atvērti nozares standarti
  .

Darījumu reģistri nodrošina, ka visām kompetentajām iestādēm ir tieša piekļuve šādai informācijai par ārpusbiržas atvasinājumu līgumiem, kas tiem vajadzīga, lai veiktu savus uzdevumus.

2.   Darījumu reģistrs dara pieejamu nepieciešamo informāciju šādām iestādēm
  ar nosacījumu, ka piekļuve šādai informācijai ir noteikti nepieciešama, lai tās varētu pildīt savus attiecīgos pienākumus un pilnvaras
  :

| a) | EVTI; |
| --- | --- |

a)

EVTI;

| aa) | ESRK; |
| --- | --- |

aa)

ESRK;

| b) | kompetentajām iestādēm, kas uzrauga uzņēmumus, uz kuriem attiecas pienākums ziņot saskaņā ar 6. pantu; |
| --- | --- |

b)

kompetentajām iestādēm, kas uzrauga uzņēmumus, uz kuriem attiecas pienākums ziņot saskaņā ar 6. pantu;

| c) | kompetentajai iestādei, kas uzrauga tos CDS, kuriem ir piekļuve darījumu reģistram; |
| --- | --- |

c)

kompetentajai iestādei, kas uzrauga tos CDS, kuriem ir piekļuve darījumu reģistram;

| ca) | kompetentajām iestādēm, kas uzrauga paziņoto līgumu izpildes vietas; |
| --- | --- |

ca)

kompetentajām iestādēm, kas uzrauga paziņoto līgumu izpildes vietas;

| d) | attiecīgajām ECBS centrālajām bankām; |
| --- | --- |

d)

attiecīgajām ECBS centrālajām bankām;

| da) | katru nedēļu sabiedrībai kopsavilkuma veidā saprotamā formātā, lai personas, kas nav tirgus dalībnieki, tiktu pienācīgi informētas par apjoma, pozīciju, cenu un vērtības attiecīgajiem rādītājiem, kā arī par tendencēm, riskiem un citiem būtiskiem datiem, tādējādi uzlabojot ārpusbiržas atvasinājumu tirgu pārredzamību. |
| --- | --- |

da)

katru nedēļu sabiedrībai kopsavilkuma veidā saprotamā formātā, lai personas, kas nav tirgus dalībnieki, tiktu pienācīgi informētas par apjoma, pozīciju, cenu un vērtības attiecīgajiem rādītājiem, kā arī par tendencēm, riskiem un citiem būtiskiem datiem, tādējādi uzlabojot ārpusbiržas atvasinājumu tirgu pārredzamību.

EVTI tiek deleģētas pilnvaras noteikt un pārskatīt publicēšanas formāta kritērijus un lemt par to, vai šādu publicēšanu labāk var veikt attiecīgās dalībvalstu vai Eiropas iestādes.

3.   EVTI apmainās ar informāciju, kas nepieciešama citām attiecīgajām
  kompetentajām
  iestādēm to pienākumu veikšanai.

4.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, sīkāk raksturojot
  1. un 2. punktā minēto informāciju
  , kā arī darbības standartus, kuri nepieciešami, lai apkopotu un salīdzinātu datus par reģistriem, un kuri jāizmanto gadījumos, kad 2. punktā iestādēm ir nepieciešams piekļūt šai informācijai. Šo regulatīvo tehnisko standartu projekta mērķis ir nodrošināt, lai informācija, kas publicēta saskaņā ar 1. punktu, būtu tāda, kas neļauj identificēt neviena līguma puses.

Šo regulatīvo tehnisko standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz 2012. gada 30. jūnijam.

Komisijai deleģē pilnvaras pieņemt
  pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  . [Gr. 19]

▐

67.a pants

Lai nodrošinātu iespēju darījumu reģistriem veikt savu uzdevumu, tie tiek atbilstīgi organizēti, lai EVTI un attiecīgajām kompetentajām iestādēm būtu tieša un tūlītēja piekļuve informācijai par atvasinājumu līgumiem, kā noteikts 6. pantā.

VIII   sadaļa

Pārejas un nobeiguma noteikumi

- 68. pants

Deleģētie akti

1.
     
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.

2.
     
  Šīs regulas 23. un 63. pantā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku.

3.
     
  Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisijas cenšas apspriesties ar EVTI.

4.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 23. un 63. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājās spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

5.
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šīs regulas 23. un 63. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteikts. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

68. pants

Ziņojumi un pārskatīšana

1.   Komisija līdz 2013. gada 31. decembrim saskaņā ar III sadaļu pārskata iestāžu un uzraudzības kārtību un ziņo par to, it īpaši saistībā ar EVTI lomu un atbildību. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, pievienojot tam atbilstīgus priekšlikumus.

Līdz minētajai dienai Komisija, saskaņojot savu darbību ar EVTI un attiecīgās nozares iestādēm, novērtē nefinansiālo uzņēmumu ārpusbiržas atvasinājumu līgumu sistēmisko nozīmi.

2.   
  EVTI
  iesniedz ziņojumus Komisijai par tīrvērtes veikšanu saskaņā ar II sadaļu un
  par iespējamiem turpmākiem nosacījumiem saistībā ar
  vienošanos par sadarbspēju.

Šos ziņojumu iesniedz Komisijai līdz 2014. gada 30. septembrim.

3.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un EVTI un pēc ECBS novērtējuma pieprasīšanas sagatavo gada pārskatu, kurā novērtē vienošanos par sadarbspēju iespējamo sistēmisko risku un ietekmi uz izmaksām.

Šajā ziņojumā uzmanība jāvērš vismaz uz šādu vienošanos skaitu un sarežģītības pakāpi, kā arī riska pārvaldības sistēmu un modeļu piemērotību. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, pievienojot tam atbilstīgus priekšlikumus.

ECBS sniedz Komisijai savu vērtējumu par vienošanos par sadarbspēju iespējamo sistēmisko risku un ietekmi uz izmaksām.

3.a
     
  Līdz ...

   (31)

  Komisija sadarbībā ar EVTI sagatavo pirmo vispārējo ziņojumu un pirmo ziņojumu par konkrētiem elementiem attiecībā uz šīs regulas īstenošanu.

Komisija sadarbībā ar EVTI jo īpaši izvērtē CDS politikas attīstību attiecībā uz nodrošinājuma maržas un garantēšanas prasībām un tās pielāgošanu lietotāju konkrētajām darbībām un risku profiliem.

68.a pants

EVTI saņem atbilstīgu papildfinansējumu, lai efektīvi pildītu šajā regulā noteiktos pienākumus reglamentēšanas un uzraudzības jomā.

69. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (32) izveidotā Eiropas Vērtspapīru komiteja.
  Šī komiteja ir tāda komiteja, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (33).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu
  , ievērojot
  tās
  8. panta noteikumus.

▐

70. pants

Direktīvas 98/26/EK grozījums

Direktīvas 98/26/EK 9. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

„Ja sistēmas operators ir iesniedzis nodrošinājumu citam sistēmas operatoram saistībā ar sadarbspējīgu sistēmu, šīs sistēmas nodrošinātāja operatora tiesības uz šo nodrošinājumu neietekmē maksātnespējas procedūras uzsākšana pret saņēmēja sistēmas operatoru.”

70.a pants

70.a pants

EVTI tīmekļa vietnes uzturēšana

EVTI tīmekļa vietnes uzturēšana

1.
     
  EVTI uztur tīmekļa vietni, kurā tā sniedz informāciju par:

1.

EVTI uztur tīmekļa vietni, kurā tā sniedz informāciju par:

| a) | līgumiem, kas ir piemēroti tīrvērtes pienākumam saskaņā ar 4. pantu; |
| --- | --- |

a)

a)

līgumiem, kas ir piemēroti tīrvērtes pienākumam saskaņā ar 4. pantu;

līgumiem, kas ir piemēroti tīrvērtes pienākumam saskaņā ar 4. pantu;

| b) | sankcijām, kas noteiktas par 3.–8. panta noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

b)

b)

sankcijām, kas noteiktas par 3.–8. panta noteikumu pārkāpumiem;

sankcijām, kas noteiktas par 3.–8. panta noteikumu pārkāpumiem;

| c) | CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību Eiropas Savienībā un kuri ir Savienībā reģistrētas juridiskas personas, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja; |
| --- | --- |

c)

c)

CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību Eiropas Savienībā un kuri ir Savienībā reģistrētas juridiskas personas, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja;

CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību Eiropas Savienībā un kuri ir Savienībā reģistrētas juridiskas personas, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja;

| d) | sankcijām, kas noteiktas par šīs regulas noteikumu neievērošanu; |
| --- | --- |

d)

d)

sankcijām, kas noteiktas par šīs regulas noteikumu neievērošanu;

sankcijām, kas noteiktas par šīs regulas noteikumu neievērošanu;

| e) | CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību uzņēmumos, kas reģistrēti trešā valstī, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja; |
| --- | --- |

e)

e)

CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību uzņēmumos, kas reģistrēti trešā valstī, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja;

CDS, kuriem atļauts sniegt pakalpojumus vai veikt darbību uzņēmumos, kas reģistrēti trešā valstī, un par pakalpojumiem, kurus tiem atļauts sniegt, vai darbībām, kuras tiem atļauts veikt, tostarp par finanšu instrumentu šķirām, uz kurām attiecas viņiem izsniegtā atļauja;

| f) | darījumu reģistriem, kuriem atļauts sniegt pakalpojumu vai veikt darbību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

f)

f)

darījumu reģistriem, kuriem atļauts sniegt pakalpojumu vai veikt darbību Eiropas Savienībā;

darījumu reģistriem, kuriem atļauts sniegt pakalpojumu vai veikt darbību Eiropas Savienībā;

| g) | sankcijām un naudassodiem, kas uzlikti saskaņā ar 55. un 56. pantu; |
| --- | --- |

g)

g)

sankcijām un naudassodiem, kas uzlikti saskaņā ar 55. un 56. pantu;

sankcijām un naudassodiem, kas uzlikti saskaņā ar 55. un 56. pantu;

| h) | 4.b pantā minēto publisko reģistru. |
| --- | --- |

h)

h)

4.b pantā minēto publisko reģistru.

4.b pantā minēto publisko reģistru.

2.
     
  Lai īstenotu šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkta noteikumus, dalībvalstu kompetentās iestādes uztur tīmekļa vietnes, kas saistītas ar EVTI tīmekļa vietni.

2.

Lai īstenotu šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunkta noteikumus, dalībvalstu kompetentās iestādes uztur tīmekļa vietnes, kas saistītas ar EVTI tīmekļa vietni.

3.
     
  Visas tīmekļa vietnes, kas minētas šajā pantā, ir publiski pieejamas un tiek regulāri atjauninātas, un informācija tajās ir viegli saprotama.

3.

Visas tīmekļa vietnes, kas minētas šajā pantā, ir publiski pieejamas un tiek regulāri atjauninātas, un informācija tajās ir viegli saprotama.

71. pants

71. pants

Pārejas noteikumi

Pārejas noteikumi

1.   
  Saskaņā ar šo regulu
  CDS, kas pirms šīs regulas stāšanās spēkā savā reģistrācijas dalībvalstī ir saņēmis atļauju sniegt pakalpojumus,
  vai trešās valsts CDS, kas saņēmis atļauju sniegt pakalpojumus kādā dalībvalstī saskaņā šīs dalībvalsts noteikumiem, līdz ...

   (34) ir jācenšas saņemt
  10. pantā minēto atļauju vai 23. pantā minēto atzīšanu
  .

Saskaņā ar šo regulu

vai trešās valsts CDS, kas saņēmis atļauju sniegt pakalpojumus kādā dalībvalstī saskaņā šīs dalībvalsts noteikumiem, līdz ...

34

10. pantā minēto atļauju vai 23. pantā minēto atzīšanu

1.a
     
  Darījumu reģistrs, kas tā reģistrācijas dalībvalstī pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir bijis pilnvarots vākt un glabāt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem, vai trešā valstī reģistrēts darījumu reģistrs, kuram ir bijis atļauts vākt un glabāt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem, ar kuriem atbilstoši šīs dalībvalsts tiesību aktiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā šajā dalībvalstī veikti darījumi, lūdz to reģistrēt saskaņā ar 51. pantu vai atzīt saskaņā ar 63. pantu līdz ... (35).

1.a

Darījumu reģistrs, kas tā reģistrācijas dalībvalstī pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir bijis pilnvarots vākt un glabāt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem, vai trešā valstī reģistrēts darījumu reģistrs, kuram ir bijis atļauts vākt un glabāt datus par ārpusbiržas atvasinājumiem, ar kuriem atbilstoši šīs dalībvalsts tiesību aktiem pirms šīs regulas stāšanās spēkā šajā dalībvalstī veikti darījumi, lūdz to reģistrēt saskaņā ar 51. pantu vai atzīt saskaņā ar 63. pantu līdz ... (35

2.   Par atvasinājumu līgumiem, kas noslēgti līdz dienai, kad šo regulu piemēro darījuma reģistra reģistrācijai attiecībā uz šo līguma veidu, ziņo darījumu reģistram 120 dienu laikā no dienas, kad EVTI veikusi šā darījumu reģistra reģistrāciju.

2.a
     
  Atvasinājumu līgumus, kas ir objektīvi novērtējami kā tādu risku mazinoši līgumi, kuri ir tieši saistīti ar maksātspēju attiecībā uz ieguldījumiem pensiju shēmā saskaņā ar Direktīvu 2003/41/EK vai shēmā, kura dalībvalsts tiesību aktos atzīta par pensiju uzkrāšanas shēmu, atbrīvo no 3. pantā noteiktā tīrvērtes pienākuma uz trīs gadu laikposmu, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja likvīda nodrošinājuma iemaksa radītu nepienācīgu slogu ieguldītājam aktīvu konvertēšanas prasību dēļ. Ja 68. pantā norādītajā ziņojumā ir atzīts, ka šādiem darījumu starpniekiem šis slogs joprojām ir nesamērīgs, Komisijai ir tiesības pagarināt atbrīvojumu, lai nodrošinātu atlikušo problēmu atrisināšanu.

2.a

Atvasinājumu līgumus, kas ir objektīvi novērtējami kā tādu risku mazinoši līgumi, kuri ir tieši saistīti ar maksātspēju attiecībā uz ieguldījumiem pensiju shēmā saskaņā ar Direktīvu 2003/41/EK vai shēmā, kura dalībvalsts tiesību aktos atzīta par pensiju uzkrāšanas shēmu, atbrīvo no 3. pantā noteiktā tīrvērtes pienākuma uz trīs gadu laikposmu, sākot no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja likvīda nodrošinājuma iemaksa radītu nepienācīgu slogu ieguldītājam aktīvu konvertēšanas prasību dēļ. Ja 68. pantā norādītajā ziņojumā ir atzīts, ka šādiem darījumu starpniekiem šis slogs joprojām ir nesamērīgs, Komisijai ir tiesības pagarināt atbrīvojumu, lai nodrošinātu atlikušo problēmu atrisināšanu.

Šī atkāpe neskar ne 6. pantā noteikto ziņošanas pienākumu, ne arī pienākumus attiecībā uz riska mazināšanas metodēm saskaņā ar 8. panta 1.b punktu.

Šī atkāpe neskar ne 6. pantā noteikto ziņošanas pienākumu, ne arī pienākumus attiecībā uz riska mazināšanas metodēm saskaņā ar 8. panta 1.b punktu.

2.b
     
  Darījumu starpnieku pienākumi saskaņā ar 3., 6. un 8. pantu stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad tiek publicēti regulatīvie tehniskie standarti, īstenošanas tehniskie standarti, kā arī pamatnostādnes, kuras atbilstoši šai regulai izstrādājusi EVTI un pieņēmusi Komisija.

2.b

Darījumu starpnieku pienākumi saskaņā ar 3., 6. un 8. pantu stājas spēkā sešus mēnešus pēc tam, kad tiek publicēti regulatīvie tehniskie standarti, īstenošanas tehniskie standarti, kā arī pamatnostādnes, kuras atbilstoši šai regulai izstrādājusi EVTI un pieņēmusi Komisija.

71.a pants

71.a pants

EVTI personāls un resursi

EVTI personāls un resursi

EVTI līdz 2011. gada 15. septembrim izvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

EVTI līdz 2011. gada 15. septembrim izvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

72. pants

72. pants

Stāšanās spēkā

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

(...), [...]

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 54, 19.2.2011., 44. lpp.

1

(2)  OV C 57, 23.2.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp.

3

(4)  OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp.

4

(5)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

5

(6)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  

  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

7

OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

(8)  

  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

8

OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

(9)  

  OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

9

OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.

(10)  

  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

10

OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.

(11)  OV L 228, 16.8.1973., 3. lpp.

11

(12)  OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp.

12

(13)  OV L 323, 9.12.2005., 1. lpp.

13

(14)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

14

(15)  

  OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

15

OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.

(16)  

  OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

16

OV L 235, 23.9.2003., 10. lpp.

(17)  OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.

17

(18)  http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/code/code_en.pdf.

18

(19)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

19

(20)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

20

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(21)  

  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

21

OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

(22)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp.

22

(23)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp.

23

(24)

24

| + | Regulas numurs, datums un nosaukums (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

+

Regulas numurs, datums un nosaukums (COM(2010)0726).

(25)  
  OV L ...

25

OV L ...

(26)

26

| ++ | Regulas numurs (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

++

Regulas numurs (COM(2010)0726).

(27)  OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.

27

(28)  

  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

28

OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(29)  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp.

29

(30)  OV L 228, 11.8.1992., 1. lpp.

30

(31)

31

| + | Ttrīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

+

Ttrīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(32)  OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.

32

(33)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

33

(34)

34

| + | D
  ivi gadi
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

+

D
  ivi gadi
  pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

ivi gadi

(35)

35

| ++ | Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

++

Viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/296 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/296

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsFinanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzība ***I

P7_TA(2011)0311

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK un 2006/48/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību (COM(2010)0433 – C7-0203/2010 – 2010/0232(COD))

2013/C 33 E/35

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0433), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0433),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0203/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0203/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0097/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0097/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina šīs rezolūcijas pielikumā pievienoto Parlamenta paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

apstiprina šīs rezolūcijas pielikumā pievienoto Parlamenta paziņojumu;

| 3. | pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Padomes paziņojumu un Komisijas paziņojumu; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai šai rezolūcijai pievienoto Padomes paziņojumu un Komisijas paziņojumu;

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

4.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 62, 26.2.2011., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0232

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu sabiedrību papildu uzraudzību groza Direktīvu 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/89/ES.)

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsNORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums

Finanšu pakalpojumu jomā un Eiropas uzraudzības sistēmā ir īpaši apstākļi, kuru dēļ atbilstības tabulu izmantošana ir ļoti svarīga.

Ar šo tiek paziņots, ka 2011. gada 1. jūnija trialogā panāktā Eiropas Parlamenta un Padomes vienošanās par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību, neskar iestāžu sarunu par atbilstības tabulām iznākumu.

Padomes paziņojums

Ar šo tiek paziņots, ka šajā jautājumā 2011. gada 1. jūnija trialogā panāktā Padomes un Eiropas Parlamenta vienošanās par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko groza Direktīvas 98/78/EK, 2002/87/EK, 2006/48/EK un 2009/138/EK attiecībā uz finanšu konglomerātā esošo finanšu vienību papildu uzraudzību, šā jautājuma specifisko iezīmju dēļ neskar nedz Padomes nostāju, nedz arī iestāžu sarunu par atbilstības tabulām iznākumu.

Komisijas paziņojums

Komisija atzinīgi vērtē šā jautājuma apspriešanas rezultātus.

Komisija atgādina par savu apņēmību nodrošināt, ka dalībvalstis izveido atbilstības tabulas, kurās būtu redzama saikne starp to pieņemtajiem transponēšanas pasākumiem un ES direktīvu, un paziņo tās Komisijai saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanu, lai nodrošinātu iedzīvotāju interešu aizstāvību un labāku likumdošanas procesu, uzlabotu tiesību aktu pārredzamību un palīdzētu izvērtēt dalībvalstu tiesību aktu atbilstību ES noteikumiem.

Komisija turpinās centienus kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi rast atbilstošu risinājumu šim horizontālajam institūciju jautājumam.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/298 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/298

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsĪsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi ***I

P7_TA(2011)0312

Eiropas 2011. gada 5. jūlijā pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem (COM(2010)0482 – C7-0264/2010 – 2010/0251(COD)) (1)

2013/C 33 E/36

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1]

PARLAMENTA GROZĪJUMI
   (2)

Komisijas priekšlikumā

---

(1)  Pēc tam jautājums tika nodots atpakaļ komitejai saskaņā ar 57. panta 2. punkta otro daļu (A7-0055/2011).

(2)  Grozījumi: jauns vai grozīts teksts ir izcelts treknrakstā un slīprakstā; svītrojumi norādīti ar simbolu ▐.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Finanšu krīzes augstākajā punktā 2008. gada septembrī vairāku ES dalībvalstu un ASV kompetentās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu dažu vai visu vērtspapīru izmantošanu īsās pozīcijas pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, pastāvot ievērojamai finanšu nestabilitātei, īsās pozīcijas pārdošana var pastiprināt akciju, īpaši finanšu iestāžu akciju, cenu lejupvērsto spirāli, tādējādi apdraudot to dzīvotspēju un radot sistēmiskus riskus. Dalībvalstu pieņemtie pasākumi atšķīrās, jo Eiropas Savienībā nav īpaša tiesiskā regulējuma attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu. |
| --- | --- |

(1)

Finanšu krīzes augstākajā punktā 2008. gada septembrī vairāku ES dalībvalstu un ASV kompetentās iestādes pieņēma ārkārtas pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu dažu vai visu vērtspapīru izmantošanu īsās pozīcijas pārdošanā. Šādu rīcību noteica bažas, ka, pastāvot ievērojamai finanšu nestabilitātei, īsās pozīcijas pārdošana var pastiprināt akciju, īpaši finanšu iestāžu akciju, cenu lejupvērsto spirāli, tādējādi apdraudot to dzīvotspēju un radot sistēmiskus riskus. Dalībvalstu pieņemtie pasākumi atšķīrās, jo Eiropas Savienībā nav īpaša tiesiskā regulējuma attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu.

| (2) | Lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un uzlabotu šīs darbības apstākļus (jo īpaši attiecinot to uz finanšu tirgiem), kā arī lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību, ir pareizi noteikt kopēju sistēmu attiecībā uz prasībām un pilnvarām saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem un nodrošināt lielāku koordināciju un konsekvenci starp dalībvalstīm, ja ārkārtas situācijā jāveic pasākumi. Ir jāsaskaņo kārtība attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem, lai izvairītos no šķēršļu rašanās iekšējā tirgū, jo ir iespējams, ka dalībvalstis turpinās veikt atšķirīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un uzlabotu šīs darbības apstākļus (jo īpaši attiecinot to uz finanšu tirgiem), kā arī lai nodrošinātu patērētāju un ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzību, ir pareizi noteikt kopēju sistēmu attiecībā uz prasībām un pilnvarām saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem un nodrošināt lielāku koordināciju un konsekvenci starp dalībvalstīm, ja ārkārtas situācijā jāveic pasākumi. Ir jāsaskaņo kārtība attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu un dažiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu aspektiem, lai izvairītos no šķēršļu rašanās iekšējā tirgū, jo ir iespējams, ka dalībvalstis turpinās veikt atšķirīgus pasākumus.

| (3) | Visatbilstīgākā un nepieciešamākā noteikumu kā tiesību akta forma ir regula, jo daži noteikumi uzliek privātpersonām tiešu pienākumu sniegt informāciju un uzrādīt neto īsās pozīcijas attiecībā uz dažiem instrumentiem un nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu. Regula arī ir nepieciešama, lai Eiropas uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, EVTI), ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (3), tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt kompetento iestāžu veiktos pasākumus un pašai veikt pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Visatbilstīgākā un nepieciešamākā noteikumu kā tiesību akta forma ir regula, jo daži noteikumi uzliek privātpersonām tiešu pienākumu sniegt informāciju un uzrādīt neto īsās pozīcijas attiecībā uz dažiem instrumentiem un nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu. Regula arī ir nepieciešama, lai Eiropas uzraudzības iestādei (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei, EVTI), ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010 (3), tiktu piešķirtas pilnvaras koordinēt kompetento iestāžu veiktos pasākumus un pašai veikt pasākumus.

| (4) | Lai izbeigtu patlaban pastāvošo sadrumstaloto situāciju, kad dažas dalībvalstis veikušas atšķirīgus pasākumus, un ierobežotu iespēju kompetentajām iestādēm veikt atšķirīgus pasākumus, ir svarīgi saskaņoti mazināt potenciālos riskus, ko rada īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi. Jānosaka prasības, kas mazinātu konstatētos riskus,
  ņemot vērā atšķirības dalībvalstīs un prasību iespējamo ekonomisko ietekmi,
  nevajadzīgi nenovirzoties no īsās pozīcijas pārdošanas devuma tirgus kvalitātei un efektivitātei
  , jo šāda darbība sekmē tirgus likviditātes palielināšanos (īsās pozīcijas pārdevējam pārdodot vērtspapīrus un vēlāk atkal tos atpērkot, lai nosegtu īsās pozīcijas pārdošanu) un ļauj ieguldītājiem rīkoties tad, kad tie uzskata vērtspapīrus par pārvērtētiem, un tāpēc īsās pozīcijas pārdošana sekmē vērtspapīru cenas efektīvāku noteikšanu
  . |
| --- | --- |

(4)

Lai izbeigtu patlaban pastāvošo sadrumstaloto situāciju, kad dažas dalībvalstis veikušas atšķirīgus pasākumus, un ierobežotu iespēju kompetentajām iestādēm veikt atšķirīgus pasākumus, ir svarīgi saskaņoti mazināt potenciālos riskus, ko rada īsās pozīcijas pārdošana un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi. Jānosaka prasības, kas mazinātu konstatētos riskus,
  ņemot vērā atšķirības dalībvalstīs un prasību iespējamo ekonomisko ietekmi,
  nevajadzīgi nenovirzoties no īsās pozīcijas pārdošanas devuma tirgus kvalitātei un efektivitātei
  , jo šāda darbība sekmē tirgus likviditātes palielināšanos (īsās pozīcijas pārdevējam pārdodot vērtspapīrus un vēlāk atkal tos atpērkot, lai nosegtu īsās pozīcijas pārdošanu) un ļauj ieguldītājiem rīkoties tad, kad tie uzskata vērtspapīrus par pārvērtētiem, un tāpēc īsās pozīcijas pārdošana sekmē vērtspapīru cenas efektīvāku noteikšanu
  .

| (4a) | Šī regula neattiecas uz preču tirgiem un jo īpaši lauksaimniecības preču tirgiem. Tā kā arī šajos tirgos ir iespējami minētajā regulā norādītie riski, Komisijai papildus paziņojumam „Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” līdz 2012. gada 1. janvārim būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz arī ziņojums par šajos tirgos valdošajiem riskiem, ņemot vērā to īpatnības, un jāierosina vajadzīgie priekšlikumi. Jautājumi par precēm, kas attiecas uz enerģētikas nozari, būtu jārisina Komisijas priekšlikumā regulai par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību (COM(2010)0726). |
| --- | --- |

(4a)

Šī regula neattiecas uz preču tirgiem un jo īpaši lauksaimniecības preču tirgiem. Tā kā arī šajos tirgos ir iespējami minētajā regulā norādītie riski, Komisijai papildus paziņojumam „Aktuālo jautājumu risināšana preču tirgu un izejvielu jomā” līdz 2012. gada 1. janvārim būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz arī ziņojums par šajos tirgos valdošajiem riskiem, ņemot vērā to īpatnības, un jāierosina vajadzīgie priekšlikumi. Jautājumi par precēm, kas attiecas uz enerģētikas nozari, būtu jārisina Komisijas priekšlikumā regulai par enerģijas tirgus integritāti un pārredzamību (COM(2010)0726).

| (5) | Regulas darbības jomai jābūt iespējami plašai, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās tiek izmantots preventīvs ietvars. Ietvarā jāiekļauj visi finanšu instrumenti, bet tam jānodrošina samērīga reakcija uz riskiem, kādus var radīt dažādu instrumentu īsās pozīcijas pārdošana. Tādējādi tikai ārkārtas situācijās kompetentās iestādes un EVTI drīkstētu veikt pasākumus attiecībā uz visiem finanšu instrumentu veidiem, un šādi pasākumi pārsniegtu pastāvīgos pasākumus, kurus piemēro tikai noteiktiem instrumentu veidiem, pastāvot skaidri noteiktiem riskiem, kuri jārisina ar šādu pasākumu palīdzību. |
| --- | --- |

(5)

Regulas darbības jomai jābūt iespējami plašai, lai nodrošinātu, ka ārkārtas situācijās tiek izmantots preventīvs ietvars. Ietvarā jāiekļauj visi finanšu instrumenti, bet tam jānodrošina samērīga reakcija uz riskiem, kādus var radīt dažādu instrumentu īsās pozīcijas pārdošana. Tādējādi tikai ārkārtas situācijās kompetentās iestādes un EVTI drīkstētu veikt pasākumus attiecībā uz visiem finanšu instrumentu veidiem, un šādi pasākumi pārsniegtu pastāvīgos pasākumus, kurus piemēro tikai noteiktiem instrumentu veidiem, pastāvot skaidri noteiktiem riskiem, kuri jārisina ar šādu pasākumu palīdzību.

| (6) | Pastiprināta pārredzamība saistībā ar nozīmīgām neto īsajām pozīcijām īpašos finanšu instrumentos varētu dot labumu gan regulatoram, gan tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz akcijām, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietās ES, jāievieš divlīmeņu modelis, kas nodrošina lielāku atbilstīga līmeņa pārredzamību attiecībā uz nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās.
  Pārsniedzot noteiktu slieksni
  , informācija par pozīciju jāsniedz privāti attiecīgajam regulatoram, dodot iespēju veikt īsās pozīcijas pārdošanas pārraudzību un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes par īsās pozīcijas pārdošanu, kas var radīt sistēmiskus riskus vai būt ļaunprātīga izmantošana. Pastāvot augstākam slieksnim, informācija par pozīcijām
  anonīmā veidā
  jāuzrāda
  arī
  tirgū, tādējādi sniedzot citiem tirgus dalībniekiem noderīgu informāciju par nozīmīgām atsevišķām pozīcijām akciju īsās pozīcijas pārdošanā. |
| --- | --- |

(6)

Pastiprināta pārredzamība saistībā ar nozīmīgām neto īsajām pozīcijām īpašos finanšu instrumentos varētu dot labumu gan regulatoram, gan tirgus dalībniekiem. Attiecībā uz akcijām, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietās ES, jāievieš divlīmeņu modelis, kas nodrošina lielāku atbilstīga līmeņa pārredzamību attiecībā uz nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās.
  Pārsniedzot noteiktu slieksni
  , informācija par pozīciju jāsniedz privāti attiecīgajam regulatoram, dodot iespēju veikt īsās pozīcijas pārdošanas pārraudzību un vajadzības gadījumā veikt pārbaudes par īsās pozīcijas pārdošanu, kas var radīt sistēmiskus riskus vai būt ļaunprātīga izmantošana. Pastāvot augstākam slieksnim, informācija par pozīcijām
  anonīmā veidā
  jāuzrāda
  arī
  tirgū, tādējādi sniedzot citiem tirgus dalībniekiem noderīgu informāciju par nozīmīgām atsevišķām pozīcijām akciju īsās pozīcijas pārdošanā.

| (7) | Uzrādot regulatoriem informāciju par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, tiek sniegta svarīga informācija, kas palīdz regulatoriem pārraudzīt, vai šādas pozīcijas reāli rada sistēmiskus riskus vai tiek izmantotas ļaunprātīgi. Tādējādi jānodrošina regulatoru informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem ES. Šādā prasībā vajadzētu iekļaut tikai privātu informācijas uzrādīšanu regulatoriem, jo informācijas publiskošana tirgū par šādu instrumentu varētu graujoši ietekmēt valsts parāda vērtspapīru tirgu, kura likviditāte jau ir mazināta. ▐ |
| --- | --- |

(7)

Uzrādot regulatoriem informāciju par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, tiek sniegta svarīga informācija, kas palīdz regulatoriem pārraudzīt, vai šādas pozīcijas reāli rada sistēmiskus riskus vai tiek izmantotas ļaunprātīgi. Tādējādi jānodrošina regulatoru informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem ES. Šādā prasībā vajadzētu iekļaut tikai privātu informācijas uzrādīšanu regulatoriem, jo informācijas publiskošana tirgū par šādu instrumentu varētu graujoši ietekmēt valsts parāda vērtspapīru tirgu, kura likviditāte jau ir mazināta. ▐

| (8) | Prasības sniegt informāciju par valsts parāda vērtspapīriem piemēro tikai parāda vērtspapīriem, ko emitējusi ES un dalībvalstis, tostarp ministrijas, departamenti, centrālās bankas, aģentūras vai iestāde, kas emitē parāda vērtspapīrus dalībvalsts vārdā, bet izņemot reģionālas struktūras vai valsts struktūrām pielīdzinātas struktūras, kas emitē parāda vērtspapīrus. |
| --- | --- |

(8)

Prasības sniegt informāciju par valsts parāda vērtspapīriem piemēro tikai parāda vērtspapīriem, ko emitējusi ES un dalībvalstis, tostarp ministrijas, departamenti, centrālās bankas, aģentūras vai iestāde, kas emitē parāda vērtspapīrus dalībvalsts vārdā, bet izņemot reģionālas struktūras vai valsts struktūrām pielīdzinātas struktūras, kas emitē parāda vērtspapīrus.

| (9) | Lai nodrošinātu aptverošu un efektīvu prasību attiecībā uz pārredzamību, ir svarīgi iekļaut ne tikai īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot akciju vai valsts parāda vērtspapīru tirdzniecību tirdzniecības vietās, bet arī īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām un ekonomiskas neto īsās pozīcijas, kas izveidotas, izmantojot atvasinātus instrumentus
  , piemēram, iespēju un nākotnes līgumus, ar indeksiem saistītus instrumentus, līgumus par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem
  . |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu aptverošu un efektīvu prasību attiecībā uz pārredzamību, ir svarīgi iekļaut ne tikai īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot akciju vai valsts parāda vērtspapīru tirdzniecību tirdzniecības vietās, bet arī īsās pozīcijas, kas izveidotas, veicot tirdzniecību ārpus tirdzniecības vietām un ekonomiskas neto īsās pozīcijas, kas izveidotas, izmantojot atvasinātus instrumentus
  , piemēram, iespēju un nākotnes līgumus, ar indeksiem saistītus instrumentus, līgumus par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem
  .

| (10) | Lai pārredzamības režīms būtu lietderīgs regulatoriem un tirgum, tam jāsniedz pilnīga un precīza informācija par fiziskas vai juridiskas personas pozīcijām. Informācijā, ko sniedz regulatoram vai tirgum, īpaši jāņem vērā gan īsās, gan garās pozīcijas, lai tiktu sniegta vērtīga informācija par fiziskas vai juridiskas personas neto īso pozīciju akcijās, valsts parāda vērtspapīros un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos. |
| --- | --- |

(10)

Lai pārredzamības režīms būtu lietderīgs regulatoriem un tirgum, tam jāsniedz pilnīga un precīza informācija par fiziskas vai juridiskas personas pozīcijām. Informācijā, ko sniedz regulatoram vai tirgum, īpaši jāņem vērā gan īsās, gan garās pozīcijas, lai tiktu sniegta vērtīga informācija par fiziskas vai juridiskas personas neto īso pozīciju akcijās, valsts parāda vērtspapīros un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos.

| (11) | Aprēķinot īsās vai garās pozīcijas, jāņem vērā visu veidu ekonomiskās intereses, kādas fiziskai vai juridiskai personai ir saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem. Īpaši būtu jāņem vērā, vai šāda interese iegūta tieši vai netieši, izmantojot tādus atvasinātus instrumentus kā iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, līgumi par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem
  , kā arī indeksi, grozi un biržā tirgoti fondi
  . Attiecībā uz pozīcijām valsts parāda vērtspapīros jāņem vērā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem. |
| --- | --- |

(11)

Aprēķinot īsās vai garās pozīcijas, jāņem vērā visu veidu ekonomiskās intereses, kādas fiziskai vai juridiskai personai ir saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem. Īpaši būtu jāņem vērā, vai šāda interese iegūta tieši vai netieši, izmantojot tādus atvasinātus instrumentus kā iespēju līgumi, standartizēti nākotnes līgumi, līgumi par starpībām un izsoļu starpībām saistībā ar akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem
  , kā arī indeksi, grozi un biržā tirgoti fondi
  . Attiecībā uz pozīcijām valsts parāda vērtspapīros jāņem vērā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumi saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitentiem.

| (12) | Papildus pārredzamības režīmam
  ziņošanā par
  neto īsajām pozīcijām akcijās jāievieš prasība marķēt rīkojumus pārdot, ko veic ▐ kā rīkojumus veikt īsās pozīcijas pārdošanu
  (konstatējot to tirdzniecības dienas beigās)
  , tādējādi nodrošinot papildinformāciju par akciju īsās pozīcijas pārdošanas apjomu. Informācija par īsās pozīcijas
  pārdošanas darījumiem būtu
  jāapkopo
  sabiedrībām un jādara tā zināma kompetentajai iestādei vismaz
  reizi dienā, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm ▐ pārraudzīt īsās pozīcijas pārdošanu līmeni. |
| --- | --- |

(12)

Papildus pārredzamības režīmam
  ziņošanā par
  neto īsajām pozīcijām akcijās jāievieš prasība marķēt rīkojumus pārdot, ko veic ▐ kā rīkojumus veikt īsās pozīcijas pārdošanu
  (konstatējot to tirdzniecības dienas beigās)
  , tādējādi nodrošinot papildinformāciju par akciju īsās pozīcijas pārdošanas apjomu. Informācija par īsās pozīcijas
  pārdošanas darījumiem būtu
  jāapkopo
  sabiedrībām un jādara tā zināma kompetentajai iestādei vismaz
  reizi dienā, lai palīdzētu kompetentajām iestādēm ▐ pārraudzīt īsās pozīcijas pārdošanu līmeni.

| (13) | Pirkt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu, neveidojot garo pozīciju tās pamatā esošajos valsts parāda vērtspapīros
  vai citu aktīvu vai aktīvu portfeļa pozīciju, kuras vērtību varētu negatīvi ietekmēt attiecīgās valsts kredītspējas samazināšanās
  , no ekonomikas viedokļa var būt līdzvērtīgi īsās pozīcijas veidošanai tās pamatā esošajā parāda instrumentā. Tādēļ, aprēķinot neto īso pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, iekļauj kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitenta saistībām. Pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos jāņem vērā arī tādēļ, lai noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai personai ir nozīmīga neto īsā pozīcija valsts parāda vērtspapīros, par kuru jāinformē kompetentā iestāde ▐. |
| --- | --- |

(13)

Pirkt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu, neveidojot garo pozīciju tās pamatā esošajos valsts parāda vērtspapīros
  vai citu aktīvu vai aktīvu portfeļa pozīciju, kuras vērtību varētu negatīvi ietekmēt attiecīgās valsts kredītspējas samazināšanās
  , no ekonomikas viedokļa var būt līdzvērtīgi īsās pozīcijas veidošanai tās pamatā esošajā parāda instrumentā. Tādēļ, aprēķinot neto īso pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, iekļauj kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus saistībā ar valsts parāda vērtspapīru emitenta saistībām. Pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos jāņem vērā arī tādēļ, lai noteiktu, vai fiziskai vai juridiskai personai ir nozīmīga neto īsā pozīcija valsts parāda vērtspapīros, par kuru jāinformē kompetentā iestāde ▐.

| (14) | Lai nodrošinātu pozīciju nepārtrauktu pārraudzību, pienākumā nodrošināt pārredzamību arī jāiekļauj informācijas sniegšana vai uzrādīšana, ja neto īsās pozīcijas pārmaiņu rezultātā noteikts slieksnis netiek sasniegts vai tiek pārsniegts. |
| --- | --- |

