# Úradný vestník C 39/2013

| | ISSN 1977-1037
  doi:10.3000/19771037.C_2013.039.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 39 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5612. februára 2013 |

ISSN 1977-1037

doi:10.3000/19771037.C_2013.039.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 39

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5612. februára 2013

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Prípravné akty |
| | Európska centrálna banka |
| 2013/C 039/01 | Stanovisko Európskej centrálnej banky z 29. novembra 2012 k návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (CON/2012/99) | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

III   Prípravné akty

Európska centrálna banka

2013/C 039/01

Stanovisko Európskej centrálnej banky z 29. novembra 2012 k návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (CON/2012/99)

1

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2013/C 039/02 | Výmenný kurz eura | 25 |
| 2013/C 039/03 | Rozhodnutie Komisie z 21. decembra 2012 o sviatkoch na rok 2014 pre inštitúcie Európskej únie | 26 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2013/C 039/02

Výmenný kurz eura

25

2013/C 039/03

Rozhodnutie Komisie z 21. decembra 2012 o sviatkoch na rok 2014 pre inštitúcie Európskej únie

26

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATÍVNE POSTUPY |
| | Európska investičná banka |
| 2013/C 039/04 | Európska cena EIB | 27 |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2013/C 039/05 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  ) | 28 |

V   Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska investičná banka

2013/C 039/04

Európska cena EIB

27

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2013/C 039/05

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall) – Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní (
  1
  )

1

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

III Prípravné akty

Európska centrálna banka

| 12.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 39/1

---

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 29. novembra 2012

k návrhu smernice, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností

(CON/2012/99)

2013/C 39/01

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 10. júla 2012 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa menia a dopĺňajú smernice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, smernice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 (1) (ďalej len „navrhovaná smernica“). ECB prijala 27. júla 2012 žiadosť Európskeho parlamentu o stanovisko k navrhovanej smernici.

Právomoc ECB vydať stanovisko k navrhovanej smernici je založená na článku 127 ods. 4 a na článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhovaná smernica obsahuje ustanovenia, ktoré majú vplyv na to, ako Európsky systém centrálnych bánk (ESCB) prispieva k hladkému uskutočňovaniu politík prijatých príslušnými orgánmi, ktoré sa týkajú prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami a stability finančného systému, definovania a implementácie menovej politiky Únie a podpory plynulej prevádzky platobných systémov. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

ECB plne podporuje rozvoj rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií a odstraňovanie prekážok účinného krízového riadenia vo finančných inštitúciách. V záujme ochrany stability finančného systému ako celku a minimalizácie verejných výdavkov a hospodárskeho narušenia by všetky finančné inštitúcie mali mať možnosť riešiť svoj úpadok riadnym spôsobom. ECB podporuje najmä rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností na zachovanie finančnej stability v Únii a následne na zaručenie fungovania jednotného trhu tiež v časoch krízy. Na tento účel je kľúčový rozvoj spoločných podporných nástrojov s cieľom zvládnuť úpadok finančných inštitúcií – napr. plány ozdravenia a plány riešenia krízových situácií, ako aj preklenovacia banka, odpísanie dlhu, preklenovacia inštitúcia a nástroje oddelenia aktív. ECB víta, že návrh je v súlade s medzinárodne dohodnutými kľúčovými atribútmi účinných ozdravných režimov pre finančné inštitúcie (2), ktoré vyžadujú zblíženie vnútroštátnych režimov riešenia krízových situácií primeranými nástrojmi a právomocami na účinné riešenie krízových situácií. Uplatňovanie týchto kľúčových atribútov umožní včasný zásah s cieľom zabezpečiť kontinuitu základných funkcií.

ECB má za to, že táto smernica, veľmi významný krok smerom k integrovanému rámcu pre riešenie krízových situácií pre Úniu, by mala byť rýchlo prijatá. Zároveň sa vyžadujú ďalšie kroky na vytvorenie jednotného mechanizmu na riešenie krízových situácií, jedného z troch pilierov bankovej únie. ECB preto vyzýva Komisiu, aby naliehavo predložila osobitný návrh nezávislého európskeho mechanizmu na riešenie krízových situácií vrátane aspektov spoločného európskeho fondu na riešenie krízových situácií. Tento fond by prinajmenšom financovali finančné inštitúcie. Konzistentnosť medzi týmito tromi piliermi je kľúčová pre úspech únie finančného trhu.

KONKRÉTNE PRIPOMIENKY

1.   Vymedzenie riešenia krízovej situácie

Navrhovaná smernica definuje riešenie krízovej situácie ako reštrukturalizáciu inštitúcie s cieľom zaistiť kontinuitu jej základných funkcií, zachovať finančnú stabilitu a obnoviť životaschopnosť celej inštitúcie (3) alebo jej časti. ECB má za to, že riešenie krízovej situácie vyžaduje jasnú hierarchiu. V tejto súvislosti všetky inštitúcie, ktoré sú v úpadku alebo budú pravdepodobne v úpadku, by sa mali v zásade riešiť na základe rozhodnutia orgánov pre riešenie krízových situácií použitím nástrojov na riešenie krízových situácií, ak sa to považuje za nevyhnutné a je to vo verejnom záujme vrátane predchádzania systémovému riziku. Ak orgán pre riešenie krízových situácií usúdi, že neexistujú obavy, pokiaľ ide o všeobecný verejný záujem, inštitúcia by sa mala likvidovať na základe bežného konkurzného konania platného pre takéto inštitúcie na základe vnútroštátneho práva. V neposlednom rade reštrukturalizácia pri riešení krízovej situácie v podniku, v ktorého činnosti sa nepretržite pokračuje, by sa mala zohľadniť iba, ak to odôvodňuje verejný záujem zachovať finančnú stabilitu a ak by riadne riešenie krízovej situácie úverovej inštitúcie malo mať vážne škodlivé účinky na stabilitu finančného systému so zvýšeným rizikom cezhraničnej nákazy. Navrhovaná smernica by mala objasniť, že cieľom riešenia krízovej situácie nie je zachovať upadajúcu inštitúciu ako takú, ale zaistiť kontinuitu jej základných funkcií (4).

2.   Podmienky pre riešenie krízovej situácie a posúdenie potreby mimoriadnej finančnej verejnej podpory

| 2.1. | Navrhovaná smernica ustanovuje, že jedna z podmienok opatrenia na riešenie krízovej situácie je, že príslušný orgán alebo príslušný orgán pre riešenie krízových situácií stanoví, že inštitúcia sa nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku (5). ECB si myslí, že zodpovednosť stanoviť, či inštitúcia sa nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku by mala byť jasne pridelená príslušnému orgánu v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízovej situácie. |
| --- | --- |

2.1.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že jedna z podmienok opatrenia na riešenie krízovej situácie je, že príslušný orgán alebo príslušný orgán pre riešenie krízových situácií stanoví, že inštitúcia sa nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku (5). ECB si myslí, že zodpovednosť stanoviť, či inštitúcia sa nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku by mala byť jasne pridelená príslušnému orgánu v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízovej situácie.

| 2.2. | Navrhovaná smernica ďalej ustanovuje, že potreba štátnej pomoci pre inštitúciu je ukazovateľom jej úpadku alebo pravdepodobnosti jej úpadku. Rovnaký článok navrhovanej smernice však ustanovuje, že dva osobitné druhy štátnej pomoci nevytvárajú takýto ukazovateľ (6). Zatiaľ čo ECB podporuje navrhovanú maximálnu dĺžku trvania štátnej pomoci (7), upozorňuje na skutočnosť, že značný počet úverových inštitúcií a investičných firiem, ktoré v súčasnosti prijímajú štátnu pomoc, by sa na základe uvedeného ukazovateľa považovali za inštitúcie v úpadku alebo za inštitúcie, ktoré sa pravdepodobne dostanú do úpadku. ECB má za to, že stanovenie okolností, za ktorých sa inštitúcia nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku, by sa malo zakladať iba na posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie. Osobitná potreba štátnej pomoci by teda vo svojej podstate nemala byť primeraným objektívnym kritériom (8). Namiesto toho okolnosti odôvodňujúce poskytnutie štátnej pomoci by mali byť zahrnuté v posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie. |
| --- | --- |

2.2.

Navrhovaná smernica ďalej ustanovuje, že potreba štátnej pomoci pre inštitúciu je ukazovateľom jej úpadku alebo pravdepodobnosti jej úpadku. Rovnaký článok navrhovanej smernice však ustanovuje, že dva osobitné druhy štátnej pomoci nevytvárajú takýto ukazovateľ (6). Zatiaľ čo ECB podporuje navrhovanú maximálnu dĺžku trvania štátnej pomoci (7), upozorňuje na skutočnosť, že značný počet úverových inštitúcií a investičných firiem, ktoré v súčasnosti prijímajú štátnu pomoc, by sa na základe uvedeného ukazovateľa považovali za inštitúcie v úpadku alebo za inštitúcie, ktoré sa pravdepodobne dostanú do úpadku. ECB má za to, že stanovenie okolností, za ktorých sa inštitúcia nachádza v úpadku alebo sa pravdepodobne bude nachádzať v úpadku, by sa malo zakladať iba na posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie. Osobitná potreba štátnej pomoci by teda vo svojej podstate nemala byť primeraným objektívnym kritériom (8). Namiesto toho okolnosti odôvodňujúce poskytnutie štátnej pomoci by mali byť zahrnuté v posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie.

3.   Zapojenie centrálnych bánk do ozdravenia a riešenia krízových situácií

| 3.1. | Centrálne banky sú zodpovedné za makroprudenciálnu a finančnú stabilitu a majú odborné znalosti v oblasti finančných trhov. V tejto súvislosti by mali byť zapojené do procesu riešenia krízových situácií, prispievať k dosahovaniu cieľov riešenia krízových situácií minimalizáciou rizík záporných, nezamýšľaných vplyvov na vykonávanie úloh centrálnych bánk a fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania. V tomto ohľade centrálne banky môžu zohrávať úlohu pri posudzovaní plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií z hľadiska finančnej stability, ako je pravdepodobnosť spúšťacích mechanizmov, ktoré by mohli viesť ku chaotickému oslabeniu pákového efektu. Centrálne banky môžu mať taktiež účasť na posúdení potenciálneho konania orgánu pre riešenie krízových situácií, keďže jedným z hlavných cieľov je zabrániť systémovým poruchám (9). ECB preto považuje za nevyhnutné, aby členské štáty zabezpečili, že ak centrálna banka nie je sama o sebe orgánom pre riešenie krízových situácií, príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií majú účasť na primeranej výmene informácií s centrálnou bankou (10). |
| --- | --- |

3.1.

Centrálne banky sú zodpovedné za makroprudenciálnu a finančnú stabilitu a majú odborné znalosti v oblasti finančných trhov. V tejto súvislosti by mali byť zapojené do procesu riešenia krízových situácií, prispievať k dosahovaniu cieľov riešenia krízových situácií minimalizáciou rizík záporných, nezamýšľaných vplyvov na vykonávanie úloh centrálnych bánk a fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania. V tomto ohľade centrálne banky môžu zohrávať úlohu pri posudzovaní plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií z hľadiska finančnej stability, ako je pravdepodobnosť spúšťacích mechanizmov, ktoré by mohli viesť ku chaotickému oslabeniu pákového efektu. Centrálne banky môžu mať taktiež účasť na posúdení potenciálneho konania orgánu pre riešenie krízových situácií, keďže jedným z hlavných cieľov je zabrániť systémovým poruchám (9). ECB preto považuje za nevyhnutné, aby členské štáty zabezpečili, že ak centrálna banka nie je sama o sebe orgánom pre riešenie krízových situácií, príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií majú účasť na primeranej výmene informácií s centrálnou bankou (10).

| 3.2. | Navrhovaná smernica ustanovuje, že v plánoch ozdravenia vypracovaných a dodržiavaných inštitúciou na obnovenie finančnej situácie potom, čo došlo k jej výraznému zhoršeniu, sa nepredpokladá prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani jej čerpanie. V prípade potreby sa však v nich zahŕňa analýza toho, ako a kedy môže inštitúcia v prípade podmienok napätej situácie požiadať o použitie facilít centrálnej banky alebo dostupného kolaterálu (11). ECB by chcela zdôrazniť, že toto ustanovenie by nemalo mať v žiadnom ohľade vplyv na právomoc centrálnych bánk rozhodovať nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám, či už vo forme štandardných operácií menovej politiky, ako aj prostredníctvom núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania na základe tejto zmluvy (12). |
| --- | --- |