(14)

Lai nodrošinātu pozīciju nepārtrauktu pārraudzību, pienākumā nodrošināt pārredzamību arī jāiekļauj informācijas sniegšana vai uzrādīšana, ja neto īsās pozīcijas pārmaiņu rezultātā noteikts slieksnis netiek sasniegts vai tiek pārsniegts.

| (15) | Lai pienākums nodrošināt pārredzamību būtu efektīvs, ir svarīgi to piemērot neatkarīgi no fiziskās vai juridiskās personas atrašanās vietas, tostarp tad, ja fiziskā vai juridiskā persona atrodas ārpus ES, bet tai ir nozīmīga neto īsā pozīcija sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā ES, vai neto īsā pozīcija dalībvalsts vai ES emitētos valsts parāda vērtspapīros. |
| --- | --- |

(15)

Lai pienākums nodrošināt pārredzamību būtu efektīvs, ir svarīgi to piemērot neatkarīgi no fiziskās vai juridiskās personas atrašanās vietas, tostarp tad, ja fiziskā vai juridiskā persona atrodas ārpus ES, bet tai ir nozīmīga neto īsā pozīcija sabiedrībā, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā ES, vai neto īsā pozīcija dalībvalsts vai ES emitētos valsts parāda vērtspapīros.

| (16) | Akciju un valsts parāda vērtspapīru nesegta īsās pozīcijas pārdošana
  var palielināt
  potenciālo risku saistībā ar neveiktu norēķinu
  ,
  ▐ svārstīgumu
  un tirgus ļaunprātīgu izmantošanu
  . Šādu risku samazināšanai ir pareizi noteikt samērīgus ierobežojumus nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai,
  ņemot
  vērā, ka
  sistēmisks risks nerodas, ja vienošanās par aizņēmumu tiek noslēgta tirdzniecības dienas beigās
  .
  Ja īsā pozīcija netiek segta tirdzniecības dienas beigās, būtu jāparedz pietiekami lieli sodi, lai pārdevējs nevarētu gūt peļņu. |
| --- | --- |

(16)

Akciju un valsts parāda vērtspapīru nesegta īsās pozīcijas pārdošana
  var palielināt
  potenciālo risku saistībā ar neveiktu norēķinu
  ,
  ▐ svārstīgumu
  un tirgus ļaunprātīgu izmantošanu
  . Šādu risku samazināšanai ir pareizi noteikt samērīgus ierobežojumus nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai,
  ņemot
  vērā, ka
  sistēmisks risks nerodas, ja vienošanās par aizņēmumu tiek noslēgta tirdzniecības dienas beigās
  .
  Ja īsā pozīcija netiek segta tirdzniecības dienas beigās, būtu jāparedz pietiekami lieli sodi, lai pārdevējs nevarētu gūt peļņu.

| (16a) | Kaut arī norēķinu disciplīna ir svarīga finanšu tirgu veiksmīgai darbībai, šo regulu nevajadzētu attiecināt uz norēķinu disciplīnas režīma tehniskajiem aspektiem, kurus vajadzētu noteikt atbilstīgā Komisijas izstrādātā tiesību akta priekšlikumā, ar ko reglamentē tirdzniecībai sekojošās darbības, ņemot vērā Komisijas un Norēķinu ciklu saskaņošanas darba grupas šajā jomā paveikto. Tāpēc Komisijai līdz 2011. gada beigām vajadzētu izstrādāt konkrētus priekšlikumus šim tiesību aktam, vienlaikus sagatavojot priekšlikumu par saskaņota tiesiskā regulējuma radīšanu attiecībā uz centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem. |
| --- | --- |

(16a)

Kaut arī norēķinu disciplīna ir svarīga finanšu tirgu veiksmīgai darbībai, šo regulu nevajadzētu attiecināt uz norēķinu disciplīnas režīma tehniskajiem aspektiem, kurus vajadzētu noteikt atbilstīgā Komisijas izstrādātā tiesību akta priekšlikumā, ar ko reglamentē tirdzniecībai sekojošās darbības, ņemot vērā Komisijas un Norēķinu ciklu saskaņošanas darba grupas šajā jomā paveikto. Tāpēc Komisijai līdz 2011. gada beigām vajadzētu izstrādāt konkrētus priekšlikumus šim tiesību aktam, vienlaikus sagatavojot priekšlikumu par saskaņota tiesiskā regulējuma radīšanu attiecībā uz centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem.

| (16b) | Valsts kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem būtu jābalstās uz apdrošināmu interešu principa, vienlaikus atzīstot, ka var būt citas intereses attiecībā uz valsti, kas nav saistītas ar īpašumā esošām obligācijām. |
| --- | --- |

(16b)

Valsts kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem būtu jābalstās uz apdrošināmu interešu principa, vienlaikus atzīstot, ka var būt citas intereses attiecībā uz valsti, kas nav saistītas ar īpašumā esošām obligācijām.

| (17) | Pasākumiem saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem un valsts kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, tostarp saistībā ar lielāku pārredzamību un ierobežojumiem nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai, jānosaka prasības, kas ir samērīgas, bet nepieļauj negatīvu ietekmi uz valsts obligāciju tirgus un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu (repo) līgumu tirgus likviditāti. |
| --- | --- |

(17)

Pasākumiem saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem un valsts kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, tostarp saistībā ar lielāku pārredzamību un ierobežojumiem nesegtai īsās pozīcijas pārdošanai, jānosaka prasības, kas ir samērīgas, bet nepieļauj negatīvu ietekmi uz valsts obligāciju tirgus un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu (repo) līgumu tirgus likviditāti.

| (18) | Akcijas arvien vairāk tiek atļauts tirgot dažādās tirdzniecības vietās gan ES, gan ārpus tās. Daudzu lielu ārpus ES esošu sabiedrību akcijas arī atļauts tirgot tirdzniecības vietās ES. Efektivitātes nolūkā ir pareizi atbrīvot vērtspapīrus no dažām prasībām par informācijas sniegšanu un uzrādīšanu, ja instrumenta galvenā tirdzniecības vieta ir ārpus ES. |
| --- | --- |

(18)

Akcijas arvien vairāk tiek atļauts tirgot dažādās tirdzniecības vietās gan ES, gan ārpus tās. Daudzu lielu ārpus ES esošu sabiedrību akcijas arī atļauts tirgot tirdzniecības vietās ES. Efektivitātes nolūkā ir pareizi atbrīvot vērtspapīrus no dažām prasībām par informācijas sniegšanu un uzrādīšanu, ja instrumenta galvenā tirdzniecības vieta ir ārpus ES.

| (19) | Tirgus uzturētāja darbībām ir svarīga loma likviditātes nodrošināšanā tirgū ES, un tirgus uzturētājiem jāveido īsās pozīcijas šīs lomas īstenošanai. Ja šādām darbībām tiek noteiktas prasības, tiek nopietni kavēta to spēja nodrošināt likviditāti un radīta nozīmīga negatīva ietekme uz ES tirgus efektivitāti. Turklāt nevar cerēt, ka tirgus uzturētāji veidos nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsu laiku. Tādēļ ir pareizi atbrīvot fiziskas vai juridiskas personas, kas iesaistītas šādās darbībās, no prasībām, kuras var mazināt to spēju veikt šādas funkcijas un tādējādi var negatīvi ietekmēt ES tirgus. Lai aptvertu līdzvērtīgas trešo valstu struktūras, nepieciešama procedūra, lai novērtētu trešo valstu tirgu līdzvērtīgumu. Atbrīvojumu piemērotu tirgus uzturētāja dažāda veida darbībām, bet atbrīvojums netiek piešķirts aktīvai vērtspapīru un finanšu instrumentu tirdzniecībai par sabiedrības līdzekļiem. Tāpat ir pareizi piešķirt atbrīvojumu noteiktām primārā tirgus operācijām, piemēram, tām, kuras attiecas uz valsts parāda vērtspapīriem un stabilizācijas shēmām, jo tās ir nozīmīgas darbības, kuras palīdz tirgiem efektīvi darboties. Kompetentās iestādes jāinformē par vēlmi izmantot atbrīvojumus, un tām jābūt pilnvarām aizliegt fiziskai vai juridiskai personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona nav izpildījusi būtiskos kritērijus attiecībā uz atbrīvojumu. Kompetentās iestādes var arī pieprasīt, lai fiziskā vai juridiskā persona sniedz informāciju, lai varētu pārraudzīt, kā tā izmanto atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(19)

Tirgus uzturētāja darbībām ir svarīga loma likviditātes nodrošināšanā tirgū ES, un tirgus uzturētājiem jāveido īsās pozīcijas šīs lomas īstenošanai. Ja šādām darbībām tiek noteiktas prasības, tiek nopietni kavēta to spēja nodrošināt likviditāti un radīta nozīmīga negatīva ietekme uz ES tirgus efektivitāti. Turklāt nevar cerēt, ka tirgus uzturētāji veidos nozīmīgas īsās pozīcijas, ja nu vienīgi uz ļoti īsu laiku. Tādēļ ir pareizi atbrīvot fiziskas vai juridiskas personas, kas iesaistītas šādās darbībās, no prasībām, kuras var mazināt to spēju veikt šādas funkcijas un tādējādi var negatīvi ietekmēt ES tirgus. Lai aptvertu līdzvērtīgas trešo valstu struktūras, nepieciešama procedūra, lai novērtētu trešo valstu tirgu līdzvērtīgumu. Atbrīvojumu piemērotu tirgus uzturētāja dažāda veida darbībām, bet atbrīvojums netiek piešķirts aktīvai vērtspapīru un finanšu instrumentu tirdzniecībai par sabiedrības līdzekļiem. Tāpat ir pareizi piešķirt atbrīvojumu noteiktām primārā tirgus operācijām, piemēram, tām, kuras attiecas uz valsts parāda vērtspapīriem un stabilizācijas shēmām, jo tās ir nozīmīgas darbības, kuras palīdz tirgiem efektīvi darboties. Kompetentās iestādes jāinformē par vēlmi izmantot atbrīvojumus, un tām jābūt pilnvarām aizliegt fiziskai vai juridiskai personai izmantot atbrīvojumu, ja šī persona nav izpildījusi būtiskos kritērijus attiecībā uz atbrīvojumu. Kompetentās iestādes var arī pieprasīt, lai fiziskā vai juridiskā persona sniedz informāciju, lai varētu pārraudzīt, kā tā izmanto atbrīvojumu.

| (20) | Tādu negatīvu tendenču gadījumos, kuri nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES, kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām iejaukties un pieprasīt turpmāku pārredzamību vai noteikt pagaidu ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem vai citiem darījumiem, lai nepieļautu finanšu instrumenta cenas haotisku pazemināšanos. Šādi pasākumi var būt nepieciešami dažādu negatīvu notikumu vai tendenču dēļ, tostarp ne tikai finanšu vai ekonomikas notikumu, bet arī, piem., dabas katastrofu vai terora aktu, dēļ. Turklāt daži negatīvi notikumi vai tendences, kad nepieciešams veikt pasākumus, var veidoties tikai vienā dalībvalstī un tiem var nebūt pārrobežu ietekmes. Pilnvarām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu izmantot visdažādākajās ārkārtas situācijās. |
| --- | --- |

(20)

Tādu negatīvu tendenču gadījumos, kuri nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES, kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām iejaukties un pieprasīt turpmāku pārredzamību vai noteikt pagaidu ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem vai citiem darījumiem, lai nepieļautu finanšu instrumenta cenas haotisku pazemināšanos. Šādi pasākumi var būt nepieciešami dažādu negatīvu notikumu vai tendenču dēļ, tostarp ne tikai finanšu vai ekonomikas notikumu, bet arī, piem., dabas katastrofu vai terora aktu, dēļ. Turklāt daži negatīvi notikumi vai tendences, kad nepieciešams veikt pasākumus, var veidoties tikai vienā dalībvalstī un tiem var nebūt pārrobežu ietekmes. Pilnvarām jābūt pietiekami elastīgām, lai tās varētu izmantot visdažādākajās ārkārtas situācijās.

| (21) | Kaut gan parasti kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās, lai pārraudzītu tirgus apstākļus un sākotnēji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, pieņemot lēmumu, vai nopietni tiek apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum un vai jāveic pasākumi situācijas risināšanai, to izmantošanai nepieciešamās pilnvaras, nosacījumi un procedūras pēc iespējas jāharmonizē. |
| --- | --- |

(21)

Kaut gan parasti kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās, lai pārraudzītu tirgus apstākļus un sākotnēji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, pieņemot lēmumu, vai nopietni tiek apdraudēta finanšu stabilitāte vai uzticēšanās tirgum un vai jāveic pasākumi situācijas risināšanai, to izmantošanai nepieciešamās pilnvaras, nosacījumi un procedūras pēc iespējas jāharmonizē.

| (22) | Ja finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā ievērojami pazeminās, kompetentajai iestādei arī jāspēj uz laiku ierobežot attiecīgā finanšu instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu
  savā jurisdikcijā vai pieprasīt EVTI šādu ierobežojumu ieviešanu citās jurisdikcijās
  , lai nepieciešamības gadījumā strauji iejauktos un ▐ nepieļautu attiecīgā instrumenta cenas haotisku samazināšanos. |
| --- | --- |

(22)

Ja finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā ievērojami pazeminās, kompetentajai iestādei arī jāspēj uz laiku ierobežot attiecīgā finanšu instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu
  savā jurisdikcijā vai pieprasīt EVTI šādu ierobežojumu ieviešanu citās jurisdikcijās
  , lai nepieciešamības gadījumā strauji iejauktos un ▐ nepieļautu attiecīgā instrumenta cenas haotisku samazināšanos.

| (23) | Ja negatīvi notikumi vai tendences notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī vai tiem ir pārrobežu ietekme, ir svarīga cieša apspriešanās un sadarbība starp kompetentajām iestādēm. EVTI jāveic galvenā koordinatora loma šādā situācijā un ▐
  jānodrošina konsekvence
  starp kompetentajām iestādēm. EVTI sastāvs, kas ietver kompetentu iestāžu pārstāvjus, palīdzēs pildīt šādu lomu. |
| --- | --- |

(23)

Ja negatīvi notikumi vai tendences notiek vairāk nekā vienā dalībvalstī vai tiem ir pārrobežu ietekme, ir svarīga cieša apspriešanās un sadarbība starp kompetentajām iestādēm. EVTI jāveic galvenā koordinatora loma šādā situācijā un ▐
  jānodrošina konsekvence
  starp kompetentajām iestādēm. EVTI sastāvs, kas ietver kompetentu iestāžu pārstāvjus, palīdzēs pildīt šādu lomu.

| (24) | Papildus kompetento iestāžu veikto pasākumu koordinēšanai EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes veic ārkārtas pasākumus tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama un samērīga. EVTI jābūt pilnvarām sagatavot atzinumu kompetentajām iestādēm par pilnvaru iejaukties izmantošanu. |
| --- | --- |

(24)

Papildus kompetento iestāžu veikto pasākumu koordinēšanai EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes veic ārkārtas pasākumus tikai tad, ja šāda rīcība ir nepieciešama un samērīga. EVTI jābūt pilnvarām sagatavot atzinumu kompetentajām iestādēm par pilnvaru iejaukties izmantošanu.

| (25) | Kaut gan kompetentās iestādes bieži atradīsies labākās pozīcijās, lai pārraudzītu un strauji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, EVTI jābūt pilnvarām pašai veikt pasākumus, ja īsās pozīcijas pārdošana un citas saistītas darbības apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas stabilitāti pilnībā vai daļēji, ja ir radīta pārrobežu ietekme un ja kompetentās iestādes nav veikušas pietiekamus pasākumus apdraudējuma risināšanai. EVTI pēc iespējas ir jākonsultējas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju
  (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010

   (4)

  ,
  un citām attiecīgajām iestādēm, ja pasākums var ietekmēt ne tikai finanšu tirgu, kā tas var būt tādu preču atvasinātu instrumentu līgumu gadījumos, ko izmanto fizisku pozīciju riska ierobežošanai. |
| --- | --- |

(25)

Kaut gan kompetentās iestādes bieži atradīsies labākās pozīcijās, lai pārraudzītu un strauji reaģētu uz negatīviem notikumiem vai tendencēm, EVTI jābūt pilnvarām pašai veikt pasākumus, ja īsās pozīcijas pārdošana un citas saistītas darbības apdraud finanšu tirgu pienācīgu darbību un integritāti vai Savienības finanšu sistēmas stabilitāti pilnībā vai daļēji, ja ir radīta pārrobežu ietekme un ja kompetentās iestādes nav veikušas pietiekamus pasākumus apdraudējuma risināšanai. EVTI pēc iespējas ir jākonsultējas ar Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju
  (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1092/2010

   (4)

  ,
  un citām attiecīgajām iestādēm, ja pasākums var ietekmēt ne tikai finanšu tirgu, kā tas var būt tādu preču atvasinātu instrumentu līgumu gadījumos, ko izmanto fizisku pozīciju riska ierobežošanai.

| (26) | Saskaņā ar šo regulu EVTI pilnvaras ārkārtas situācijās ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu un citas saistītās darbības noteiktas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktā paredzētajām pilnvarām. Pilnvaras, kas EVTI piešķirtas ārkārtas situācijās, nav pretrunā ar EVTI pilnvarām ārkārtas situācijās, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. pantā. Tas nozīmē, ka EVTI jāspēj pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt pasākumus, vai atsevišķus lēmumus, kas adresēti finanšu tirgus dalībniekiem, saskaņā ar šo pantu. |
| --- | --- |

(26)

Saskaņā ar šo regulu EVTI pilnvaras ārkārtas situācijās ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu un citas saistītās darbības noteiktas atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktā paredzētajām pilnvarām. Pilnvaras, kas EVTI piešķirtas ārkārtas situācijās, nav pretrunā ar EVTI pilnvarām ārkārtas situācijās, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1095/2010 18. pantā. Tas nozīmē, ka EVTI jāspēj pieņemt atsevišķus lēmumus, pieprasot kompetentajām iestādēm veikt pasākumus, vai atsevišķus lēmumus, kas adresēti finanšu tirgus dalībniekiem, saskaņā ar šo pantu.

| (27) | Kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus un citus darījumus ir jābūt tikai īslaicīga rakstura, un tās jāizmanto tik ilgi un tādā mērā, kā nepieciešams, lai novērstu konkrēto apdraudējumu. |
| --- | --- |

(27)

Kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām ierobežot īsās pozīcijas pārdošanu, kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus un citus darījumus ir jābūt tikai īslaicīga rakstura, un tās jāizmanto tik ilgi un tādā mērā, kā nepieciešams, lai novērstu konkrēto apdraudējumu.

| (28) | Tā kā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošana var radīt īpašus riskus, kompetentajām iestādēm šādi darījumi cieši jāpārrauga. Tas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām ārkārtas gadījumos pieprasīt, lai fiziskās vai juridiskās personas, kas iesaistās šādos darījumos, sniedz informāciju par iemesliem, kuru dēļ tās iesaistās šādā darījumā. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošana var radīt īpašus riskus, kompetentajām iestādēm šādi darījumi cieši jāpārrauga. Tas nozīmē, ka kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām ārkārtas gadījumos pieprasīt, lai fiziskās vai juridiskās personas, kas iesaistās šādos darījumos, sniedz informāciju par iemesliem, kuru dēļ tās iesaistās šādā darījumā.

| (29) | EVTI jābūt vispārējām pilnvarām veikt aptauju par jautājumiem vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai jautājums vai prakse potenciāli neapdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum. EVTI jāpublicē ziņojums par konstatētajiem faktiem, kad šāda aptauja tiek veikta
  un, ja tā uzskata, ka pasākumus nepieciešams ieviest ES līmenī, tās lēmumam vajadzētu būt saistošam kompetentajām iestādēm
  . |
| --- | --- |

(29)

EVTI jābūt vispārējām pilnvarām veikt aptauju par jautājumiem vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai jautājums vai prakse potenciāli neapdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum. EVTI jāpublicē ziņojums par konstatētajiem faktiem, kad šāda aptauja tiek veikta
  un, ja tā uzskata, ka pasākumus nepieciešams ieviest ES līmenī, tās lēmumam vajadzētu būt saistošam kompetentajām iestādēm
  .

| (30) | Tā kā dažus pasākumus var piemērot fiziskām vai juridiskām personām un darbībām ārpus ES, dažās situācijās nepieciešama sadarbība starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu iestādēm. Tādēļ kompetentajām iestādēm jāslēdz vienošanās ar trešo valstu iestādēm. EVTI būtu jākoordinē šādu sadarbības vienošanos attīstība un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(30)

Tā kā dažus pasākumus var piemērot fiziskām vai juridiskām personām un darbībām ārpus ES, dažās situācijās nepieciešama sadarbība starp kompetentajām iestādēm un trešo valstu iestādēm. Tādēļ kompetentajām iestādēm jāslēdz vienošanās ar trešo valstu iestādēm. EVTI būtu jākoordinē šādu sadarbības vienošanos attīstība un no trešām valstīm saņemtās informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm.

| (31) | Šajā Regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši Līgumā par Eiropas Savienības darbību
  (LESD)
  un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (Harta)
  , jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas
  LESD
  16. pantā un Hartas 8. pantā. Finanšu tirgus stabilitātes un ieguldītāju aizsardzības labad jo īpaši ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz neto īsajām pozīcijām, tostarp publiskošana gadījumos, kas paredzēti šajā regulā
  un ja pārsniegts noteikts slieksnis
  . Šāda pārredzamība palīdzēs regulatoriem novērot īsās pozīcijas pārdošanu saistībā ar negodīgām stratēģijām un ietekmi uz labi funkcionējošiem tirgiem. Turklāt šāda pārredzamība var palīdzēt novērst informācijas asimetriju, nodrošinot to, ka visi tirgus dalībnieki ir pienācīgi informēti par to, ciktāl īso pozīciju pārdošana ietekmē cenas. Kompetento iestāžu veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5). EVTI veiktai informācijas apmaiņa vai nodošana jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi
  Savienības
  iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6), kam pilnībā jābūt piemērojamai personas datu apstrādei šīs regulas nolūkā. |
| --- | --- |

(31)

Šajā Regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti jo īpaši Līgumā par Eiropas Savienības darbību
  (LESD)
  un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  (Harta)
  , jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību, kas atzītas
  LESD
  16. pantā un Hartas 8. pantā. Finanšu tirgus stabilitātes un ieguldītāju aizsardzības labad jo īpaši ir nepieciešama pārredzamība attiecībā uz neto īsajām pozīcijām, tostarp publiskošana gadījumos, kas paredzēti šajā regulā
  un ja pārsniegts noteikts slieksnis
  . Šāda pārredzamība palīdzēs regulatoriem novērot īsās pozīcijas pārdošanu saistībā ar negodīgām stratēģijām un ietekmi uz labi funkcionējošiem tirgiem. Turklāt šāda pārredzamība var palīdzēt novērst informācijas asimetriju, nodrošinot to, ka visi tirgus dalībnieki ir pienācīgi informēti par to, ciktāl īso pozīciju pārdošana ietekmē cenas. Kompetento iestāžu veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5). EVTI veiktai informācijas apmaiņa vai nodošana jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi
  Savienības
  iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6), kam pilnībā jābūt piemērojamai personas datu apstrādei šīs regulas nolūkā.

| (32) | Pamatojoties uz pamatnostādnēm, ko pieņēmusi EVTI, un, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pastiprinātu sankciju režīmu finanšu pakalpojumu nozarē,
  dalībvalstīm jānosaka noteikumi par
  soda naudām
  , ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un jānodrošina to īstenošana.
  Soda naudām
  vajadzētu būt
  efektīvām
  ,
  samērīgām
  un
  preventīvām
  .
  Šā procesa galarezultātā ES būtu jāizveido saskaņots sodu režīms.


  ▐ |
| --- | --- |

(32)

Pamatojoties uz pamatnostādnēm, ko pieņēmusi EVTI, un, ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pastiprinātu sankciju režīmu finanšu pakalpojumu nozarē,
  dalībvalstīm jānosaka noteikumi par
  soda naudām
  , ko piemēro, ja tiek pārkāpti šīs regulas noteikumi, un jānodrošina to īstenošana.
  Soda naudām
  vajadzētu būt
  efektīvām
  ,
  samērīgām
  un
  preventīvām
  .
  Šā procesa galarezultātā ES būtu jāizveido saskaņots sodu režīms.

▐

| (34) | Lai [...], pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  LESD
  290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, attiecinot to uz sīkāku informāciju par īso pozīciju aprēķināšanu, ja fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, par noteiktiem informācijas sniegšanas un uzrādīšanas sliekšņiem un turpmākiem kritēriju un faktoru precizējumiem, lai noteiktu, kad negatīvs notikums vai tendence nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES.
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. EVTI vajadzētu būt galvenajai lomai deleģētā akta izstrādē, sniedzot padomus Komisijai. |
| --- | --- |

(34)

Lai [...], pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  LESD
  290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, attiecinot to uz sīkāku informāciju par īso pozīciju aprēķināšanu, ja fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, par noteiktiem informācijas sniegšanas un uzrādīšanas sliekšņiem un turpmākiem kritēriju un faktoru precizējumiem, lai noteiktu, kad negatīvs notikums vai tendence nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum dalībvalstī vai ES.
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. EVTI vajadzētu būt galvenajai lomai deleģētā akta izstrādē, sniedzot padomus Komisijai.

| (35) | Komisijai jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā izvērtē, cik atbilstīgi ir noteikumi par pārskatu sniegšanu un informācijas publiskas uzrādīšanas sliekšņiem, kā darbojas ierobežojumi un prasības saistībā ar neto īso pozīciju pārredzamību un vai ir atbilstīgi citi ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. |
| --- | --- |

(35)

Komisijai jāsniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā tā izvērtē, cik atbilstīgi ir noteikumi par pārskatu sniegšanu un informācijas publiskas uzrādīšanas sliekšņiem, kā darbojas ierobežojumi un prasības saistībā ar neto īso pozīciju pārredzamību un vai ir atbilstīgi citi ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem.

| (36) | Kaut gan valstu kompetentās iestādes ir labākā situācijā, lai pārraudzītu un labāk pārzinātu tendences tirgū, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā. Šā iemesla dēļ šīs regulas mērķus var labāk sasniegt ES līmenī, ES var pieņemt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka vienīgi pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(36)

Kaut gan valstu kompetentās iestādes ir labākā situācijā, lai pārraudzītu un labāk pārzinātu tendences tirgū, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem, var pilnībā saprast tikai visas Savienības kontekstā. Šā iemesla dēļ šīs regulas mērķus var labāk sasniegt ES līmenī, ES var pieņemt pasākumus atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka vienīgi pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (37) | Tā kā dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai un ir izstrādāti noteikumi par deleģētiem aktiem un saistošiem tehniskiem standartiem, un tie jāpieņem, lai varētu lietderīgi piemērot ieviešamo ietvaru, jāparedz pietiekams laiks, |
| --- | --- |

(37)

Tā kā dažas dalībvalstis jau ir ieviesušas ierobežojumus īsās pozīcijas pārdošanai un ir izstrādāti noteikumi par deleģētiem aktiem un saistošiem tehniskiem standartiem, un tie jāpieņem, lai varētu lietderīgi piemērot ieviešamo ietvaru, jāparedz pietiekams laiks,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

Šo regulu piemēro šādiem finanšu instrumentiem:

| 1) | finanšu instrumentiem, kuri iekļauti tirdzniecības vietās ES, tostarp instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas; |
| --- | --- |

1)

finanšu instrumentiem, kuri iekļauti tirdzniecības vietās ES, tostarp instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas;

| 2) | atvasinātiem instrumentiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (7), I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz 1. punktā minēto finanšu instrumentu vai 1. punktā minētā finanšu instrumenta emitentu, tostarp atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas; |
| --- | --- |

2)

atvasinātiem instrumentiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (7), I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz 1. punktā minēto finanšu instrumentu vai 1. punktā minētā finanšu instrumenta emitentu, tostarp atvasinātiem instrumentiem, kurus tirgo ārpus tirdzniecības vietas;

| 3) | parāda instrumentiem, ko emitējusi dalībvalsts vai ES, un atvasinātiem instrumentiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz tādiem parāda instrumentiem, kurus emitējusi dalībvalsts vai ES, vai kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām. |
| --- | --- |

3)

parāda instrumentiem, ko emitējusi dalībvalsts vai ES, un atvasinātiem instrumentiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā un kas attiecas uz tādiem parāda instrumentiem, kurus emitējusi dalībvalsts vai ES, vai kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | „pilnvarots primārais tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas parakstījusi vienošanos ar valsts parāda vērtspapīru emitentu, saskaņā ar kuru šī fiziskā vai juridiskā persona apņemas darboties kā galvenā persona saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām saistībā ar šā emitenta parāda vērtspapīriem; |
| --- | --- |

a)

„pilnvarots primārais tirgotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas parakstījusi vienošanos ar valsts parāda vērtspapīru emitentu, saskaņā ar kuru šī fiziskā vai juridiskā persona apņemas darboties kā galvenā persona saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām saistībā ar šā emitenta parāda vērtspapīriem;

| b) | „centrālais darījumu starpnieks” ir jebkura vienība, kas juridiski atrodas starp tādu līgumu darījumu partneriem, kurus tirgo vienā vai vairākos finanšu tirgos, un kas kļūst par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam, un atbild par tīrvērtes sistēmas darbību; |
| --- | --- |

b)

„centrālais darījumu starpnieks” ir jebkura vienība, kas juridiski atrodas starp tādu līgumu darījumu partneriem, kurus tirgo vienā vai vairākos finanšu tirgos, un kas kļūst par pircēju katram pārdevējam un par pārdevēju katram pircējam, un atbild par tīrvērtes sistēmas darbību;

| c) | „kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums” ir atvasinātu instrumentu līgums, kurā viens darījuma partneris veic maksu otram darījuma partnerim apmaiņā pret kompensāciju vai maksājumu, ja atsauces vienība nepilda saistības, vai kredītnotikums saistībā ar šo atsauces vienību un ikviens cits atvasināta instrumenta līgums, kam ir līdzīga ekonomiskā ietekme; |
| --- | --- |

c)

„kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgums” ir atvasinātu instrumentu līgums, kurā viens darījuma partneris veic maksu otram darījuma partnerim apmaiņā pret kompensāciju vai maksājumu, ja atsauces vienība nepilda saistības, vai kredītnotikums saistībā ar šo atsauces vienību un ikviens cits atvasināta instrumenta līgums, kam ir līdzīga ekonomiskā ietekme;

| d) | „finanšu instruments” ir instruments, kas uzskaitīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā; |
| --- | --- |

d)

„finanšu instruments” ir instruments, kas uzskaitīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā;

| e) | „piederības dalībvalsts” attiecībā uz regulētu tirgu, ieguldījumu sabiedrību, daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai ikvienu citu ieguldījumu sabiedrību ir šā regulētā tirgus vai ieguldījumu sabiedrības piederības dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

„piederības dalībvalsts” attiecībā uz regulētu tirgu, ieguldījumu sabiedrību, daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai ikvienu citu ieguldījumu sabiedrību ir šā regulētā tirgus vai ieguldījumu sabiedrības piederības dalībvalsts, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 20. apakšpunktā;

| f) | „ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

f)

„ieguldījumu sabiedrība” ir ieguldījumu sabiedrība Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 1. apakšpunkta nozīmē;

| g) | „valsts parāda vērtspapīrs” ir parāda instruments, ko emitējusi ES vai dalībvalsts, tostarp dalībvalsts ministrija, departaments, centrālā banka, aģentūra vai instrumentalitāte; |
| --- | --- |

g)

„valsts parāda vērtspapīrs” ir parāda instruments, ko emitējusi ES vai dalībvalsts, tostarp dalībvalsts ministrija, departaments, centrālā banka, aģentūra vai instrumentalitāte;

| h) | „emitētais akciju kapitāls” attiecībā uz sabiedrību ir parasto un visu veidu priekšrocību akciju kopums, ko emitējusi sabiedrība, bet kurā neietver konvertējamus parāda vērtspapīrus; |
| --- | --- |

h)

„emitētais akciju kapitāls” attiecībā uz sabiedrību ir parasto un visu veidu priekšrocību akciju kopums, ko emitējusi sabiedrība, bet kurā neietver konvertējamus parāda vērtspapīrus;

| i) | „emitēti valsts parāda vērtspapīri”:






  (i) | saistībā ar dalībvalsti — tādu dalībvalsts vai dalībvalsts ministrijas, departamenta, centrālās bankas, aģentūras vai iestādes emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti; |
| --- | --- | --- |

i)

„emitēti valsts parāda vērtspapīri”:

(i)

saistībā ar dalībvalsti — tādu dalībvalsts vai dalībvalsts ministrijas, departamenta, centrālās bankas, aģentūras vai iestādes emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti;

| (ii) | saistībā ar ES — tādu ES emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti; |
| --- | --- |

(ii)

saistībā ar ES — tādu ES emitētu valsts parāda vērtspapīru kopējā vērtība, kuri vēl nav izpirkti;

| j) | „iekšzemes sabiedrība” ir sabiedrība, kas veic darījumus citu tirgus dalībnieku vārdā vai uztur to cenas, kā minēts Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta l) apakšpunktā; |
| --- | --- |

j)

„iekšzemes sabiedrība” ir sabiedrība, kas veic darījumus citu tirgus dalībnieku vārdā vai uztur to cenas, kā minēts Direktīvas 2004/39/EK 2. panta 1. punkta l) apakšpunktā;

| k) | „tirgus uzturētāja
  darbības
  ” ir
  tādas ieguldījumu sabiedrības vai trešās valsts vienības vai iekšzemes sabiedrības darbības, kura ir tirdzniecības vietas vai tirgus dalībnieks trešā valstī, kuras tiesiskais un uzraudzības regulējums ir atzīts par līdzvērtīgu saskaņā ar 15. panta 2. punktu, ja attiecībā uz finanšu instrumentu — neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tirdzniecības vietas — tā darbojas kā galvenā persona, veicot kādu no turpmāk minētajām darbībām:










  (i) | veic publisku pastāvīgu divvirzienu kotāciju, kam ir salīdzināms apmērs un konkurētspējīgas cenas, un kuras rezultātā regulāri un nepārtraukti tiek nodrošināta likviditāte tirgū; |
| --- | --- | --- |

k)

„tirgus uzturētāja
  darbības
  ” ir
  tādas ieguldījumu sabiedrības vai trešās valsts vienības vai iekšzemes sabiedrības darbības, kura ir tirdzniecības vietas vai tirgus dalībnieks trešā valstī, kuras tiesiskais un uzraudzības regulējums ir atzīts par līdzvērtīgu saskaņā ar 15. panta 2. punktu, ja attiecībā uz finanšu instrumentu — neatkarīgi no tā, vai to tirgo tirdzniecības vietā vai ārpus tirdzniecības vietas — tā darbojas kā galvenā persona, veicot kādu no turpmāk minētajām darbībām:

(i)

veic publisku pastāvīgu divvirzienu kotāciju, kam ir salīdzināms apmērs un konkurētspējīgas cenas, un kuras rezultātā regulāri un nepārtraukti tiek nodrošināta likviditāte tirgū;

| (ii) | savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros izpilda klienta ierosinātus rīkojumus vai izpilda rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, un ierobežo risku attiecībā uz pozīcijām, kas veidojas šādu darījumu rezultātā
  ; |
| --- | --- |

(ii)

savas parastās uzņēmējdarbības ietvaros izpilda klienta ierosinātus rīkojumus vai izpilda rīkojumus, reaģējot uz klienta pieprasījumu veikt tirdzniecību, un ierobežo risku attiecībā uz pozīcijām, kas veidojas šādu darījumu rezultātā
  ;

| l) | „daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā; |
| --- | --- |

l)

„daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kā noteikts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 15. apakšpunktā;

| m) | „galvenā vieta” saistībā ar akcijām ir vieta, kurā akcijas tirdzniecībai ir vislielākais apgrozījums; |
| --- | --- |

m)

„galvenā vieta” saistībā ar akcijām ir vieta, kurā akcijas tirdzniecībai ir vislielākais apgrozījums;

| n) | „regulētais tirgus” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

n)

„regulētais tirgus” ir daudzpusēja tirdzniecības sistēma Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunkta nozīmē;

| o) | „attiecīgā kompetentā iestāde”:






  (i) | attiecībā uz dalībvalsts valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem saistībā ar dalībvalsts saistībām — šīs dalībvalsts kompetentā iestāde; |
| --- | --- | --- |

o)

„attiecīgā kompetentā iestāde”:

(i)

attiecībā uz dalībvalsts valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem saistībā ar dalībvalsts saistībām — šīs dalībvalsts kompetentā iestāde;

| (ii) | attiecībā uz ES valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem saistībā ar ES saistībām — tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā izveidots Eiropas Finanšu stabilitātes instruments; |
| --- | --- |

(ii)

attiecībā uz ES valsts parāda vērtspapīriem vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem saistībā ar ES saistībām — tās jurisdikcijas kompetentā iestāde, kurā izveidots Eiropas Finanšu stabilitātes instruments;

| (iii) | attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta i) vai ii) apakšpunktā minētais instruments, — šāda finanšu instrumenta kompetentā iestāde, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (8) 2. panta 7. punktā un saskaņā ar minētās regulas 9. līdz 16. pantu; |
| --- | --- |

(iii)

attiecībā uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta i) vai ii) apakšpunktā minētais instruments, — šāda finanšu instrumenta kompetentā iestāde, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 (8) 2. panta 7. punktā un saskaņā ar minētās regulas 9. līdz 16. pantu;

| (iv) | attiecībā uz finanšu instrumentu, uz ko neattiecas i), ii) vai iii) apakšpunkts, — tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā finanšu instruments pirmo reizi iekļauts tirdzniecības vietā; |
| --- | --- |

(iv)

attiecībā uz finanšu instrumentu, uz ko neattiecas i), ii) vai iii) apakšpunkts, — tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā finanšu instruments pirmo reizi iekļauts tirdzniecības vietā;

| p) | „īsās pozīcijas pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda vērtspapīriem ir tādu akciju vai parāda vērtspapīru pārdošana, kas pārdevējam nepieder, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, tostarp pārdošana, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, pārdevējs aizņēmies vai vienojies aizņemties akcijas vai parāda vērtspapīrus un tos piegādāt norēķina veikšanas laikā; |
| --- | --- |

p)

„īsās pozīcijas pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda vērtspapīriem ir tādu akciju vai parāda vērtspapīru pārdošana, kas pārdevējam nepieder, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, tostarp pārdošana, kad pārdevējs iesaistās, lai vienotos par pārdošanu, pārdevējs aizņēmies vai vienojies aizņemties akcijas vai parāda vērtspapīrus un tos piegādāt norēķina veikšanas laikā;

| q) | „tirdzniecības diena” ir tirdzniecības diena Regulas (EK) Nr. 1287/2006 4. panta nozīmē; |
| --- | --- |

q)

„tirdzniecības diena” ir tirdzniecības diena Regulas (EK) Nr. 1287/2006 4. panta nozīmē;

| r) | „tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas atrodas Savienībā; |
| --- | --- |

r)

„tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma, kas atrodas Savienībā;

| s) | „apgrozījums” attiecībā uz akcijām ir apgrozījums, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1287/2006 2. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

s)

„apgrozījums” attiecībā uz akcijām ir apgrozījums, kā definēts Regulas (EK) Nr. 1287/2006 2. panta 9. punktā;

| sa) | „īsās pozīcijas pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda vērtspapīriem ir tāda akciju vai parāda vērtspapīru pārdošana, kas neatbilst 12. panta 1. punkta nosacījumiem. |
| --- | --- |

sa)

„īsās pozīcijas pārdošana” attiecībā uz akcijām vai parāda vērtspapīriem ir tāda akciju vai parāda vērtspapīru pārdošana, kas neatbilst 12. panta 1. punkta nosacījumiem.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, precizējot šā panta 1. punktā noteiktās definīcijas, jo īpaši precizējot, kad tiek uzskatīts, ka fiziskai vai juridiskai personai pieder finanšu instruments, lai veiktu tādu īsās pozīcijas pārdošanu, kā tā definēta 1. punkta p) apakšpunktā.