3.2.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že v plánoch ozdravenia vypracovaných a dodržiavaných inštitúciou na obnovenie finančnej situácie potom, čo došlo k jej výraznému zhoršeniu, sa nepredpokladá prístup k mimoriadnej verejnej finančnej podpore ani jej čerpanie. V prípade potreby sa však v nich zahŕňa analýza toho, ako a kedy môže inštitúcia v prípade podmienok napätej situácie požiadať o použitie facilít centrálnej banky alebo dostupného kolaterálu (11). ECB by chcela zdôrazniť, že toto ustanovenie by nemalo mať v žiadnom ohľade vplyv na právomoc centrálnych bánk rozhodovať nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám, či už vo forme štandardných operácií menovej politiky, ako aj prostredníctvom núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania na základe tejto zmluvy (12).

| 3.3. | Navrhovaná smernica vyžaduje, aby každý členský štát zahrnul do svojho „súboru nástrojov“ riešenia krízových situácií právomoc zriadiť a riadiť preklenovaciu inštitúciu a subjekt pre správu aktív. Navrhovaná smernica ustanovuje, že preklenovaciu inštitúciu bude v plnom rozsahu alebo sčasti vlastniť jeden alebo viacero verejných orgánov a subjekt pre správu aktív bude v plnom rozsahu alebo sčasti vlastniť jeden alebo viacero verejných orgánov, medzi ktoré môže patriť príslušný orgán pre riešenie krízových situácií (13). Ak centrálna banka koná ako orgán pre riešenie krízových situácií (14), malo by byť na odstránenie akýchkoľvek pochybností jasné, že centrálna banka v žiadnom prípade nebude niesť alebo financovať akýkoľvek záväzok týchto subjektov. Úloha centrálnej banky ako vlastníka takéhoto subjektu musí za akýchkoľvek okolností zostať konzistentná so zákazom menového financovania na základe článku 123 Zmluvy, ktorý je doplnený nariadením Rady (ES) č. 3603/93 (15). Toto okrem iného zakazuje akékoľvek financovanie záväzkov verejného sektora voči tretím osobám zo strany centrálnej banky. Okrem toho táto úloha sa musí vykonávať bez toho, aby to malo vplyv na nezávislosť centrálnej banky, najmä na jej finančnú a inštitucionálnu nezávislosť. |
| --- | --- |

3.3.

Navrhovaná smernica vyžaduje, aby každý členský štát zahrnul do svojho „súboru nástrojov“ riešenia krízových situácií právomoc zriadiť a riadiť preklenovaciu inštitúciu a subjekt pre správu aktív. Navrhovaná smernica ustanovuje, že preklenovaciu inštitúciu bude v plnom rozsahu alebo sčasti vlastniť jeden alebo viacero verejných orgánov a subjekt pre správu aktív bude v plnom rozsahu alebo sčasti vlastniť jeden alebo viacero verejných orgánov, medzi ktoré môže patriť príslušný orgán pre riešenie krízových situácií (13). Ak centrálna banka koná ako orgán pre riešenie krízových situácií (14), malo by byť na odstránenie akýchkoľvek pochybností jasné, že centrálna banka v žiadnom prípade nebude niesť alebo financovať akýkoľvek záväzok týchto subjektov. Úloha centrálnej banky ako vlastníka takéhoto subjektu musí za akýchkoľvek okolností zostať konzistentná so zákazom menového financovania na základe článku 123 Zmluvy, ktorý je doplnený nariadením Rady (ES) č. 3603/93 (15). Toto okrem iného zakazuje akékoľvek financovanie záväzkov verejného sektora voči tretím osobám zo strany centrálnej banky. Okrem toho táto úloha sa musí vykonávať bez toho, aby to malo vplyv na nezávislosť centrálnej banky, najmä na jej finančnú a inštitucionálnu nezávislosť.

| 3.4. | ECB poznamenáva, že navrhovaná smernica obsahuje minimálne kritériá, ktoré preklenovacie inštitúcie a subjekty pre správu aktív musia splniť na to, aby ich verejné orgány zriadili. ECB by chcela zdôrazniť, že transparentné financovanie je jedným z hlavných problémov ovplyvňujúcich legitímnosť a zodpovednosť za používanie verejných finančných prostriedkov, ktoré má Eurosystém záujem zabezpečiť. ECB v tejto súvislosti víta, že navrhovaná smernica ustanovuje, že náklady na riešenie krízových situácií by mali v zásade znášať akcionári a veritelia a ak sú tieto finančné prostriedky nedostatočné, mechanizmy financovania (16). ECB však zdôrazňuje, že v súlade so zákazom menového financovania centrálne banky nemôžu financovať tieto finančné mechanizmy. To má vplyv najmä na vymenovanie alternatívnych finančných prostriedkov (17) v navrhovanej smernici (18). |
| --- | --- |

3.4.

ECB poznamenáva, že navrhovaná smernica obsahuje minimálne kritériá, ktoré preklenovacie inštitúcie a subjekty pre správu aktív musia splniť na to, aby ich verejné orgány zriadili. ECB by chcela zdôrazniť, že transparentné financovanie je jedným z hlavných problémov ovplyvňujúcich legitímnosť a zodpovednosť za používanie verejných finančných prostriedkov, ktoré má Eurosystém záujem zabezpečiť. ECB v tejto súvislosti víta, že navrhovaná smernica ustanovuje, že náklady na riešenie krízových situácií by mali v zásade znášať akcionári a veritelia a ak sú tieto finančné prostriedky nedostatočné, mechanizmy financovania (16). ECB však zdôrazňuje, že v súlade so zákazom menového financovania centrálne banky nemôžu financovať tieto finančné mechanizmy. To má vplyv najmä na vymenovanie alternatívnych finančných prostriedkov (17) v navrhovanej smernici (18).

4.   Zapojenie vnútroštátnych určených orgánov do posúdenia plánov na riešenie krízových situácií

Navrhovaná smernica ustanovuje, že príslušné orgány preskúmajú plány na riešenie krízových situácií okrem iného s cieľom zaistiť ich účinné vykonávanie v situáciách napätých finančných podmienok a bez toho, aby to malo významné nepriaznivé vplyvy na finančný systém, ak aj ostatné inštitúcie vykonali plány ozdravenia v tom istom časovom období (19). S cieľom zabezpečiť, aby akékoľvek príslušné systémové obavy boli vzaté do úvahy pri takýchto preskúmaniach, vrátane celkového vplyvu súčasného vykonania plánov ozdravenia, ktoré môžu viesť k procyklickému alebo stádovitému správaniu, ECB považuje za nevyhnutné, aby príslušné orgány vykonávali posúdenia po konzultácii s príslušnými vnútroštátnymi určenými orgánmi, ak ide o osobitné subjekty (20).

5.   Finančná podpora v rámci skupiny

Navrhovaná smernica ustanovuje, že členské štáty zabezpečia, aby subjekty skupiny mohli uzatvárať dohody o poskytnutí finančnej podpory v rámci skupiny (21). ECB vidí zásluhy tejto požiadavky, najmä to, že takéto dohody potom, čo ich schvália príslušné orgány, môžu byť predložené na schválenie na valnom zhromaždení akcionárov každej skupiny subjektov, ktorá má v úmysle uzatvoriť dohodu. ECB však poznamenáva, že začlenenie týchto dobrovoľných dohôd do vnútroštátnych právnych systémov spôsobuje zložité právne problémy. Ich začatie bude taktiež závisieť od toho, ako úspešne tieto ustanovenia a vnútroštátne právne predpisy v oblasti daní, konkurzného konania a obchodných spoločností budú na seba navzájom pôsobiť, napríklad so zreteľom pokiaľ ide o zásadu, aby sa skupinové transakcie uskutočňovali za bežných trhových podmienok (22). ECB na tento účel zastáva stanovisko, že ďalšie úvahy môžu byť potrebné na to, či dodatočné ustanovenia sú odôvodnené s cieľom zaistiť právnu istotu a vymáhateľnosť transakcií v rámci skupiny, ktoré sú schválené a vykonané na základe týchto dobrovoľných dohôd.

6.   Nástroj odpísania dlhu a právomoc odpísať dlh

| 6.1. | ECB víta vývoj odpísania dlhu ako mechanizmu odpísania dlhu a jeho konverzie s cieľom absorbovať straty inštitúcií, ktoré sú v úpadku alebo budú pravdepodobne v úpadku. Mechanizmus odpísania dlhu by mal byť vytvorený v súlade s medzinárodne dohodnutými kľúčovými atribútmi na účinné riešenie krízových situácií (23), najmä právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií na základe režimu riešenia krízových situácií odpísať veľké množstvo záväzkov v súlade s hierarchiou veriteľov, ktorá by sa uplatnila pri likvidácii. ECB podporuje zavedenie takéhoto nástroja odpísania dlhu členskými štátmi najneskôr od 1. januára 2018 (24). To by taktiež umožnilo ďalšiu prácu na odpísaní dlhu, najmä možnosť zaviesť minimálnu požiadavku pre cielenú úroveň určených nástrojov odpísania dlhu a pritom stále zachovávať celkový rozsah odpísania dlhu. ECB okrem toho zamýšľa prispievať k ďalšej analýze konkrétnych dôsledkov odpísania dlhu ako nástroja na riešenie krízových situácií taktiež ohľadom reálnosti rýchleho vykonania, možnosti rešpektovať „hierarchiu prednosti“ pri absorbovaní strát, mechaniky konverzie alebo odpísania dhu (25), ako aj možného vplyvu na trhoch s derivátmi. V tejto súvislosti navrhnutie nástrojov odpísania dlhu a preklenovacej banky by sa malo analyzovať spoločne vzhľadom na schopnosť nástroja preklenovacej banky dosiahnuť veľmi podobné výsledky ako v prípade nástroja odpísania dlhu. |
| --- | --- |

6.1.

ECB víta vývoj odpísania dlhu ako mechanizmu odpísania dlhu a jeho konverzie s cieľom absorbovať straty inštitúcií, ktoré sú v úpadku alebo budú pravdepodobne v úpadku. Mechanizmus odpísania dlhu by mal byť vytvorený v súlade s medzinárodne dohodnutými kľúčovými atribútmi na účinné riešenie krízových situácií (23), najmä právomoc orgánu pre riešenie krízových situácií na základe režimu riešenia krízových situácií odpísať veľké množstvo záväzkov v súlade s hierarchiou veriteľov, ktorá by sa uplatnila pri likvidácii. ECB podporuje zavedenie takéhoto nástroja odpísania dlhu členskými štátmi najneskôr od 1. januára 2018 (24). To by taktiež umožnilo ďalšiu prácu na odpísaní dlhu, najmä možnosť zaviesť minimálnu požiadavku pre cielenú úroveň určených nástrojov odpísania dlhu a pritom stále zachovávať celkový rozsah odpísania dlhu. ECB okrem toho zamýšľa prispievať k ďalšej analýze konkrétnych dôsledkov odpísania dlhu ako nástroja na riešenie krízových situácií taktiež ohľadom reálnosti rýchleho vykonania, možnosti rešpektovať „hierarchiu prednosti“ pri absorbovaní strát, mechaniky konverzie alebo odpísania dhu (25), ako aj možného vplyvu na trhoch s derivátmi. V tejto súvislosti navrhnutie nástrojov odpísania dlhu a preklenovacej banky by sa malo analyzovať spoločne vzhľadom na schopnosť nástroja preklenovacej banky dosiahnuť veľmi podobné výsledky ako v prípade nástroja odpísania dlhu.

| 6.2. | ECB zastáva stanovisko, že opatrenia na riešenie krízových situácií by mali byť prijaté v odôvodnených prípadoch a mali by ich sprevádzať primerané podmienky na obmedzenie morálneho hazardu (26). Ako je uvedené vyššie, inštitúcie, ktoré upadajú alebo pravdepodobne budú v úpadku, by sa v zásade mali likvidovať na základe bežného konkurzného konania a ak sa to považuje za nevyhnutné, mali by sa likvidovať použitím nástrojov na riešenie krízových situácií. S ohľadom na tieto skutočnosti právomoc odpísať dlh ako nástroj na riešenie krízových situácií by sa mala využívať prevažne pre riešenie krízových situácií inštitúcií, ktoré sa stali neživotaschopnými. ECB má za to, že možnosť odpísania dlhu na účely zachovania inštitúcie, ktorá upadá alebo pravdepodobne bude v úpadku, ako pokračujúceho podniku (27), by sa mala zohľadniť iba vo výnimočných a odôvodnených prípadoch.
  ECB vždy podporuje kombinovanie nástroja na odpísanie dlhu s výmenou manažmentu a následnou reštrukturalizáciou inštitúcie a jej činností spôsobom, ktorý smeruje k odstráneniu príčin jej úpadku (28). |
| --- | --- |

6.2.