3. pants

Īsās un garās pozīcijas

1.   Šīs regulas nolūkā pozīciju, ko veido kāds no še turpmāk minētajiem, uzskata par īsu pozīciju saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem:

| a) | sabiedrības emitētas akcijas vai dalībvalsts vai ES emitēta parāda instrumenta īsās pozīcijas pārdošana; |
| --- | --- |

a)

sabiedrības emitētas akcijas vai dalībvalsts vai ES emitēta parāda instrumenta īsās pozīcijas pārdošana;

| b) | juridiska vai fiziska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība pazeminās. |
| --- | --- |

b)

juridiska vai fiziska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība pazeminās.

2.   Šīs regulas nolūkā pozīciju, ko veido kāds no še turpmāk minētajiem, uzskata par garu pozīciju saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu vai dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem:

| a) | ieguldījums sabiedrības emitētā akcijā vai dalībvalsts vai ES emitētā parāda instrumentā; |
| --- | --- |

a)

ieguldījums sabiedrības emitētā akcijā vai dalībvalsts vai ES emitētā parāda instrumentā;

| b) | fiziska vai juridiska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība palielinās. |
| --- | --- |

b)

fiziska vai juridiska persona, kas iesaistās darījumā, kurš rada finanšu instrumentu vai attiecas uz finanšu instrumentu, kas nav šā punkta a) apakšpunktā minētais instruments, un darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja akcijas vai parāda instrumenta cena vai vērtība palielinās.

3.   
  Šā panta 1. punkta nolūkā, aprēķinot īso pozīciju attiecībā uz jebkuru īso pozīciju, kura ir attiecīgās personas īpašumā netieši, tostarp izmantojot jebkādus indeksus, vērtspapīru grozus, līdzdalību biržā tirgotos fondos vai līdzīgās vienībās vai ar to starpniecību, nosaka attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona, kas rīkojas saprātīgi, ņemot vērā publiski pieejamo informāciju par vērtspapīru attiecīgo indeksu vai grozu vai arī par līdzdalības biržā tirgotos fondos vai līdzīgās vienībās veidošanos. Lai izvairītos no jebkādām šaubām šādas īsas pozīcijas aprēķināšanā, ne no vienas personas netiek prasīts iegūt jebkādu reālā laika informāciju no kādas citas personas attiecībā uz šādu veidošanos
  .

Šā panta 2. punkta nolūkā, aprēķinot garo pozīciju jebkurā gadījumā kā garās pozīcijas tiek iekļauti jebkādi attiecīgās personas īpašumā esošie obligāciju vai parādu vērtspapīri, kas konvertējami attiecīgās sabiedrības emitētajās akcijās.

Šā panta 1. un 2. punkta nolūkā, aprēķinot īso un garo pozīciju saistībā ar valsts parāda vērtspapīriem, aprēķinā iekļauj kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus, kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām vai ar dalībvalsti vai ES saistītu kredītnotikumu.

4.   Šīs regulas nolūkā pozīcija, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar sabiedrības emitēto akciju kapitālu, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar šādu kapitālu, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar šīs sabiedrības emitēto akciju kapitālu.

5.   Šīs regulas nolūkā pozīcija, kura paliek, kad visas garās pozīcijas, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem, tiek atskaitītas no īsajām pozīcijām, kuras fiziska vai juridiska persona tur saistībā ar šiem pašiem parāda vērtspapīriem, uzskata par neto īso pozīciju saistībā ar dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem.

6.   Valsts parāda vērtspapīru aprēķinu saskaņā ar šā panta 1.–5. punktu veic katra dalībvalsts atsevišķi vai ES, pat ja atsevišķas vienības dalībvalstī vai ES emitē valsts parāda vērtspapīrus dalībvalsts vai ES vārdā.

Fondu pārvaldības gadījumā, ja attiecībā uz konkrētu emitentu tiek īstenotas atšķirīgas ieguldījuma stratēģijas, izmantojot dažādus fondus, kurus pārvalda viens un tas pats fondu pārvaldītājs, neto īsās pozīcijas un neto garās pozīcijas 3., 4. un 5. punktā minētajā nolūkā aprēķina katra fonda līmenī. Ja attiecībā uz konkrētu emitentu tiek īstenota viena un tā pati ieguldījuma stratēģija, izmantojot vairāk nekā vienu fondu, neto īsās pozīcijas un neto garās pozīcijas apkopo par katru fondu. Ja vienā un tai pašā vienībā divus vai vairākus portfeļus diskrecionāri pārvalda, izmantojot vienu un to pašu ieguldījumu stratēģiju attiecībā uz konkrētu emitentu, šīs pozīcijas ir jāapkopo, lai aprēķinātu neto īso pozīciju un neto garo pozīciju. Attiecībā uz klienta portfeļa nediskrecionāru pārvaldīšanu neto īso pozīciju vai neto garo pozīciju aprēķināšana ir klienta juridiskais pienākums.

7.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, precizējot:

| a) | gadījumus, kad tiek uzskatīts, ka fiziska vai juridiska persona tur akcijas vai parāda instrumentus šā panta 2. punktā minētajā nolūkā; |
| --- | --- |

a)

gadījumus, kad tiek uzskatīts, ka fiziska vai juridiska persona tur akcijas vai parāda instrumentus šā panta 2. punktā minētajā nolūkā;

| b) | gadījumus, kad fiziskai vai juridiskai personai ir neto īsā pozīcija šā panta 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, un pozīcijas aprēķināšanas metodi; |
| --- | --- |

b)

gadījumus, kad fiziskai vai juridiskai personai ir neto īsā pozīcija šā panta 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, un pozīcijas aprēķināšanas metodi;

| c) | pozīcijas aprēķināšanas metodi šā panta 3., 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem. |
| --- | --- |

c)

pozīcijas aprēķināšanas metodi šā panta 3., 4. un 5. punktā minētajā nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem.

4. pants

Nesegtas pozīcijas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos

1.   Šīs regulas nolūkā uzskata, ka fiziskai vai juridiskai personai ir nesegta pozīcija kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos, kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, ja kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu neizmanto, lai ierobežotu vai nu emitenta saistību nepildīšanas risku, ja fiziskai vai juridiskai personai ir garā pozīcija šā emitenta valsts parāda vērtspapīros, vai
  arī pret jebkādu aktīvu vai aktīvu portfeļa vērtības samazināšanās risku attiecībā uz fizisku vai juridisku personu, kam ir šādi aktīvi vai aktīvu portfelis, ja šo aktīvu vai aktīvu portfeļa cenas samazināšanās ir cieši saistīta ar dalībvalsts vai ES saistību cenas samazināšanos, ja samazinās dalībvalsts vai ES kredītspēja
  . Kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līguma partneris, kuram ir pienākums veikt maksājumu vai maksāt kompensāciju saistību nepildīšanas gadījumā vai tāda kredītnotikuma gadījumā, kas ir saistīts ar atsauces vienību, šā punkta nolūkā neveido nesegtu pozīciju, aizbildinoties ar šīm saistībām.

2.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, 1. punkta nolūkā precizējot:

| a) | gadījumus, kad uzskata, ka kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījums ierobežo saistību nepildīšanas risku šā panta 1. punkta nolūkā, un aprēķināšanas metodi nesegtai pozīcijai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos šā punkta nolūkā; |
| --- | --- |

a)

gadījumus, kad uzskata, ka kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījums ierobežo saistību nepildīšanas risku šā panta 1. punkta nolūkā, un aprēķināšanas metodi nesegtai pozīcijai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos šā punkta nolūkā;

| b) | pozīciju aprēķināšanas metodi šā panta 1. punkta nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem. |
| --- | --- |

b)

pozīciju aprēķināšanas metodi šā panta 1. punkta nolūkā, kad dažādām grupas vienībām ir garās vai īsās pozīcijas vai attiecībā uz fondu pārvaldības darbībām atsevišķiem fondiem.

II   NODAĻA

NETO ĪSO POZĪCIJU PĀRREDZAMĪBA

5. pants

Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām akcijās

1.   Fiziska vai juridiska persona, kurai ir neto īsā pozīcija saistībā ar tādas sabiedrības emitēto akciju kapitālu, kuras akcijas iekļautas tirdzniecības vietā, informē attiecīgo kompetento iestādi, kad pozīcija sasniedz attiecīgo slieksni vai kļūst mazāka par slieksni, par kādu jāinformē saskaņā ar šā panta 2. punktu.

2.   Attiecīgais slieksnis, par kādu jāinformē, ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,2 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla vērtības un par katru 0,1 % virs tā.

3.   
  Vajadzības gadījumā Eiropas uzraudzības iestāde (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde, EVTI) var izdot un Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai nosūtīt atzinumu par nepieciešamību pielāgot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgos.
  Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, Komisija
  triju mēnešu laikā no EVTI atzinuma saņemšanas
  var pārveidot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgū.

3.a
     
  Informēšanu saskaņā ar šo pantu veic atbilstoši 9. pantam, un neto īso pozīciju aprēķināšanu veic saskaņā ar 3. pantu.

6. pants

Ziņošana kompetentajām iestādēm par īso pozīciju pārdošanu

Visas ieguldījumu sabiedrības un visi regulētā tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas dalībnieki informācijā par veiktajiem darījumiem, kas norādīta Direktīvas 2004/39/EK 25. panta 3. punktā, iekļauj datus, kas attiecībā uz darījumiem ar akcijām raksturo, vai darījums ir uzskatāms par
  īsās pozīcijas
  pārdošanu
  .
  Starpnieki, kuri veic īsās pozīcijas pārdošanu, to tirdzniecības dienas beigās norāda attiecīgajai kompetentajai iestādei informācijā par veiktajiem šādas pārdošanas darījumiem. Šādu informāciju neuzrāda sabiedrībai.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, precizējot, kā šādu informāciju dara zināmu kompetentajām iestādēm.

7. pants

Informācijas par nozīmīgām akciju neto īsajām pozīcijām publiska uzrādīšana

1.   
  Attiecīgā kompetentā iestāde publicē
  detalizētu informāciju par pozīciju, ja pozīcija sasniedz attiecīgo slieksni vai kļūst mazāka par tādu slieksni, kas jāpublisko saskaņā ar šā panta 2. punktu.
  Uzrādot šādu informāciju, netiek atklāts neto īsās pozīcijas turētājs.

2.   Attiecīgais publiski uzrādāmais slieksnis ir īpatsvars, kas vienāds ar 0,5 % no attiecīgās sabiedrības emitētā akciju kapitāla vērtības un par katru 0,1 % virs tā.

3.   
  Vajadzības gadījumā EVTI var izstrādāt un Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai nosūtīt atzinumu par nepieciešamību pielāgot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgos.

Izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, Komisija
  triju mēnešu laikā no EVTI atzinuma saņemšanas
  var pārveidot šā panta 2. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgū.

3.a
     
  Informēšanu saskaņā ar šo pantu veic atbilstoši 9. pantam un neto īsās pozīcijas aprēķina saskaņā ar 3. pantu.

8. pants

Kompetento iestāžu informēšana par nozīmīgām neto īsajām pozīcijām valsts parāda vērtspapīros un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumos

1.   Fiziska vai juridiska persona, kurai ir
  neto īsā pozīcija attiecībā uz dalībvalsts vai ES emitētajiem valsts parāda vērtspapīriem
  , informē attiecīgo kompetento iestādi, ja šāda pozīcija sasniedz attiecīgo dalībvalsts vai ES slieksni, par kādu jāinformē, vai kļūst mazāka par šādu slieksni.

▐

2.   Attiecīgos sliekšņus, par kādiem jāinformē, veido sākotnējais apjoms un tad papildu pakāpeniski pieaugošs līmenis katrai dalībvalstij un ES, kā noteikts pasākumos, ko Komisija veic saskaņā ar šā panta 3. punktu.
  ESMA savā tīmekļa vietnē publicē katrai dalībvalstij noteikto slieksni, par kuru jāinformē.

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 36. pantu, precizējot 2. punktā minētos apjomus un pakāpeniski pieaugošos līmeņus atbilstoši šādiem nosacījumiem:

| a) | sliekšņus nenosaka tādā līmenī, lai būtu jāinformē par pozīcijām, kuru vērtība ir minimāla; |
| --- | --- |

a)

sliekšņus nenosaka tādā līmenī, lai būtu jāinformē par pozīcijām, kuru vērtība ir minimāla;

| b) | ņem vērā katras dalībvalsts un ES emitēto neizpirkto valsts parāda vērtspapīru kopējo vērtību,
  apgrozījumu
  un vidējo pozīcijas apjomu, kādu tur tirgus dalībnieki saistībā ar šīs dalībvalsts vai ES valsts parāda vērtspapīriem. |
| --- | --- |

b)

ņem vērā katras dalībvalsts un ES emitēto neizpirkto valsts parāda vērtspapīru kopējo vērtību,
  apgrozījumu
  un vidējo pozīcijas apjomu, kādu tur tirgus dalībnieki saistībā ar šīs dalībvalsts vai ES valsts parāda vērtspapīriem.

3.a
     
  Informēšanu saskaņā ar šo pantu veic atbilstoši 9. pantam, un neto īsās pozīcijas aprēķina saskaņā ar 3. pantu.

9. pants

Informācijas sniegšanas un uzrādīšanas metode

1.   Sniedzot informāciju saskaņā ar 5. ▐ vai 8. pantu, jānorāda sīka informācija par tās fiziskās vai juridiskās personas identitāti, kurai ir attiecīgā pozīcija, attiecīgās pozīcijas apmērs, emitents, saistībā ar kuru tur attiecīgo pozīciju, un attiecīgās pozīcijas izveidošanas, maiņas vai turējuma izbeigšanas datums.

Uzrādot informāciju saskaņā ar 7. pantu, anonīmā veidā iekļauj sīku informāciju par attiecīgās pozīcijas apmēru, emitentu, saistībā ar kuru tur attiecīgo pozīciju, un attiecīgās pozīcijas izveidošanas, maiņas vai turējuma izbeigšanas datumu.

Regulas 5., 7. un 8. panta nolūkā fiziskas un juridiskas personas, kuras tur nozīmīgas neto īsās pozīcijas, piecus gadus glabā datus par bruto pozīcijām, kuras veido nozīmīgu neto īso pozīciju.

2.   Attiecīgais laiks neto īsās pozīcijas aprēķināšanai ir
  tās
  tirdzniecības
  dienas beigās
  , kurā fiziskai vai juridiskai personai ir attiecīgā pozīcija
  , izņemot automātiskas nakts tirdzniecības gadījumus, kad atsaucei vajadzētu būt T+1
  . Informāciju sniedz vai uzrāda ne vēlāk kā plkst. 15.30 nākamajā tirdzniecības dienā.

3.   Informāciju attiecīgajai kompetentajai iestādei sniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1287/2006 12. panta 1. punktā noteikto sistēmu.

4.   Kā noteikts 7. pantā, informāciju uzrāda publiski tā, lai tiktu nodrošināta ātra un nediskriminējoša pieeja informācijai. Informācijai jābūt pieejamai akciju emitenta izcelsmes dalībvalsts oficiāli noteiktā sistēmā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīvas 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū (9) 21. panta 2. punktā.

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta 1. punkta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā
  regulējošu tehnisku standartu
  projektu
  , lai sīkāk precizētu informāciju, kas jāsniedz šā panta 1. punkta nolūkā. EVTI šo regulējošo tehnisko standartu projektus iesniedz Komisijai līdz [2011. gada 31. decembrim].

Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā
  minētos regulējošos tehniskos standartus
  ▐ saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. līdz 14. pantu.

▐

6.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 4. punkta piemērošanai,
  EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu
  , precizējot informācijas publiskās uzrādīšanas līdzekļus. Minēto tehnisko īstenošanas standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz [2011. gada 31. decembrim].

Komisija ir pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā
  minētos īstenošanas tehniskos standartus
  saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

10. pants

Piemērošana ārpus Eiropas Savienības

Prasības informācijas sniegšanai un uzrādīšanai saskaņā ar 5., 7. un 8. pantu piemēro fiziskām vai juridiskām personām neatkarīgi no tā, vai to juridiskā adrese atrodas vai neatrodas ES un vai tās ir reģistrētas ES vai nav.

11. pants

Informācija, kas jāsniedz EVTI

1.   Kompetentās iestādes reizi ceturksnī sniedz EVTI kopsavilkuma informāciju par neto īsajām pozīcijām attiecībā uz akcijām un valsts parāda vērtspapīriem ▐, attiecībā uz kuriem tās ir attiecīgās kompetentās iestādes un saņem informāciju saskaņā ar 5.–8. pantu.

2.   Lai veiktu šajā regulā noteiktos pienākumus, EVTI var jebkurā brīdī no dalībvalsts attiecīgās kompetentās iestādes pieprasīt papildu informāciju par neto īsajām pozīcijām attiecībā uz akcijām vai valsts parāda vērtspapīriem ▐.

Kompetentā iestāde sniedz pieprasīto informāciju EVTI vēlākais septiņu kalendāro dienu laikā.
  Gadījumos, ja negatīvi notikumi vai tendences nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā vai citā dalībvalstī, kompetentā iestāde prasīto informāciju EVTI iesniedz 24 stundu laikā
  .

2.a
     
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulējošu tehnisku standartu projektu, kurā sīki precizē informāciju, kas jāpaziņo atbilstoši šā panta 1. un 2. punktam. EVTI iesniedz Komisijai minēto regulējošo tehnisko standartu projektu līdz [2011. gada 31. decembrim].

Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

2.b
     
  Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 1. punkta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehniskos standartus, kuros nosaka tās informācijas formātu, kas jāsniedz saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu. Minēto tehnisko īstenošanas standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz [2011. gada 31. decembrim].

Komisija ir pilnvarota pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

III   NODAĻA

RĪCĪBA
  ĪSĀS POZĪCIJAS
  PĀRDOŠANAS UN KREDĪTSAISTĪBU NEPILDĪŠANAS MIJMAIŅAS LĪGUMU GADĪJUMĀ

12. pants

Ierobežojumi attiecībā uz nesegtu īsās pozīcijas pārdošanu
  un kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem

1.   Fiziska vai juridiska persona drīkst iesaistīties tikai tādu akciju īsās pozīcijas pārdošanā, kuras atļauts tirgot tirdzniecības vietā, vai valsts parāda instrumentu īsās pozīcijas pārdošanā, ja
  tirdzniecības dienas beigās
  ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

| a) | fiziskā vai juridiskā persona aizņēmusies akcijas vai valsts parāda instrumentu; |
| --- | --- |

a)

fiziskā vai juridiskā persona aizņēmusies akcijas vai valsts parāda instrumentu;

| b) | fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums par akciju vai valsts parāda instrumentu aizņemšanos; |
| --- | --- |

b)

fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums par akciju vai valsts parāda instrumentu aizņemšanos;

| c) | fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums ar trešo personu, saskaņā ar kuru trešā persona apstiprina, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti tikuši noteikti un rezervēti aizdošanai minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai, lai norēķinu varētu veikt noteiktajā termiņā. |
| --- | --- |

c)

fiziskai vai juridiskai personai ir nolīgums ar trešo personu, saskaņā ar kuru trešā persona apstiprina, ka akcijas vai valsts parāda instrumenti tikuši noteikti un rezervēti aizdošanai minētajai fiziskajai vai juridiskajai personai, lai norēķinu varētu veikt noteiktajā termiņā.

1.a
     
  Fiziska vai juridiska persona ir tiesīga slēgt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus attiecībā uz dalībvalsts vai Savienības saistībām tikai tad, ja šāda darījuma rezultātā kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumā nerodas 4. pantā minētā nesegtā pozīcija.

2.   Lai nodrošinātu šā panta
  normu konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulējošu tehnisko standartu projektu
  ,
  lai noteiktu
  tādus nolīgumus vai kārtību, kuri atbilstīgi nodrošina, ka akcijas vai valsts parāda vērtspapīri būs pieejami norēķina veikšanai.
  EVTI
  īpaši ņem vērā nepieciešamību saglabāt tirgu
  efektivitāti
  , īpaši valsts obligāciju
  tirgu
  un valsts obligāciju pārdošanas ar atpirkšanu (repo) līgumu
  tirgu efektivitāti
  . EVTI
  regulējošo
  tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz
  2011. gada 31. decembrim
  .

Komisiju pilnvaro pieņemt pirmajā daļā minētos regulējošos tehniskos standartus
  saskaņā ar Regulas
  (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu
  .

▐

14. pants

Atbrīvojums, ja galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES

1.   Sabiedrības akcijām, kas iekļautas tirdzniecības vietā ES, nepiemēro 5., 7., 12. un 13. pantu, ja šo akciju galvenā tirdzniecības vieta atrodas valstī ārpus ES.

2.   Attiecībā uz sabiedrības akcijām, kas tiek tirgotas tirdzniecības vietās ES un tirdzniecības vietā ārpus ES, attiecīgā kompetentā iestāde vismaz reizi divos gados nosaka, vai galvenā tirdzniecības vieta šīm akcijām atrodas ārpus ES.

Attiecīgā kompetentā iestāde informē EVTI par šādām akcijām, saistībā ar kurām tā konstatē, ka to galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES.

Reizi divos gados EVTI publicē tādu akciju sarakstu, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES. Saraksts ir spēkā divus gadus.

3.   
  Lai nodrošinātu šā panta normu konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulējošu tehnisko standartu projektu
  , kas precizē apgrozījuma aprēķina metodi, lai noteiktu akciju galveno tirdzniecības vietu. EVTI iesniedz Komisijai minēto regulējošo tehnisko standartu projektus līdz 2011. gada 31. decembrim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā minētos
  regulējošos tehniskos standartus
  ▐ saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

4.   Lai nodrošinātu vienotus nosacījumus šā panta 1. un 2. punkta piemērošanai,
  EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu
  , lai noteiktu:

| a) | datumu un periodu, kurā jāveic aprēķins par akciju galveno tirdzniecības vietu; |
| --- | --- |

a)

datumu un periodu, kurā jāveic aprēķins par akciju galveno tirdzniecības vietu;

| b) | datumu, līdz kuram attiecīgajai kompetentajai iestādei jāinformē EVTI par akcijām, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES; |
| --- | --- |

b)

datumu, līdz kuram attiecīgajai kompetentajai iestādei jāinformē EVTI par akcijām, kuru galvenā tirdzniecības vieta atrodas ārpus ES;

| c) | pēc EVTI saraksta publicēšanas — datumu, no kura saraksts ir spēkā. |
| --- | --- |

c)

pēc EVTI saraksta publicēšanas — datumu, no kura saraksts ir spēkā.

Minēto tehnisko īstenošanas standartu projektu EVTI iesniedz Komisijai līdz [2011. gada 31. decembrim].

Komisija ir pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā minētos īstenošanas tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

15. pants

Atbrīvojums tirgus uzturētāja un primārā tirgus operācijām

1.   Regulas 5., 6., 7., 8. un 12. pantu nepiemēro
  tirgus uzturēšanas darbībām
  .
  ▐

2.   Saskaņā ar
  36. pantu
  Komisija
  ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus
  , kuri nosaka, ka trešās valsts tiesiskais un uzraudzības regulējums nodrošina, ka šajā trešajā valstī reģistrēts tirgus atbilst juridiski saistošām prasībām, kuras šā panta 1. punktā noteikto atbrīvojumu piemērošanas nolūkā ir līdzvērtīgas prasībām, kas rodas no Direktīvas 2004/39/EK III sadaļas, Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (10) un Direktīvas 2004/109/EK un uz ko šajā trešā valstī attiecas efektīva uzraudzība un īstenošana.

Trešās valsts tiesisko un uzraudzības regulējumu var uzskatīt par līdzvērtīgu, ja šis ietvars atbilst visiem šādiem nosacījumiem:

| a) | uz tirgiem šādā trešā valstī attiecas reģistrēšana, nepārtraukta efektīva uzraudzība un īstenošana; |
| --- | --- |

a)

uz tirgiem šādā trešā valstī attiecas reģistrēšana, nepārtraukta efektīva uzraudzība un īstenošana;

| b) | tirgos pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz vērtspapīru iekļaušanu tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, kārtīgi un efektīvi un tie būtu brīvi apgrozāmi; |
| --- | --- |

b)

tirgos pastāv skaidri un pārredzami noteikumi, kuri attiecas uz vērtspapīru iekļaušanu tirdzniecībai, lai šādus vērtspapīrus varētu tirgot godīgi, kārtīgi un efektīvi un tie būtu brīvi apgrozāmi;

| c) | uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un nepārtrauktu informāciju, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī; |
| --- | --- |

c)

uz vērtspapīru emitentiem attiecas prasības par periodisku un nepārtrauktu informāciju, nodrošinot ieguldītāju aizsardzību augstā līmenī;

| d) | tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija. |
| --- | --- |

d)

tiek nodrošināta tirgus pārredzamība un integritāte, nepieļaujot tirgus ļaunprātīgu izmantošanu, kas izpaužas kā iekšējās informācijas ļaunprātīga izmantošana un tirgus manipulācija.

3.   Regulas 8. un 12. pantu nepiemēro fiziskas vai juridiskas personas darbībai, ja tā darbojas kā pilnvarots primārais tirgotājs atbilstīgi nolīgumam ar valsts parāda vērtspapīru emitentu un darbojas kā galvenais tirgotājs attiecībā uz finanšu instrumentu saistībā ar primārā un sekundārā tirgus operācijām ar valsts parāda vērtspapīriem.

4.   Regulas 5., 6., 7. un 12. pantu nepiemēro fiziskai vai juridiskai personai, kad tā iesaistās īsās pozīcijas pārdošanā ar vērtspapīriem vai kad tai ir neto īsā pozīcija saistībā ar stabilizācijas veikšanu saskaņā ar III nodaļu Komisijas 2003. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2273/2003, ar ko Direktīvu 2003/6/EK īsteno saistībā ar atpirkšanas programmām un finanšu instrumentu stabilizāciju (11).

5.   Šā panta 1. un 3. punktā minētos atbrīvojumus piemēro tikai tad, ja attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona vispirms rakstiski informējusi savas izcelsmes valsts kompetento iestādi par to, ka tā plāno izmantot atbrīvojumu. Kompetentā iestāde jāinformē ne vēlāk kā 30 kalendārās dienas, pirms fiziskā vai juridiskā persona plāno izmantot atbrīvojumu.

6.   Izcelsmes valsts kompetentā iestāde var aizliegt izmantot atbrīvojumu, ja tā uzskata, ka fiziskā vai juridiskā persona neatbilst nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu. Aizliegumu nosaka 30 kalendārajām dienām, kā noteikts šā panta 1. punktā, vai vēlāk, ja kompetentā iestāde pārliecinās, ka notikušas pārmaiņas personas apstākļos, kuru dēļ persona vairs neatbilst nosacījumiem.

7.   Trešās valsts vienība, kas nav reģistrēta ES, nosūta šā panta 5. punktā minēto paziņojumu savas galvenās tirdzniecības vietas ES kompetentajai iestādei, kurā tā veic tirdzniecību.

8.   Fiziska vai juridiska persona, kas sniegusi informāciju saskaņā ar šā panta 5. punktu, iespējami drīz rakstiski informē savas izcelsmes valsts kompetento iestādi, ja notikušas pārmaiņas, kas ietekmē tās tiesības izmantot atbrīvojumu.

9.   Izcelsmes valsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kas darbojas, izmantojot šā panta 1., 3. vai 4. punktā noteiktos atbrīvojumus, rakstiski iesniedz informāciju par savām turētajām īsajām pozīcijām vai darbībām, ko tā veic, izmantojot atbrīvojumu. Fiziskai vai juridiskai personai jāsniedz informācija ne vēlāk kā četru kalendāro dienu laikā pēc pieprasījuma izteikšanas.

10.   Attiecīgajai kompetentajai iestādei divu nedēļu laikā pēc paziņojuma saņemšanas saskaņā ar šā panta 5. vai 8. punktu jāinformē EVTI par ikvienu tirgus uzturētāju un pilnvarotu primāro tirgotāju, kuri izmanto atbrīvojumu, un par ikvienu tirgus uzturētāju un pilnvarotu primāro tirgotāju, kuri vairs neizmanto atbrīvojumu.

11.   EVTI publicē savā tīmekļa vietnē to tirgus uzturētāju un pilnvaroto primāro tirgotāju sarakstu, kuri izmanto atbrīvojumu, un saraksts regulāri jāatjaunina.

V   NODAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU UN EVTI PILNVARAS IEJAUKTIES

1.   iedaļa

Kompetento iestāžu pilnvaras

16. pants

Informācijas uzrādīšana ārkārtas situācijā

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var pieprasīt, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar īpašiem finanšu instrumentiem vai finanšu instrumentu kategorijām, sniedz tai informāciju vai publiski uzrāda sīkāku informāciju par pozīciju, ja pozīcija sasniedz slieksni, par kuru jāinformē, vai kļūst mazāka par šādu slieksni, ko noteikusi kompetentā iestāde, ja ir izpildītas divas šādas prasības:

| a) | rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs;

| b) | publiskas uzrādīšanas gadījumā netiek mazināta finanšu tirgu efektivitāte, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību
  . |
| --- | --- |

b)

publiskas uzrādīšanas gadījumā netiek mazināta finanšu tirgu efektivitāte, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību
  .

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro finanšu instrumentiem, saistībā ar kuriem 5.–8. pantā jau pieprasīta pārredzamība.

16.a pants

Informēšana prasība aizdevējiem ārkārtas apstākļos

1.
     
  Dalībvalsts kompetentā iestāde var veikt šā panta 2. punktā minētos pasākumus, ja ir izpildīti divi šādi nosacījumi:

| a) | rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī;

| b) | pasākums nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību. |
| --- | --- |

b)

pasākums nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību.

2.
     
  Dalībvalsts kompetentā iestāde ir tiesīga pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kas ir iesaistīta īpašu finanšu instrumentu vai noteiktas kategorijas finanšu instrumentu aizdošanā, informē par visiem tādas maksas pieaugumiem, kas pieprasīta par aizdošanu.

17. pants

Ierobežojumi veikt īsās pozīcijas pārdošanu un līdzīgus darījumus ārkārtas situācijās

1.   
  Tās
  dalībvalsts kompetentā iestāde
  , kurā atrodas finanšu instrumenta galvenā tirdzniecības vieta,
  var veikt šā panta 2. vai 3. punktā minētos pasākumus, ja ir izpildīti divi šādi nosacījumi:

| a) | rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs;

| b) | pasākums
  nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību
  . |
| --- | --- |

b)

pasākums
  nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību
  .

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var aizliegt vai noteikt nosacījumus attiecībā uz fiziskām vai juridiskām personām, kuras iesaistās:

| a) | īsās pozīcijas pārdošanā; vai |
| --- | --- |

a)

īsās pozīcijas pārdošanā; vai

| b) | darījumā, kas nav īsās pozīcijas pārdošana un kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminātos cita finanšu instrumenta cena vai vērtība. |
| --- | --- |

b)

darījumā, kas nav īsās pozīcijas pārdošana un kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminātos cita finanšu instrumenta cena vai vērtība.

3.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var neļaut fiziskai vai juridiskai personai iesaistīties darījumā, kas saistīts ar finanšu instrumentiem, vai ierobežot tādu darījumu vērtību ar finanšu instrumentiem, kādos tā var iesaistīties.

4.   Saskaņā ar šā panta 2. vai 3. punktu pasākumu var piemērot darījumiem, kuri attiecas uz visiem finanšu instrumentiem, noteiktas kategorijas finanšu instrumentiem vai īpašiem finanšu instrumentiem. Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.

18. pants

Ierobežojumi veikt kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumus ārkārtas situācijās

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde var ierobežot fiziskas vai juridiskas personas iesaistīšanos kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumos, kas saistīti
  ar piederības
  dalībvalsts
  parakstītajām
  saistībām, vai ierobežot tādu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu nesegtu pozīciju vērtību, kuros var iesaistīties fiziskas vai juridiskas personas un kuri attiecas uz
  piederības
  dalībvalsts
  parakstītajām
  saistībām, ja ir izpildīti divi šādi nosacījumi:

| a) | rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

rodas negatīvi notikumi vai tendences, kas nopietni apdraud finanšu stabilitāti un uzticēšanos tirgum šajā dalībvalstī vai vienā vai vairākās citās dalībvalstīs;

| b) | pasākums
  nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību. |
| --- | --- |

b)

pasākums
  nemazina finanšu tirgu efektivitāti, ja uzrādīšanas negatīvā ietekme ir lielāka par tās labvēlīgo iedarbību.

2.   Šā panta 1. punktā minēto pasākumu var piemērot noteiktas kategorijas kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem vai īpašiem kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumiem. Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.

2.a
     
  Ja nelabvēlīgu notikumu vai tendenču novēršanas nolūkā šis pasākums ir jāveic Eiropas Savienības līmenī, kompetentā iestāde, kas saskaņā ar 1. punktu ir piemērojusi pasākumu, var aicināt EVTI apsvērt iespēju izmantot tiesības, kas tai paredzētas 24. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

19. pants

Pilnvaras īslaicīgi ierobežot finanšu instrumentu īsās pozīcijas pārdošanu ievērojamas cenu pazemināšanās gadījumā

1.   Ja vienas tirdzniecības dienas laikā finanšu instrumenta cena kādā tirdzniecības vietā pazeminās par vērtību, kas norādīta šā panta 4. punktā, salīdzinājumā ar noslēguma cenu šajā pašā vietā iepriekšējā tirdzniecības dienā, šīs tirdzniecības vietas izcelsmes valsts kompetentajai iestādei jāapsver, vai nav pareizāk aizliegt vai ierobežot fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsās pozīcijas pārdošanā ar šiem finanšu instrumentiem šajā tirdzniecības vietā vai kā citādi ierobežot darījumus ar šo finanšu instrumentu šajā tirdzniecības vietā, lai nepieļautu šā finanšu instrumenta cenas haotisku pazemināšanos.

Ja saskaņā ar šā panta 1. punktu kompetentā iestāde pārliecinās, ka ir pareizāk tā darīt, tā akciju vai parāda instrumentu gadījumā aizliedz vai ierobežo personu iesaistīšanos nākotnes pārdošanas darījumos tirdzniecības vietā vai cita veida finanšu instrumenta gadījumā ierobežo darījumus ar šo finanšu instrumentu šajā tirdzniecības vietā.

2.   Pasākumu piemēro uz laiku, kas nepārsniedz tās tirdzniecības dienas beigas, kas seko tirdzniecības dienai, kurā notikusi cenas pazemināšanās.
  Dalībvalsts kompetentā iestāde ir tiesīga pagarināt pasākuma piemērošanas laiku, ja pagarinājumu nosaka šā pasākuma piemērošanas iemesli.

3.   Pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.

3.a
     
  Pēc tam, kad ir saņemta informācija no kompetentās iestādes par aizliegumu vai ierobežojumu fiziskai vai juridiskai personai konkrētajā tirdzniecības vietā veikt finanšu instrumenta īsās pozīcijas pārdošanu vai par cita veida šķēršļiem šādu darījumu veikšanai ar šo finanšu instrumentu konkrētajā tirdzniecības vietā, EVTI pirms nākamās tirdzniecības dienas sākuma apsver, vai šis pasākums būtu jāpiemēro attiecībā uz visām tirdzniecības vietām, kurās veic darījumus ar attiecīgo finanšu instrumentu, uz kuru attiecas 24. pantā minētais pasākums.

4.   Vērtības samazinājums ir 10 % vai vairāk akciju gadījumā, un citām finanšu instrumentu kategorijām Komisija precizē apmēru.

Vajadzības gadījumā EVTI ir tiesīga izdot un Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai nosūtīt atzinumu par nepieciešamību pielāgot šā panta 4. punktā minētos sliekšņus, ņemot vērā tendences finanšu tirgos.

Komisija
  trīs mēnešu laikā pēc EVTI atzinuma saņemšanas
  saskaņā ar 36. pantu
  pieņem deleģētos aktus
  ,
  kuros
  precizē
  iespējamos piemērošanas periodus un
  vērtības samazināšanos finanšu instrumentiem ▐, ņemot vērā katras finanšu instrumentu kategorijas īpatnības
  un svārstību atšķirības
  .

5.   
  Lai nodrošinātu šā panta konsekventu saskaņošanu, EVTI izstrādā regulējošu tehnisko standartu projektu
  , lai precizētu aprēķina metodi 10 % vērtības samazinājumam akcijām, un Komisijas precizēto vērtības samazinājumu, kas noteikts šā panta 4. punktā. EVTI šo regulējošo tehnisko standartu projektu iesniedz Komisijai vēlākais līdz 2011. gada 31. decembrim.

Komisija tiek pilnvarota pieņemt
  pirmajā daļā
  minētos regulējošos tehniskos standartus
  ▐ saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu.

20. pants

Ierobežojumu periods

Ikviena pasākuma, ko piemēro saskaņā ar 16.,
  16.a
  , 17. un 18. pantu, sākotnējais periods nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus no 21. pantā minētā paziņojuma publicēšanas dienas.

Ikvienu šādu pasākumu var turpmāk atjaunot uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus vienā reizē
  , ja to joprojām nosaka šāda pasākuma piemērošanas iemesli
  .
  Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laika periods, tas automātiski zaudē spēku.

21. pants

Paziņojums par ierobežojumiem

1.   Kompetentā iestāde savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par lēmumu noteikt vai atjaunot 16.–19. pantā minētos pasākumus.

2.   Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par:

| a) | noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, kā arī ilgumu; |
| --- | --- |

a)

noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, kā arī ilgumu;

| b) | iemesliem, kādēļ kompetentā iestāde uzskata, ka pasākums jāievieš, tostarp apliecinājumu, kas pamato šos iemeslus. |
| --- | --- |

b)

iemesliem, kādēļ kompetentā iestāde uzskata, ka pasākums jāievieš, tostarp apliecinājumu, kas pamato šos iemeslus.

3.   Ikviens 16.–19. pantā minētais pasākums stājas spēkā tad, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā noteiktā laikā, kas ir pēc publicēšanas, un to piemēro tikai tādiem darījumiem, kuros iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.

22. pants

EVTI un citu kompetento iestāžu informēšana

1.   Pirms kādu 16.,
  16.a
  , 17. vai 18. pantā minēto ierobežojumu noteikšanas vai atjaunošanas un pirms kādu 19. pantā noteiktu ierobežojumu noteikšanas kompetentā iestāde informē EVTI un citas kompetentās iestādes par tās ieteikto pasākumu.

2.   Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ieteikto pasākumu, finanšu instrumentu kategoriju un darījumiem, uz ko tas attieksies, apliecinājumu, kas pamato iemeslus, un pasākumu plānoto spēkā stāšanās laiku.

3.   Informācija par priekšlikumu noteikt vai atjaunot pasākumu saskaņā ar 16.,
  16.a
  , 17. vai 18. pantu jāsniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos kompetentā iestāde var sniegt informāciju vēlāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš. Paziņojumu saskaņā ar 19. pantu dara zināmu pirms pasākuma plānotās stāšanās spēkā.

4.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas saņem paziņojumu saskaņā ar šo pantu, var veikt pasākumus saskaņā ar 16.–19. pantu attiecīgajā dalībvalstī, ja tā pārliecinās, ka pasākums ir nepieciešams, lai palīdzētu citai kompetentajai iestādei. Kompetentajai iestādei arī jāpaziņo saskaņā ar šā panta 1.–3. punktu, ja tā iesaka veikt pasākumu.