ECB zastáva stanovisko, že opatrenia na riešenie krízových situácií by mali byť prijaté v odôvodnených prípadoch a mali by ich sprevádzať primerané podmienky na obmedzenie morálneho hazardu (26). Ako je uvedené vyššie, inštitúcie, ktoré upadajú alebo pravdepodobne budú v úpadku, by sa v zásade mali likvidovať na základe bežného konkurzného konania a ak sa to považuje za nevyhnutné, mali by sa likvidovať použitím nástrojov na riešenie krízových situácií. S ohľadom na tieto skutočnosti právomoc odpísať dlh ako nástroj na riešenie krízových situácií by sa mala využívať prevažne pre riešenie krízových situácií inštitúcií, ktoré sa stali neživotaschopnými. ECB má za to, že možnosť odpísania dlhu na účely zachovania inštitúcie, ktorá upadá alebo pravdepodobne bude v úpadku, ako pokračujúceho podniku (27), by sa mala zohľadniť iba vo výnimočných a odôvodnených prípadoch.

ECB vždy podporuje kombinovanie nástroja na odpísanie dlhu s výmenou manažmentu a následnou reštrukturalizáciou inštitúcie a jej činností spôsobom, ktorý smeruje k odstráneniu príčin jej úpadku (28).

| 6.3. | Navrhovaná smernica ustanovuje, že Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) podáva Komisii správy o vykonávaní požiadavky pre inštitúcie zachovať súhrnnú výšku vlastných zdrojov a oprávnené pasíva v percentuálnom vyjadrení ako podiel celkových pasív inštitúcie (29). ECB vyzýva na podniknutie ďalších krokov s cieľom posúdiť, či minimálna požiadavka odpísania dlhu má byť v percentuálnom vyjadrení ako podiel celkových pasív alebo ako podiel rizikovo vážených aktív inštitúcie. Druhá možnosť má výhodu v tom smere, že zohľadňuje rizikovosť aktív inštitúcie. ECB odporúča, aby EBA vykonal takéto posúdenie. ECB ďalej odporúča, aby EBA poskytol Komisii posúdenie o vplyve takejto požiadavky na inštitúcie a o tom, či by bolo prospešné zaviesť požiadavku zakázať alebo obmedziť, aby nástroje spôsobilé odpísať dlh boli držané v rámci bankového sektora. |
| --- | --- |

6.3.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) podáva Komisii správy o vykonávaní požiadavky pre inštitúcie zachovať súhrnnú výšku vlastných zdrojov a oprávnené pasíva v percentuálnom vyjadrení ako podiel celkových pasív inštitúcie (29). ECB vyzýva na podniknutie ďalších krokov s cieľom posúdiť, či minimálna požiadavka odpísania dlhu má byť v percentuálnom vyjadrení ako podiel celkových pasív alebo ako podiel rizikovo vážených aktív inštitúcie. Druhá možnosť má výhodu v tom smere, že zohľadňuje rizikovosť aktív inštitúcie. ECB odporúča, aby EBA vykonal takéto posúdenie. ECB ďalej odporúča, aby EBA poskytol Komisii posúdenie o vplyve takejto požiadavky na inštitúcie a o tom, či by bolo prospešné zaviesť požiadavku zakázať alebo obmedziť, aby nástroje spôsobilé odpísať dlh boli držané v rámci bankového sektora.

| 6.4. | Navrhovaná smernica ustanovuje, že pred prijatím opatrenia na riešenie krízových situácií orgány pre riešenie krízových situácií vykonajú právomoc odpísať dlh (30). Odpísanie kapitálových nástrojov je preto právomocou riešiť krízové situácie (31), ktorá ako sa zdá, sa uplatní skôr, než sa začne riešiť krízová situácia inštitúcie. So zreteľom na rekapitalizáciu inštitúcií ECB odporúča výslovne to objasniť v navrhovanej smernici, aby sa zabránilo pochybnostiam. Prípadová štúdia a simulácia zavedenia nástroja odpísania dlhu zo strany Komisie by takisto bola žiaduca na objasnenie vzájomných prepojení medzi rôznymi fázami procesu odpísania dlhu. |
| --- | --- |

6.4.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že pred prijatím opatrenia na riešenie krízových situácií orgány pre riešenie krízových situácií vykonajú právomoc odpísať dlh (30). Odpísanie kapitálových nástrojov je preto právomocou riešiť krízové situácie (31), ktorá ako sa zdá, sa uplatní skôr, než sa začne riešiť krízová situácia inštitúcie. So zreteľom na rekapitalizáciu inštitúcií ECB odporúča výslovne to objasniť v navrhovanej smernici, aby sa zabránilo pochybnostiam. Prípadová štúdia a simulácia zavedenia nástroja odpísania dlhu zo strany Komisie by takisto bola žiaduca na objasnenie vzájomných prepojení medzi rôznymi fázami procesu odpísania dlhu.

7.   Financovanie riešenia krízových situácií a cieľový rozmer mechanizmov financovania

| 7.1. | Primeraný rámec pre riešenie krízových situácií by mal zabezpečiť, aby náklady na riešenie krízových situácií znášali predovšetkým akcionári a veritelia inštitúcie, ktorá prechádza krízovou situáciou a súkromný sektor vo všeobecnosti. ECB preto víta, že nástroje na riešenie krízových situácií a príslušné právomoci v navrhovanej smernici umožňujú orgánom uložiť záťaž financovania riešenia krízových situácií na akcionárov a veriteľov. Okrem toho navrhovaná smernica zavádza dva dodatočné zdroje financovania riešenia krízových situácií: vnútroštátne mechanizmy financovania k riešeniu krízových situácií a príspevky do systému ochrany vkladov (SOV) (32). |
| --- | --- |

7.1.

Primeraný rámec pre riešenie krízových situácií by mal zabezpečiť, aby náklady na riešenie krízových situácií znášali predovšetkým akcionári a veritelia inštitúcie, ktorá prechádza krízovou situáciou a súkromný sektor vo všeobecnosti. ECB preto víta, že nástroje na riešenie krízových situácií a príslušné právomoci v navrhovanej smernici umožňujú orgánom uložiť záťaž financovania riešenia krízových situácií na akcionárov a veriteľov. Okrem toho navrhovaná smernica zavádza dva dodatočné zdroje financovania riešenia krízových situácií: vnútroštátne mechanizmy financovania k riešeniu krízových situácií a príspevky do systému ochrany vkladov (SOV) (32).

| 7.2. | Napriek tomu, že ECB si je vedomá prínosu dodatočných zdrojov financovania riešenia krízových situácií, má za to, že ambiciózny návrh zriadiť európsky systém mechanizmov financovania nevyrieši dôležité otázky cezhraničného riešenia krízových situácií, ako napríklad koordináciu a zdieľanie záťaže. Existencia 27 vnútroštátnych mechanizmov pod kontrolou ich vnútroštátnych orgánov naďalej komplikuje navrhovaný systém požičiavania, ktorému chýba jasnosť ohľadom dôležitých podrobností, akými sú práva a povinnosti veriteľov a dlžníkov. |
| --- | --- |

7.2.

Napriek tomu, že ECB si je vedomá prínosu dodatočných zdrojov financovania riešenia krízových situácií, má za to, že ambiciózny návrh zriadiť európsky systém mechanizmov financovania nevyrieši dôležité otázky cezhraničného riešenia krízových situácií, ako napríklad koordináciu a zdieľanie záťaže. Existencia 27 vnútroštátnych mechanizmov pod kontrolou ich vnútroštátnych orgánov naďalej komplikuje navrhovaný systém požičiavania, ktorému chýba jasnosť ohľadom dôležitých podrobností, akými sú práva a povinnosti veriteľov a dlžníkov.

8.   Používanie systému ochrany vkladov v súvislosti s financovaním riešenia krízových situácií

| 8.1. | Navrhovaná smernica ustanovuje, že systémom ochrany vkladov (SOV), ku ktorému je inštitúcia pridružená, sa ručí až do sumy strát, ktoré by sa museli znášať, ak by sa inštitúcia likvidovala na základe bežného konkurzného konania (33). Zaobchádzanie s krytými vkladmi pri ich prevode do preklenovacej banky by mohlo mať väčší vplyv na zapojenie do SOV. Miera, do akej SOV má účasť na opatreniach na riešenie krízových situácií, bude mať vplyv ceteris paribus na úroveň financovania, požadovanú od ďalších dvoch dostupných zdrojov – mechanizmov financovania a nezabezpečených veriteľov. Táto neistota medzi veriteľmi môže zvýšiť riziko na preventívny záujem zo strany veriteľov, zákazníkov a ostatných zmluvných strán, ktorý by v prípade využitia narušil hlavný cieľ tohto režimu. |
| --- | --- |

8.1.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že systémom ochrany vkladov (SOV), ku ktorému je inštitúcia pridružená, sa ručí až do sumy strát, ktoré by sa museli znášať, ak by sa inštitúcia likvidovala na základe bežného konkurzného konania (33). Zaobchádzanie s krytými vkladmi pri ich prevode do preklenovacej banky by mohlo mať väčší vplyv na zapojenie do SOV. Miera, do akej SOV má účasť na opatreniach na riešenie krízových situácií, bude mať vplyv ceteris paribus na úroveň financovania, požadovanú od ďalších dvoch dostupných zdrojov – mechanizmov financovania a nezabezpečených veriteľov. Táto neistota medzi veriteľmi môže zvýšiť riziko na preventívny záujem zo strany veriteľov, zákazníkov a ostatných zmluvných strán, ktorý by v prípade využitia narušil hlavný cieľ tohto režimu.

| 8.2. | Navrhovaná smernica umožňuje členským štátom stanoviť, že dostupné finančné prostriedky SOV zriadených na ich území je možné použiť na financovanie riešenia krízových situácií (34). Zatiaľ čo ECB podporuje toto ustanovenie, ktoré umožňuje vzájomné pôsobenie SOV a financovania riešenia krízových situácií, považuje za nanajvýš dôležité, že to v žiadnom prípade nezhoršuje hlavnú funkciu SOV pri ochrane poistených vkladov. ECB víta, že navrhovaná smernica dáva prednosť vyplateniu vkladateľov krytých SOV, ak SOV požiada o to, aby použil svoje dostupné finančné prostriedky na financovanie riešenia krízových situácií a zároveň obvyklá funkcia vyplatenia poistených vkladateľov a dostupné prostriedky nie sú postačujúce na uspokojenie všetkých týchto požiadaviek (35).
  V týchto súvislostiach ECB obhajuje stanovisko, že právna istota je zaistená jasným definovaním úlohy SOV vo financovaní riešenia krízových situácií bez ohľadu na to, ktorý nástroj na riešenie krízových situácií sa vyberie a ako sa uplatnia opatrenia.
  Navrhovaná smernica požaduje členské štáty, aby systémy ochrany vkladov boli v rámci vnútroštátneho práva upravujúceho konkurzné konanie rovnocenné nezabezpečeným neprioritným nárokom. (36) Tento prístup sa nezdá byť nekonzistentný s tým, že sa členským štátom umožní stanoviť prednostné poradie pohľadávok vo vzťahu ku vkladom krytým SOV. V súčasnosti šesť členských štátov – vrátane Bulharska (37), Grécka (38), Lotyšska (39), Maďarska (40), Portugalska (41) a Rumunska (42) – udelilo prednostné poradie pohľadávkam, ktoré SOV nadobudol prenesením po uhradení súm zodpovedajúcim krytým vkladom, teda ďalej prispievajú k zaisteniu toho, aby dostatočné financovanie bolo vždy dostupné pre SOV.
  Pohľady na vplyv udelenia prednostného poradia sú veľmi rozdielne, keďže sa predpokladá, že prednostné poradie vkladateľov môže mať dosah na náklady na financovanie dostupné bankám a ostatní veritelia budú musieť vyvinúť veľké úsilie, aby zabezpečili svoje pohľadávky. Na druhej strane toto by sa určitým spôsobom zmiernilo do takej miery, že prednostné pohľadávky sa rozšíria iba na vklady, ktoré majú záruky. Ďalej platí, že právny režim, ktorý stanovuje prednostné poradie vkladateľov, ktorí majú záruky, by mal uľahčiť používanie opatrení na riešenie krízových situácií ustanovených v navrhovanej smernici (napr. nástroj odpredaja obchodnej činnosti, nástroj preklenovacej inštitúcie). Z pohľadu finančnej stability prednostná pohľadávka z hľadiska krytých vkladov sa taktiež podporuje, keďže znižuje riziká hromadného výberu vkladov, potenciálne straty poistených vkladateľov vo fáze likvidácie, ako aj nadmerné vyčerpanie SOV (43). |
| --- | --- |

8.2.