2.   iedaļa

EVTI pilnvaras

23. pants

EVTI veikta koordinācija

1.   EVTI veic veicinātāja un koordinatora lomu saistībā ar kompetento iestāžu veiktajiem pasākumiem saskaņā ar I iedaļu. Īpaši EVTI nodrošina, ka kompetentās iestādes ievēro konsekventu pieeju attiecībā uz I iedaļā minētajiem pasākumiem, īpaši attiecībā uz gadījumiem, kad jāizmanto pilnvaras iejaukties saskaņā ar I iedaļu, noteikto pasākumu raksturs un pasākumu uzsākšana un ilgums.

2.   Pēc 22. pantā noteiktā paziņojuma saņemšanas par pasākumu, ko plāno noteikt vai atjaunot saskaņā ar 16.,
  16.a
  , 17. vai 18. pantu, EVTI 24 stundu laikā sagatavo
  lēmumu
  par to, vai tā uzskata, ka pasākums vai ieteiktais pasākums ir nepieciešams ārkārtas situācijas risināšanai.
  Lēmumā
  norāda, vai EVTI uzskata, ka negatīvie notikumi vai tendences nopietni apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum vienā vai vairākās dalībvalstīs, vai pasākums vai ieteiktais pasākums ir atbilstīgs un samērīgs apdraudējuma risināšanai un vai pasākuma ieteiktais ilgums ir pamatots. Ja EVTI uzskata, ka citu kompetento iestāžu veikts pasākums ir nepieciešams apdraudējuma risināšanai, tā to arī norāda
  lēmumā un šīm kompetentajām iestādēm pieprasa attiecīgos pasākumus īstenot 24 stundu laikā
  .
  Lēmumu
  publicē EVTI tīmekļa vietnē.

3.   
  Ja EVTI uzskata, ka pasākums būtu jāīsteno Savienības līmenī, tās lēmums kompetentajām iestādēm ir saistošs un ir jāizpilda 24 stundu laikā
  .

3.a
     
  EVTI šajā pantā minētos pasākumus pārskata regulāri, bet ne retāk kā reizi trīs mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku.

24. pants

EVTI pilnvaras iejaukties

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 9. panta 5. punktu, ja ir izpildīti visi šā panta 2. punkta nosacījumi, EVTI veic vienu vai vairākus šādus pasākumus:

| a) | pieprasa, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar noteiktu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategoriju, sniedz informāciju kompetentajai iestādei vai publiski uzrāda sīkāku informāciju par šādu pozīciju; |
| --- | --- |

a)

pieprasa, lai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir neto īsās pozīcijas saistībā ar noteiktu finanšu instrumentu vai finanšu instrumentu kategoriju, sniedz informāciju kompetentajai iestādei vai publiski uzrāda sīkāku informāciju par šādu pozīciju;

| b) | aizliedz vai ierobežo nosacījumus saistībā ar fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsās pozīcijas pārdošanā vai darījumā, kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminās cita finanšu instrumenta cena vai vērtība; |
| --- | --- |

b)

aizliedz vai ierobežo nosacījumus saistībā ar fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos īsās pozīcijas pārdošanā vai darījumā, kas rada finanšu instrumentu vai ir saistīts ar finanšu instrumentu, un šā darījuma ietekme vai viena no ietekmēm ir nodot finanšu priekšrocību fiziskai vai juridiskai personai, ja pazeminās cita finanšu instrumenta cena vai vērtība;

| c) | ierobežo fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumos, kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, vai ierobežo tādu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu nesegtu pozīciju vērtību, kuros var iesaistīties fiziskas vai juridiskas personas un kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām; |
| --- | --- |

c)

ierobežo fizisku vai juridisku personu iesaistīšanos kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumos, kas attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām, vai ierobežo tādu kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu nesegtu pozīciju vērtību, kuros var iesaistīties fiziskas vai juridiskas personas un kuri attiecas uz dalībvalsts vai ES saistībām;

| d) | neļauj fiziskai vai juridiskai personai iesaistīties darījumā, kas saistīts ar
  šajā regulā reglamentētiem
  finanšu instrumentiem, vai ierobežo tādu darījumu vērtību ar finanšu instrumentiem, kādos tā var iesaistīties; |
| --- | --- |

d)

neļauj fiziskai vai juridiskai personai iesaistīties darījumā, kas saistīts ar
  šajā regulā reglamentētiem
  finanšu instrumentiem, vai ierobežo tādu darījumu vērtību ar finanšu instrumentiem, kādos tā var iesaistīties;

pasākumu var piemērot noteiktos apstākļos vai uz to var attiekties attiecīgās kompetentās iestādes noteikti izņēmumi. Izņēmumus īpaši var precizēt, lai tos piemērotu tirgus uzturētāja darbībām vai primārā tirgus darbībām.

2.   EVTI tikai pieņem lēmumu saskaņā ar šā panta 1. punktu tikai tad, ja īstenojas divi šādi nosacījumi:

| a) | pasākumi, kas uzskaitīti šā panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā, novērš apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai apdraudējumu Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, un situācijai ir pārrobežu ietekme; |
| --- | --- |

a)

pasākumi, kas uzskaitīti šā panta 1. punkta pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā, novērš apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai apdraudējumu Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, un situācijai ir pārrobežu ietekme;

| b) | kompetentā iestāde nav
  veikusi
  pasākumus draudu novēršanai vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši apdraudējuma problēmu. |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde nav
  veikusi
  pasākumus draudu novēršanai vai veiktie pasākumi nav pietiekami risinājuši apdraudējuma problēmu.

3.   Veicot šā panta 1. punktā minētos pasākumus, EVTI ņem vērā to, kādā mērā šie pasākumi:

| a) | ievērojami novērsīs apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, vai ievērojami uzlabos kompetento iestāžu spēju pārraudzīt šo apdraudējumu; |
| --- | --- |

a)

ievērojami novērsīs apdraudējumu finanšu tirgu pienācīgai darbībai un integritātei vai Savienības finanšu sistēmai pilnībā vai daļēji, vai ievērojami uzlabos kompetento iestāžu spēju pārraudzīt šo apdraudējumu;

| b) | neradīs regulatoru noteiktas arbitrāžas risku; |
| --- | --- |

b)

neradīs regulatoru noteiktas arbitrāžas risku;

| c) | graujoši neietekmēs finanšu tirgus efektivitāti, tostarp nemazinās likviditāti šajos tirgos vai neradīs nenoteiktību tirgus dalībniekiem, kas nebūtu proporcionāli pasākuma dotajam devumam. |
| --- | --- |

c)

graujoši neietekmēs finanšu tirgus efektivitāti, tostarp nemazinās likviditāti šajos tirgos vai neradīs nenoteiktību tirgus dalībniekiem, kas nebūtu proporcionāli pasākuma dotajam devumam.

Ja kompetentā iestāde vai kompetentās iestādes veikušas pasākumu saskaņā ar 16.,
  16.a
  , 17. vai 18. pantu, EVTI var veikt ikvienu šā panta 1. punktā minēto pasākumu, nesagatavojot
  lēmumu
  , kā noteikts 23. pantā.

4.   Pirms lēmuma par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu pieņemšanas EVTI vajadzības gadījumā apspriežas ar ESRK un citām attiecīgajām iestādēm.

5.   Pirms lēmuma par šā panta 1. punktā noteikta pasākuma noteikšanu vai atjaunošanu pieņemšanas EVTI informē kompetentās iestādes par ieteikto pasākumu. Paziņojumā iekļauj sīkāku informāciju par ieteikto pasākumu, finanšu instrumentu kategoriju un darījumiem, uz ko tas attieksies, apliecinājumu, kas pamato iemeslus, un pasākumu spēkā stāšanās laiku.

6.   Informācija jāsniedz ne vēlāk kā 24 stundas pirms pasākuma stāšanās spēkā vai atjaunošanas. Izņēmuma gadījumos EVTI var sniegt informāciju mazāk nekā 24 stundas pirms plānotās pasākuma stāšanās spēkā, ja to nav bijis iespējams izdarīt 24 stundas iepriekš.

7.   EVTI savā tīmekļa vietnē publicē paziņojumu par jebkādu lēmumu noteikt vai atjaunot kādu šā panta 1. punktā minēto pasākumu. Paziņojumā vismaz precizē šādu informāciju par:

| a) | noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, kā arī pasākumu ilgumu; |
| --- | --- |

a)

noteiktajiem pasākumiem, tostarp instrumentiem un darījumu kategorijām, kam tos piemēros, kā arī pasākumu ilgumu;

| b) | iemesliem, kādēļ EVTI uzskata, ka jānosaka pasākumi, tostarp apliecinājums, kas pamato šos iemeslus. |
| --- | --- |

b)

iemesliem, kādēļ EVTI uzskata, ka jānosaka pasākumi, tostarp apliecinājums, kas pamato šos iemeslus.

8.   Pasākums stājas spēkā, kad tiek publicēts paziņojums, vai paziņojumā norādītā laikā, kas ir pēc publicēšanas, un to piemēro tikai attiecībā uz darījumu, kurā iesaistās pēc pasākuma stāšanās spēkā.

9.   EVTI pārskata 1. punktā minētos pasākumus ar pienācīgu regularitāti un vismaz reizi trijos mēnešos. Ja pasākums nav atjaunots pēc tam, kad pagājis triju mēnešu laikposms, tas automātiski zaudē spēku. Pasākumu atjaunošanai piemēro šā panta 2.–8. punktu.

10.   Šajā pantā minētais EVTI pieņemtais pasākums dominē pār jebkuru citu pasākumu, ko kompetentā iestāde veikusi saskaņā ar I iedaļu.

25. pants

Negatīvu notikumu vai tendenču turpmāka precizēšana

Komisija saskaņā ar 36. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros precizētu kritērijus un faktorus, kuri jāņem vērā kompetentajām iestādēm un EVTI, nosakot, kad rodas 16.,
  16.a,
  17., 18. un 23. pantā minētie negatīvie notikumi vai tendences un 24. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētie apdraudējumi.

VI   NODAĻA

KOMPETENTO IESTĀŽU LOMA

26. pants

Kompetentās iestādes

Katra dalībvalsts šīs regulas nolūkā ieceļ kompetento iestādi.
  Minētās kompetentās iestādes ir valsts iestādes.
  Dalībvalstis par šādiem lēmumiem informē Komisiju, EVTI un citu dalībvalstu kompetentās iestādes.

27. pants

Kompetento iestāžu pilnvaras

1.   Lai veiktu savus pienākumus saskaņā ar šo regulu, kompetentajām iestādēm jābūt visām nepieciešamajām uzraudzības un pārbaužu veikšanas pilnvarām savas darbības veikšanai. Tās savas pilnvaras īsteno kādā no še turpmāk minētajiem veidiem:

| a) | tieši; |
| --- | --- |

a)

tieši;

| b) | sadarbībā ar citām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

sadarbībā ar citām iestādēm;

| c) | iesniedzot pieteikumu kompetentajām tiesas iestādēm. |
| --- | --- |

c)

iesniedzot pieteikumu kompetentajām tiesas iestādēm.

2.   Lai pildītu savus pienākumus, dalībvalstu kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem jābūt šādām pilnvarām:

| a) | piekļūt jebkuram dokumentam jebkādā formā, saņemt vai izgatavot tā kopiju; |
| --- | --- |

a)

piekļūt jebkuram dokumentam jebkādā formā, saņemt vai izgatavot tā kopiju;

| b) | pieprasīt informāciju no ikvienas fiziskas vai juridiskas personas, vajadzības gadījumā izsaukt un iztaujāt fizisku vai juridisku personu informācijas iegūšanai; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt informāciju no ikvienas fiziskas vai juridiskas personas, vajadzības gadījumā izsaukt un iztaujāt fizisku vai juridisku personu informācijas iegūšanai;

| c) | veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot, un |
| --- | --- |

c)

veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot, un

| d) | pieprasīt esošo telefonsarunu ierakstus un esošos datu plūsmas ierakstus |
| --- | --- |

d)

pieprasīt esošo telefonsarunu ierakstus un esošos datu plūsmas ierakstus

| e) | pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šīs regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

e)

pieprasīt izbeigt jebkuru praksi, kas ir pretrunā šīs regulas noteikumiem;

| f) | pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju. |
| --- | --- |

f)

pieprasīt aktīvu iesaldēšanu un/vai sekvestrāciju.

3.   Neskarot šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu, dalībvalstu kompetentajām iestādēm jābūt pilnvarām atsevišķos gadījumos pieprasīt, lai fiziska vai juridiska persona, kura iesaistās kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas darījumā, sniedz šādu informāciju:

| a) | paskaidrojumu par darījuma mērķi un par to, vai darījums tiek veikts riska ierobežošanai vai ar citu mērķi; |
| --- | --- |

a)

paskaidrojumu par darījuma mērķi un par to, vai darījums tiek veikts riska ierobežošanai vai ar citu mērķi;

| b) | informāciju, kas pārbauda pamatā esošo risku, ja darījums tiek veikts riska ierobežošanai. |
| --- | --- |

b)

informāciju, kas pārbauda pamatā esošo risku, ja darījums tiek veikts riska ierobežošanai.

28. pants

EVTI aptaujas

Pēc vienas vai vairāku kompetento iestāžu,
  Eiropas Parlamenta
  ,
  Padomes vai Komisijas
  pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas EVTI var veikt aptauju par konkrētu jautājumu vai praksi saistībā ar īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumu izmantošanu, lai izvērtētu, vai jautājums vai prakse potenciāli apdraud finanšu stabilitāti vai uzticēšanos tirgum ES.

EVTI
  trīs mēnešu laikā pēc aptaujas beigām
  publicē pārskatu, izklāstot konstatētos faktus un ieteikumus saistībā ar jautājumu vai praksi.

29. pants

Dienesta noslēpums

1.   Pienākums saglabāt dienesta noslēpumu attiecas uz visām fiziskām vai juridiskām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai citās iestādēs, vai fiziskām vai juridiskām personās, kurām kompetentā iestāde deleģējusi uzdevumus, tostarp revidentiem un ekspertiem, ar kuriem kompetentā iestāde slēgusi līgumus.
  Konfidenciālu
  informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, nevar izpaust citām fiziskām vai juridiskām personām vai iestādēm, izņemot gadījumus, kad informācijas izpaušana nepieciešama tiesvedībai.

2.   Visa informācija, ar ko kompetentās iestādes apmainās saskaņā ar šo regulu
  un kas skar darījumu vai darbības apstākļus vai citus ekonomiska vai personiska rakstura jautājumus
  , uzskatāma par konfidenciālu informāciju uz laikposmu
  , kas nav ilgāks par 10 gadiem, un uz to attiecas dienesta noslēpums
  , izņemot gadījumus, kad kompetentā iestāde informācijas paziņošanas laikā paziņo, ka informāciju drīkst izpaust.

30. pants

Pienākums sadarboties

Dalībvalstu kompetentās iestādes sadarbojas, ja tas nepieciešams vai ir noderīgi šīs regulas nolūkā. Īpaši kompetentās iestādes bez liekas vilcināšanās nodrošina citām iestādēm informāciju, kas ir svarīga to pienākumu veikšanai saskaņā ar šo regulu.

30.a pants

Sadarbība ar EVTI

1.
     
  Kompetentās iestādes sadarbojas ar EVTI šīs direktīvas piemērošanas nolūkā saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

2.
     
  Kompetentās iestādes nekavējoties sniedz EVTI informāciju, kas ir nepieciešama tās pienākumu veikšanai saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010.

31. pants

Sadarbība klātienes pārbaužu vai izmeklēšanas pieprasījumu gadījumos

1.   Kādas dalībvalsts kompetentā iestāde var lūgt citas dalībvalsts kompetentās iestādes palīdzību saistībā ar klātienes pārbaudi.

Kompetentā iestāde informē EVTI par ikvienu šā panta 1. punktā minēto pieprasījumu. Ja pārbaudei ir pārrobežu ietekme, EVTI koordinē šo pārbaudi.

2.   Ja kompetentā iestāde saņem citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūgumu veikt klātienes pārbaudi, tā var:

| a) | pati veikt klātienes pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

pati veikt klātienes pārbaudi;

| b) | ļaut piedalīties klātienes pārbaudē tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

ļaut piedalīties klātienes pārbaudē tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu;

| c) | ļaut veikt klātienes pārbaudi tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

ļaut veikt klātienes pārbaudi tai kompetentajai iestādei, kura iesniegusi pieprasījumu;

| d) | iecelt revidentus vai ekspertus klātienes pārbaudes veikšanai; |
| --- | --- |

d)

iecelt revidentus vai ekspertus klātienes pārbaudes veikšanai;

| e) | īpašus, ar uzraudzību saistītus uzdevumus izpildīt kopīgi ar citām kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

e)

īpašus, ar uzraudzību saistītus uzdevumus izpildīt kopīgi ar citām kompetentajām iestādēm.

2.a
     
  EVTI arī pati var veikt visas nepieciešamās klātienes pārbaudes ar vai bez brīdinājuma.

EVTI var pieprasīt dalībvalstu kompetentajām iestādēm veikt konkrētus izmeklēšanas uzdevumus un klātienes pārbaudes.

32. pants

Sadarbība ar trešām valstīm

1.   Kompetentās iestādes slēdz sadarbības nolīgumus ar trešo valstu kompetentajām iestādēm par informācijas apmaiņu ar trešo valstu
  uzraudzības iestādēm
  , saistību izpildi trešās valstīs saistībā ar šo regulu un līdzīgiem pasākumiem, ko veic šo valstu kompetentās iestādes papildus pasākumiem, kuri veikti saskaņā ar 16.–25. pantu.

Kompetentā iestāde informē EVTI un citas kompetentās iestādes, ja tā iesaka slēgt šādus nolīgumus.

1.a
     
  Saskaņā ar 30.a pantu kompetentās iestādes no trešo valstu uzraudzības iestādēm iegūto informāciju nodod EVTI.

2.   EVTI koordinē starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un
  trešo valstu attiecīgajām uzraudzības iestādēm
  noslēgto sadarbības nolīgumu attīstību.
  Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 EVTI 16. pantu EVTI pieņem pamatnostādnes
  par
  tādu
  nolīguma paraugformu
  sagatavošanu
  ,
  kas ir jāizmanto kompetentajām iestādēm
  .

EVTI arī koordinē tādas informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm, kas iegūta no
  trešo valstu uzraudzības iestādēm
  un kas var būt svarīga, veicot 16.–25. pantā minētos pasākumus.

3.   Kompetentās iestādes slēdz sadarbības nolīgumus par informācijas apmaiņu ar
  trešo valstu uzraudzības iestādēm
  tikai tad, ja uz sniegto informāciju attiecas dienesta noslēpuma garantijas, kuras ir vismaz līdzvērtīgas 29. pantā minētajām garantijām. Šādas informācijas apmaiņu paredz kompetento iestāžu uzdevumu veikšanai.

33. pants

Personas datu nodošana un glabāšana

Personas datu nodošanai starp dalībvalstīm vai dalībvalsti un trešo valsti dalībvalstis piemēro Direktīvu 95/46/EK. Ja personas datus EVTI nodod dalībvalstīm vai trešai valstij, EVTI ievēro Regulu (EK) Nr. 45/2001.

Datu glabāšanas maksimālais laiks ir pieci gadi.

34. pants

Informācijas uzrādīšana trešām valstīm

Dalībvalsts kompetentā iestāde var nodot
  trešās valsts kompetentajai iestādei
  datus un datu analīzi, ja ir izpildīti Direktīvas 95/46/EK 25. vai 26. panta nosacījumi un tikai katrā konkrētajā gadījumā. Dalībvalsts kompetentā iestāde pārliecinās, ka datu nodošana nepieciešama šīs regulas nolūkā.
  Datu nodošanu veic tikai tad, ja
  trešā valsts
  garantē, ka
  dati
  netiks nodoti
  citai trešai valstij, ja tai nav dalībvalsts kompetentās iestādes nepārprotamas rakstiskas atļaujas.

Dalībvalsts kompetentajai iestādei informācija
  , kas ir konfidenciāla saskaņā ar 29. pantu un ko tā
  saņēmusi no citas dalībvalsts kompetentās iestādes, jāuzrāda
  trešās valsts uzraudzības iestādei
  tikai tad, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei ir nepārprotama tās kompetentās iestādes piekrišana, kura nosūtījusi informāciju, un, ja iespējams, informāciju uzrāda tikai tiem mērķiem, kādiem kompetentā iestāde devusi piekrišanu.

35. pants

Soda naudas

Pamatojoties uz EVTI pieņemtām pamatnostādnēm un ņemot vērā Komisijas paziņojumu par pastiprinātu sankciju režīmu finanšu pakalpojumu nozarē,
  dalībvalstis
  saskaņā ar savos tiesību aktos noteiktajiem pamatprincipiem
  nosaka noteikumus par administratīviem pasākumiem, sankcijām un naudas sodiem, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpšanas gadījumos, un veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to īstenošanu. Izstrādātie pasākumi, sankcijas un soda naudas ir efektīvas, samērīgas un preventīvas.
  Ja pārdevējs pārkāpj 12. panta noteikumus, soda naudām jābūt tik lielām, lai pārdevējs negūtu peļņu.

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1095/2010 EVTI pieņem pamatnostādnes par dalībvalstīs nosakāmo administratīvo pasākumu un soda naudu veidu.

Par šiem
  pirmajā un otrajā daļā minētajiem
  noteikumiem dalībvalstis informē Komisiju
  un EVTI
  vēlākais līdz [2012. gada 1. jūlijam], un ▐ nekavējoties informē
  abas iestādes
  par turpmākiem grozījumiem, kas
  šos noteikumus
  ietekmē.

EVTI savā tīmekļa vietnē publicē un regulāri atjaunina sarakstu, uzskaitot katrā dalībvalstī spēkā esošos administratīvos pasākumus un soda naudas.

Dalībvalstis ik gadu sniedz EVTI apkopotu informāciju par visiem piemērotajiem administratīvajiem pasākumiem un soda naudām. Ja kompetentā iestāde publiski uzrāda, ka ir piemērots administratīvs pasākums vai soda nauda, tā par to vienlaikus informē EVTI.

VII   NODAĻA

DELEĢĒTIE AKTI

36. pants

Deleģējuma īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus piešķirtas Komisijai saskaņā ar šā panta nosacījumiem.

2.   Pilnvaras pieņemt
  2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā, 15. panta 2. punktā, 19. panta 4. punktā un 25. pantā
  noteiktos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku piešķirtas Komisijai.

2.a
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisijas cenšas apspriesties ar EVTI.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt
  2. panta 2. punktā, 3. panta 7. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 3. punktā, 6. panta 2. punktā, 7. panta 3. punktā, 8. panta 3. punktā, 15. panta 2. punktā, 19. panta 4. punktā un 25. pantā
  minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājās spēkā nākamajā dienā pēc šā lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu likumību.

4.   Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar
  2. panta 2. punktu, 3. panta 7. punktu, 4. panta 2. punktu, 5. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu, 8. panta 3. punktu, 15. panta 2. punktu, 19. panta 4. punktu un 25. pantu
  , stājas spēkā tikai tad, ja
  trīs mēnešu
  laikā no tā paziņošanas dienas ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, vai pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par
  trim mēnešiem
  .

▐

39. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas Vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (12).
  Tā ir komiteja, kas minēta Regulā (ES) Nr. 182/2011

   (13).

2.   Visos gadījumos, kad tiek minēts šis punkts, piemēro Regulas
  (ES) Nr. 182/2011
  5. pantu, ņemot vērā šīs regulas 8. panta noteikumus.

▐

39.a pants

Deleģēto aktu pieņemšanas termiņš

Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 2. panta 2. punktu, 3. panta 7. punktu, 4. panta 2. punktu, 5. panta 3. punktu, 6. panta 2. punktu, 7. panta 3. punktu, 8. panta 3. punktu, 15. panta 2. punktu, 19. panta 4. punktu un 25. pantu ne vēlāk kā līdz ...

   (14).

VIII   NODAĻA

PĀREJAS UN NOSLĒGUMA NOTEIKUMI

40. pants

Pārskats un ziņojums

Līdz
  2013. gada 30. jūnijam
  , ņemot vērā diskusijas ar kompetentajām iestādēm un EVTI, Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam
  un Padomei
  par:

| a) | regulas 5. ▐ un 8. pantā minētās pārskatu sniegšanas un ▐ informēšanas sliekšņu piemērotību; |
| --- | --- |

a)

regulas 5. ▐ un 8. pantā minētās pārskatu sniegšanas un ▐ informēšanas sliekšņu piemērotību;

| aa) | publiskās uzrādīšanas un informācijas sniegšanas prasības, kā arī tādu uzrādīšanas sliekšņu piemērotību, kas noteikti 7. pantā, jo īpaši ņemot vērā to, kā tie ietekmē finanšu tirgu efektivitāti un svārstīgumu; |
| --- | --- |

aa)

publiskās uzrādīšanas un informācijas sniegšanas prasības, kā arī tādu uzrādīšanas sliekšņu piemērotību, kas noteikti 7. pantā, jo īpaši ņemot vērā to, kā tie ietekmē finanšu tirgu efektivitāti un svārstīgumu;

| ab) | tiešas, un centralizētas atskaitīšanās EVTI piemērotību; |
| --- | --- |

ab)

tiešas, un centralizētas atskaitīšanās EVTI piemērotību;

| b) | regulas II nodaļā noteikto ierobežojumu un prasību darbību; |
| --- | --- |

b)

regulas II nodaļā noteikto ierobežojumu un prasību darbību;

| c) | to, vai ir piemēroti citi ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem. |
| --- | --- |

c)

to, vai ir piemēroti citi ierobežojumi vai nosacījumi attiecībā uz īsās pozīcijas pārdošanu vai kredītsaistību nepildīšanas mijmaiņas līgumiem.

41. pants

Pārejas noteikums

Esošie pasākumi, kuri ir šīs regulas darbības jomā un kuri ir spēkā līdz 2010. gada 15. septembrim, var tikt piemēroti līdz [2013. gada 1. jūlijam], ja par to informē Komisiju.

41.a pants

EVTI personāls un resursi

EVTI līdz 2011. gada 31. decembrim izvērtē personāla un resursu vajadzības, kas radušās, uzņemoties pilnvaras un pienākumus saskaņā ar šo regulu, un par to iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro ar [2012. gada 1. jūliju].

Šī regula ir saistoša kopumā un to tieši piemēro visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 84, 17.3.2011., 34. lpp.

1

(2)  OV C 91, 23.3.2011., 1. lpp.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

3

(4)  OV L 331, 15.12.2010., 1. lpp.

4

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

5

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

7

(8)  Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem (OV L 241, 2.9.2006., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp.

9

(10)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

10

(11)  OV L 336, 23.12.2003., 33. lpp.

11

(12)  OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp.

12

(13)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

13

(14)  S
  eši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās.

14

eši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/328 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/328

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsIeguldītāju kompensācijas sistēmas ***I

P7_TA(2011)0313

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (COM(2010)0371 – C7-0174/2010 – 2010/0199(COD))

2013/C 33 E/37

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0371), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0371),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0174/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0174/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta, un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Zviedrijas parlaments un Apvienotās Karalistes Pārstāvju palāta, un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0167/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 99, 31.3.2011., 1. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0199

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 2011.../ES, ar ko groza Direktīvu 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 53. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Centrālās Bankas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Pēc Komisijas lūguma ziņojumā, ko 2009. gada 25. februārī publicēja augsta līmeņa ekspertu grupa J. de Larosière vadībā, secināts, ka jāstiprina uzraudzības pamatstruktūra, lai samazinātu turpmākas finanšu krīzes risku un smagumu, un ierosinātas plašas reformas Eiropas Savienības finanšu nozares uzraudzības struktūrā, tostarp izveidot Eiropas finanšu uzraugu sistēmu, kuru veidos trīs Eiropas uzraudzības iestādes, pārstāvot vērtspapīru, apdrošināšanas un fondēto pensiju nozari, kā arī izveidot Eiropas Sistēmisko risku komiteju. Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ierosināts stiprināt Savienības tiesisko regulējumu finanšu pakalpojumu nozarē, un, jo īpaši, palielinot ieguldītāju aizsardzību. Komisija 2009. gada septembra tiesību aktu paketē ierosināja izveidot jaunas iestādes, tostarp Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (EVTI), ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 1095/2010 (3), lai tā jo īpaši sekmētu Savienības tiesību aktu konsekventu piemērošanu un augstas kvalitātes vispārēju reglamentācijas un uzraudzības standartu un prakses izveidošanu. |
| --- | --- |

(1)

Pēc Komisijas lūguma ziņojumā, ko 2009. gada 25. februārī publicēja augsta līmeņa ekspertu grupa J. de Larosière vadībā, secināts, ka jāstiprina uzraudzības pamatstruktūra, lai samazinātu turpmākas finanšu krīzes risku un smagumu, un ierosinātas plašas reformas Eiropas Savienības finanšu nozares uzraudzības struktūrā, tostarp izveidot Eiropas finanšu uzraugu sistēmu, kuru veidos trīs Eiropas uzraudzības iestādes, pārstāvot vērtspapīru, apdrošināšanas un fondēto pensiju nozari, kā arī izveidot Eiropas Sistēmisko risku komiteju. Komisijas 2009. gada 4. marta paziņojumā „Impulsi Eiropas atveseļošanai” ierosināts stiprināt Savienības tiesisko regulējumu finanšu pakalpojumu nozarē, un, jo īpaši, palielinot ieguldītāju aizsardzību. Komisija 2009. gada septembra tiesību aktu paketē ierosināja izveidot jaunas iestādes, tostarp Eiropas uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi) (EVTI), ko izveido ar Eiropas Parlamenta un Padomes regulu (ES) Nr. 1095/2010 (3), lai tā jo īpaši sekmētu Savienības tiesību aktu konsekventu piemērošanu un augstas kvalitātes vispārēju reglamentācijas un uzraudzības standartu un prakses izveidošanu.

| (2) | Jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (4), lai saglabātu uzticību finanšu sistēmai un labāk aizsargātu ieguldītājus, ņemot vērā tiesiskā regulējuma attīstību Savienībā, finanšu tirgu attīstību un problēmas ar minētās direktīvas piemērošanu dalībvalstīs tajos gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrības nav spējušas atdot klientu uzdevumā turētos līdzekļus. |
| --- | --- |

(2)

Jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 3. marta Direktīva 97/9/EK par ieguldītāju kompensācijas sistēmām (4), lai saglabātu uzticību finanšu sistēmai un labāk aizsargātu ieguldītājus, ņemot vērā tiesiskā regulējuma attīstību Savienībā, finanšu tirgu attīstību un problēmas ar minētās direktīvas piemērošanu dalībvalstīs tajos gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrības nav spējušas atdot klientu uzdevumā turētos līdzekļus.

| (3) | Direktīvas 97/9/EK pieņemšanas laikā tā papildināja Padomes 1993. gada 10. maija Direktīvu 93/22/EEK par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā (5), lai nodrošinātu, ka katra dalībvalsts izveido ieguldītāju kompensācijas sistēmu, lai garantētu saskaņotu minimālo aizsardzības līmeni vismaz attiecībā uz mazajiem ieguldītājiem gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrība nespēj pildīt saistības pret saviem klientiem. Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6), un atceļot Direktīvu 93/22/EEK, tika ieviesta virkne jaunu ieguldījumu pakalpojumu un darbību, lai aptvertu visu uz ieguldītājiem vērsto darbību jomu un nodrošinātu tādu saskaņošanas pakāpi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzības augstu līmeni un ļautu ieguldījumu sabiedrībām sniegt pakalpojumus visā Savienībā. Tādēļ Direktīva 97/9/EK jāsaskaņo ar Direktīvu 2004/39/EK, lai nodrošinātu, ka arī turpmāk sistēmas pienācīgi piemēro visiem ieguldījumu pakalpojumiem un darbībām. |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 97/9/EK pieņemšanas laikā tā papildināja Padomes 1993. gada 10. maija Direktīvu 93/22/EEK par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā (5), lai nodrošinātu, ka katra dalībvalsts izveido ieguldītāju kompensācijas sistēmu, lai garantētu saskaņotu minimālo aizsardzības līmeni vismaz attiecībā uz mazajiem ieguldītājiem gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrība nespēj pildīt saistības pret saviem klientiem. Pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (6), un atceļot Direktīvu 93/22/EEK, tika ieviesta virkne jaunu ieguldījumu pakalpojumu un darbību, lai aptvertu visu uz ieguldītājiem vērsto darbību jomu un nodrošinātu tādu saskaņošanas pakāpi, kas vajadzīga, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzības augstu līmeni un ļautu ieguldījumu sabiedrībām sniegt pakalpojumus visā Savienībā. Tādēļ Direktīva 97/9/EK jāsaskaņo ar Direktīvu 2004/39/EK, lai nodrošinātu, ka arī turpmāk sistēmas pienācīgi piemēro visiem ieguldījumu pakalpojumiem un darbībām.

| (4) | Laikā, kad tika pieņemta Direktīva 97/9/EK, tajā tika ņemts vērā noguldījumu garantiju sistēmu nodrošinājums un darbība, ko regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (7). Līdz ar to arī turpmāk ir jāņem vērā visi grozījumi Direktīvā 94/19/EK. |
| --- | --- |

(4)

Laikā, kad tika pieņemta Direktīva 97/9/EK, tajā tika ņemts vērā noguldījumu garantiju sistēmu nodrošinājums un darbība, ko regulē Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīva 94/19/EK par noguldījumu garantiju sistēmām (7). Līdz ar to arī turpmāk ir jāņem vērā visi grozījumi Direktīvā 94/19/EK.

| (5) | Ieguldītāji var nezināt, kādas atļaujas ir

  ka ieguldījumu sabiedrībām nav
  piešķirtas
  atļaujas vai tās ir ierobežotas
  , ieguldījumu sabiedrībām, tāpēc ir jāaizsargā ieguldītāji situācijās, kad ieguldījumu sabiedrības darbojas, pārkāpjot piešķirtās atļaujas
  vai bez tām
  , jo īpaši turot klientu aktīvus vai sniedzot pakalpojumus konkrētam klientu tipam, kas ir pretrunā
  vai neatbilst
  to atļauju nosacījumiem. Tāpēc sistēmām jāsniedz nodrošinājums klienta aktīviem, kurus faktiski tur ieguldījumu sabiedrības saistībā ar jebkādu ieguldījumu darījumu. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(5)

Ieguldītāji var nezināt, kādas atļaujas ir

  ka ieguldījumu sabiedrībām nav
  piešķirtas
  atļaujas vai tās ir ierobežotas
  , ieguldījumu sabiedrībām, tāpēc ir jāaizsargā ieguldītāji situācijās, kad ieguldījumu sabiedrības darbojas, pārkāpjot piešķirtās atļaujas
  vai bez tām
  , jo īpaši turot klientu aktīvus vai sniedzot pakalpojumus konkrētam klientu tipam, kas ir pretrunā
  vai neatbilst
  to atļauju nosacījumiem. Tāpēc sistēmām jāsniedz nodrošinājums klienta aktīviem, kurus faktiski tur ieguldījumu sabiedrības saistībā ar jebkādu ieguldījumu darījumu. [Gr. 1]

| (6) | Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (8), paredz, ka ieguldījumu sabiedrības var nodot glabāšanā finanšu instrumentus, ko tās tur savu klientu uzdevumā, vienā vai vairākos kontos, ko ir atvērusi trešā persona. Trešajai personai nav obligāti jābūt pakļautai īpašiem noteikumiem un uzraudzībai. Neņemot vērā atbilstību Direktīvai 2006/73/EK trešās personas saistību neizpilde var skart ieguldītāju tiesības, ja minētā trešā persona nevar atdot finanšu instrumentus ieguldījumu sabiedrībai. Lai stiprinātu ieguldītāju paļāvību, ir jāpiedāvā kompensācija atbilstīgi Direktīvai 97/9/EK, neskarot piemērojamo valsts tiesisko režīmu, gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrība nevar atdot klienta finanšu instrumentus sakarā ar trešās personas saistību neizpildi, ja finanšu instrumentus ieguldījusi ieguldījumu sabiedrība vai tās līdzekļu pārvaldītājs. |
| --- | --- |

(6)

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (8), paredz, ka ieguldījumu sabiedrības var nodot glabāšanā finanšu instrumentus, ko tās tur savu klientu uzdevumā, vienā vai vairākos kontos, ko ir atvērusi trešā persona. Trešajai personai nav obligāti jābūt pakļautai īpašiem noteikumiem un uzraudzībai. Neņemot vērā atbilstību Direktīvai 2006/73/EK trešās personas saistību neizpilde var skart ieguldītāju tiesības, ja minētā trešā persona nevar atdot finanšu instrumentus ieguldījumu sabiedrībai. Lai stiprinātu ieguldītāju paļāvību, ir jāpiedāvā kompensācija atbilstīgi Direktīvai 97/9/EK, neskarot piemērojamo valsts tiesisko režīmu, gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrība nevar atdot klienta finanšu instrumentus sakarā ar trešās personas saistību neizpildi, ja finanšu instrumentus ieguldījusi ieguldījumu sabiedrība vai tās līdzekļu pārvaldītājs.

| (7) | Direktīva 2006/73/EK nosaka, ka ieguldījumu sabiedrībām jānodod glabāšanā finanšu instrumenti, ko tās tur savu klientu uzdevumā, vienā vai vairākos kontos, ko ir atvērusi trešā persona. Minētās trešās personas organizatoriskās vienības var būt centrālās bankas, kredītiestādes vai trešā valstī apstiprināta banka, vai atbilstīgs naudas tirgus fonds. Tā kā Direktīva 2006/73/EK paredz stingru režīmu, nav vajadzības paplašināt nodrošinājumu gadījumos, kad trešā persona, kurā ir noguldīti naudas līdzekļi, neizpilda savas saistības. |
| --- | --- |

(7)

Direktīva 2006/73/EK nosaka, ka ieguldījumu sabiedrībām jānodod glabāšanā finanšu instrumenti, ko tās tur savu klientu uzdevumā, vienā vai vairākos kontos, ko ir atvērusi trešā persona. Minētās trešās personas organizatoriskās vienības var būt centrālās bankas, kredītiestādes vai trešā valstī apstiprināta banka, vai atbilstīgs naudas tirgus fonds. Tā kā Direktīva 2006/73/EK paredz stingru režīmu, nav vajadzības paplašināt nodrošinājumu gadījumos, kad trešā persona, kurā ir noguldīti naudas līdzekļi, neizpilda savas saistības.

| (8) | Tā kā kompensācijas segums, ko paredz Direktīva 94/19/EK, pašlaik ir lielāks nekā Direktīvā 2006/73/EK noteiktais, ir jānodrošina vislielākā ieguldītāju aizsardzība Gadījumos, kad
  uz bankās turētajiem aktīviem varētu attiekties

  ganDirektīva 94/19/EK, gan

  vai
  Direktīva 97/9/EK varētu nodrošināt bankās turētos aktīvus. Tādēļ šādos gadījumos ieguldītājam

  ieguldītājiem
  būtu jāsaņem Direktīvā 94/19/EK paredzētā kompensācija. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(8)

Tā kā kompensācijas segums, ko paredz Direktīva 94/19/EK, pašlaik ir lielāks nekā Direktīvā 2006/73/EK noteiktais, ir jānodrošina vislielākā ieguldītāju aizsardzība Gadījumos, kad
  uz bankās turētajiem aktīviem varētu attiekties

  ganDirektīva 94/19/EK, gan

  vai
  Direktīva 97/9/EK varētu nodrošināt bankās turētos aktīvus. Tādēļ šādos gadījumos ieguldītājam

  ieguldītājiem
  būtu jāsaņem Direktīvā 94/19/EK paredzētā kompensācija. [Gr. 2]

| (9) | Lai varētu atgūt kompensācijās izmaksātos līdzekļus, sistēmām, kas veic kompensācijas maksājumus ieguldītājiem par depozitārija vai trešās personas saistību neizpildi, jāparedz subrogācijas tiesības attiecībā uz ieguldītāja
  vai
  ieguldījumu sabiedrības vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma (turpmāk — PVKIU)tiesībām procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem. Šai direktīvai nevajadzētu mazināt ieguldījumu sabiedrību vai PVKIU atbildību par aktīvu atgūšanu no depozitārija vai līdzekļu pārvaldītāja. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(9)