Navrhovaná smernica umožňuje členským štátom stanoviť, že dostupné finančné prostriedky SOV zriadených na ich území je možné použiť na financovanie riešenia krízových situácií (34). Zatiaľ čo ECB podporuje toto ustanovenie, ktoré umožňuje vzájomné pôsobenie SOV a financovania riešenia krízových situácií, považuje za nanajvýš dôležité, že to v žiadnom prípade nezhoršuje hlavnú funkciu SOV pri ochrane poistených vkladov. ECB víta, že navrhovaná smernica dáva prednosť vyplateniu vkladateľov krytých SOV, ak SOV požiada o to, aby použil svoje dostupné finančné prostriedky na financovanie riešenia krízových situácií a zároveň obvyklá funkcia vyplatenia poistených vkladateľov a dostupné prostriedky nie sú postačujúce na uspokojenie všetkých týchto požiadaviek (35).

V týchto súvislostiach ECB obhajuje stanovisko, že právna istota je zaistená jasným definovaním úlohy SOV vo financovaní riešenia krízových situácií bez ohľadu na to, ktorý nástroj na riešenie krízových situácií sa vyberie a ako sa uplatnia opatrenia.

Navrhovaná smernica požaduje členské štáty, aby systémy ochrany vkladov boli v rámci vnútroštátneho práva upravujúceho konkurzné konanie rovnocenné nezabezpečeným neprioritným nárokom. (36) Tento prístup sa nezdá byť nekonzistentný s tým, že sa členským štátom umožní stanoviť prednostné poradie pohľadávok vo vzťahu ku vkladom krytým SOV. V súčasnosti šesť členských štátov – vrátane Bulharska (37), Grécka (38), Lotyšska (39), Maďarska (40), Portugalska (41) a Rumunska (42) – udelilo prednostné poradie pohľadávkam, ktoré SOV nadobudol prenesením po uhradení súm zodpovedajúcim krytým vkladom, teda ďalej prispievajú k zaisteniu toho, aby dostatočné financovanie bolo vždy dostupné pre SOV.

Pohľady na vplyv udelenia prednostného poradia sú veľmi rozdielne, keďže sa predpokladá, že prednostné poradie vkladateľov môže mať dosah na náklady na financovanie dostupné bankám a ostatní veritelia budú musieť vyvinúť veľké úsilie, aby zabezpečili svoje pohľadávky. Na druhej strane toto by sa určitým spôsobom zmiernilo do takej miery, že prednostné pohľadávky sa rozšíria iba na vklady, ktoré majú záruky. Ďalej platí, že právny režim, ktorý stanovuje prednostné poradie vkladateľov, ktorí majú záruky, by mal uľahčiť používanie opatrení na riešenie krízových situácií ustanovených v navrhovanej smernici (napr. nástroj odpredaja obchodnej činnosti, nástroj preklenovacej inštitúcie). Z pohľadu finančnej stability prednostná pohľadávka z hľadiska krytých vkladov sa taktiež podporuje, keďže znižuje riziká hromadného výberu vkladov, potenciálne straty poistených vkladateľov vo fáze likvidácie, ako aj nadmerné vyčerpanie SOV (43).

9.   Zverejnenie marketingových materiálov

Navrhovaná smernica ustanovuje, že akékoľvek zverejnenie skutočnosti, že inštitúcia, ktorej sa krízová situácia týka, sa ponúka na trhu a predáva svoju obchodnú činnosť sčasti alebo úplne na základe nástroja odpredaja obchodnej činnosti, môže byť odložené (44). ECB zastáva stanovisko, že zverejnenie informácií, ktoré sú citlivé z hľadiska ceny v súvislosti s verejne predávanými finančnými nástrojmi, bude možno tiež potrebné oddialiť počas uplatnenia ostatných nástrojov na riešenie krízových situácií. Príslušné ustanovenia v navrhovanej smernici (45) by sa mohli rozšíriť tak, aby sa z nich stalo všeobecné pravidlo platné pri použití akéhokoľvek nástroja na riešenie krízových situácií, ak záujem inštitúcie môže odôvodniť odklad vo zverejnení informácií, ktoré sú citlivé z hľadiska ceny.

10.   Ďalšia harmonizácia pravidiel ozdravenia a riešenia krízových situácií

| 10.1. | ECB podporuje vývoj rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií taktiež pre nebankové finančné inštitúcie, ktoré majú systémový význam, napríklad poisťovne a infraštruktúry trhu (46). Toto by sa malo koordinovať s medzinárodnými iniciatívami. |
| --- | --- |

10.1.

ECB podporuje vývoj rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií taktiež pre nebankové finančné inštitúcie, ktoré majú systémový význam, napríklad poisťovne a infraštruktúry trhu (46). Toto by sa malo koordinovať s medzinárodnými iniciatívami.

| 10.2. | Je potrebné pokračovať v úsilí ďalej minimálne harmonizovať zákony o platobnej neschopnosti v členských štátoch. Súčasná diverzita v zákonoch o platobnej neschopnosti, napríklad poradie pohľadávok veriteľov vo významnej miere ovplyvňuje vykonávanie nástrojov na riešenie krízových situácií a najmä realizáciu aktív a pasív, ktoré majú v držbe subjekty na riešenie krízových situácií. |
| --- | --- |

10.2.

Je potrebné pokračovať v úsilí ďalej minimálne harmonizovať zákony o platobnej neschopnosti v členských štátoch. Súčasná diverzita v zákonoch o platobnej neschopnosti, napríklad poradie pohľadávok veriteľov vo významnej miere ovplyvňuje vykonávanie nástrojov na riešenie krízových situácií a najmä realizáciu aktív a pasív, ktoré majú v držbe subjekty na riešenie krízových situácií.

Vo Frankfurte nad Mohanom 29. novembra 2012

Prezident ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2012) 280 v konečnom znení.

1

(2)  Pozri „Kľúčové atribúty účinných ozdravných režimov pre finančné inštitúcie“, október 2011, ktoré sú dostupné na internetovej stránke Rady pre finančnú stabilitu na: http://www.financialstabilityboard.org a Bazilejský výbor pre bankový dohľad, „Správa a odporúčania cezhraničného riešenia krízových situácií skupín bánk“, marec 2010, ktoré sú dostupné na internetovej stránke Banky pre medzinárodné zúčtovanie na: http://www.bis.org

2

(3)  Pozri článok 2 ods. 1 navrhovanej smernice.

3

(4)  Pozri príspevok ESCB k verejnej konzultácii ES o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011, s. 4 a 5. Všetky uvedené dokumenty ECB sú dostupné na internetovej stránke ECB na: http://www.ecb.europa.eu. Pozri tiež zmenu a doplnenie 3, ktorú navrhuje ECB.