Lai varētu atgūt kompensācijās izmaksātos līdzekļus, sistēmām, kas veic kompensācijas maksājumus ieguldītājiem par depozitārija vai trešās personas saistību neizpildi, jāparedz subrogācijas tiesības attiecībā uz ieguldītāja
  vai
  ieguldījumu sabiedrības vai pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmuma (turpmāk — PVKIU)tiesībām procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem. Šai direktīvai nevajadzētu mazināt ieguldījumu sabiedrību vai PVKIU atbildību par aktīvu atgūšanu no depozitārija vai līdzekļu pārvaldītāja. [Gr. 3]

| (10) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (9) paredz, ka PVKIU aktīvi jātur drošībā, depozitārijā. Ja

  Komisija 2011. gadā iesniegs priekšlikumus Direktīvas 2009/65/EK grozīšanai, lai padarītu skaidrāku depozitārija atbildību gadījumos, kad
  depozitārijs vai viens no tā vērtspapīru pārvaldītājiem neizpilda saistības un nevar atdot glabāšanā turētos finanšu instrumentus, tas ietekmē PVKIU sertifikātu vai akciju vērtību. Lai palielinātu aizsardzību šādā situācijā, uz PVKIU sertifikātu vai akciju turētājiem jāattiecina tāda paša līmeņa aizsardzība kā tad, ja tie būtu ieguldījuši tieši attiecīgajos finanšu instrumentos, gadījumos, kad organizatoriskā vienība, kas tur finanšu instrumentus, nevar tos atdot. PVKIU sertifikātu un akciju turētājiem jāsaņem kompensācija par PVKIU vērtības zaudējumu. Tajā pašā laikā jānodrošina, ka tie var turēt PVKIU sertifikātus vai akcijas, saglabājot savas tiesības tās izpirkt tad, kad to uzskata par vajadzīgu.
  Pēc Direktīvas 2009/65/EK pārskatīšanas Komisijai būtu jāizvērtē, kuros gadījumos PVKIU depozitārija vai vērtspapīru turētāja saistību neizpilde varētu ietekmēt
  PVKIU sertifikātu vai akciju vērtību.
  Ziņojumu par šo analīzi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā papildinot to ar tiesību aktu priekšlikumiem. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(10)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīva 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (9) paredz, ka PVKIU aktīvi jātur drošībā, depozitārijā. Ja

  Komisija 2011. gadā iesniegs priekšlikumus Direktīvas 2009/65/EK grozīšanai, lai padarītu skaidrāku depozitārija atbildību gadījumos, kad
  depozitārijs vai viens no tā vērtspapīru pārvaldītājiem neizpilda saistības un nevar atdot glabāšanā turētos finanšu instrumentus, tas ietekmē PVKIU sertifikātu vai akciju vērtību. Lai palielinātu aizsardzību šādā situācijā, uz PVKIU sertifikātu vai akciju turētājiem jāattiecina tāda paša līmeņa aizsardzība kā tad, ja tie būtu ieguldījuši tieši attiecīgajos finanšu instrumentos, gadījumos, kad organizatoriskā vienība, kas tur finanšu instrumentus, nevar tos atdot. PVKIU sertifikātu un akciju turētājiem jāsaņem kompensācija par PVKIU vērtības zaudējumu. Tajā pašā laikā jānodrošina, ka tie var turēt PVKIU sertifikātus vai akcijas, saglabājot savas tiesības tās izpirkt tad, kad to uzskata par vajadzīgu.
  Pēc Direktīvas 2009/65/EK pārskatīšanas Komisijai būtu jāizvērtē, kuros gadījumos PVKIU depozitārija vai vērtspapīru turētāja saistību neizpilde varētu ietekmēt
  PVKIU sertifikātu vai akciju vērtību.
  Ziņojumu par šo analīzi būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā papildinot to ar tiesību aktu priekšlikumiem. [Gr. 4]

| (11) | Direktīva 97/9/EK jau izslēdz no ieguldītāju kompensācijas sistēmās paredzētās kompensācijas tādus prasījumus, kas izriet no darījumiem, kuru sakarā ir pieņemts spriedums krimināllietā par naudas atmazgāšanu, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (10). Tāpat ir jāizslēdz jebkādi kompensācijas prasījumi, ja attiecīgie aktīvi ir iegūti darbībās, kuras aizliedz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (11) un kurās ir bijis iesaistīts prasītājs. |
| --- | --- |

(11)

Direktīva 97/9/EK jau izslēdz no ieguldītāju kompensācijas sistēmās paredzētās kompensācijas tādus prasījumus, kas izriet no darījumiem, kuru sakarā ir pieņemts spriedums krimināllietā par naudas atmazgāšanu, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvā 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (10). Tāpat ir jāizslēdz jebkādi kompensācijas prasījumi, ja attiecīgie aktīvi ir iegūti darbībās, kuras aizliedz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīva 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (11) un kurās ir bijis iesaistīts prasītājs.

| (12) | Minimālais kompensācijas līmenis tika noteikts 1997. gadā un kopš tā laika nav grozīts. Šis līmenis jāpalielina līdz EUR 50 000

  EUR 100 000
  , ņemot vērā finanšu tirgu un Savienības tiesiskā regulējuma attīstību. Šīs summas noteikšanā ņemta vērā inflācijas ietekme Savienībā un nepieciešamība kompensācijas līmeni labāk saskaņot ar privāto klientu ieguldījumu vidējo vērtību dalībvalstīs. Lai palielinātu ieguldītāju aizsardzību, jāatceļ pašreiz spēkā esošā iespēja dalībvalstīm noteikt ierobežojumus vai izslēgt no seguma naudas līdzekļus, kas nav dalībvalstu valūtā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(12)

Minimālais kompensācijas līmenis tika noteikts 1997. gadā un kopš tā laika nav grozīts. Šis līmenis jāpalielina līdz EUR 50 000

  EUR 100 000
  , ņemot vērā finanšu tirgu un Savienības tiesiskā regulējuma attīstību. Šīs summas noteikšanā ņemta vērā inflācijas ietekme Savienībā un nepieciešamība kompensācijas līmeni labāk saskaņot ar privāto klientu ieguldījumu vidējo vērtību dalībvalstīs. Lai palielinātu ieguldītāju aizsardzību, jāatceļ pašreiz spēkā esošā iespēja dalībvalstīm noteikt ierobežojumus vai izslēgt no seguma naudas līdzekļus, kas nav dalībvalstu valūtā. [Gr. 5]

| (13) | Lai nodrošinātu, ka ieguldītāji saņem Direktīvā 97/9/EK paredzēto kompensāciju, un panāktu salīdzināmu ieguldītāju aizsardzības līmeni visās dalībvalstīs, jāievieš kopīgi noteikumi attiecībā uz ieguldītāju kompensācijas sistēmu naudas līdzekļu pārvaldīšanu. Jānodrošina, ka sistēmas finansējums ir proporcionāls to saistībām. Jānodrošina piemērots avansa finansējuma apmērs, un sistēmām jānodrošina attiecīgi pasākumi, lai varētu izvērtēt un sasniegt vēlamo kapitāla līmeni pirms jebkādu zaudējumu rašanās atbilstīgi Direktīvai 97/9/EK. Jāpanāk, ka desmit gadu

  pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā piecu gadu
  laikā tiek sasniegts kopīgs minimālais vēlamā kapitāla līmenis. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka ieguldītāji saņem Direktīvā 97/9/EK paredzēto kompensāciju, un panāktu salīdzināmu ieguldītāju aizsardzības līmeni visās dalībvalstīs, jāievieš kopīgi noteikumi attiecībā uz ieguldītāju kompensācijas sistēmu naudas līdzekļu pārvaldīšanu. Jānodrošina, ka sistēmas finansējums ir proporcionāls to saistībām. Jānodrošina piemērots avansa finansējuma apmērs, un sistēmām jānodrošina attiecīgi pasākumi, lai varētu izvērtēt un sasniegt vēlamo kapitāla līmeni pirms jebkādu zaudējumu rašanās atbilstīgi Direktīvai 97/9/EK. Jāpanāk, ka desmit gadu

  pēc iespējas ātrāk un jebkurā gadījumā piecu gadu
  laikā tiek sasniegts kopīgs minimālais vēlamā kapitāla līmenis. [Gr. 6]

| (14) | Ja nepieciešams, lai pirms zaudējumu rašanās laikus segtu jebkādas vajadzības, kuras nesedz dalībnieku iemaksas, izņēmuma kārtā var aicināt sistēmas dalībniekus veikt papildu iemaksas vai sistēmas var izmantot citus aizņēmumu avotus (piemēram, komercbanku vai valsts iestāžu) ar komerciāliem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(14)

Ja nepieciešams, lai pirms zaudējumu rašanās laikus segtu jebkādas vajadzības, kuras nesedz dalībnieku iemaksas, izņēmuma kārtā var aicināt sistēmas dalībniekus veikt papildu iemaksas vai sistēmas var izmantot citus aizņēmumu avotus (piemēram, komercbanku vai valsts iestāžu) ar komerciāliem nosacījumiem.

| (15) | Pašlaik sistēmas dažādās dalībvalstīs darbojas ļoti atšķirīgi, un šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt lielāku saskaņotību, tajā pašā laikā atstājot dalībvalstu ziņā sistēmu detalizētāku organizēšanu. Komisija jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz noteiktām būtiskām sistēmu funkcionēšanas pazīmēm saskaņā ar Līguma 290. pantu.

  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz noteiktām būtiskām sistēmu funkcionēšanas pazīmēm. Jo īpaši būtu jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz sistēmu potenciālo saistību noteikšanas veidu, faktoriem, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai papildu ieguldījumi neapdraudēs dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti sistēmu rīcībā esošiem alternatīviem finansēšanas pasākumiem (lai varētu saņemt īstermiņa finansējumu), kritērijiem, pēc
  Komisija arī būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai noteiktu, kā aprēķināt vēlamā kapitāla līmeni, kas jānodrošina sistēmām, un kādā veidā to grozīt, kā procentuāli aprēķināt aizdevumiem starp ieguldītāju kompensācijas sistēmām pieejamo līdzekļu noteiktos griestus, kā arī lai noteiktu ieguldītāju prasījumu izskatīšanas procedūru un tehniskos kritērijus PVKIU zaudējumu vērtības aprēķināšanai, ja pastāv šajā direktīvā paredzētie apstākļi. Turklāt Komisija jāpilnvaro, izmantojot deleģētos aktus, grozīt aizdevumiem pieejamo līdzekļu procentuālo apmēru, ņemot vērā finanšu tirgu attīstību. [Gr. 7 un Gr. 12]. |
| --- | --- |

(15)

Pašlaik sistēmas dažādās dalībvalstīs darbojas ļoti atšķirīgi, un šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt lielāku saskaņotību, tajā pašā laikā atstājot dalībvalstu ziņā sistēmu detalizētāku organizēšanu. Komisija jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz noteiktām būtiskām sistēmu funkcionēšanas pazīmēm saskaņā ar Līguma 290. pantu.

  Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz noteiktām būtiskām sistēmu funkcionēšanas pazīmēm. Jo īpaši būtu jāpieņem deleģētie akti attiecībā uz sistēmu potenciālo saistību noteikšanas veidu, faktoriem, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai papildu ieguldījumi neapdraudēs dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti sistēmu rīcībā esošiem alternatīviem finansēšanas pasākumiem (lai varētu saņemt īstermiņa finansējumu), kritērijiem, pēc
  Komisija arī būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai noteiktu, kā aprēķināt vēlamā kapitāla līmeni, kas jānodrošina sistēmām, un kādā veidā to grozīt, kā procentuāli aprēķināt aizdevumiem starp ieguldītāju kompensācijas sistēmām pieejamo līdzekļu noteiktos griestus, kā arī lai noteiktu ieguldītāju prasījumu izskatīšanas procedūru un tehniskos kritērijus PVKIU zaudējumu vērtības aprēķināšanai, ja pastāv šajā direktīvā paredzētie apstākļi. Turklāt Komisija jāpilnvaro, izmantojot deleģētos aktus, grozīt aizdevumiem pieejamo līdzekļu procentuālo apmēru, ņemot vērā finanšu tirgu attīstību. [Gr. 7 un Gr. 12].

| (15a) | Lai noteiktu, kādā veidā piemērojami nosacījumi par sistēmu finansēšanu, EVTI
  būtu
  jāattīsta
  īstenošanas tehnisko standartu projekti

  tehniskie standarti attiecībā uz detaļām, kuras sistēmām jādara zināmas atklātībā.[Gr. 7] |
| --- | --- |

(15a)

Lai noteiktu, kādā veidā piemērojami nosacījumi par sistēmu finansēšanu, EVTI
  būtu
  jāattīsta
  īstenošanas tehnisko standartu projekti

  tehniskie standarti attiecībā uz detaļām, kuras sistēmām jādara zināmas atklātībā.[Gr. 7]

| (16) | Lai nodrošinātu, ka ieguldītāji laikus saņem kompensācijas, starp Savienības ieguldītāju kompensācijas sistēmām jāizveido pēdējās iespējas aizņēmumu mehānisms. Šajā mehānismā jāparedz iespēja ieguldītāju kompensācijas sistēmām aizņemties naudas līdzekļus no citām sistēmām izņēmuma kārtā, kad tām īslaicīgi pietrūkst naudas līdzekļu. Šim nolūkam visās sistēmās jāparedz ex-ante finansējums, ko varētu aizdot citām ieguldītāju kompensācijas sistēmām. |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu, ka ieguldītāji laikus saņem kompensācijas, starp Savienības ieguldītāju kompensācijas sistēmām jāizveido pēdējās iespējas aizņēmumu mehānisms. Šajā mehānismā jāparedz iespēja ieguldītāju kompensācijas sistēmām aizņemties naudas līdzekļus no citām sistēmām izņēmuma kārtā, kad tām īslaicīgi pietrūkst naudas līdzekļu. Šim nolūkam visās sistēmās jāparedz ex-ante finansējums, ko varētu aizdot citām ieguldītāju kompensācijas sistēmām.

| (16a) | Kompetentajām iestādēm būtu cieši jāsadarbojas savā starpā un ar EVTI, lai Eiropas Savienībā atklātu un novērstu ieguldījumu sabiedrību krāpšanu, administratīvus pārkāpumus un darbības kļūdas. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(16a)

Kompetentajām iestādēm būtu cieši jāsadarbojas savā starpā un ar EVTI, lai Eiropas Savienībā atklātu un novērstu ieguldījumu sabiedrību krāpšanu, administratīvus pārkāpumus un darbības kļūdas. [Gr. 8]

| (16b) | Dalībvalstīm būtu jāveicina institucionalizēts dialogs starp patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām un iestādēm, kompetentajām iestādēm un ieguldītāju kompensācijas sistēmām, lai novērstu jaunu lietu rašanos saistībā ar kompensācijas pieprasījumiem. Dalībvalstīm būtu jāizveido dialoga sistēma, lai agrīnā posmā atklātu problēmas, piemēram, praksi, kas rada tirgus darbības traucējumus, aizdomīgus pakalpojumu sniedzējus, produktus vai uzņēmumu struktūras un lai paziņotu par tām uzraudzības un ieguldītāju kompensācijas sistēmām. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(16b)

Dalībvalstīm būtu jāveicina institucionalizēts dialogs starp patērētāju tiesību aizsardzības organizācijām un iestādēm, kompetentajām iestādēm un ieguldītāju kompensācijas sistēmām, lai novērstu jaunu lietu rašanos saistībā ar kompensācijas pieprasījumiem. Dalībvalstīm būtu jāizveido dialoga sistēma, lai agrīnā posmā atklātu problēmas, piemēram, praksi, kas rada tirgus darbības traucējumus, aizdomīgus pakalpojumu sniedzējus, produktus vai uzņēmumu struktūras un lai paziņotu par tām uzraudzības un ieguldītāju kompensācijas sistēmām. [Gr. 9]

| (17) | Aizņēmumu mehānismam nevajadzētu skart dalībvalstu fiskālās saistības. Ar aizņēmumu mehānisma palīdzību būtu jānodrošina iespēja aizņemties šajā direktīvā paredzētos līdzekļus gadījumos, kad ir izsmelts uzkrātais finansējums, lai sasniegtu vēlamā kapitāla līmeni, un izmantots papildu aicinājums sistēmas dalībniekiem veikt iemaksas. Atstājot ieguldītāju kompensēšanas sistēmu uzraudzību dalībvalstu ziņā, EVTI jāsekmē mērķis atvieglot ieguldījumu sabiedrībām un PVKIU to darbību īstenošanu, tajā pašā laikā nodrošinot ieguldītāju efektīvu aizsardzību. Tādēļ EVTI būtu jāapstiprina, ka Direktīvā 97/9/EK paredzētie nosacījumi attiecībā uz aizņemšanos starp ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir izpildīti, un minētajā direktīvā stingri noteiktajā termiņā būtu jānosaka summas, kas katrai sistēmai jāaizdod, sākotnējās procentu likmes, kā arī aizdevuma termiņš. Šim nolūkam EVTI jāiegūst informācija par ieguldītāju kompensācijas sistēmām, jo īpaši par nodrošināto naudas līdzekļu un finanšu instrumentu apmēru katrā sistēmā, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes. EVTI jāinformē pārējās ieguldītāju kompensācijas sistēmas par to pienākumu aizdot līdzekļus. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(17)

Aizņēmumu mehānismam nevajadzētu skart dalībvalstu fiskālās saistības. Ar aizņēmumu mehānisma palīdzību būtu jānodrošina iespēja aizņemties šajā direktīvā paredzētos līdzekļus gadījumos, kad ir izsmelts uzkrātais finansējums, lai sasniegtu vēlamā kapitāla līmeni, un izmantots papildu aicinājums sistēmas dalībniekiem veikt iemaksas. Atstājot ieguldītāju kompensēšanas sistēmu uzraudzību dalībvalstu ziņā, EVTI jāsekmē mērķis atvieglot ieguldījumu sabiedrībām un PVKIU to darbību īstenošanu, tajā pašā laikā nodrošinot ieguldītāju efektīvu aizsardzību. Tādēļ EVTI būtu jāapstiprina, ka Direktīvā 97/9/EK paredzētie nosacījumi attiecībā uz aizņemšanos starp ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir izpildīti, un minētajā direktīvā stingri noteiktajā termiņā būtu jānosaka summas, kas katrai sistēmai jāaizdod, sākotnējās procentu likmes, kā arī aizdevuma termiņš. Šim nolūkam EVTI jāiegūst informācija par ieguldītāju kompensācijas sistēmām, jo īpaši par nodrošināto naudas līdzekļu un finanšu instrumentu apmēru katrā sistēmā, ko apstiprinājušas kompetentās iestādes. EVTI jāinformē pārējās ieguldītāju kompensācijas sistēmas par to pienākumu aizdot līdzekļus. [Gr. 10]

| (18) | Lai vienkāršotu aizdevuma procesu gadījumos, kad kādā no dalībvalstīm ir izveidota vairāk nekā viena sistēma, dalībvalstij vajadzētu nozīmēt vienu sistēmu, kas darbosies kā šīs dalībvalsts aizdevumu sistēma, un attiecīgi informēt EVTI. Aizdevumu ierobežo līdz Direktīvā 97/9/EK paredzētās kompensācijas nodrošinājumam. |
| --- | --- |

(18)

Lai vienkāršotu aizdevuma procesu gadījumos, kad kādā no dalībvalstīm ir izveidota vairāk nekā viena sistēma, dalībvalstij vajadzētu nozīmēt vienu sistēmu, kas darbosies kā šīs dalībvalsts aizdevumu sistēma, un attiecīgi informēt EVTI. Aizdevumu ierobežo līdz Direktīvā 97/9/EK paredzētās kompensācijas nodrošinājumam.

| (19) | Jānodrošina iespēja izmantot visus aizdevumam pieejamos fondus, lai varētu apmierināt lielāko daļu no aizņēmuma sistēmu pieprasījuma. Tādēļ neviens aizdevums nedrīkstētu pārsniegt iepriekš noteikto aizdevumam pieejamo līdzekļu slieksni. |
| --- | --- |

(19)

Jānodrošina iespēja izmantot visus aizdevumam pieejamos fondus, lai varētu apmierināt lielāko daļu no aizņēmuma sistēmu pieprasījuma. Tādēļ neviens aizdevums nedrīkstētu pārsniegt iepriekš noteikto aizdevumam pieejamo līdzekļu slieksni.

| (20) | Lai paātrinātu kompensācijas procesu, kompetentajai iestādei iespējami drīzā laikā jākonstatē fakts, ka ieguldījumu sabiedrība nespēj izpildīt savas saistības, kas radušās uz ieguldītāja prasījuma pamata. |
| --- | --- |

(20)

Lai paātrinātu kompensācijas procesu, kompetentajai iestādei iespējami drīzā laikā jākonstatē fakts, ka ieguldījumu sabiedrība nespēj izpildīt savas saistības, kas radušās uz ieguldītāja prasījuma pamata.

| (21) | Procedūras, kuras vajadzīgas, lai noteiktu kompensācijas prasījuma pamatotība un apmēru, un kuras bieži vien ir atkarīgas no valstu administratīvajiem un ar maksātnespēju saistītajiem tiesību aktiem, var ieguldītājiem radīt ilglaicīgus maksājumu kavējumus. Lai saīsinātu maksājuma kavējuma periodu, jānodrošina, ka tajos gadījumos, kad prasījuma pamatotību un apmēru ietekmē tādu organizatorisko vienību maksātnespēja vai tiesas procesi, kuras neizpilda savas saistības, sistēmas varētu piedalīties šajās procedūrās. Turklāt jāparedz pienākums izmaksāt avansā daļu no kompensācijas, ja kavējums pārsniedz 12 mēnešus, tādējādi nodrošinot, ka ieguldītāji var saņemt daļu no pieprasītās kompensācijas. Turklāt jāparedz mehānisms, kā atdot sistēmām naudu, ja tiek konstatēts, ka prasījumam nav bijis pamatojuma. |
| --- | --- |

(21)

Procedūras, kuras vajadzīgas, lai noteiktu kompensācijas prasījuma pamatotība un apmēru, un kuras bieži vien ir atkarīgas no valstu administratīvajiem un ar maksātnespēju saistītajiem tiesību aktiem, var ieguldītājiem radīt ilglaicīgus maksājumu kavējumus. Lai saīsinātu maksājuma kavējuma periodu, jānodrošina, ka tajos gadījumos, kad prasījuma pamatotību un apmēru ietekmē tādu organizatorisko vienību maksātnespēja vai tiesas procesi, kuras neizpilda savas saistības, sistēmas varētu piedalīties šajās procedūrās. Turklāt jāparedz pienākums izmaksāt avansā daļu no kompensācijas, ja kavējums pārsniedz 12 mēnešus, tādējādi nodrošinot, ka ieguldītāji var saņemt daļu no pieprasītās kompensācijas. Turklāt jāparedz mehānisms, kā atdot sistēmām naudu, ja tiek konstatēts, ka prasījumam nav bijis pamatojuma.

| (22) | Direktīva 97/9/EK paredz, ka profesionālus un iestādēs apvienotus ieguldītājus var izslēgt no nodrošinājuma, tomēr attiecīgais saraksts nav saskaņots ar Direktīvā 2004/39/EK noteikto ieguldījumu sabiedrību klientu klasifikāciju. Lai nodrošinātu Direktīvas 97/9/EK un Direktīvas 2004/39/EK konsekvenci, vienkāršotu novērtējumu kompensācijas sistēmu un ierobežotu iespējamo izslēgšanu, uzņēmumu gadījumā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, Direktīva 97/9/EK būtu jāattiecina uz ieguldītājiem, kurus atbilstīgi Direktīvai 2004/39/EK uzskata par profesionāliem klientiem.
  Lai nodrošinātu atbilstīgu aizsardzības līmeni visiem attiecīgajiem ieguldītājiem, dalībvalstīm vajadzētu varēt iekļaut saimnieciskās mikrovienības, bezpeļņas organizācijas un publiskās vietējās iestādes Direktīvas 97/9/EK darbības jomā. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(22)

Direktīva 97/9/EK paredz, ka profesionālus un iestādēs apvienotus ieguldītājus var izslēgt no nodrošinājuma, tomēr attiecīgais saraksts nav saskaņots ar Direktīvā 2004/39/EK noteikto ieguldījumu sabiedrību klientu klasifikāciju. Lai nodrošinātu Direktīvas 97/9/EK un Direktīvas 2004/39/EK konsekvenci, vienkāršotu novērtējumu kompensācijas sistēmu un ierobežotu iespējamo izslēgšanu, uzņēmumu gadījumā attiecībā uz lieliem uzņēmumiem, Direktīva 97/9/EK būtu jāattiecina uz ieguldītājiem, kurus atbilstīgi Direktīvai 2004/39/EK uzskata par profesionāliem klientiem.
  Lai nodrošinātu atbilstīgu aizsardzības līmeni visiem attiecīgajiem ieguldītājiem, dalībvalstīm vajadzētu varēt iekļaut saimnieciskās mikrovienības, bezpeļņas organizācijas un publiskās vietējās iestādes Direktīvas 97/9/EK darbības jomā. [Gr. 11]

| (23) | [23. apsvēruma saturs pārcelts uz 15. apsvērumu] |
| --- | --- |

(23)

[23. apsvēruma saturs pārcelts uz 15. apsvērumu]

| (24) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 97/9/EK, |
| --- | --- |

(24)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Direktīva 97/9/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Direktīvas 97/9/EK grozījumi

Direktīvu 97/9/EK groza šādi.

| 1) | Direktīvas 1. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:






  „2. | „ieguldījuma darījums” ir ieguldījumu pakalpojums un darbība, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (12) 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, un papildpakalpojums, kas minēts šīs direktīvas I pielikuma B iedaļas 1. punktā. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Direktīvas 1. pantu groza šādi:

a)

Panta 2., 3. un 4. punktu aizstāj ar šādu:

„2.

„ieguldījuma darījums” ir ieguldījumu pakalpojums un darbība, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (12) 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā, un papildpakalpojums, kas minēts šīs direktīvas I pielikuma B iedaļas 1. punktā.

| 3. | „finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā; [Gr. 13] |
| --- | --- |

3.

„finanšu instrumenti” ir instrumenti, kas minēti Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma C iedaļā; [Gr. 13]

| 4. | „ieguldītājs” attiecībā uz ieguldījuma darījumu ir jebkura
  fiziska vai juridiska
  persona,
  tostarp saimnieciskās mikrovienības, bezpeļņas organizācijas un publiskās vietējās iestādes,
  kas uztic naudu vai finanšu instrumentus ieguldījumu sabiedrībai, un attiecībā uz PVKIU darbībām — PVKIU sertifikātu turētājs vai akciju turētājs (turpmāk — „sertifikātu turētājs”).” [Gr. 14] |
| --- | --- |

4.

„ieguldītājs” attiecībā uz ieguldījuma darījumu ir jebkura
  fiziska vai juridiska
  persona,
  tostarp saimnieciskās mikrovienības, bezpeļņas organizācijas un publiskās vietējās iestādes,
  kas uztic naudu vai finanšu instrumentus ieguldījumu sabiedrībai, un attiecībā uz PVKIU darbībām — PVKIU sertifikātu turētājs vai akciju turētājs (turpmāk — „sertifikātu turētājs”).” [Gr. 14]

| b) | [b) apakšpunkta teksts ir pārlikts uz a) apakšpunktu] |
| --- | --- |

b)

[b) apakšpunkta teksts ir pārlikts uz a) apakšpunktu]

| c) | panta 7. punktu aizstāj ar šādu:






  „7. | „Kompetentās iestādes” ir kompetentās iestādes, kas definētas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 2. panta 1. punkta h) apakšpunktā.
  [Gr. 15]

  Gadījumos, kad šī direktīva attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādi) (14) (EVTI), ieguldītāju kompensācijas sistēmas minētajā regulā uzskata par kompetentām iestādēm saskaņā ar minētās regulas 4. panta 3. punkta iii) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

c)

panta 7. punktu aizstāj ar šādu:

„7.

„Kompetentās iestādes” ir kompetentās iestādes, kas definētas Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 22. apakšpunktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/65/EK (13) 2. panta 1. punkta h) apakšpunktā.
  [Gr. 15]

Gadījumos, kad šī direktīva attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulu (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgus iestādi) (14) (EVTI), ieguldītāju kompensācijas sistēmas minētajā regulā uzskata par kompetentām iestādēm saskaņā ar minētās regulas 4. panta 3. punkta iii) apakšpunktu;

| d) | iekļauj šādus punktus:







  „8. | „PVKIU” ir uzņēmums, kas definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. un 3. punktā.
  [Gr. 15] |
| --- | --- | --- |

d)

iekļauj šādus punktus:

„8.

„PVKIU” ir uzņēmums, kas definēts Direktīvas 2009/65/EK 1. panta 2. un 3. punktā.
  [Gr. 15]

| 9. | „Depozitārijs” attiecībā uz PVKIU darbībām ir iestāde, kas definēta Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā.
  [Gr. 16] |
| --- | --- |

9.

„Depozitārijs” attiecībā uz PVKIU darbībām ir iestāde, kas definēta Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā.
  [Gr. 16]

| 10. | „Trešā persona” attiecībā uz ieguldījumu darījumu ir iestāde, kurā ieguldījumu sabiedrība ir nodevusi glabāšanā klientu uzdevumā turētos finanšu instrumentus, kā minēts Komisijas Direktīvas 2006/73/EK (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (15) 17. pantā , vai kopā ar kuru šāda iestāde ir nodevusi glabāšanā finanšu instrumentus; attiecībā uz PVKIU darījumu — iestāde, kurā PVKIU depozitārijs ir uzticējis aktīvus PVKIU uzdevumā.
  [Gr. 17] |
| --- | --- |

10.

„Trešā persona” attiecībā uz ieguldījumu darījumu ir iestāde, kurā ieguldījumu sabiedrība ir nodevusi glabāšanā klientu uzdevumā turētos finanšu instrumentus, kā minēts Komisijas Direktīvas 2006/73/EK (2006. gada 10. augusts), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem (15) 17. pantā , vai kopā ar kuru šāda iestāde ir nodevusi glabāšanā finanšu instrumentus; attiecībā uz PVKIU darījumu — iestāde, kurā PVKIU depozitārijs ir uzticējis aktīvus PVKIU uzdevumā.
  [Gr. 17]

| 11. | „Zema riska aktīvi” ir aktīvi, uz kuriem attiecas viena no kategorijām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (16) I pielikuma 1. tabulas 14. punkta pirmajā un otrajā kategorijā, izņemot aktīvu posteņus, kas definēti kā kvalificēti posteņi šā pielikuma 15. punktā. |
| --- | --- |

11.

„Zema riska aktīvi” ir aktīvi, uz kuriem attiecas viena no kategorijām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Direktīvas 2006/49/EK par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (16) I pielikuma 1. tabulas 14. punkta pirmajā un otrajā kategorijā, izņemot aktīvu posteņus, kas definēti kā kvalificēti posteņi šā pielikuma 15. punktā.

| e) | iekļauj šādu 2. punktu:








  „2. | Šīs direktīvas nosacījumi, ko piemēro ieguldījumu sabiedrībām, attiecas uz pārvaldes sabiedrībām, kurām izsniegtas atļaujas atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK, ja to atļaujas attiecas arī uz pakalpojumiem, kas uzskaitīti minētās direktīvas 6. panta 3. punktā.” |
| --- | --- | --- |

e)

iekļauj šādu 2. punktu:

„2.

Šīs direktīvas nosacījumi, ko piemēro ieguldījumu sabiedrībām, attiecas uz pārvaldes sabiedrībām, kurām izsniegtas atļaujas atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK, ja to atļaujas attiecas arī uz pakalpojumiem, kas uzskaitīti minētās direktīvas 6. panta 3. punktā.”

| 2) | Direktīvas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  „1.   Visas dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā ievieš un oficiāli atzīst vienu vai vairākas ieguldītāju kompensācijas sistēmas. Izņemot gadījumus, kas paredzēti šā punkta otrajā daļā un 5. panta 3. punktā, neviena minētajā dalībvalstī atļauta ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU nedrīkst veikt ieguldījumu darījumus vai PVKIU darbības, ja
  tā

  tie nepiedalās šādā sistēmā.”[Gr. 18] |
| --- | --- | --- |

2)

Direktīvas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktā pirmo daļu aizstāj ar šādu:

„1.   Visas dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā ievieš un oficiāli atzīst vienu vai vairākas ieguldītāju kompensācijas sistēmas. Izņemot gadījumus, kas paredzēti šā punkta otrajā daļā un 5. panta 3. punktā, neviena minētajā dalībvalstī atļauta ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU nedrīkst veikt ieguldījumu darījumus vai PVKIU darbības, ja
  tā

  tie nepiedalās šādā sistēmā.”[Gr. 18]

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  „2.   Ieguldītāju kompensācijas sistēma paredz ieguldītājiem nodrošinājumu saskaņā ar 4. pantu, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:






  a) | kompetentās iestādes ir atzinušas, ka pēc to ieskata ieguldījumu sabiedrība vai trešā persona, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noglabājusi finanšu instrumentus
  vai naudu, uz kuru neattiecas Direktīvas 94/19/EK darbības joma
  , ar to finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ attiecīgajā brīdī nespēj pildīt saistības, kas rodas no ieguldītāju prasījumiem, un tuvākajā laikā nespēs tās pildīt; vai |
| --- | --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

„2.   Ieguldītāju kompensācijas sistēma paredz ieguldītājiem nodrošinājumu saskaņā ar 4. pantu, ja ir izpildīts viens no turpmāk minētajiem nosacījumiem:

a)

kompetentās iestādes ir atzinušas, ka pēc to ieskata ieguldījumu sabiedrība vai trešā persona, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noglabājusi finanšu instrumentus
  vai naudu, uz kuru neattiecas Direktīvas 94/19/EK darbības joma
  , ar to finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ attiecīgajā brīdī nespēj pildīt saistības, kas rodas no ieguldītāju prasījumiem, un tuvākajā laikā nespēs tās pildīt; vai

| b) | tiesu iestāde ar ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noguldījusi finanšu instrumentus
  vai naudas līdzekļus, uz kuriem neattiecas Direktīvas 94/19/EK darbības joma
  , finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu, kas attiecībā uz ieguldītājiem atceļ iespēju apmierināt to prasījumus pret sabiedrību vai attiecībā uz sabiedrību atceļ iespēju apmierināt tās prasības pret trešo personu. [Gr. 19] |
| --- | --- |

b)

tiesu iestāde ar ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas, kurā ieguldījumu sabiedrība ir noguldījusi finanšu instrumentus
  vai naudas līdzekļus, uz kuriem neattiecas Direktīvas 94/19/EK darbības joma
  , finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu, kas attiecībā uz ieguldītājiem atceļ iespēju apmierināt to prasījumus pret sabiedrību vai attiecībā uz sabiedrību atceļ iespēju apmierināt tās prasības pret trešo personu. [Gr. 19]

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes izdara minētā panta pirmās daļas a) punktā minēto atzinumu iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā, pirms tam pārliecinoties, ka ieguldījumu sabiedrība nav spējusi izpildīt savas saistības, kas izriet no ieguldītāju prasībām.

2.a   Direktīvas 2. punktā minēto nodrošinājumu dod saskaņā ar normatīvajos aktos un līgumos paredzētajiem nosacījumiem, kas piemērojami prasījumiem sakarā ar ieguldījumu sabiedrības nespēju izpildīt kādu no šādām saistībām:

| a) | atmaksāt no ieguldītājiem saņemto naudas aizdevumu vai ieguldītājiem piederošu un sakarā ar ieguldījumu darījumiem viņu uzdevumā turētu naudu; |
| --- | --- |

a)

atmaksāt no ieguldītājiem saņemto naudas aizdevumu vai ieguldītājiem piederošu un sakarā ar ieguldījumu darījumiem viņu uzdevumā turētu naudu;

| b) | atdot ieguldītājiem visus finanšu instrumentus, kas tiem pieder un ko sakarā ar ieguldījumu tur, pārzina vai pārvalda viņu uzdevumā
  , ar noteikumu, ka ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas nespēju pildīt saistības ir radījusi krāpšana, administratīvs pārkāpums, darbības kļūda vai nepareizi padomi par uzņēmējdarbības saistību pildīšanu, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus klientiem
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

b)

atdot ieguldītājiem visus finanšu instrumentus, kas tiem pieder un ko sakarā ar ieguldījumu tur, pārzina vai pārvalda viņu uzdevumā
  , ar noteikumu, ka ieguldījumu sabiedrības vai trešās personas nespēju pildīt saistības ir radījusi krāpšana, administratīvs pārkāpums, darbības kļūda vai nepareizi padomi par uzņēmējdarbības saistību pildīšanu, sniedzot ieguldījumu pakalpojumus klientiem
  . [Gr. 20]

Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas sniedz nodrošinājumu gadījumos, kad ieguldītāja uzdevumā tiek turēti, pārzināti vai pārvaldīti finanšu instrumenti vai nauda neatkarīgi no tā, kāda veida ieguldījumu darījumu veic ieguldījumu sabiedrība, un neatkarīgi no tā, vai sabiedrība darbojas saskaņā ar jebkādiem tās atļaujā noteiktajiem ierobežojumiem.

2.b   Turklāt sistēma sniedz nodrošinājumu PVKIU sertifikātu turētājiem saskaņā ar 4. pantu, ja ir izpildīts kāds no šādiem nosacījumiem:

| a) | kompetentā iestāde ir atzinusi, ka depozitārijs vai trešā persona, kurā ir noglabāti PVKIU aktīvi, ar to finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ attiecīgajā brīdī nespēj pildīt saistības pret PVKIU un tuvākajā laikā nespēs tās pildīt; |
| --- | --- |

a)

kompetentā iestāde ir atzinusi, ka depozitārijs vai trešā persona, kurā ir noglabāti PVKIU aktīvi, ar to finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ attiecīgajā brīdī nespēj pildīt saistības pret PVKIU un tuvākajā laikā nespēs tās pildīt;

| b) | tiesu iestāde ar depozitārija vai trešās personas, kurā ir noglabāti PVKIU aktīvi, finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu, kas attiecībā uz PVKIU atceļ iespēju apmierināt tā prasījumus pret depozitāriju vai trešo personu. |
| --- | --- |

b)

tiesu iestāde ar depozitārija vai trešās personas, kurā ir noglabāti PVKIU aktīvi, finanšu stāvokli tieši saistītu iemeslu dēļ ir pieņēmusi lēmumu, kas attiecībā uz PVKIU atceļ iespēju apmierināt tā prasījumus pret depozitāriju vai trešo personu.

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes izdara minētā panta pirmās daļas a) punktā minēto atzinumu pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā 3 mēnešu laikā, pirms tam pārliecinoties, ka depozitārijs vai trešā persona nav spējusi izpildīt savas saistības, kas izriet no PVKIU prasījumiem.
  [Gr. 21]

2.c   Direktīvas 2.b punktā minēto nodrošinājumu dod saskaņā ar normatīvajos aktos un līgumos paredzētajiem nosacījumiem, kas piemērojami PVKIU sertifikātu turētāju prasījumiem saistībā ar PVKIKU sertifikātu vērtības krišanos sakarā ar depozitārija vai trešās personas, kurā PVKIU ir noglabājis aktīvus, nespēju izpildīt kādu no šādām saistībām:

| a) | atmaksāt no PVKIU saņemto naudas aizdevumu vai PVKIU piederošu un sakarā ar PVKIU darbībām tā uzdevumā turētu naudu; |
| --- | --- |

a)

atmaksāt no PVKIU saņemto naudas aizdevumu vai PVKIU piederošu un sakarā ar PVKIU darbībām tā uzdevumā turētu naudu;

| b) | atdot PVKIU visus finanšu instrumentus, kas tam pieder un ko sakarā ar PVKIU darbībām tur, pārzina vai pārvalda tā uzdevumā.”
  [Gr. 22] |
| --- | --- |

b)

atdot PVKIU visus finanšu instrumentus, kas tam pieder un ko sakarā ar PVKIU darbībām tur, pārzina vai pārvalda tā uzdevumā.”
  [Gr. 22]

| c) | [c) apakšpunkta teksts ar grozījumiem ir pārlikts uz b) apakšpunktu] |
| --- | --- |

c)

[c) apakšpunkta teksts ar grozījumiem ir pārlikts uz b) apakšpunktu]

| d) | panta 3. punktu aizstāj ar šādu:
  „3.   Visus prasījumus, kurus saskaņā ar 2.a punktu izvirza pret kredītiestādi, uz kuru attiecīgajā dalībvalstī attiektos gan šī direktīva, gan Direktīva 94/19/EK, izskata tikai saskaņā Direktīvai 94/19/EK. Ne par vienu prasījumu šajās direktīvās paredzēto kompensāciju nevar piešķirt vairāk kā vienu reizi.” |
| --- | --- |

d)

panta 3. punktu aizstāj ar šādu:

„3.   Visus prasījumus, kurus saskaņā ar 2.a punktu izvirza pret kredītiestādi, uz kuru attiecīgajā dalībvalstī attiektos gan šī direktīva, gan Direktīva 94/19/EK, izskata tikai saskaņā Direktīvai 94/19/EK. Ne par vienu prasījumu šajās direktīvās paredzēto kompensāciju nevar piešķirt vairāk kā vienu reizi.”

| 3) | Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  „3. pants



  Ieguldītāju kompensācijas sistēmas paredzētā kompensācija neattiecas uz šādiem
  prasījumiem:








  a) | kas izriet no darījumiem, kuru sakarā ir pieņemts spriedums krimināllietā par naudas atmazgāšanu, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvas 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (17) 1. pantā, vai |
| --- | --- | --- |

3)

Direktīvas 3. pantu aizstāj ar šādu pantu:

„3. pants

Ieguldītāju kompensācijas sistēmas paredzētā kompensācija neattiecas uz šādiem
  prasījumiem:

a)

kas izriet no darījumiem, kuru sakarā ir pieņemts spriedums krimināllietā par naudas atmazgāšanu, kas definēta Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvas 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (17) 1. pantā, vai

| b) | kas izriet no rīcības, kas ir aizliegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (18);
  un |
| --- | --- |

b)

kas izriet no rīcības, kas ir aizliegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (18);
  un

| c) | kas saistīti ar teroristu grupu tiešu vai netiešu finansēšanu, kā tas definēts Padomes 1999. gada 9. decembra Ieteikumā par sadarbību teroristu grupu finansēšanas apkarošanā (19). |
| --- | --- |

c)

kas saistīti ar teroristu grupu tiešu vai netiešu finansēšanu, kā tas definēts Padomes 1999. gada 9. decembra Ieteikumā par sadarbību teroristu grupu finansēšanas apkarošanā (19).

| 4) | Direktīvas 4. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz prasījumiem, kas minēti 2. panta 2.a vai 2.cpunktā, ieguldītaju kompensācijas sistēmas paredz katram ieguldītājam nodrošinājumu EUR 50 000

  EUR 100 000
  vērtībā.
  Tās dalībvalstis, kuru dotais nodrošinājums pārsniedz EUR 50 000

  EUR 100 000
  ... (20) var saglabāt šo nodrošinājuma apmēru ne ilgāk kā trīs gadus no minētā dienas. Pēc šī laikposma minētās dalībvalstis nodrošina, ka nodrošinājuma apmērs nepārsniedz EUR 50 000

  EUR 100 000
  .
  Tās dalībvalstis, kuras konvertē euro izteiktās summas savas valsts valūtā, sākotnēji konvertēšanai izmanto to valūtas maiņas kursu, kas dominē ... (20).
  Dalībvalstis var noapaļot konvertēšanas rezultātā iegūtās summas, ja šāda noapaļošana nepārsniedz EUR 2 500.
  Neskarot ceturto daļu, citā valūtā konvertētos nodrošinājuma apmērus dalībvalstis koriģē līdz šajā punktā minētajai summai ik pēc pieciem gadiem

  reizi divos gados
  . Ja ir bijuši neparedzēti notikumi, piemēram, valūtas svārstības, dalībvalstis var agrāk pārskatīt nodrošinājuma apmērus, apspriedušās ar Komisiju.”; [Gr. 22, Gr. 25, Gr. 26 un Kļūdu labojuma 1. punkts (21)] |
| --- | --- | --- |

4)

Direktīvas 4. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Dalībvalstis nodrošina, ka attiecībā uz prasījumiem, kas minēti 2. panta 2.a vai 2.cpunktā, ieguldītaju kompensācijas sistēmas paredz katram ieguldītājam nodrošinājumu EUR 50 000

  EUR 100 000
  vērtībā.

Tās dalībvalstis, kuru dotais nodrošinājums pārsniedz EUR 50 000

  EUR 100 000
  ... (20) var saglabāt šo nodrošinājuma apmēru ne ilgāk kā trīs gadus no minētā dienas. Pēc šī laikposma minētās dalībvalstis nodrošina, ka nodrošinājuma apmērs nepārsniedz EUR 50 000

  EUR 100 000
  .

Tās dalībvalstis, kuras konvertē euro izteiktās summas savas valsts valūtā, sākotnēji konvertēšanai izmanto to valūtas maiņas kursu, kas dominē ... (20).

Dalībvalstis var noapaļot konvertēšanas rezultātā iegūtās summas, ja šāda noapaļošana nepārsniedz EUR 2 500.

Neskarot ceturto daļu, citā valūtā konvertētos nodrošinājuma apmērus dalībvalstis koriģē līdz šajā punktā minētajai summai ik pēc pieciem gadiem

  reizi divos gados
  . Ja ir bijuši neparedzēti notikumi, piemēram, valūtas svārstības, dalībvalstis var agrāk pārskatīt nodrošinājuma apmērus, apspriedušās ar Komisiju.”; [Gr. 22, Gr. 25, Gr. 26 un Kļūdu labojuma 1. punkts (21)]

| b) | iekļauj šādu punktu:
  „1.a   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir ievērojot 13.a panta nosacījumus, lai pielāgotu

  Komisija ar deleģētu aktu var pieņemt 1. punktā minēto summu, ņemot vērā šādus nosacījumus: [Gr. 27]







  a) | inflāciju Savienībā, ņemot vērā izmaiņas Komisijas publicētajā saskaņotajā patēriņa cenu indeksā; |
| --- | --- | --- |

b)

iekļauj šādu punktu:

„1.a   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir ievērojot 13.a panta nosacījumus, lai pielāgotu

  Komisija ar deleģētu aktu var pieņemt 1. punktā minēto summu, ņemot vērā šādus nosacījumus: [Gr. 27]

a)

inflāciju Savienībā, ņemot vērā izmaiņas Komisijas publicētajā saskaņotajā patēriņa cenu indeksā;

| b) | to līdzekļu un finanšu instrumentu vidējo summu, ko ieguldītāju uzdevumā tur ieguldītāju sabiedrības.” |
| --- | --- |

b)

to līdzekļu un finanšu instrumentu vidējo summu, ko ieguldītāju uzdevumā tur ieguldītāju sabiedrības.”

| c) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Dalībvalsts var noteikt, ka uz dažiem ieguldītājiem neattiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas nodrošinājums attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) vai c) apakšpunktā minētajiem prasījumiem vai ka tiem piešķirams zemāka līmeņa nodrošinājums. Minētie izņēmumi uzskaitīti I pielikumā.”; [Gr. 22] |
| --- | --- |

c)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Dalībvalsts var noteikt, ka uz dažiem ieguldītājiem neattiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas nodrošinājums attiecībā uz 2. panta 2. punkta a) vai c) apakšpunktā minētajiem prasījumiem vai ka tiem piešķirams zemāka līmeņa nodrošinājums. Minētie izņēmumi uzskaitīti I pielikumā.”; [Gr. 22]

| d) | svītro 4. punktu. |
| --- | --- |

d)

svītro 4. punktu.

| 5) | Direktīvā iekļauj šādus pantus:

  „4.a pants

  1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir izveidoti piemēroti mehānismi to iespējamo saistību noteikšanai. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas ir finansētas proporcionāli to saistībām.
  Dalībvalstīm regulāri ir jāsniedz EVTI attiecīgā informācija par iespējamām saistībām un ar tām saistīto proporcionālo finansējumu. [Gr. 28]

  2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas ieguldītāju kompensācijas sistēmas izveido vēlamo kapitāla līmeni vismaz 0,5 %

  0,3 %
  vērtībā no naudas vai finanšu instrumentiem, ko tur, pārzina vai pārvalda ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU un uz ko attiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas aizsardzība. Nodrošinātās naudas un finanšu instrumentu vērtību aprēķina ik gadu 1. janvārī

  31. decembrī
  . [Gr. 29]



  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
  13.a
  panta nosacījumus
  , Komisija, ar deleģētiem pasākumiem saskaņā ar 13.a pantu un ņemot vērā 13.b un 13.c panta nosacījumus, veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu, kādā veidā aprēķināma vērtība naudai un finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas, lai varētu noteikt vēlamo kapitāla līmeni, kas jāizveido ieguldītāju kompensācijas sistēmām, un grozīt vēlamo kapitāla līmeni, ņemot vērā finanšu tirgu attīstību.


  Ņemot vērā nodrošinātās naudas vērtību, ko aprēķina katru gadu saskaņā ar šā panta pirmo daļu un ņemot vērā finanšu tirgu attīstību, kā arī nepieciešamību nodrošināt efektīvu kompensāciju ieguldītājiem, pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 13.a panta nosacījumus, lai grozītu vēlamā kapitāla līmeņa minimālo vērtību. Līdz ... (22) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šajā punktā paredzētā vēlamā kapitāla līmeņa pielāgošanas nepieciešamību.




  Lai ļautu Komisijai aprēķināt atbilstīgu vēlamā kapitāla līmeni saskaņā ar šā panta trešo daļu, katra dalībvalsts katru gadu 31. decembrī iesniedz Komisijai un EVTI nepieciešamos datus par ieguldītāju kompensācijas sistēmu finansējumu to teritorijā. Dalībvalstis iesniedz minētos datus Komisijai līdz nākamā gada 31. martam.




  Dalībvalstis iesniedz Komisijai un EVTI arī informāciju par:










  a) | nodrošināto vērtspapīru un naudas līdzekļu apmēru, kuri ieguldītāju vārdā tiek turēti ieguldījumu sabiedrībās; |
| --- | --- | --- |

5)

Direktīvā iekļauj šādus pantus:

„4.a pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir izveidoti piemēroti mehānismi to iespējamo saistību noteikšanai. Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas ir finansētas proporcionāli to saistībām.
  Dalībvalstīm regulāri ir jāsniedz EVTI attiecīgā informācija par iespējamām saistībām un ar tām saistīto proporcionālo finansējumu. [Gr. 28]

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas ieguldītāju kompensācijas sistēmas izveido vēlamo kapitāla līmeni vismaz 0,5 %

  0,3 %
  vērtībā no naudas vai finanšu instrumentiem, ko tur, pārzina vai pārvalda ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU un uz ko attiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas aizsardzība. Nodrošinātās naudas un finanšu instrumentu vērtību aprēķina ik gadu 1. janvārī

  31. decembrī
  . [Gr. 29]

Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot
  13.a
  panta nosacījumus
  , Komisija, ar deleģētiem pasākumiem saskaņā ar 13.a pantu un ņemot vērā 13.b un 13.c panta nosacījumus, veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu, kādā veidā aprēķināma vērtība naudai un finanšu instrumentiem, uz kuriem attiecas ieguldītāju kompensācijas sistēmas, lai varētu noteikt vēlamo kapitāla līmeni, kas jāizveido ieguldītāju kompensācijas sistēmām, un grozīt vēlamo kapitāla līmeni, ņemot vērā finanšu tirgu attīstību.

Ņemot vērā nodrošinātās naudas vērtību, ko aprēķina katru gadu saskaņā ar šā panta pirmo daļu un ņemot vērā finanšu tirgu attīstību, kā arī nepieciešamību nodrošināt efektīvu kompensāciju ieguldītājiem, pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 13.a panta nosacījumus, lai grozītu vēlamā kapitāla līmeņa minimālo vērtību. Līdz ... (22) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šajā punktā paredzētā vēlamā kapitāla līmeņa pielāgošanas nepieciešamību.

Lai ļautu Komisijai aprēķināt atbilstīgu vēlamā kapitāla līmeni saskaņā ar šā panta trešo daļu, katra dalībvalsts katru gadu 31. decembrī iesniedz Komisijai un EVTI nepieciešamos datus par ieguldītāju kompensācijas sistēmu finansējumu to teritorijā. Dalībvalstis iesniedz minētos datus Komisijai līdz nākamā gada 31. martam.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai un EVTI arī informāciju par:

a)

nodrošināto vērtspapīru un naudas līdzekļu apmēru, kuri ieguldītāju vārdā tiek turēti ieguldījumu sabiedrībās;

| b) | turēto vai pārvaldīto naudas līdzekļu un finanšu instrumentu vērtību; |
| --- | --- |

b)

turēto vai pārvaldīto naudas līdzekļu un finanšu instrumentu vērtību;

| c) | klientu skaitu; |
| --- | --- |

c)

klientu skaitu;

| d) | ieguldījumu darījumu radītajiem ieņēmumiem vai ienākumiem; |
| --- | --- |

d)

ieguldījumu darījumu radītajiem ieņēmumiem vai ienākumiem;

| e) | katras ieguldījumu sabiedrības kapitāla līmeni; |
| --- | --- |

e)

katras ieguldījumu sabiedrības kapitāla līmeni;

| f) | maksimālo kompensācijas apjomu vienam klientam; |
| --- | --- |

f)

maksimālo kompensācijas apjomu vienam klientam;

| g) | vērtspapīru pārdošanas un pirkšanas darījumu vidējo apgrozījumu; |
| --- | --- |

g)

vērtspapīru pārdošanas un pirkšanas darījumu vidējo apgrozījumu;

| h) | apstiprināto personu vai tirgotāju skaitu. [Gr. 30] |
| --- | --- |

h)

apstiprināto personu vai tirgotāju skaitu. [Gr. 30]

3.   Vēlamo kapitāla līmeni finansē pirms 2. panta 2. vai 2.b punktā minēto attiecīgo notikumu rašanās, neņemot tos vērā. Dalībvalstis nodrošina, ka vēlamo kapitāla līmeni visām ieguldītāju kompensācijas sistēmām sasniedz desmit gadu laikā pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

  līdz ... (23)

  un ka visas ieguldītāju kompensācijas sistēmas nosaka atbilstīgu plānu un ievēro to, lai izpildītu šo mērķi.[Gr. 21 un 31]

Vēlamā kapitāla līmeņa sasniegšanai uzkrātās iemaksas iegulda tikai skaidrās naudas depozītos un zema riska aktīvos, atlikušajam laikam līdz termiņa beigām nepārsniedzot 24 mēnešus, kurus var realizēt laika posmā, kas nepārsniedz 1 mēnesi.

3.a
     
  Katra dalībnieka ieguldītāju kompensācijas sistēmā nosaka atbilstīgi radītā riska pakāpei. Lai visās dalībvalstīs sasniegtu noteiktu saskaņotības līmeni šā punkta piemērošanā, Komisija saskaņā ar 13.a pantu pieņem deleģētos aktus, lai precizētu, kādā veidā ir jānosaka katra dalībnieka iemaksa ieguldītāju kompensācijas sistēmā. [Gr. 32]

3.b
     
  Kompetentās iestādes var samazināt to ieguldītāju kompensācijas sistēmas dalībnieku iemaksas, kuri brīvprātīgi uzņemas papildu pasākumus darbības riska samazināšanai.

Kompetentās iestādes var samazināt ieguldītāju kompensācijas sistēmas dalībnieku iemaksas dalībniekiem, kas sniedz pierādījumus, ka izmantotie vērtspapīru turētāji ievēro tādus pašus standartus darbības riska samazināšanā.

Samazinājums neietekmē ieguldītāju kompensācijas sistēmas vēlamā kapitāla līmeni. [Gr. 33]

3.c
     
  Lai nodrošinātu vienveidīgus nosacījumus 3.b punkta piemērošanai, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektus, lai noteiktu nosacījumus iemaksu samazināšanai ieguldītāju kompensācijas sistēmā, kā tas ir noteikts ceturtajā daļā.

Minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus EVTI katru gadu iesniedz Komisijai.

Komisijai piešķir pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos īstenošanas tehnisko standartu projektus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantu.

Nosacījumus uz risku balstītiem samazinājumiem novērtē pēc kritērijiem, piemēram, naudas līdzekļu un finanšu instrumentu apjoma, kapitāla pietiekamības, kā arī katra dalībnieka stabilitātes, ņemot vērā tā juridisko statusu un mītnes vietā piemērojamo tiesisko regulējumu. [Gr. 34]

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas aicina to dalībniekus veikt papildu iemaksas gadījumos, kad vēlamais kapitāla līmenis ir nepietiekams, lai veiktu 9. panta 2. punktā minētos kompensācijas prasījumu maksājumus. Šīs papildu iemaksas nepārsniedz 0,5 %

  0,3 %
  no nodrošinātās naudas un finanšu instrumentiem atbilstīgi 2. punktam. Šīs papildu iemaksas neapdraud attiecīgās dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti, un to pamatā ir pieejamības kritēriji.
  Dalībvalstis var pieprasīt veikt papildu iemaksas pēc apspriešanās ar EVTI un Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1092/2010 (2010. gada 24. novembris) par Eiropas Savienības finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku kolēģijas izveidošanu (24). [Gr. 35]

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmu rīcībā ir alternatīva finansējuma procedūras, kas ļauj saņemt īstermiņa finansējumu, lai segtu prasījumus pret sistēmu, ja avansā izmaksātā summa ir izsmelta. Šīs procedūras var ietvert
  komerciālu aizdevumu pasākumus

  aizņēmuma un
  aizdevumu
  resursus no komercbankām. Turklāt tās var ietvert aizņēmuma resursus no

  un
  valsts institūcijām,
  tostarp no tām, kas ir dalībvalstīs,
  ja tie ir komerciāli resursi. [Gr. 36]

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmu finansēšanas izmaksas attiecībā uz ieguldījumu darījumiem sedz tikai
  un vienīgi
  ieguldījumu sabiedrības vai trešo personu līdzekļu pārvaldītāji, uz kuriem attiecas sistēma, un attiecībā uz PVKIU darbībām — tikai PVKIU vai to depozitāriji vai trešās personas, uz kurām attiecas sistēma. Dalībnieku regulārās iemaksas ik gadu paaugstina. [Gr. 37]

Lai vēl vairāk sekmētu ieguldītāju kompensācijas sistēmas darbību, dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | sistēmas no saviem dalībniekiem spēj iekasēt maksājumus, lai veiktu maksājumus 9. panta 2. punktā paredzētajā laika periodā, vajadzības gadījumā gan pirms, gan arī pēc maksājumu veikšanas; |
| --- | --- |

a)

sistēmas no saviem dalībniekiem spēj iekasēt maksājumus, lai veiktu maksājumus 9. panta 2. punktā paredzētajā laika periodā, vajadzības gadījumā gan pirms, gan arī pēc maksājumu veikšanas;

| b) | kompetentās iestādes ir pilnvarotas veikt pasākumus pret jebkuru sabiedrību, kas pēc pieprasījuma neveic iemaksu. [Gr. 38] |
| --- | --- |

b)

kompetentās iestādes ir pilnvarotas veikt pasākumus pret jebkuru sabiedrību, kas pēc pieprasījuma neveic iemaksu. [Gr. 38]

7.   Dalībvalstis ik gadu informē EVTI par to ieguldītāju kompensācijas sistēmu vēlamā kapitāla līmeni, kā minēts 2. punktā, un finansējuma apmēru, kā minēts 3. punktā. Informāciju apstiprina kompetentās iestādes un kopā ar šo apstiprinājumu nosūta EVTI 30 dienu laikā pēc katra gada beigām.

Dalībvalstis nodrošina, ka pirmajā daļā minēto informāciju publicē ieguldītāju sistēmu tīmekļa vietnē vismaz reizi gadā.

7.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas jebkurā laikā un pēc to pieprasījuma saņem no saviem dalībniekiem visu vajadzīgo informāciju, lai sagatavotu atmaksājumus ieguldītājiem. [Gr. 39]

8.   Dalībvalstis nodrošina, ka 10 %

  5 %
  no 4.a panta 2. punktā minētās ieguldītāju kompensācijas sistēmu ex-ante finansējuma summas ir pieejamas aizdevumiem citām ieguldītāju kompensācijas sistēmām atbilstīgi
  4.b panta

  4.c panta nosacījumiem.
  Šādu finansēšanas metodi lieto tikai tad, ja nav pieejami parastie finansēšanas veidi.

Komisija ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 13.a pantu, ņemot vērā 13.b un 13.c panta nosacījumus, var grozīt procentus ex-ante finansējuma summai, kas ir pieejama aizdevumiem citām sistēmām, ņemot vērā finanšu tirgu attīstību.
  [Gr. 40]

9.   Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 13.a pantu, lai noteiktu:

| a) | ieguldītāju kompensācijas sistēmu iespējamo saistību noteikšanas metodi, kā minēts 1. punktā
  un riska iemaksas
  ; [Gr. 41] |
| --- | --- |

a)

ieguldītāju kompensācijas sistēmu iespējamo saistību noteikšanas metodi, kā minēts 1. punktā
  un riska iemaksas
  ; [Gr. 41]

| b) | faktorus, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai 4. punktā minētās papildu iemaksas neapdraudēs dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti; |
| --- | --- |

b)

faktorus, kas jāņem vērā, izvērtējot, vai 4. punktā minētās papildu iemaksas neapdraudēs dalībvalsts finanšu sistēmas stabilitāti;

| c) | šā panta 5. punktā minētās alternatīva finansējuma procedūras, kas ieguldītāju kompensācijas sistēmām jāievieš, lai vajadzības gadījumā varētu saņemt īstermiņa finansējumu; |
| --- | --- |

c)

šā panta 5. punktā minētās alternatīva finansējuma procedūras, kas ieguldītāju kompensācijas sistēmām jāievieš, lai vajadzības gadījumā varētu saņemt īstermiņa finansējumu;

| d) | kritērijus, lai noteiktu 6. punktā minēto nodrošināto organizatorisko vienību iemaksas. |
| --- | --- |

d)

kritērijus, lai noteiktu 6. punktā minēto nodrošināto organizatorisko vienību iemaksas.

10.   Lai nodrošinātu vienotus 7. punkta otrās daļas piemērošanas nosacījumus, EVTI kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu .../...(*), izveido
  īstenošanas
  tehniskos standartus, lai noteiktu, kāda tieši informācija sistēmām ir jāpublicē.

EVTI iesniedz Komisijai pirmajā daļā minēto
  īstenošanas
  tehnisko standartu projektu līdz 2012. gada 31. decembrim.

Komisijai piešķir pilnvaras

  Komisija var pieņemt pirmajā daļā minēto
  īstenošanas
  tehnisko standartu projektu Regulas (ES) Nr. 1095/2010 [EVTI] 7.e panta

  15. panta
  noteiktajā kārtībā. [Gr. 42]

4.b pants

1.   
  Pēc ... (25),

  Sistēmai ir ieguldītāju kompensācijas
  sistēma var tiesības aizņemties no visām pārējām 2. pantā minētajām Savienības sistēmām saskaņā ar šādiem nosacījumiem: [Gr. 43]

| a) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma nespēj pildīt saistības saskaņā ar 2. panta 2.a vai 2.c punktu sakarā ar iepriekšējiem maksājumiem, kas veikti šo saistību pildīšanai; [Gr. 22] |
| --- | --- |

a)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma nespēj pildīt saistības saskaņā ar 2. panta 2.a vai 2.c punktu sakarā ar iepriekšējiem maksājumiem, kas veikti šo saistību pildīšanai; [Gr. 22]

| b) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma, kura ir

  šīs daļas a) punktā minētā situācija ir radusies sakarā ar nepietiekamiem līdzekļiem, kā minēts 4.a panta 3. punktā

  iepriekš sasniegusi 4.a panta 2. punktā minēto vēlamo kapitāla līmeni
  ; [Gr. 44] |
| --- | --- |

b)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma, kura ir

  šīs daļas a) punktā minētā situācija ir radusies sakarā ar nepietiekamiem līdzekļiem, kā minēts 4.a panta 3. punktā

  iepriekš sasniegusi 4.a panta 2. punktā minēto vēlamo kapitāla līmeni
  ; [Gr. 44]

| c) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma ir izmantojusi papildu iemaksas, kas minētas 4.a panta 4. punktā; |
| --- | --- |

c)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma ir izmantojusi papildu iemaksas, kas minētas 4.a panta 4. punktā;

| d) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma uzņemas juridiskas saistības izmantot aizņemtos līdzekļus 2. panta 2.a un 2.c punktā minēto prasījumu segšanai; [Gr. 22] |
| --- | --- |

d)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma uzņemas juridiskas saistības izmantot aizņemtos līdzekļus 2. panta 2.a un 2.c punktā minēto prasījumu segšanai; [Gr. 22]

| e) | [Apakšpunkts pārvietots kā jauna trešā daļa] |
| --- | --- |

e)

[Apakšpunkts pārvietots kā jauna trešā daļa]

| f) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma paziņo pieprasītās naudas apmēru; |
| --- | --- |

f)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma paziņo pieprasītās naudas apmēru;

| g) | aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma nekavējoties informē EVTI par tās nodomu aizņemties no citas ieguldītāju kompensācijas sistēmas, norādot, kā tiek pildīti a) un b) apakšpunktos paredzētos nosacījumus un plānoto aizņēmuma apmēru. |
| --- | --- |

g)

aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēma nekavējoties informē EVTI par tās nodomu aizņemties no citas ieguldītāju kompensācijas sistēmas, norādot, kā tiek pildīti a) un b) apakšpunktos paredzētos nosacījumus un plānoto aizņēmuma apmēru.

Pirmās daļas f) punktā minēto summu nosaka šādi:

[prasījumu summa, kas jāmaksā saskaņā ar 2. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu] - [finansējuma apmērs atbilstīgi 4.a panta 7. punktā norādītajam] + [papildu iemaksu maksimālā summa, kas minēta 4.a panta 4. punktā] [Gr. 22]

Aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēmai, kas nav atmaksājusi aizdevumu citām sistēmām atbilstīgi šim pantam, ir liegta iespēja aizņemties vai aizdot naudu citām ieguldītāju kompensācijas sistēmām;

Pārējās ieguldītāju kompensācijas sistēmas darbojas kā aizdevumu sistēmas. Šim nolūkam dalībvalstis, kurās ir izveidota vairāk nekā viena sistēma, izraugās vienu sistēmu, kas darbosies kā aizdevumu sistēma, un attiecīgi informē EVTI. Dalībvalstis
  veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas ir informētas par to, kura sistēma ir aizdevumu sistēma un kā tā darbojas. Dalībvalstis
  var izlemt, vai un kādā veidā aizdevumu sistēmu atmaksā citas ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kas izveidotas tajā pašā dalībvalstī. [Gr. 45]

2.   Aizdevumam piemēro šādus nosacījumus:

| a) | atkarībā no otrajā daļā noteiktā ierobežojuma visas ieguldītāju kompensācijas sistēmas aizdod tādu summu, kas ir proporcionāla visās sistēmās nodrošinātās naudas un finanšu instrumentu summai, neņemot vērā aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēmu. Summas aprēķina saskaņā ar jaunāko informāciju, kas minēta 4.a panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

atkarībā no otrajā daļā noteiktā ierobežojuma visas ieguldītāju kompensācijas sistēmas aizdod tādu summu, kas ir proporcionāla visās sistēmās nodrošinātās naudas un finanšu instrumentu summai, neņemot vērā aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēmu. Summas aprēķina saskaņā ar jaunāko informāciju, kas minēta 4.a panta 2. punktā;

| b) | aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēma atmaksā aizdevumu piecos gados; [Otrais teikums pārvietots kā trešā daļa] |
| --- | --- |

b)

aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēma atmaksā aizdevumu piecos gados; [Otrais teikums pārvietots kā trešā daļa]

| c) | procentu
  likmei kredīta laikā
  ir
  jābūt ekvivalentai

  Eiropas Centrālās bankas papildu kreditēšanas mehānisma likmei
  , ko nosaka tā centrālā banka, kas emitē valūtu, kurā izsniegts aizdevums
  . [Gr. 46] |
| --- | --- |

c)

procentu
  likmei kredīta laikā
  ir
  jābūt ekvivalentai

  Eiropas Centrālās bankas papildu kreditēšanas mehānisma likmei
  , ko nosaka tā centrālā banka, kas emitē valūtu, kurā izsniegts aizdevums
  . [Gr. 46]

Kopējā aizdevuma summa visām aizņemšanās ieguldītāju kompensācijas sistēmām nepārsniedz 20 % no Savienības līmenī aizdevumiem pieejamo līdzekļu kopējās summas, kā minēts 4.a panta 8. punktā.

Šā punkta b)apakšpunktā minēto aizdevuma atmaksu var izdarīt ar gada maksājumiem, un procenti maksājami tikai aizdevuma atmaksas brīdī.

3.   EVTI apstiprina, ka 1. punktā minētie nosacījumi ir izpildīti, paziņo summas, kuras jāaizdod katrai ieguldītāju kompensācijas sistēmai un kuras aprēķinātas atbilstīgi 2.a pantam, un sākotnējo procentu likmi atbilstīgi 2.c pantam, kā arī aizdevuma ilgumu.

EVTI nosūta aizdevumu sistēmām savu apstiprinājumu kopā ar 1. punkta g) apakšpunktā minēto informāciju 15 dienu laikā pēc minētās informācijas saņemšanas no aizdevumu sistēmām. Aizdevumu sistēmas nekavējoties un vēlākais nākamo 15 darba dienu laikā pēc apstiprinājuma un informācijas no EVTI saņemšanas veic aizdevuma maksājumu aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēmai.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka aizņēmumu ieguldītāju kompensācijas sistēmas pieprasītās iemaksas ir pietiekamas, lai atmaksātu aizņēmuma summu un iespējami drīz un vēlākais 10 gadu

  piecu gadu
  laikā pēc aizdevuma saņemšanas no jauna izveidotu vēlamā kapitāla līmeni. [Gr. 47]

Visi pārējie prasījumi ir pakārtoti tās ieguldītāju kompensācijas sistēmas prasījumam, no kuras šis aizdevums ir piešķirts. Minēto ieguldītāju kompensācija ssistēmu uzskata par priviliģētu kreditoru un tās prasījumu uzskata par prioritāru kreditoru starpā. [Gr. 48]

Neskarot otro daļu, dalībvalstis, paredzot priekšroku dažādām kreditoru kategorijām, var noteikt citas prioritātes. [Gr. 49]

5.   Lai sekmētu veiksmīgu sadarbību starp ieguldītāju kompensācijas sistēmām,
  sistēmas
  vai vajadzības gadījumā
  kompetentās iestādes noslēdz rakstiskus
  sadarbības
  līgumus
  . Šādos līgumos ņem vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK
  (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti

   (26) ietvertās prasības. [Gr. 50]

Kompetentās iestādes paziņo EVTI par noslēgtajiem līgumiem, kas minēti šā punkta pirmajā daļā, un to saturu. EVTI var izdarīt atzinumus par šādiem līgumiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 8. panta 2. punkta g) apakšpunktu un 34. pantu. Ja kompetentās iestādes vai ieguldītāju kompensācijas sistēmas nevar vienoties vai ja rodas domstarpības par šāda līguma interpretēšanu, EVTI risina strīdu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/201019. pantam.

Ja nav noslēgti šā punkta pirmajā daļā minētie līgumi, tas neskar ieguldītāju prasījumus saskaņā ar 2. panta 2.a punktu vai 2.c punktu. [Gr. 22]

| 6) | Direktīvas 5. un 6. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  „5. pants

  1.   Ja ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona, kurai saskaņā ar 2. panta 1. punktu ir jāpiedalās sistēmā, nepilda tās pienākumus kā minētās sistēma dalībniece, par to ziņo kompetentajām iestādēm, kas izdevušas atļauju ieguldījumu sabiedrībai vai PVKIU, un tās sadarbībā ar kompensācijas sistēmu veic vajadzīgos pasākumus, tostarp uzliek sodus, lai nodrošinātu to, ka ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona pienākumus pilda.
  2.   Ja 1. punktā minētie pasākumi nenodrošina to, ka ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona pilda pienākumus, ieguldītāju kompensācijas sistēmas ar kompetentu iestāžu skaidru piekrišanu ne vēlāk kā 12

  sešus
  mēnešus iepriekš var paziņot par nodomu izslēgt ieguldījumu sabiedrību, PVKIU, depozitāriju vai trešo personu no sistēmas. Ieguldītāju kompensācijas sistēma joprojām paredz nodrošinājumu saskaņā ar 2. panta 2.a un 2.c punktu

  2. panta 2. punktu
  attiecībā uz ieguldījumu darījumiem vai PVKIU darbībām, ko veic šajā laikā. Ja līdz paziņojuma termiņa beigām ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona nav izpildījusi pienākumus, ieguldītāju kompensācijas sistēma ar kompetentu iestāžu skaidru piekrišanu, var minēto ieguldījumu sabiedrību izslēgt.
  3.   No ieguldītāju kompensācijas sistēmas izslēgta ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona var arī turpmāk sniegt ieguldījumu pakalpojumus, veikt PVKIU darbību vai tai var uzticēt ieguldītāju un PVKIU finanšu instrumentus ar šādiem nosacījumiem:






  a) | pirms izslēgšanas ieguldījumu sabiedrība vai trešā persona ir paredzējusi alternatīvas kompensācijas procedūras, kas ieguldītājiem un PVKIU sniedz vismaz līdzvērtīgu nodrošinājumu tam, ko dod oficiāli atzītā sistēma, un šādas alternatīvas kompensācijas procedūras īpašības ir līdzvērtīgas oficiāli atzītās sistēmas īpašībām; |
| --- | --- | --- |

6)

Direktīvas 5. un 6. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

„5. pants

1.   Ja ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona, kurai saskaņā ar 2. panta 1. punktu ir jāpiedalās sistēmā, nepilda tās pienākumus kā minētās sistēma dalībniece, par to ziņo kompetentajām iestādēm, kas izdevušas atļauju ieguldījumu sabiedrībai vai PVKIU, un tās sadarbībā ar kompensācijas sistēmu veic vajadzīgos pasākumus, tostarp uzliek sodus, lai nodrošinātu to, ka ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona pienākumus pilda.

2.   Ja 1. punktā minētie pasākumi nenodrošina to, ka ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona pilda pienākumus, ieguldītāju kompensācijas sistēmas ar kompetentu iestāžu skaidru piekrišanu ne vēlāk kā 12

  sešus
  mēnešus iepriekš var paziņot par nodomu izslēgt ieguldījumu sabiedrību, PVKIU, depozitāriju vai trešo personu no sistēmas. Ieguldītāju kompensācijas sistēma joprojām paredz nodrošinājumu saskaņā ar 2. panta 2.a un 2.c punktu

  2. panta 2. punktu
  attiecībā uz ieguldījumu darījumiem vai PVKIU darbībām, ko veic šajā laikā. Ja līdz paziņojuma termiņa beigām ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona nav izpildījusi pienākumus, ieguldītāju kompensācijas sistēma ar kompetentu iestāžu skaidru piekrišanu, var minēto ieguldījumu sabiedrību izslēgt.

3.   No ieguldītāju kompensācijas sistēmas izslēgta ieguldījumu sabiedrība, PVKIU, depozitārijs vai trešā persona var arī turpmāk sniegt ieguldījumu pakalpojumus, veikt PVKIU darbību vai tai var uzticēt ieguldītāju un PVKIU finanšu instrumentus ar šādiem nosacījumiem:

a)

pirms izslēgšanas ieguldījumu sabiedrība vai trešā persona ir paredzējusi alternatīvas kompensācijas procedūras, kas ieguldītājiem un PVKIU sniedz vismaz līdzvērtīgu nodrošinājumu tam, ko dod oficiāli atzītā sistēma, un šādas alternatīvas kompensācijas procedūras īpašības ir līdzvērtīgas oficiāli atzītās sistēmas īpašībām;

| b) | kompetentā iestāde, kas atbild par ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU atļaujas izdošanu, ir apstiprinājusi, ka ir izpildīti a) apakšpunktā norādītie nosacījumi. |
| --- | --- |

b)

kompetentā iestāde, kas atbild par ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU atļaujas izdošanu, ir apstiprinājusi, ka ir izpildīti a) apakšpunktā norādītie nosacījumi.

4.   Ja ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU, kuru saskaņā ar 2. punktu ierosina izslēgt, nespēj izstrādāt alternatīvas procedūras, kas atbilst 3. punkta nosacījumiem, kompetentās iestādes, kas izdevušas atļauju
  , to nekavējoties atsauc

| a) | attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību, kurai tā izsniegusi atļauju, nekavējoties atsauc atļauju; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību, kurai tā izsniegusi atļauju, nekavējoties atsauc atļauju;

| b) | attiecībā uz PVKIU, ko tā apstiprinājusi, nekavējoties atsauc atļauju. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz PVKIU, ko tā apstiprinājusi, nekavējoties atsauc atļauju.

5.   Ja depozitārijs vai trešā persona, kuru saskaņā ar 2. punktu ierosina izslēgt, nespēj izstrādāt alternatīvas procedūras, kas atbilst 3. punkta nosacījumiem, tai neuztic ieguldītāja vai PVKIU aktīvus. [Gr. 51]

6. pants

Pēc ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU atļaujas atsaukšanas joprojām tiek sniegts nodrošinājums, kas paredzēts 2. panta 2.a un 2.c punktā

  2. punktā
  attiecībā uz ieguldījumu darījumiem, kas veikti līdz minētajam atsaukumam.”[Gr. 52]

| 7) | Direktīvas 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

  „8. pants

  1.   Nodrošinājums, ko paredz 4. panta 1. un 3. punkts, attiecas uz ieguldītāja prasījumu kopumā attiecībā pret vienu un to pašu ieguldījumu sabiedrību vai PVKIU saskaņā ar šo direktīvu neatkarīgi no kontu skaita, valūtas un atrašanās vietas Savienībā. [Gr. 53]

  2.   Aprēķinot nodrošinājumu, kas ir paredzēts 4. panta 1. un 3. punktā, ņem vērā katra ieguldītāja daļu kopīgā ieguldījuma darījumā.

  Ja nav īpašu noteikumu, prasījumus vienādi sadala starp ieguldītājiem.
  [Gr. 54]



  Ieguldītājam, kura prasījumu nevar pilnībā apmierināt, nosaka tādu pašu procentuālo segumu, kā ieguldītāju prasījumu kopumam. [Gr. 55]

  Dalībvalstis var paredzēt, ka, lai aprēķinātu 4. panta 1. un 3. punktā noteiktos ierobežojumus, prasījumus, kas attiecas uz kopīgu ieguldījuma darījumu, kura sakarā tiesības ir vismaz divām personām kā sabiedrības, apvienības vai līdzīga veida grupējuma, kas nav juridiska persona, loceklēm, var summēt un uzskatīt, ka tie saistās ar ieguldījumu, ko veicis viens vienīgs ieguldītājs.
  3.   Ja ieguldītājam nav piešķirtas tiesības attiecībā uz summām vai vērtspapīriem

  instrumentiem
  , kas ir viņa turējumā, kompensāciju saņem pilntiesīgā persona ar noteikumu, ka šī persona ir identificēta vai identificējama līdz 2. panta 2. un 2.b punktā

  2. panta 2. punktā
  minētā atzinuma vai lēmuma dienai.
  Ja pilntiesīgas ir divas vai vairākas personas, ņem vērā daļu, kas pienākas katrai no tām saskaņā ar noteikumiem par summu vai vērtspapīru

  instrumentiem
  pārvaldību, lai aprēķinātu ierobežojumus, kas paredzēti 4. panta 1. un 3. punktā. [Gr. 56]


  9. pants

  1.   Ieguldītāju kompensācijas sistēma veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu ieguldītājus par atzinumu vai lēmumu, kas minēts 2. panta 2. vai 2.bpunktā, un, ja jāizmaksā viņiem kompensācija, tas tiktu izdarīts iespējami drīz. Tā var noteikt termiņu, kurā ieguldītājiem jāiesniedz prasījumi. Šis termiņš nedrīkst būt īsāks par pieciem mēnešiem no iepriekšminētā atzinuma vai lēmuma dienas, kā minēts 2. panta 2. un 2.bpunktā, vai no dienas, kurā šis atzinums vai spriedums darīts zināms atklātībā. [Gr. 21]

  Ieguldītāju kompensācijas sistēma tomēr nedrīkst izmantot šā punkta pirmajā daļā minētā termiņa beigšanos, lai atteiktu
  pilnu
  nodrošinājumu ieguldītājam, kas nav varējis laikā īstenot tiesības uz kompensāciju. [Gr. 57]



  Ieguldījumu sabiedrības savās tīmekļa vietnēs dara zināmu visu informāciju par nodrošinājuma noteikumiem un nosacījumiem, kā arī par pasākumiem, kas jāveic, lai saņemtu maksājumu atbilstīgi šai direktīvai. [Gr. 58]

  2.   Ieguldītāju kompensācijas sistēmai jābūt gatavai samaksāt ieguldītāja prasījumu iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc prasījuma pamatotības un tā apmēra noteikšanas.
  Vienīgi izņēmuma apstākļos ieguldītāju kompensācijas sistēma var vērsties pie kompetentajām iestādēm ar lūgumu pagarināt termiņu. Šāds pagarinājums nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Kompetentās iestādes nekavējoties informē EVTI par jebkuru šādu pagarinājumu, kas piešķirts jebkādai ieguldītāju kompensācijas sistēmai, kā arī par apstākļiem, kas attaisno šādu pagarinājumu.
  Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas var piedalīties maksātnespējas vai tiesas procesos, kas var būt būtiski prasījuma pamatotības un summas noteikšanā.
  Trešā daļa neskar tās ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kuras ir spējušas pieņemt citas metodes, lai noteiktu prasījuma pamatotību vai summu.
  Ja pēdējais maksājums nav veikts deviņu mēnešu laikā pēc 2. panta 2. vai 2.b punktā minētā atzinuma vai lēmuma, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēma paredz trīs mēnešu laikā pēc atzinuma vai lēmuma izmaksāt avansā daļu no kompensācijas, kas ir vismaz viena trešā daļa no prasījuma, pamatojoties uz prasījuma sākotnējo izvērtējumu. Atlikumu izmaksā trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir noteikta prasījuma pamatotība un summa. Dalībvalstis nodrošina, ka sistēmai ir līdzekļi, lai atgūtu avansā izmaksātās summas, ja pēc tam tiek konstatēts, ka prasījums nav bijis pamatots. [Gr. 21]

  Komisija
  pieņem deleģētos aktus
  saskaņā ar 13.a pantu, ņemot vērā 13.b un 13.c panta nosacījumus deleģētajos aktos, veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu procedūru, kā izskatīt ieguldītāju prasījumusun tehniskos kritērijus, lai aprēķinātu PVKIU zaudējumus, kas radušies sakarā ar 2. panta 2.b un 2.c) punktā minētajiem notikumiem. [Gr. 59]

  3.   Neatkarīgi no 2. punkta otrajā daļā noteiktā termiņa, ja pret ieguldītāju vai kādu citu personu, kam ir piešķirtas tiesības vai kas saņem peļņu no ieguldījumu darījuma, izvirzīta apsūdzība
  saistībā ar līdzekļiem, kuri ir šīs direktīvas priekšmets
  , sakarā ar naudas atmazgāšanu, kā noteikts Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. punktā, saistībā ar rīcību, kas ir aizliegta saskaņā ar Direktīvu 2003/6/EK vai
  saistībā ar teroristu grupu tiešu vai netiešu finansēšanu, kā tas ir noteikts Padomes 1999. gada 9. decembra Ieteikumā par sadarbību teroristu grupu finansēšanas apkarošanā,
  ieguldītāju kompensācijas sistēma var atlikt visus maksājumus līdz tiesas spriedumam vai kompetentās iestādes atzinumam.”[Gr. 60] |
| --- | --- |

7)

Direktīvas 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

„8. pants

1.   Nodrošinājums, ko paredz 4. panta 1. un 3. punkts, attiecas uz ieguldītāja prasījumu kopumā attiecībā pret vienu un to pašu ieguldījumu sabiedrību vai PVKIU saskaņā ar šo direktīvu neatkarīgi no kontu skaita, valūtas un atrašanās vietas Savienībā. [Gr. 53]

2.   Aprēķinot nodrošinājumu, kas ir paredzēts 4. panta 1. un 3. punktā, ņem vērā katra ieguldītāja daļu kopīgā ieguldījuma darījumā.

Ja nav īpašu noteikumu, prasījumus vienādi sadala starp ieguldītājiem.
  [Gr. 54]

Ieguldītājam, kura prasījumu nevar pilnībā apmierināt, nosaka tādu pašu procentuālo segumu, kā ieguldītāju prasījumu kopumam. [Gr. 55]

Dalībvalstis var paredzēt, ka, lai aprēķinātu 4. panta 1. un 3. punktā noteiktos ierobežojumus, prasījumus, kas attiecas uz kopīgu ieguldījuma darījumu, kura sakarā tiesības ir vismaz divām personām kā sabiedrības, apvienības vai līdzīga veida grupējuma, kas nav juridiska persona, loceklēm, var summēt un uzskatīt, ka tie saistās ar ieguldījumu, ko veicis viens vienīgs ieguldītājs.

3.   Ja ieguldītājam nav piešķirtas tiesības attiecībā uz summām vai vērtspapīriem

  instrumentiem
  , kas ir viņa turējumā, kompensāciju saņem pilntiesīgā persona ar noteikumu, ka šī persona ir identificēta vai identificējama līdz 2. panta 2. un 2.b punktā

  2. panta 2. punktā
  minētā atzinuma vai lēmuma dienai.

Ja pilntiesīgas ir divas vai vairākas personas, ņem vērā daļu, kas pienākas katrai no tām saskaņā ar noteikumiem par summu vai vērtspapīru

  instrumentiem
  pārvaldību, lai aprēķinātu ierobežojumus, kas paredzēti 4. panta 1. un 3. punktā. [Gr. 56]

9. pants

1.   Ieguldītāju kompensācijas sistēma veic vajadzīgos pasākumus, lai informētu ieguldītājus par atzinumu vai lēmumu, kas minēts 2. panta 2. vai 2.bpunktā, un, ja jāizmaksā viņiem kompensācija, tas tiktu izdarīts iespējami drīz. Tā var noteikt termiņu, kurā ieguldītājiem jāiesniedz prasījumi. Šis termiņš nedrīkst būt īsāks par pieciem mēnešiem no iepriekšminētā atzinuma vai lēmuma dienas, kā minēts 2. panta 2. un 2.bpunktā, vai no dienas, kurā šis atzinums vai spriedums darīts zināms atklātībā. [Gr. 21]

Ieguldītāju kompensācijas sistēma tomēr nedrīkst izmantot šā punkta pirmajā daļā minētā termiņa beigšanos, lai atteiktu
  pilnu
  nodrošinājumu ieguldītājam, kas nav varējis laikā īstenot tiesības uz kompensāciju. [Gr. 57]

Ieguldījumu sabiedrības savās tīmekļa vietnēs dara zināmu visu informāciju par nodrošinājuma noteikumiem un nosacījumiem, kā arī par pasākumiem, kas jāveic, lai saņemtu maksājumu atbilstīgi šai direktīvai. [Gr. 58]

2.   Ieguldītāju kompensācijas sistēmai jābūt gatavai samaksāt ieguldītāja prasījumu iespējami drīz un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc prasījuma pamatotības un tā apmēra noteikšanas.

Vienīgi izņēmuma apstākļos ieguldītāju kompensācijas sistēma var vērsties pie kompetentajām iestādēm ar lūgumu pagarināt termiņu. Šāds pagarinājums nedrīkst pārsniegt trīs mēnešus. Kompetentās iestādes nekavējoties informē EVTI par jebkuru šādu pagarinājumu, kas piešķirts jebkādai ieguldītāju kompensācijas sistēmai, kā arī par apstākļiem, kas attaisno šādu pagarinājumu.

Dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēmas var piedalīties maksātnespējas vai tiesas procesos, kas var būt būtiski prasījuma pamatotības un summas noteikšanā.

Trešā daļa neskar tās ieguldītāju kompensācijas sistēmas, kuras ir spējušas pieņemt citas metodes, lai noteiktu prasījuma pamatotību vai summu.

Ja pēdējais maksājums nav veikts deviņu mēnešu laikā pēc 2. panta 2. vai 2.b punktā minētā atzinuma vai lēmuma, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldītāju kompensācijas sistēma paredz trīs mēnešu laikā pēc atzinuma vai lēmuma izmaksāt avansā daļu no kompensācijas, kas ir vismaz viena trešā daļa no prasījuma, pamatojoties uz prasījuma sākotnējo izvērtējumu. Atlikumu izmaksā trīs mēnešu laikā pēc tam, kad ir noteikta prasījuma pamatotība un summa. Dalībvalstis nodrošina, ka sistēmai ir līdzekļi, lai atgūtu avansā izmaksātās summas, ja pēc tam tiek konstatēts, ka prasījums nav bijis pamatots. [Gr. 21]

Komisija
  pieņem deleģētos aktus
  saskaņā ar 13.a pantu, ņemot vērā 13.b un 13.c panta nosacījumus deleģētajos aktos, veic vajadzīgos pasākumus, lai noteiktu procedūru, kā izskatīt ieguldītāju prasījumusun tehniskos kritērijus, lai aprēķinātu PVKIU zaudējumus, kas radušies sakarā ar 2. panta 2.b un 2.c) punktā minētajiem notikumiem. [Gr. 59]

3.   Neatkarīgi no 2. punkta otrajā daļā noteiktā termiņa, ja pret ieguldītāju vai kādu citu personu, kam ir piešķirtas tiesības vai kas saņem peļņu no ieguldījumu darījuma, izvirzīta apsūdzība
  saistībā ar līdzekļiem, kuri ir šīs direktīvas priekšmets
  , sakarā ar naudas atmazgāšanu, kā noteikts Direktīvas 2005/60/EK 1. panta 2. punktā, saistībā ar rīcību, kas ir aizliegta saskaņā ar Direktīvu 2003/6/EK vai
  saistībā ar teroristu grupu tiešu vai netiešu finansēšanu, kā tas ir noteikts Padomes 1999. gada 9. decembra Ieteikumā par sadarbību teroristu grupu finansēšanas apkarošanā,
  ieguldītāju kompensācijas sistēma var atlikt visus maksājumus līdz tiesas spriedumam vai kompetentās iestādes atzinumam.”[Gr. 60]

| 8) | Regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU veic attiecīgus pasākumus, lai faktiskajiem un potenciālajiem ieguldītājiem sniegtu informāciju, kas vajadzīga, lai noskaidrotu ieguldītāju kompensācijas sistēmu, kurā ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU un tās filiāles Savienībā piedalās, vai alternatīvas procedūras, kas paredzētas atbilstīgi 2. panta 1. punkta otrajai daļai vai 5. panta 3. punktam. Ieguldītājus informē par piemērojamiem ieguldītāju kompensācijas sistēmas noteikumiem vai alternatīvām procedūrām, tostarp ieguldītāju kompensācijas sistēmas dotā nodrošinājuma apmēru un apjomu, un par visiem noteikumiem, ko dalībvalstis nosaka šajā sakarā. Šo informāciju sniedz viegli saprotamā veidā. [Gr. 61]

  Pēc pieprasījuma sniedz arī informāciju par nosacījumiem, kas attiecas uz kompensāciju, un formalitātēm, kas jāizpilda, lai kompensāciju iegūtu.
  Sniegtā informācija ir godīga, skaidra un nav maldinoša un jo īpaši izskaidro situācijas un prasījumus, uz kuriem attiecas attiecīgā ieguldītāju kompensācijas sistēma, un kā to piemēro pārrobežu situācijās. Sniedzot informāciju, jāmin arī tādu situāciju un prasījumu piemēri, uz kuriem sistēma neattiecas.


  1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina skaidrību un pārredzamību attiecībā uz ieguldītāja iemaksas apjomu ieguldītāju kompensācijas sistēmā. Pašreizējam vai potenciālajam ieguldītājam sniedz skaidru informāciju par summas apjomu, kuru katram individuālajam ieguldītājam ir jāiemaksā sistēmā kā ieguldījuma procentuālā daļa vai arī papildus summa ieguldījumam.
  ”[Gr. 62] |
| --- | --- |

8)

Regulas 10. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visas ieguldījumu sabiedrības vai PVKIU veic attiecīgus pasākumus, lai faktiskajiem un potenciālajiem ieguldītājiem sniegtu informāciju, kas vajadzīga, lai noskaidrotu ieguldītāju kompensācijas sistēmu, kurā ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU un tās filiāles Savienībā piedalās, vai alternatīvas procedūras, kas paredzētas atbilstīgi 2. panta 1. punkta otrajai daļai vai 5. panta 3. punktam. Ieguldītājus informē par piemērojamiem ieguldītāju kompensācijas sistēmas noteikumiem vai alternatīvām procedūrām, tostarp ieguldītāju kompensācijas sistēmas dotā nodrošinājuma apmēru un apjomu, un par visiem noteikumiem, ko dalībvalstis nosaka šajā sakarā. Šo informāciju sniedz viegli saprotamā veidā. [Gr. 61]

Pēc pieprasījuma sniedz arī informāciju par nosacījumiem, kas attiecas uz kompensāciju, un formalitātēm, kas jāizpilda, lai kompensāciju iegūtu.

Sniegtā informācija ir godīga, skaidra un nav maldinoša un jo īpaši izskaidro situācijas un prasījumus, uz kuriem attiecas attiecīgā ieguldītāju kompensācijas sistēma, un kā to piemēro pārrobežu situācijās. Sniedzot informāciju, jāmin arī tādu situāciju un prasījumu piemēri, uz kuriem sistēma neattiecas.

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina skaidrību un pārredzamību attiecībā uz ieguldītāja iemaksas apjomu ieguldītāju kompensācijas sistēmā. Pašreizējam vai potenciālajam ieguldītājam sniedz skaidru informāciju par summas apjomu, kuru katram individuālajam ieguldītājam ir jāiemaksā sistēmā kā ieguldījuma procentuālā daļa vai arī papildus summa ieguldījumam.
  ”[Gr. 62]

| 9) | Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  „12. pants

  1.   Neatkarīgi no jebkurām valsts tiesību aktos paredzētām tiesībām veicot kompensācijas maksājumus ieguldītājiem, ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo ieguldītāju

  iesaistīto
  tiesībām likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem. [Gr. 63]

  2.   Gadījumā, kad zaudējumus radījuši tādas trešās personas finanšu apstākļi, kura tur ieguldītājam piederošus finanšu instrumentus saistībā ar ieguldījumu darījumiem, kā minēts 2. panta 2. punktā, ieguldītāju kompensācijas sistēmām, kuras veic ieguldītāju kompensācijas maksājumus, ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo ieguldītāju tiesībām likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem.

  3.   Direktīvas 2. panta 2.c punktā paredzētajā gadījumā, kad zaudējumi radušies sakarā ar depozitārija vai trešās personas, kurā PVKIU ir noglabājis aktīvus, finanšu stāvokli, sistēmām, kuras veic kompensācijas maksājumus PVKIU sertifikātu turētājiem, ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo PVKIU sertifikātu turētāju tiesībām vai PVKIU likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem.
  [Gr. 64]

  4.   Ja trešā persona, kura tur ieguldītājam piederošus finanšu instrumentus saistībā ar ieguldījumu darījumiem, vai depozitārijs vai trešā persona, kurā PVKIU glabā tā aktīvus, atrodas trešajā valstī, kuras tiesu sistēma liedz ieguldītāju kompensācijas sistēmai subrogācijas tiesības attiecībā uz ieguldītāju sabiedrību vai PVKIU, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU atdod ieguldītāju kompensācijas sistēmai summas, kas vienādas ar to maksājumiem, ja tie saņem jebkādas summas likvidācijas procedūras laikā.”[Gr. 65] |
| --- | --- |

9)

Direktīvas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

„12. pants

1.   Neatkarīgi no jebkurām valsts tiesību aktos paredzētām tiesībām veicot kompensācijas maksājumus ieguldītājiem, ieguldītāju kompensācijas sistēmām ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo ieguldītāju

  iesaistīto
  tiesībām likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem. [Gr. 63]

2.   Gadījumā, kad zaudējumus radījuši tādas trešās personas finanšu apstākļi, kura tur ieguldītājam piederošus finanšu instrumentus saistībā ar ieguldījumu darījumiem, kā minēts 2. panta 2. punktā, ieguldītāju kompensācijas sistēmām, kuras veic ieguldītāju kompensācijas maksājumus, ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo ieguldītāju tiesībām likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem.

3.   Direktīvas 2. panta 2.c punktā paredzētajā gadījumā, kad zaudējumi radušies sakarā ar depozitārija vai trešās personas, kurā PVKIU ir noglabājis aktīvus, finanšu stāvokli, sistēmām, kuras veic kompensācijas maksājumus PVKIU sertifikātu turētājiem, ir subrogācijas tiesības attiecībā uz šo PVKIU sertifikātu turētāju tiesībām vai PVKIU likvidācijas procesā par summām, kas ir vienādas ar to maksājumiem.
  [Gr. 64]

4.   Ja trešā persona, kura tur ieguldītājam piederošus finanšu instrumentus saistībā ar ieguldījumu darījumiem, vai depozitārijs vai trešā persona, kurā PVKIU glabā tā aktīvus, atrodas trešajā valstī, kuras tiesu sistēma liedz ieguldītāju kompensācijas sistēmai subrogācijas tiesības attiecībā uz ieguldītāju sabiedrību vai PVKIU, dalībvalstis nodrošina, ka ieguldījumu sabiedrība vai PVKIU atdod ieguldītāju kompensācijas sistēmai summas, kas vienādas ar to maksājumiem, ja tie saņem jebkādas summas likvidācijas procedūras laikā.”[Gr. 65]

| 10) | Direktīvā iekļauj šādu pantu:

  „13.a pants

  1.   Pilnvaras pieņemt 4.a panta 2., 8. un 9. punktā un 9. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķirtas uz nenoteiktu laika posmu

  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.




  1.a
     
  Šīs regulas 4. panta 1.a punktā, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā un 4.a punkta 3.a punkta 2.a apakšpunktā, 4.a punkta 3.c punkta trešajā daļā,
  4.a panta 9. punktā un 9. panta 2. punkta sestajā daļā
  minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četriem gadiem no ... (27). Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms minētā četru gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc.




  1.b
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 1.a punktā, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā, 4.a panta 3.a punktā, 4.a panta 3.c punkta trešajā daļā, 4.a panta 9. punktā un 9. panta 2. punkta sestajā daļā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


  2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.


  2.a
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 1.a punktu, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktu, 4.a panta 3.a punktu, 4.a panta 3.c punkta trešo daļu, 4.a panta 9. punktu un 9. panta 2. punkta sesto daļu, stājas spēkā tikai tad, ja triju mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteikts. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trijiem mēnešiem.



  3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas, ievērojot nosacījumus, kas noteikti 13.b un 13.c pantā.


  13.b pants


  1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 4.a panta 2., 8. un 9. punktā un 9. panta 2. punktā.


  2.   Iestāde, kas ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai tā paredz atsaukt pilnvaru deleģēšanu, informē otru iestādi un Komisiju pietiekami laicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un iespējamos šīs atsaukšanas iemeslus.


  3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.


  13.c pants


  1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma minēto termiņu pagarina par vienu mēnesi.


  2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā datumā, kas paredzēts tā noteikumos.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka neparedz izteikt iebildumus.


  3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  " [Gr. 66] |
| --- | --- |

10)

Direktīvā iekļauj šādu pantu:

„13.a pants

1.   Pilnvaras pieņemt 4.a panta 2., 8. un 9. punktā un 9. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķirtas uz nenoteiktu laika posmu

  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus.

1.a
     
  Šīs regulas 4. panta 1.a punktā, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā un 4.a punkta 3.a punkta 2.a apakšpunktā, 4.a punkta 3.c punkta trešajā daļā,
  4.a panta 9. punktā un 9. panta 2. punkta sestajā daļā
  minētās pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir uz četriem gadiem no ... (27). Komisija ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms minētā četru gadu laikposma beigām sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc.

1.b
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 1.a punktā, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktā, 4.a panta 3.a punktā, 4.a panta 3.c punkta trešajā daļā, 4.a panta 9. punktā un 9. panta 2. punkta sestajā daļā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.a
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 4. panta 1.a punktu, 4.a panta 2. punkta 2. un 3. apakšpunktu, 4.a panta 3.a punktu, 4.a panta 3.c punkta trešo daļu, 4.a panta 9. punktu un 9. panta 2. punkta sesto daļu, stājas spēkā tikai tad, ja triju mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteikts. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trijiem mēnešiem.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas, ievērojot nosacījumus, kas noteikti 13.b un 13.c pantā.

13.b pants

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 4.a panta 2., 8. un 9. punktā un 9. panta 2. punktā.

2.   Iestāde, kas ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu, vai tā paredz atsaukt pilnvaru deleģēšanu, informē otru iestādi un Komisiju pietiekami laicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un iespējamos šīs atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

13.c pants

1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosinājuma minēto termiņu pagarina par vienu mēnesi.

2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā datumā, kas paredzēts tā noteikumos.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka neparedz izteikt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  " [Gr. 66]

| 11) | Direktīvā iekļauj šādu 14.a pantu:

  „14.a pants

  Dalībvalstis var noslēgt sadarbības līgumus attiecībā uz informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm atbilstīgi Direktīvas 2004/39/EK 63. pantam un Direktīvas 2009/65/EK 102. pantam.” |
| --- | --- |

11)

Direktīvā iekļauj šādu 14.a pantu:

„14.a pants

Dalībvalstis var noslēgt sadarbības līgumus attiecībā uz informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm atbilstīgi Direktīvas 2004/39/EK 63. pantam un Direktīvas 2009/65/EK 102. pantam.”

| 12) | Direktīvas I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:






  „1. | Profesionālie ieguldītāji, kuri minēti II pielikuma I iedaļas 1.–4. punktā Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem.” |
| --- | --- | --- | --- |

12)

Direktīvas I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 1. punktu aizstāj ar šādu:

„1.

Profesionālie ieguldītāji, kuri minēti II pielikuma I iedaļas 1.–4. punktā Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem.”

| b) | svītro 2., 3. un 8. punktu. |
| --- | --- |

b)

svītro 2., 3. un 8. punktu.

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis vēlākais līdz ... (28) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto pasākumu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Tās piemēro minētos pasākumus no ... (29), izņemot pasākumus par 4.b panta transponēšanu, kurus piemēro no 2013. gada 31. decembra.

Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

2.a
     
  Atkāpjoties no 1. un 2. punkta, dalībvalstis, kurām saskaņā ar Pievienošanās līgumiem ir paredzēts pārejas laiks Direktīvas 97/9/EK 4. panta transponēšanai, ievēro minētā panta 1. un 2. punktu, sākot no datuma, kad beidzas tām paredzētais pārejas laiks. [Gr. 67]

2.a pants

Ziņojums un pārskats

EVTI līdz 2012. gada 31. decembrim izvērtē, cik daudz personāla un resursu nepieciešams šo pilnvaru un pienākumu īstenošanai atbilstīgi šīs direktīvas noteikumiem, un iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai par to ziņojumu.

Komisija līdz 2012. gada 31. jūlijam pēc atklātas apspriešanās ar ieinteresētajām personām iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā analizētas tādas apdrošināšanas līgumu sistēmas ieviešanas priekšrocības un trūkumi, kas papildinātu vai aizvietotu spēkā esošo ieguldītāju kompensācijas sistēmu.

Lai nodrošinātu vienādu ieguldītāju aizsardzības līmeni, neatkarīgi no tā vai veikti tieši ieguldījumi ar ieguldījumu sabiedrībām, vai ieguldījumi ar PVKIU starpniecību, ziņojumā arī atklāj normatīvos trūkumus, tostarp attiecībā uz līdzvērtīgo kompensāciju, ņemot vērā gaidāmo Komisijas priekšlikumu par PVKIU depozitārijiem un pēc atklātas apspriešanās ar ieinteresētajām personām, kā arī novērtē izmaksas un ieguvumus, kas rastos, ja Direktīvas 97/9/EK darbības jomu attiecinātu arī uz PVKIU. Vajadzības gadījumā ziņojumā iekļauj arī tiesību aktu priekšlikumus par praktiskiem pasākumiem saistībā ar tās darbības jomas attiecināšanu uz PVKIU. [Gr. 68 un Kļūdu labojuma (30) 2. punkts]

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 99, 31.3.2011., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

3

(4)  OV L 84, 26.3.1997., 22. lpp.

4

(5)  OV L 141, 11.6.1993., 27. lpp.

5

(6)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

6

(7)  OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp.

7

(8)  OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

8

(9)  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

9

(10)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

10

(11)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

11

(12)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.”;

12

(13)  
  OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

13

OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp.

(14)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.”;

14

(15)  OV L 241, 2.9.2006., 26. lpp.

15

(16)  OV L 177, 30.6.2006., 201. lpp.”

16

(17)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

17

(18)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

18

(19)  

  OV C 373, 23.12.1999., 1. lpp.
  ”[Gr. 23]

19

OV C 373, 23.12.1999., 1. lpp.

[Gr. 23]

(20)

20

| (+) | Šīs direktīvas pieņemšanas datums. |
| --- | --- |

(+)

+

Šīs direktīvas pieņemšanas datums.

(21)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

21

(22)

22

| (+) | Divi gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(+)

+

Divi gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi.

(23)

23

| (++) | Pieci gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(++)

++

Pieci gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi.

(24)  

  OV L 331, 15.12.2010, 1. lpp.

24

OV L 331, 15.12.2010, 1. lpp.

(25)

25

| (+++) | Pieci gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(+++)

+++

Pieci gadi no tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi.

(26)  
  OV L 084, 26/03/1997, 22. lpp



  OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.
  ”.

26

OV L 084, 26/03/1997, 22. lpp

OV L 281, 23.11.1995, 31. lpp.

(27)

27

| (+) | Tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi. |
| --- | --- |

(+)

+

Tās direktīvas spēkā stāšanās dienas, ar kuru izdarīti grozījumi.

(28)  Divpadsmit mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

28

(29)  Astoņpadsmit mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā

29

(30)  P7_TA-PROV(2011)0313(COR01).

30

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/350 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/350

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsDalībvalstu iespēja ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā ***I

P7_TA(2011)0314

Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK (COM(2010)0375 – C7-0178/2010 – 2010/0208(COD))

2013/C 33 E/38

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0375), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0375),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0178/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0178/2010),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 192. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 9. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 9. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0170/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A7-0170/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 54, 19.2.2011., 51. lpp.

(2)  OV C 104, 2.4.2011., 62. lpp.

---

Otrdiena, 2011. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0208

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2011, ar ko attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā, groza Direktīvu 2001/18/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu [...]

  192. panta 1. punktu
  , [Gr. 1]

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (5) nosaka visaptverošu tiesisko regulējumu par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), kas pilnībā piemērojams ĢMO, kuri izmantojami audzēšanai visā Savienībā kā sēklas vai cits augu pavairošanas materiāls (turpmāk – “ĢMO audzēšanai”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (5) nosaka visaptverošu tiesisko regulējumu par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO), kas pilnībā piemērojams ĢMO, kuri izmantojami audzēšanai visā Savienībā kā sēklas vai cits augu pavairošanas materiāls (turpmāk – “ĢMO audzēšanai”).

| (2) | Minētie tiesību akti paredz, ka jāveic individuāls riska novērtējums par ĢMO audzēšanai, pirms tiek dota atļauja to laišanai Savienības tirgū
  , atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK II pielikumam ņemot vērā ĢMO tiešo, netiešo, tūlītējo un kavēto, kā arī kumulatīvo ilgstošo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi
  . Šīs atļauju piešķiršanas procedūras mērķis ir nodrošināt cilvēku dzīves un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus efektīvu darbību.
  Būtu jāpanāk un jāsaglabā vienlīdz augsts veselības un vides aizsardzības līmenis visā Savienības teritorijā. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Minētie tiesību akti paredz, ka jāveic individuāls riska novērtējums par ĢMO audzēšanai, pirms tiek dota atļauja to laišanai Savienības tirgū
  , atbilstoši Direktīvas 2001/18/EK II pielikumam ņemot vērā ĢMO tiešo, netiešo, tūlītējo un kavēto, kā arī kumulatīvo ilgstošo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi
  . Šīs atļauju piešķiršanas procedūras mērķis ir nodrošināt cilvēku dzīves un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus efektīvu darbību.
  Būtu jāpanāk un jāsaglabā vienlīdz augsts veselības un vides aizsardzības līmenis visā Savienības teritorijā. [Gr. 2]

| (2a) | Komisijai un dalībvalstīm kā prioritāte būtu jānodrošina Vides padomes 2008. gada 4. decembra secinājumu īstenošana, proti, pareiza to juridisko prasību īstenošana, kuras paredzētas Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā par ĢMO risku novērtēšanu. Īpaši rūpīgi būtu jānovērtē ĢM kultūraugu ilgtermiņa ietekme uz vidi, kā arī to iespējamā ietekme uz blakusorganismiem, pienācīgi būtu jāņem vērā uztvērējvides īpatnības un to ģeogrāfisko apgabalu īpatnības, kuros iespējams kultivēt ĢM kultūraugus, un būtu jānovērtē iespējamā ietekme uz vidi, ko radītu izmaiņas tādu herbicīdu lietošanā, kuri saistīti ar herbicīdizturīgiem ĢM kultūraugiem. Konkrētāk, Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek pieņemtas pārstrādātas pamatnostādnes par ĢMO risku novērtēšanu. Šo pamatnostādņu pamatā nevajadzētu būt tikai būtiskas līdzvērtības principam vai nekaitīguma salīdzinošās novērtēšanas koncepcijai, bet ar tām būtu jānodrošina iespēja skaidri identificēt ilgstošu tiešo un netiešo ietekmi, kā arī zinātniski neskaidros jautājumus. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot plašu zinātnisko organizāciju tīklu, kurā pārstāvētas visas nozares, tostarp tādas, kas saistītas ar ekoloģijas jautājumiem, un tām būtu jāsadarbojas, lai jau sākumā identificētu jebkuru iespējamu atšķirību starp zinātniskajiem atzinumiem un atrisinātu vai izskaidrotu strīdīgos zinātniskos jautājumus. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir garantēti nepieciešamie resursi neatkarīgam pētījumam par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem un ka intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana netraucē neatkarīgiem pētniekiem iegūt visus attiecīgos materiālus. [Gr. 44] |
| --- | --- |

(2a)

Komisijai un dalībvalstīm kā prioritāte būtu jānodrošina Vides padomes 2008. gada 4. decembra secinājumu īstenošana, proti, pareiza to juridisko prasību īstenošana, kuras paredzētas Direktīvas 2001/18/EK II pielikumā par ĢMO risku novērtēšanu. Īpaši rūpīgi būtu jānovērtē ĢM kultūraugu ilgtermiņa ietekme uz vidi, kā arī to iespējamā ietekme uz blakusorganismiem, pienācīgi būtu jāņem vērā uztvērējvides īpatnības un to ģeogrāfisko apgabalu īpatnības, kuros iespējams kultivēt ĢM kultūraugus, un būtu jānovērtē iespējamā ietekme uz vidi, ko radītu izmaiņas tādu herbicīdu lietošanā, kuri saistīti ar herbicīdizturīgiem ĢM kultūraugiem. Konkrētāk, Komisijai būtu jānodrošina, ka tiek pieņemtas pārstrādātas pamatnostādnes par ĢMO risku novērtēšanu. Šo pamatnostādņu pamatā nevajadzētu būt tikai būtiskas līdzvērtības principam vai nekaitīguma salīdzinošās novērtēšanas koncepcijai, bet ar tām būtu jānodrošina iespēja skaidri identificēt ilgstošu tiešo un netiešo ietekmi, kā arī zinātniski neskaidros jautājumus. Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (EPNI) un dalībvalstīm būtu jācenšas izveidot plašu zinātnisko organizāciju tīklu, kurā pārstāvētas visas nozares, tostarp tādas, kas saistītas ar ekoloģijas jautājumiem, un tām būtu jāsadarbojas, lai jau sākumā identificētu jebkuru iespējamu atšķirību starp zinātniskajiem atzinumiem un atrisinātu vai izskaidrotu strīdīgos zinātniskos jautājumus. Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka ir garantēti nepieciešamie resursi neatkarīgam pētījumam par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem un ka intelektuālā īpašuma tiesību piemērošana netraucē neatkarīgiem pētniekiem iegūt visus attiecīgos materiālus. [Gr. 44]

| (2b) | Šo regulu izstrādājot un to īstenojot, ir jāņem vērā piesardzības princips. [Gr. 46] |
| --- | --- |

(2b)

Šo regulu izstrādājot un to īstenojot, ir jāņem vērā piesardzības princips. [Gr. 46]

| (3) | Papildus atļaujām laišanai tirgū ģenētiski modificētām šķirnēm arī jāatbilst Savienības tiesību aktu prasībām par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, kā īpaši noteikts Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvā 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (6), Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvā 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (7), Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvā 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (8), Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvā 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību (9), Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvā 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (10), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (11), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību (12), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (13), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību (14), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (15) un Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvā 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (16). Direktīvās 2002/53/EK un 2002/55/EK ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši konkrētiem skaidri noteiktiem nosacījumiem izmantot šķirni visā to teritorijā vai tās daļās vai noteikt atbilstošus nosacījumus šķirnes audzēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Papildus atļaujām laišanai tirgū ģenētiski modificētām šķirnēm arī jāatbilst Savienības tiesību aktu prasībām par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, kā īpaši noteikts Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvā 66/401/EEK par lopbarības augu sēklu tirdzniecību (6), Padomes 1966. gada 14. jūnija Direktīvā 66/402/EEK par graudaugu sēklu tirdzniecību (7), Padomes 1968. gada 9. aprīļa Direktīvā 68/193/EEK par vīnogulāju veģetatīvās pavairošanas materiāla tirdzniecību (8), Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvā 98/56/EK par dekoratīvo augu pavairošanas materiāla tirdzniecību (9), Padomes 1999. gada 22. decembra Direktīvā 1999/105/EK par meža reproduktīvā materiāla tirdzniecību (10), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/53/EK par lauksaimniecības augu sugu šķirņu kopējo katalogu (11), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/54/EK par biešu sēklu tirdzniecību (12), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/55/EK par dārzeņu sēklu tirdzniecību (13), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/56/EK par sēklas kartupeļu tirdzniecību (14), Padomes 2002. gada 13. jūnija Direktīvā 2002/57/EK par eļļas augu un šķiedraugu sēklu tirdzniecību (15) un Padomes 2008. gada 29. septembra Direktīvā 2008/90/EK par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas materiālu un augļaugiem, kas paredzēti augļu ražošanai (16). Direktīvās 2002/53/EK un 2002/55/EK ietverti noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm atbilstoši konkrētiem skaidri noteiktiem nosacījumiem izmantot šķirni visā to teritorijā vai tās daļās vai noteikt atbilstošus nosacījumus šķirnes audzēšanai.

| (4) | Ja ir piešķirta atļauja ĢMO audzēšanai saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu par ĢMO un attiecībā uz šķirni, ko vēlas laist tirgū, ĢMO atbilst Savienības tiesību aktos par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību noteiktajām prasībām, dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tā brīvu apriti savā teritorijā, izņemot gadījumos, kas noteikti Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(4)

Ja ir piešķirta atļauja ĢMO audzēšanai saskaņā ar Savienības tiesisko regulējumu par ĢMO un attiecībā uz šķirni, ko vēlas laist tirgū, ĢMO atbilst Savienības tiesību aktos par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību noteiktajām prasībām, dalībvalstis nedrīkst aizliegt, ierobežot vai traucēt tā brīvu apriti savā teritorijā, izņemot gadījumos, kas noteikti Savienības tiesību aktos.

| (4a) | Tā kā, pieņemot lēmumus par ĢMO aizliegšanu vai atļaušanu, liela nozīme ir zinātniskiem datiem, EPNI un dalībvalstīm būtu jāapkopo un katru gadu jāpublicē pētījumu rezultāti par risku vai pierādījumi par ĢMO nejaušu klātbūtni, piesārņojumu vai vides vai cilvēka veselības apdraudējumu katrā konkrētā gadījumā atsevišķi. Ekspertu konsultācijas ir dārgas, tāpēc dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecības iestāžu un valstu zinātņu akadēmiju sadarbība. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4a)

Tā kā, pieņemot lēmumus par ĢMO aizliegšanu vai atļaušanu, liela nozīme ir zinātniskiem datiem, EPNI un dalībvalstīm būtu jāapkopo un katru gadu jāpublicē pētījumu rezultāti par risku vai pierādījumi par ĢMO nejaušu klātbūtni, piesārņojumu vai vides vai cilvēka veselības apdraudējumu katrā konkrētā gadījumā atsevišķi. Ekspertu konsultācijas ir dārgas, tāpēc dalībvalstīm būtu jāveicina pētniecības iestāžu un valstu zinātņu akadēmiju sadarbība. [Gr. 4]

| (5) | Pieredze liecina, ka ĢMO audzēšanai dalībvalstis rūpīgāk pievēršas centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī. Pretēji jautājumiem

  Jautājumi
  , kas saistīti ar ĢMO laišanu tirgū un importu, kasarī turpmāk būtu jāregulē Savienības līmenī, lai aizsargātu iekšējo tirgu, ir atzīts, ka audzēšana

  . Atsevišķos gadījumos būtu vajadzīga elastīgāka pieeja attiecībā uz audzēšanu, jo tā
  ir saistīta ar spēcīgu
  vietējo, reģionālo un/vai teritoriālo
  aspektu
  un tā ir īpaši nozīmīgs dalībvalstu pašnoteikšanās jautājums
  .
  Šādai elastībai nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt Savienības atļaujas izsniegšanas kārtību. Tomēr var būt, ka saskaņotajā vides un veselības risku novērtējumā uzmanība nav pievērsta visai iespējamai ietekmei, kāda ir ĢMO audzēšanai dažādos reģionos un vietējās ekosistēmās.
  Tādēļ saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 2. punktu būtu jādod iespēja dalībvalstīm pieņemt noteikumus

  juridiski saistošus aktus
  par ĢMO efektīvu audzēšanu savā teritorijā pēc tam, kad ĢMO ir likumīgi piešķirta atļauja laišanai Savienības tirgū. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5)

Pieredze liecina, ka ĢMO audzēšanai dalībvalstis rūpīgāk pievēršas centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī. Pretēji jautājumiem

  Jautājumi
  , kas saistīti ar ĢMO laišanu tirgū un importu, kasarī turpmāk būtu jāregulē Savienības līmenī, lai aizsargātu iekšējo tirgu, ir atzīts, ka audzēšana

  . Atsevišķos gadījumos būtu vajadzīga elastīgāka pieeja attiecībā uz audzēšanu, jo tā
  ir saistīta ar spēcīgu
  vietējo, reģionālo un/vai teritoriālo
  aspektu
  un tā ir īpaši nozīmīgs dalībvalstu pašnoteikšanās jautājums
  .
  Šādai elastībai nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt Savienības atļaujas izsniegšanas kārtību. Tomēr var būt, ka saskaņotajā vides un veselības risku novērtējumā uzmanība nav pievērsta visai iespējamai ietekmei, kāda ir ĢMO audzēšanai dažādos reģionos un vietējās ekosistēmās.
  Tādēļ saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. panta 2. punktu būtu jādod iespēja dalībvalstīm pieņemt noteikumus

  juridiski saistošus aktus
  par ĢMO efektīvu audzēšanu savā teritorijā pēc tam, kad ĢMO ir likumīgi piešķirta atļauja laišanai Savienības tirgū. [Gr. 5]

| (6) | Tādēļ šķiet atbilstoši saskaņā ar subsidiaritātes principu piešķirt dalībvalstīm brīvu izvēli

  elastīgākas iespējas
  pieņemt lēmumu par to, vai tās savā teritorijā vēlas audzēt ĢM kultūras, nemainot Savienības atļauju piešķiršanas sistēmu attiecībā uz ĢMO un neatkarīgi no pasākumiem, ko

  kas
  dalībvalstīm ir tiesības veikt

  jāveic
  , piemērojot Direktīvas 2001/18/EK 26.a pantu, lai
  savā teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu pierobežas apgabalos
  izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes citos produktos. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ šķiet atbilstoši saskaņā ar subsidiaritātes principu piešķirt dalībvalstīm brīvu izvēli

  elastīgākas iespējas
  pieņemt lēmumu par to, vai tās savā teritorijā vēlas audzēt ĢM kultūras, nemainot Savienības atļauju piešķiršanas sistēmu attiecībā uz ĢMO un neatkarīgi no pasākumiem, ko

  kas
  dalībvalstīm ir tiesības veikt

  jāveic
  , piemērojot Direktīvas 2001/18/EK 26.a pantu, lai
  savā teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu pierobežas apgabalos
  izvairītos no netīšas ĢMO klātbūtnes citos produktos. [Gr. 6]

| (7) | Tādēļ būtu jāatļauj dalībvalstīm
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu audzēt visus vai konkrētus ĢMO
  , ĢMO grupas vai visus ĢMO
  visā vai daļā to teritorijas, un pēc saviem ieskatiem attiecīgi grozīt šos pasākumus jebkurā posmā, piešķirot atļauju, atjaunojot atļauju vai izņemot attiecīgo ĢMO no tirgus. Šie noteikumi

  Audzēšana ir cieši saistīta ar zemes izmantošanu un faunas un floras aizsardzību — jomām, attiecībā uz kurām dalībvalstis saglabā nozīmīgu kompetenci. Dalībvalstu iespēja pieņemt šādus pasākumus būtu
  jāpiemēro arī sēklu un augu pavairošanas materiāla ģenētiski modificētajām šķirnēm, kuras laiž tirgū saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību un jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2002/53/EK un 2002/55/EK. Visiem šādiem pasākumiem būtu jāattiecas tikai uz ĢMO audzēšanu un nevis uz ģenētiski modificētu sēklu un augu pavairošanas materiālu, ne arī produktu vai produktu sastāvdaļu un to ražas produktu brīvu apriti un importu. Turklāt tie nedrīkst skart tādu sēklu un augu pavairošanas materiāla audzēšanu, kas nav ģenētiski modificēts, bet kurā konstatētas nejaušas vai tehniski nenovēršamas ES atļautu ĢMO atliekas

  Šiem pasākumiem vajadzētu būt tādiem, kas nodrošina visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem, pietiekamu pielāgošanās laiku. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāatļauj dalībvalstīm
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu audzēt visus vai konkrētus ĢMO
  , ĢMO grupas vai visus ĢMO
  visā vai daļā to teritorijas, un pēc saviem ieskatiem attiecīgi grozīt šos pasākumus jebkurā posmā, piešķirot atļauju, atjaunojot atļauju vai izņemot attiecīgo ĢMO no tirgus. Šie noteikumi

  Audzēšana ir cieši saistīta ar zemes izmantošanu un faunas un floras aizsardzību — jomām, attiecībā uz kurām dalībvalstis saglabā nozīmīgu kompetenci. Dalībvalstu iespēja pieņemt šādus pasākumus būtu
  jāpiemēro arī sēklu un augu pavairošanas materiāla ģenētiski modificētajām šķirnēm, kuras laiž tirgū saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību un jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2002/53/EK un 2002/55/EK. Visiem šādiem pasākumiem būtu jāattiecas tikai uz ĢMO audzēšanu un nevis uz ģenētiski modificētu sēklu un augu pavairošanas materiālu, ne arī produktu vai produktu sastāvdaļu un to ražas produktu brīvu apriti un importu. Turklāt tie nedrīkst skart tādu sēklu un augu pavairošanas materiāla audzēšanu, kas nav ģenētiski modificēts, bet kurā konstatētas nejaušas vai tehniski nenovēršamas ES atļautu ĢMO atliekas

  Šiem pasākumiem vajadzētu būt tādiem, kas nodrošina visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem, pietiekamu pielāgošanās laiku. [Gr. 7]

| (8) | Saskaņā ar ĢMO atļauju piešķiršanas tiesisko regulējumu dalībvalsts nevar mainīt Savienības līmenī izvēlēto cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, un šim principam jāpaliek nemainītam. Tomēr dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu audzēt visus vai konkrētus ĢMO
  , ĢMO grupas vai visus ĢMO
  visā vai daļā to teritorijas, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar sabiedrības interesēm un kas vēl nav iekļauti ES noteikumu saskaņotajā kopumā, kurā jau ir paredzētas procedūras, lai ņemtu vērā apdraudējumu, ko audzēšanai paredzētie ĢMO varētu radīt veselībai un videi.
  Šos pasākumus var pamatot ar apsvērumiem, kas saistīti ar vidi vai citiem leģitīmiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisku ietekmi, kurus varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū, ja šiem faktoriem nav pievērsta uzmanība, veicot Direktīvas 2001/18/EK C daļā noteikto saskaņoto procedūru, vai joprojām nav zinātniski pamatotas pārliecības. Šie pasākumi būtu pienācīgi jāpamato ar zinātniskiem vai riska pārvaldības apsvērumiem vai citiem leģitīmiem faktoriem, ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū.
  Turklāt šiem pasākumiem
  vajadzētu būt samērīgiem un tiem
  būtu jāatbilst Līgumiem, jo īpaši attiecībā uz nediskriminējošu attieksmi pret vietējiem un ievestiem produktiem un LESD 34. un 36. pantam, kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, jo īpaši saistībām Pasaules tirdzniecības organizācijā. [Gr. 8, 40] |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar ĢMO atļauju piešķiršanas tiesisko regulējumu dalībvalsts nevar mainīt Savienības līmenī izvēlēto cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni, un šim principam jāpaliek nemainītam. Tomēr dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu audzēt visus vai konkrētus ĢMO
  , ĢMO grupas vai visus ĢMO
  visā vai daļā to teritorijas, pamatojoties uz iemesliem, kas saistīti ar sabiedrības interesēm un kas vēl nav iekļauti ES noteikumu saskaņotajā kopumā, kurā jau ir paredzētas procedūras, lai ņemtu vērā apdraudējumu, ko audzēšanai paredzētie ĢMO varētu radīt veselībai un videi.
  Šos pasākumus var pamatot ar apsvērumiem, kas saistīti ar vidi vai citiem leģitīmiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisku ietekmi, kurus varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū, ja šiem faktoriem nav pievērsta uzmanība, veicot Direktīvas 2001/18/EK C daļā noteikto saskaņoto procedūru, vai joprojām nav zinātniski pamatotas pārliecības. Šie pasākumi būtu pienācīgi jāpamato ar zinātniskiem vai riska pārvaldības apsvērumiem vai citiem leģitīmiem faktoriem, ko varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū.
  Turklāt šiem pasākumiem
  vajadzētu būt samērīgiem un tiem
  būtu jāatbilst Līgumiem, jo īpaši attiecībā uz nediskriminējošu attieksmi pret vietējiem un ievestiem produktiem un LESD 34. un 36. pantam, kā arī Savienības starptautiskajām saistībām, jo īpaši saistībām Pasaules tirdzniecības organizācijā. [Gr. 8, 40]

| (8a) | Ar dalībvalsts noteiktajiem ierobežojumiem vai aizliegumiem audzēt ĢMO nedrīkstētu aizliegt vai ierobežot atļauto ĢMO izmantošanu citās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka ir veikti efektīvi pasākumi pārrobežu invāzijas novēršanai. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(8a)

Ar dalībvalsts noteiktajiem ierobežojumiem vai aizliegumiem audzēt ĢMO nedrīkstētu aizliegt vai ierobežot atļauto ĢMO izmantošanu citās dalībvalstīs ar nosacījumu, ka ir veikti efektīvi pasākumi pārrobežu invāzijas novēršanai. [Gr. 9]

| (8b) | Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot ĢMO audzēšanu ierobežojošus un aizliedzošus pasākumus ar pienācīgi pamatotiem apsvērumiem, kas saistīti ar ietekmi uz vidi vietējā vai reģiona mērogā, kuru varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū papildus tai ietekmei uz vidi, kas jau ir novērtēta, saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļu veicot zinātnisku ietekmes uz vidi novērtējumu, vai uz apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību. Šie apsvērumi var būt šādi: nepieciešamība novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos; ĢM šķirne ir invazīva vai noturīga, vai pastāv varbūtība, ka šī šķirne var sajaukties ar vietējo kultivēto vai savvaļas augu šķirnēm; jānovērš nelabvēlīga ietekme uz vietējo vidi, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē; tādas lauksaimniecības prakses saglabāšana un attīstība, kurai ir lielāks potenciāls saskaņot ražošanu ar ekosistēmas ilgtspēju; jāsaglabā vietējā bioloģiskā daudzveidība, tostarp noteiktas dzīvotnes un ekosistēmas vai konkrētas dabas un ainavas iezīmes; atbilstošu datu par ĢMO izplatīšanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz dalībvalsts vidi vietējā vai reģionālā mērogā, tostarp ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, nav vispār, vai arī dati ir nepietiekami. Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot šādus pasākumus arī ar apsvērumiem, kas saistīti ar sociāli ekonomisko ietekmi. Šie apsvērumi var būt šādi: līdzāspastāvēšanas pasākumi nav praktiski īstenojami, vai to izmaksas ir ļoti lielas, vai šādi pasākumi nav īstenojami īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, uz mazām salām vai kalnu reģionos; nepieciešamība aizsargāt lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidību; nepieciešamība nodrošināt sēklas materiāla tīrību. Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot šādus pasākumus arī ar citiem apsvērumiem, starp kuriem var būt zemes izmantojums, pilsētu un lauku teritoriju plānošana vai citi leģitīmi faktori. [Gr. 47] |
| --- | --- |

(8b)

Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot ĢMO audzēšanu ierobežojošus un aizliedzošus pasākumus ar pienācīgi pamatotiem apsvērumiem, kas saistīti ar ietekmi uz vidi vietējā vai reģiona mērogā, kuru varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū papildus tai ietekmei uz vidi, kas jau ir novērtēta, saskaņā ar Direktīvas 2001/18/EK C daļu veicot zinātnisku ietekmes uz vidi novērtējumu, vai uz apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību. Šie apsvērumi var būt šādi: nepieciešamība novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos; ĢM šķirne ir invazīva vai noturīga, vai pastāv varbūtība, ka šī šķirne var sajaukties ar vietējo kultivēto vai savvaļas augu šķirnēm; jānovērš nelabvēlīga ietekme uz vietējo vidi, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē; tādas lauksaimniecības prakses saglabāšana un attīstība, kurai ir lielāks potenciāls saskaņot ražošanu ar ekosistēmas ilgtspēju; jāsaglabā vietējā bioloģiskā daudzveidība, tostarp noteiktas dzīvotnes un ekosistēmas vai konkrētas dabas un ainavas iezīmes; atbilstošu datu par ĢMO izplatīšanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz dalībvalsts vidi vietējā vai reģionālā mērogā, tostarp ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, nav vispār, vai arī dati ir nepietiekami. Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot šādus pasākumus arī ar apsvērumiem, kas saistīti ar sociāli ekonomisko ietekmi. Šie apsvērumi var būt šādi: līdzāspastāvēšanas pasākumi nav praktiski īstenojami, vai to izmaksas ir ļoti lielas, vai šādi pasākumi nav īstenojami īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, uz mazām salām vai kalnu reģionos; nepieciešamība aizsargāt lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidību; nepieciešamība nodrošināt sēklas materiāla tīrību. Būtu jāatļauj dalībvalstīm pamatot šādus pasākumus arī ar citiem apsvērumiem, starp kuriem var būt zemes izmantojums, pilsētu un lauku teritoriju plānošana vai citi leģitīmi faktori. [Gr. 47]

| (9) | Saskaņā ar subsidiaritātes principu šīs regulas mērķis nav saskaņot audzēšanas nosacījumus dalībvalstīs, bet dot dalībvalstīm brīvu izvēli izmantot citu pamatojumu, ne tikai veselības un vides riska zinātnisko novērtējumu, lai aizliegtu

  ierobežot vai aizliegt
  ĢMO audzēšanu savā teritorijā
  , minot apsvērumus, kuri saistīti ar vides vai citiem leģitīmiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisku ietekmi, ko varētu izraisīt apzināta ĢMO izplatīšana vai laišana tirgū, ja šiem faktoriem nav pievērsta uzmanība, veicot Direktīvas 2001/18/EK C daļā noteikto saskaņoto procedūru, vai joprojām nav zinātniski pamatotas pārliecības
  . Viens no mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (17), ar ko Komisijai atļauj apsvērt saistošu aktu pieņemšanu Savienības līmenī, netiktu sasniegts, sistemātiski ziņojot par dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minēto direktīvu. Turklāt, tā kā dalībvalstis nevar saskaņā ar šo regulu pieņemt pasākumus, kas ierobežo vai aizliedz ĢMO laišanu tirgū, un tādējādi šī regula negroza nosacījumus to ĢMO laišanai tirgū, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ziņošanas procedūra saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK nešķiet piemērotākais līdzeklis informācijas sniegšanai Komisijai. Tādēļ, izdarot izņēmumu, Direktīva 98/34/EK nebūtu jāpiemēro. Vienkāršāka ziņošanas sistēma par valstu pasākumiem pirms to pieņemšanas būtu samērīgāks līdzeklis, lai informētu Komisiju par šiem pasākumiem. Tādējādi pasākumi, kurus dalībvalstis plāno pieņemt, kopā ar šo pasākumu pamatojumu informatīvos nolūkos būtu jādara zināmi Komisijai un pārējām dalībvalstīm ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms to pieņemšanas. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar subsidiaritātes principu šīs regulas mērķis nav saskaņot audzēšanas nosacījumus dalībvalstīs, bet dot dalībvalstīm brīvu izvēli izmantot citu pamatojumu, ne tikai veselības un vides riska zinātnisko novērtējumu, lai aizliegtu

  ierobežot vai aizliegt
  ĢMO audzēšanu savā teritorijā
  , minot apsvērumus, kuri saistīti ar vides vai citiem leģitīmiem faktoriem, piemēram, sociālekonomisku ietekmi, ko varētu izraisīt apzināta ĢMO izplatīšana vai laišana tirgū, ja šiem faktoriem nav pievērsta uzmanība, veicot Direktīvas 2001/18/EK C daļā noteikto saskaņoto procedūru, vai joprojām nav zinātniski pamatotas pārliecības
  . Viens no mērķiem Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (17), ar ko Komisijai atļauj apsvērt saistošu aktu pieņemšanu Savienības līmenī, netiktu sasniegts, sistemātiski ziņojot par dalībvalstu pasākumiem saskaņā ar minēto direktīvu. Turklāt, tā kā dalībvalstis nevar saskaņā ar šo regulu pieņemt pasākumus, kas ierobežo vai aizliedz ĢMO laišanu tirgū, un tādējādi šī regula negroza nosacījumus to ĢMO laišanai tirgū, kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, ziņošanas procedūra saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK nešķiet piemērotākais līdzeklis informācijas sniegšanai Komisijai. Tādēļ, izdarot izņēmumu, Direktīva 98/34/EK nebūtu jāpiemēro. Vienkāršāka ziņošanas sistēma par valstu pasākumiem pirms to pieņemšanas būtu samērīgāks līdzeklis, lai informētu Komisiju par šiem pasākumiem. Tādējādi pasākumi, kurus dalībvalstis plāno pieņemt, kopā ar šo pasākumu pamatojumu informatīvos nolūkos būtu jādara zināmi Komisijai un pārējām dalībvalstīm ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms to pieņemšanas. [Gr. 10]

| (9a) | Dalībvalstu noteiktie ĢMO audzēšanas ierobežojumi vai aizliegumi nedrīkstētu kavēt veikt biotehnoloģisku izpēti ar nosacījumu, ka šādas izpētes laikā tiek ievēroti visi nepieciešamie drošības pasākumi. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(9a)

Dalībvalstu noteiktie ĢMO audzēšanas ierobežojumi vai aizliegumi nedrīkstētu kavēt veikt biotehnoloģisku izpēti ar nosacījumu, ka šādas izpētes laikā tiek ievēroti visi nepieciešamie drošības pasākumi. [Gr. 11]

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. panta 8. punktā un 19. panta 8. punktā noteikts, ka atsauces Direktīvas 2001/18/EK A un D daļā uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minētās direktīvas C daļu, uzskata par atsaucēm arī uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. Attiecīgi, pasākumi, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpiemēro arī ĢMO, kas atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1829/2003 7. panta 8. punktā un 19. panta 8. punktā noteikts, ka atsauces Direktīvas 2001/18/EK A un D daļā uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar minētās direktīvas C daļu, uzskata par atsaucēm arī uz ĢMO, par kuriem izsniegtas atļaujas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003. Attiecīgi, pasākumi, ko dalībvalstis pieņēmušas saskaņā ar šo regulu, būtu jāpiemēro arī ĢMO, kas atļauti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1829/2003.

| (11) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Direktīva 2001/18/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Direktīvā 2001/18/EK

Ar šo Direktīvu 2001/18/EK groza šādi:

| (1) | Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:



  „22. pants


  Brīva apgrozība



  Neierobežojot 23. vai 26.b pantu, dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām.”


  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 22. pantu aizstāj ar šādu pantu:

„22. pants

Brīva apgrozība

Neierobežojot 23. vai 26.b pantu, dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ĢMO vai sastāv no tiem, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām.”

| (2) | Direktīvas 25. pantā iekļauj šādu punktu:




  „5.a
     
  Neskarot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, neierobežo un nekavē piekļuvi materiāliem (piemēram, sēklas materiālam), kuri nepieciešami, lai veiktu neatkarīgu pētījumu par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem.”


  [Gr. 13] |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 25. pantā iekļauj šādu punktu:

„5.a
     
  Neskarot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, neierobežo un nekavē piekļuvi materiāliem (piemēram, sēklas materiālam), kuri nepieciešami, lai veiktu neatkarīgu pētījumu par ĢMO apzinātas izplatīšanas vai laišanas tirgū izraisītiem iespējamiem riskiem.”

| (3) | Direktīvas 26.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  „1.
     
  Dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai savā teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu pierobežas apgabalos izvairītos no ĢMO netīšas klātbūtnes citos produktos.”


  [Gr. 14] |
| --- | --- |

(3)

Direktīvas 26.a panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.
     
  Dalībvalstis attiecīgi rīkojas, lai savā teritorijā un kaimiņos esošo dalībvalstu pierobežas apgabalos izvairītos no ĢMO netīšas klātbūtnes citos produktos.”

| (4) | Iekļauj šādu pantu:

  “26.b pants


  Audzēšana

  Dalībvalstis
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu,

  audzēt konkrētus ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, vai visus ĢMO
  , par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kuri sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kas laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja [Gr. 40]







  a) | šie pasākumi pamatojas uz








  i) | pienācīgi pamatotiem
  apsvērumiem, kas nav saistīti ar novērtējumu par negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, ko

  ietekmi uz vidi vietējā vai reģionālā mērogā
  , kuru varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū
  papildus tai ietekmei uz vidi, kas jau ir novērtēta, saskaņā ar šīs direktīvas C daļu veicot zinātnisku ietekmes uz vidi novērtējumu, vai apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību. Šie apsvērumi var būt šādi:








  — | novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(4)

Iekļauj šādu pantu:

“26.b pants

Audzēšana

Dalībvalstis
  , izskatot katru gadījumu atsevišķi,
  var pieņemt pasākumus, lai savas teritorijas daļā vai visā teritorijā ierobežotu vai aizliegtu visu vai konkrētu to ĢMO audzēšanu,

  audzēt konkrētus ĢMO vai ĢMO grupas, ko definē, pamatojoties uz kultūraugu šķirni vai raksturīgām īpašībām, vai visus ĢMO
  , par kuriem piešķirtas atļaujas saskaņā ar šīs direktīvas C daļu vai Regulu (EK) Nr. 1829/2003 un kuri sastāv no ģenētiski modificētām šķirnēm, kas laistas tirgū saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem par sēklu un augu pavairošanas materiāla tirdzniecību, ja [Gr. 40]

a)

šie pasākumi pamatojas uz

i)

pienācīgi pamatotiem
  apsvērumiem, kas nav saistīti ar novērtējumu par negatīvu ietekmi uz veselību un vidi, ko

  ietekmi uz vidi vietējā vai reģionālā mērogā
  , kuru varētu radīt ĢMO apzināta izplatīšana vai laišana tirgū
  papildus tai ietekmei uz vidi, kas jau ir novērtēta, saskaņā ar šīs direktīvas C daļu veicot zinātnisku ietekmes uz vidi novērtējumu, vai apsvērumiem, kas saistīti ar riska pārvaldību. Šie apsvērumi var būt šādi:

—

novērst pret pesticīdiem rezistentu nezāļu un kaitēkļu rašanos;

| — | ĢM šķirne ir invazīva vai noturīga, vai pastāv varbūtība, ka šī šķirne var sajaukties ar vietējo kultivēto vai savvaļas augu šķirnēm; |
| --- | --- |

—

ĢM šķirne ir invazīva vai noturīga, vai pastāv varbūtība, ka šī šķirne var sajaukties ar vietējo kultivēto vai savvaļas augu šķirnēm;

| — | novērst nelabvēlīgu ietekmi uz vietējo vidi, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē; |
| --- | --- |

—

novērst nelabvēlīgu ietekmi uz vietējo vidi, kuru izraisa ar ĢMO audzēšanu saistītas izmaiņas lauksaimniecības praksē;

| — | saglabāt un pilnveidot tādu lauksaimniecības praksi, kas nodrošina labākas iespējas ražošanu saskaņot ar ekosistēmas ilgtspējību; |
| --- | --- |

—

saglabāt un pilnveidot tādu lauksaimniecības praksi, kas nodrošina labākas iespējas ražošanu saskaņot ar ekosistēmas ilgtspējību;

| — | saglabāt vietējo bioloģisko daudzveidību, tostarp noteiktas dzīvotnes un ekosistēmas vai konkrētas dabas un ainavas iezīmes; |
| --- | --- |

—

saglabāt vietējo bioloģisko daudzveidību, tostarp noteiktas dzīvotnes un ekosistēmas vai konkrētas dabas un ainavas iezīmes;

| — | atbilstošu datu par ĢMO izplatīšanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz dalībvalsts vidi vietējā vai reģionālā mērogā, tostarp ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, nav vispār, vai arī dati ir nepietiekami; |
| --- | --- |

—

atbilstošu datu par ĢMO izplatīšanas iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz dalībvalsts vidi vietējā vai reģionālā mērogā, tostarp ietekmi uz bioloģisko daudzveidību, nav vispār, vai arī dati ir nepietiekami;

| ii) | apsvērumiem, kas saistīti ar sociālekonomisko ietekmi. Šie apsvērumi var būt šādi:








  — | līdzāspastāvēšanas pasākumi nav praktiski īstenojami, vai to izmaksas ir ļoti lielas, vai šādi pasākumi nav īstenojami īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, uz mazām salām vai kalnu reģionos; |
| --- | --- | --- |

ii)

apsvērumiem, kas saistīti ar sociālekonomisko ietekmi. Šie apsvērumi var būt šādi:

—

līdzāspastāvēšanas pasākumi nav praktiski īstenojami, vai to izmaksas ir ļoti lielas, vai šādi pasākumi nav īstenojami īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ, piemēram, uz mazām salām vai kalnu reģionos;

| — | ir jāaizsargā lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidība; |
| --- | --- |

—

ir jāaizsargā lauksaimnieciskās ražošanas daudzveidība;

| — | ir jānodrošina sēklas materiāla tīrība; vai |
| --- | --- |

—

ir jānodrošina sēklas materiāla tīrība; vai

| iii) | citiem apsvērumiem, tostarp par zemes izmantošanu, pilsētu un lauku teritoriju plānošanu vai citiem tiesiskiem faktoriem; [Gr. 41] |
| --- | --- |

iii)

citiem apsvērumiem, tostarp par zemes izmantošanu, pilsētu un lauku teritoriju plānošanu vai citiem tiesiskiem faktoriem; [Gr. 41]

| aa) | ja šos pasākumus nosaka attiecībā uz Savienības līmenī jau atļautām ĢM kultūrām, dalībvalstis nodrošina, lai lauksaimniekiem, kas likumīgi audzē šīs kultūras, pietiktu laika pabeigt kārtējo audzēšanas sezonu; [Gr. 17] |
| --- | --- |

aa)

ja šos pasākumus nosaka attiecībā uz Savienības līmenī jau atļautām ĢM kultūrām, dalībvalstis nodrošina, lai lauksaimniekiem, kas likumīgi audzē šīs kultūras, pietiktu laika pabeigt kārtējo audzēšanas sezonu; [Gr. 17]

| ab) | šie pasākumi vispirms ir izvērtēti, veicot izmaksu un ieguvumu neatkarīgu analīzi un ņemot vērā alternatīvas, [Gr. 42] |
| --- | --- |

ab)

šie pasākumi vispirms ir izvērtēti, veicot izmaksu un ieguvumu neatkarīgu analīzi un ņemot vērā alternatīvas, [Gr. 42]

| ac) | par šiem pasākumiem iepriekš ir veikta vismaz trīsdesmit dienu ilga sabiedriskā apspriešana; [Gr. 19] un |
| --- | --- |

ac)

par šiem pasākumiem iepriekš ir veikta vismaz trīsdesmit dienu ilga sabiedriskā apspriešana; [Gr. 19] un

| b) | šie pasākumi atbilst Līgumiem
  , jo īpaši samērīguma principam
  . [Gr. 20] |
| --- | --- |

b)

šie pasākumi atbilst Līgumiem
  , jo īpaši samērīguma principam
  . [Gr. 20]

Ar tādiem pašiem nosacījumiem dalībvalstu reģioni var pieņemt arī pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO audzēšanu savā teritorijā. [Gr. 51]

Dalībvalstis nodrošina, lai ikviens šāds pasākums būtu publiski pieejams visiem attiecīgajiem uzņēmējiem, tostarp audzētājiem, vismaz sešus mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma. Ja atļauja audzēt attiecīgo ĢMO tiek dota vēlāk nekā sešus mēnešus pirms audzēšanas sezonas sākuma, dalībvalstis nodrošina, lai šie pasākumi būtu publiski pieejami, tiklīdz tie ir pieņemti. [Gr. 43]

Dalībvalstis šos pasākumus pieņem uz laikposmu, kas nav ilgāks par pieciem gadiem, un tos pārskata, kad tiek atjaunota ĢMO atļauja. [Gr. 22]

Atkāpjoties no Direktīvas 98/34/EK, dalībvalstis, kuras plāno pieņemt pamatotuspasākumus saskaņā ar šo pantu, informatīvos nolūkos dara tos zināmus pārējām dalībvalstīm un Komisijai ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms to pieņemšanas.”

| (5) | Iekļauj šādu pantu:



  „26.c pants


  Prasība par atbildību



  Dalībvalstis izveido vispārēju, obligātu finansiālās atbildības un garantiju sistēmu, izmantojot, piemēram, apdrošināšanu, kuru attiecina uz visiem uzņēmējiem un kura nodrošina, ka piesārņotājs maksā par netīši izraisītām sekām vai kaitējumu, kas var rasties ĢMO apzinātas izplatīšanas vai tirgū laišanas dēļ.”


  [Gr. 24] |
| --- | --- |

(5)

Iekļauj šādu pantu:

„26.c pants

Prasība par atbildību

Dalībvalstis izveido vispārēju, obligātu finansiālās atbildības un garantiju sistēmu, izmantojot, piemēram, apdrošināšanu, kuru attiecina uz visiem uzņēmējiem un kura nodrošina, ka piesārņotājs maksā par netīši izraisītām sekām vai kaitējumu, kas var rasties ĢMO apzinātas izplatīšanas vai tirgū laišanas dēļ.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā [...]

  divdesmitajā
  dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. [Gr. 26]

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..,

Eiropas Parlamenta vārdā

priekšsēdētājs

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 54, 19.2.2011., 51. lpp.

1

(2)  OV C 104, 2.4.2011., 62. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. jūlija nostāja.

3

(4)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

5

(6)  OV 125, 11.7.1966., 2298. lpp.

6

(7)  OV 125, 11.7.1966., 2309. lpp.

7

(8)  OV L 93, 17.4.1968., 15. lpp.

8

(9)  OV L 226, 13.8.1998., 16. lpp.

9

(10)  OV L 11, 15.1.2000., 17. lpp.

10

(11)  OV L 193, 20.7.2002., 1. lpp.

11

(12)  OV L 193, 20.7.2002., 12. lpp.

12

(13)  OV L 193, 20.7.2002., 33. lpp.

13

(14)  OV L 193, 20.7.2002., 60. lpp.

14

(15)  OV L 193, 20.7.2002., 74. lpp.

15

(16)  OV L 267, 8.10.2008., 8. lpp.

16

(17)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

17

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/359 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/359

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsCeļošanas dokumenti, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzas ***I

P7_TA(2011)0321

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma ieviešanu šāda saraksta izveidei (COM(2010)0662 – C7-0365/2010 – 2010/0325(COD))

2013/C 33 E/39

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0662),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0365/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0365/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294.panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294.panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0237/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0237/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0325

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu par to ceļošanas dokumentu sarakstu, kuri to turētājam dod tiesības šķērsot ārējās robežas un kuros drīkst ielīmēt vīzu, un par mehānisma izveidi šāda saraksta sagatavošanai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 1105/2011/ES.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/360 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/360

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsPārtikas produktu informācijas sniegšana patērētājiem ***II

P7_TA(2011)0324

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006 un atceļ Direktīvu 87/250/EEK, 90/496/EEK, 1999/10/EK, 2000/13/EK, 2002/67/EK, 2008/5/EK un Regulu (EK) Nr. 608/2004 (17602/1/2010 – C7-0060/2011 – 2008/0028(COD))

2013/C 33 E/40

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17602/1/2010 – C7-0060/2011) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 18. septembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2008. gada 18. septembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0040),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2011. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 66. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0177/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0177/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 102 E, 2.4.2011., 1. lpp.

(2)  OV C 77, 31.3.2009., 81. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 16.6.2010., P7_TA(2010)0222.

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsP7_TC2-COD(2008)0028

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2011, par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 1169/2011.)

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/361 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/361

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsInformācijas pārrobežu apmaiņa par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem saistībā ar ceļu satiksmes drošību ***II

P7_TA(2011)0325

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem (17506/1/2010 – C7-0074/2011 – 2008/0062(COD))

2013/C 33 E/41

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17506/1/2010 – C7-0074/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (17506/1/2010 – C7-0074/2011),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0151), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2008)0151),

| — | ņemot vērā 2011. gada 22. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta pieņemto nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 22. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta pieņemto nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 66. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0208/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0208/2011),

| 1. | apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 45E, 23.2.2010., 149. lpp.

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsP7_TC2-COD(2008)0062

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2011. gada 6. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/.../ES, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2011/82/ES.)

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsPIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgā deklarācija par atbilstības tabulām

2011. gada 20. jūnijā trialoga sanāksmē panāktā vienošanās starp Eiropas Parlamentu un Padomi par priekšlikumu direktīvai, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, neskar starpiestāžu sarunu par atbilstības tabulām iznākumu.

Komisijas atzinums par atbilstības tabulām

Komisija atgādina par savu apņēmību nodrošināt, ka dalībvalstis izveido atbilstības tabulas, kurās būtu apvienoti transponēšanas pasākumi, ko tās pieņem ar ES direktīvu, un informē par tām Komisiju saistībā ar ES tiesību aktu transponēšanu pilsoņu interesēs, lai panāktu labāku likumdošanu, pastiprinātu tiesību aktu pārredzamību un palīdzētu izvērtēt valsts tiesību normu atbilstību ES noteikumiem.

Komisija pauž nožēlu par atbalsta trūkumu noteikumam, kuru iekļāva priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi, un tās mērķis ir panākt obligātu atbilstības tabulu izveidi.

Kompromisa garā un lai nodrošinātu, ka priekšlikums tiktu pieņemts nekavējoties, Komisija var piekrist tam, ka tekstā iekļauto saistošo noteikumu par atbilstības tabulām aizstāj ar atbilstīgu apsvērumu, ar kuru mudina dalībvalstis ievērot šo praksi.

Tomēr nostāju, ko Komisija ieņem šajā lietā, nevar uzskatīt par precedentu. Komisija turpinās centienus kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi rast atbilstošu risinājumu šim horizontālajam institūciju jautājumam.

Komisijas deklarācija par ceļu satiksmes negadījumiem

Komisija izskatīs nepieciešamību izstrādāt ES līmeņa pamatnostādnes, lai tuvinātu ceļu satiksmes noteikumu izpildes kontroli dažādās dalībvalstīs, izmantojot salīdzināmas metodes un praksi, standartus un kontroles biežumu, jo īpaši saistībā ar atļautā braukšanas ātruma pārsniegšanu, transportlīdzekļa vadīšanu alkohola reibumā, drošības jostas nelietošanu un luksofora aizliedzošā gaismas signāla neievērošanu.

---

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/362 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/362

---

Trešdiena, 2011. gada 6. jūlijsDaudzgadu finanšu shēma 2007.–2013. gadam ***

P7_TA(2011)0326

Eiropas Parlamenta 2011. gada 6. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (16973/3/2010 – C7-0024/2011 – 2010/0048(APP))

2013/C 33 E/42

(Īpašā likumdošanas procedūra — piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (16973/3/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (16973/3/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu (C7-0024/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. pantu (C7-0024/2011),

| — | ņemot vērā jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski un kurus Budžeta komiteja 2010. gada 20. maijā iesniegusi Padomei (O-0074/2010 – B7-0310/2010) un Komisijai (O-0075/2010 – B7-0311/2010), kā arī 2010. gada 15. jūnija plenārsēdē notikušās debates, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus, uz kuriem jāatbild mutiski un kurus Budžeta komiteja 2010. gada 20. maijā iesniegusi Padomei (O-0074/2010 – B7-0310/2010) un Komisijai (O-0075/2010 – B7-0311/2010), kā arī 2010. gada 15. jūnija plenārsēdē notikušās debates,

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 81. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75. pantu un 81. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu (A7-0253/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ieteikumu (A7-0253/2011),

| A. | tā kā pašreizējais juridiskais instruments, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, ir jāgroza, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreizējais juridiskais instruments, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, ir jāgroza, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā;

| B. | tā kā šī jautājuma risināšanai ir pievērsušās visas trīs iestādes šādi:






  — | Komisija ir iesniegusi t. s. Lisabonas paketi, kas ietver priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, projektu iestāžu nolīgumam par sadarbību budžeta jautājumos un priekšlikumu grozīt Finanšu regulu, |
| --- | --- | --- |

B.

tā kā šī jautājuma risināšanai ir pievērsušās visas trīs iestādes šādi:

—

Komisija ir iesniegusi t. s. Lisabonas paketi, kas ietver priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, projektu iestāžu nolīgumam par sadarbību budžeta jautājumos un priekšlikumu grozīt Finanšu regulu,

| — | Padome ir sagatavojusi projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, |
| --- | --- |

—

Padome ir sagatavojusi projektu Padomes regulai, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam,

| — | Parlaments ir uzdevis mutiski atbildamus jautājumus, pieņēmis rezolūciju un centies apspriest Lisabonas paketi ar citām iestādēm 2011. gada budžeta procedūras laikā notikušajos trialogos; |
| --- | --- |

—

Parlaments ir uzdevis mutiski atbildamus jautājumus, pieņēmis rezolūciju un centies apspriest Lisabonas paketi ar citām iestādēm 2011. gada budžeta procedūras laikā notikušajos trialogos;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunā regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, turpina darboties pašreizējais Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, izņemot tos punktus, kuri pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā vairs nav piemērojami; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka līdz brīdim, kad stājas spēkā jaunā regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu, turpina darboties pašreizējais Iestāžu nolīgums par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, izņemot tos punktus, kuri pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā vairs nav piemērojami;

| D. | tā kā, neraugoties uz Beļģijas un Ungārijas prezidentūras pūliņiem, Padome nav izrādījusi vēlēšanos sākt sarunas par Lisabonas paketi, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 5. punktā; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz Beļģijas un Ungārijas prezidentūras pūliņiem, Padome nav izrādījusi vēlēšanos sākt sarunas par Lisabonas paketi, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 312. panta 5. punktā;

| E. | tā kā elastības līmeņa mazināšana, kas paredzēta Padomes ierosinātajā daudzgadu finanšu shēmā, sašaurinātu Parlamenta pilnvaras un prerogatīvas salīdzinājumā ar pašreizējām; |
| --- | --- |

E.

tā kā elastības līmeņa mazināšana, kas paredzēta Padomes ierosinātajā daudzgadu finanšu shēmā, sašaurinātu Parlamenta pilnvaras un prerogatīvas salīdzinājumā ar pašreizējām;

| F. | tā kā Lisabonas līguma mērķis nebija mazināt Parlamenta prerogatīvas un Parlaments nav gatavs piekrist šādiem ierobežojumiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā Lisabonas līguma mērķis nebija mazināt Parlamenta prerogatīvas un Parlaments nav gatavs piekrist šādiem ierobežojumiem,

| 1. | nesniedz piekrišanu Padomes regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, projektam; |
| --- | --- |

1.

nesniedz piekrišanu Padomes regulas, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, projektam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka šī likumdošanas procedūra tiek slēgta, un nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka šī likumdošanas procedūra tiek slēgta, un nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0328.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijs

| 5.2.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 33/364 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 33/364

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsEiropas gads aktīvai novecošanai ***I

P7_TA(2011)0332

Eiropas Parlamenta 2011. gada 7. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas gadu aktīvām vecumdienām (2012. gads) (COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD))

2013/C 33 E/43

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0462),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0253/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0253/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu par priekšlikuma finansiālo atbilstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu par priekšlikuma finansiālo atbilstību,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 21. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 21. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā 2011. gada 18. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 18. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu, kā arī Reģionālās attīstības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A7-0061/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju; |
| --- | --- |

2.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju;

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 51, 17.2.2011., 55. lpp.

---

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0242

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2011. gada 7. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2011/ES par Eiropas gadu aktīvai novecošanai un paaudžu solidaritātei (2012. gads)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 940/2011/ES.)

Ceturtdiena, 2011. gada 7. jūlijsPIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgā deklarācija par budžetu

Saskaņā ar 8. pantu Eiropas gada īstenošanai paredzētais finansējums ir vismaz EUR 5 000 000. No 2011. gada budžeta EUR 2,3 miljonus izlietos, neizmantojot pieejamos brīvos līdzekļus, lai jo īpaši finansētu saziņas pasākumus un ES konferences šā Eiropas gada mērķiem, kā arī tiks rezervēti un 2012. finanšu gada budžeta projektā budžeta pozīcijā iezīmēti vismaz 2,7 miljoni euro no pašreizējiem līdzekļiem, kam jāmaina prioritātes, neizmantojot pieejamos brīvos līdzekļus.

---