4

(5)  Pozri článok 27 ods. 1 písm. a) navrhovanej smernice.

5

(6)  Pozri článok 27 ods. 2 písm. d), i) a ii) navrhovanej smernice.

6

(7)  Pozri článok 27 ods. 2 písm. d) druhý odsek navrhovanej smernice.

7

(8)  Pozri článok 27 ods. 2 písm. d) navrhovanej smernice v spojení s článkom 2 ods. 26. Pozri taktiež navrhované zmeny a doplnenia 2 a 8.

8

(9)  Pozri tiež príspevok ESCB k verejnej konzultácii ES o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011, s. 6 ods. 9.

9

(10)  V tejto súvislosti článok 74 ods. 3 písm. b) navrhovanej smernice je krokom správnym smerom, ale nepostačuje na zaistenie primeraného množstva výmeny informácií a spolupráce. Pozri tiež navrhované zmeny a doplnenia 4 a 23.

10

(11)  Pozri článok 5 ods. 3 navrhovanej smernice; pozri tiež článok 9 ods. 2 navrhovanej smernice, pokiaľ ide o plány riešenia krízových situácií.

11

(12)  Pozri Konvergenčnú správu ECB, 2012, s. 29. Pozri tiež navrhovanú zmenu a doplnenie 1.

12

(13)  Pozri články 34 ods. 2 a 36 ods. 2 navrhovanej smernice.

13

(14)  Pozri stanovisko ECB CON/2011/39.

14

(15)  Nariadenie Rady (ES) č. 3603/93 z 13. decembra 1993, ktorým sa stanovujú definície na uplatňovanie zákazov v článkoch 104 a 104b ods. 1 zmluvy (Ú. v. ES L 332, 31.12.1993, s. 1).

15

(16)  Pozri článok 92 ods. 2 navrhovanej smernice.

16

(17)  Pozri článok 96 navrhovanej smernice.

17

(18)  Pozri stanovisko ECB CON/2011/103, odsek 4 a stanovisko ECB CON/2010/83, odsek 6.3.

18

(19)  Pozri článok 6 ods. 2 písm. b) navrhovanej smernice.

19

(20)  Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 5.

20

(21)  Pozri články 16 až 22 navrhovanej smernice.

21

(22)  Požiadavka, aby sa transakcie v rámci skupiny uskutočňovali za bežných trhových podmienok, je základnou zásadou podľa obchodného práva takmer všetkých členských štátov okrem Španielska. Pozri správu zákona DBB pre GR Markt z roku 2008 o právnych obmedzeniach na prevody v rámci skupiny, ktorá zdôraznila toto riziko.

22

(23)  Pozri „kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie“, október 2011, ktoré sú dostupné na internetovej stránke Rady pre finančnú stabilitu na: http://www.financialstabilityboard.org

23

(24)  Pozri článok 115 ods. 1, tretí odsek navrhovanej smernice.

24

(25)  Pozri príspevok Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) k verejnej konzultácii ES o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, s. 4.

25

(26)  Pozri tiež príspevok ESCB k verejnej konzultácii ES o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011, s. 5.

26

(27)  Pojem „pokračujúci podnik“ sa používa na opis situácie, v ktorej inštitúcia pokračuje vo fungovaní počas riešenia krízovej situácie bez vyhliadky likvidácie v dohľadnej budúcnosti. Toto je opakom pojmu „podnik s ukončenou činnosťou“, kedy sa zachovajú rozhodujúce bankové funkcie, ale v inom právnom subjekte, ako je subjekt, ktorý prešiel riešením krízovej situácie a bol likvidovaný.

27

(28)  Pozri bod odôvodnenia 46 navrhovanej smernice.

28

(29)  Pozri článok 39 ods. 6 navrhovanej smernice.

29

(30)  Pozri článok 51 ods. 1 navrhovanej smernice.

30

(31)  Pozri článok 56 ods. 1 písm. f) navrhovanej smernice.

31

(32)  Článok 96. Pokiaľ si mechanizmy financovania budú taktiež požičiavať z centrálnej banky, mohlo by ísť o menové financovanie. V tejto súvislosti pozri odsek 3.4 a zmenu a doplnenie 29.

32

(33)  Pozri článok 99 ods. 1 navrhovanej smernice.

33

(34)  Pozri článok 99 ods. 5 navrhovanej smernice.

34

(35)  Článok 99 ods. 8) navrhovanej smernice

35

(36)  Pozri článok 99 ods. 2) navrhovanej smernice.

36

(37)  Postavenie prednostného veriteľa ustanovuje pre SOV článok Article 94 ods. 1 zákona o platobnej neschopnosti bánk (Darjaven vestnik č. 92, 27.9.2002).

37

Darjaven vestnik

(38)  Postavenie veriteľa s právom na prednostné uspokojenie pohľadávky je v prípade vkladateľov ustanovené v článku 4 ods. 16 zákona č. 3746/2009, ktorým sa preberá smernica 2005/14/ES o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a smernica 2005/68/ES o zaistení a ostatné ustanovenia (FEK A 27, 16.2.2009). Článok 13a ods. 4 ustanovuje postavenie SOV.

38

(39)  Zákon z 5. októbra 1995 o úverových inštitúciách (LV 163 ods. 446), 24.10.1995). Článok 192 ods. 1 zaviedol 21. mája 1998 prednostné poradie pre chránených vkladateľov.

39

(40)  Zákon CXII z roku 1996 o úverových inštitúciách a finančných podnikoch (Magyar Közlöny 1996/109, 12.12.1996) a konkrétnejšie kapitola XV zákona o podrobnostiach systému ochrany vkladov. Prednostné postavenie všetkých pohľadávok z vkladov a nielen pohľadávok z chránených vkladov, ustanovuje článok 183 ods. 1 zákona.

40

Magyar Közlöny

(41)  Pozri článok 166-A konsolidovanej verzie vyhlášky č. 298/92 z 31. decembra 1992 o právnom rámci pre úverové inštitúcie a finančné podniky (D.R. č. 30, I, 10.2.2012).

41

(42)  Vládne nariadenie č. 10/2004 o súdnom reorganizačnom konaní a konkurznom konaní pre úverové inštitúcie v znení neskorších predpisov, najmä článok 38, udeľuje právo prednostného uspokojenia pohľadávok vyplývajúcich z chránených vkladov po úhrade výdavkov súvisiacich s konkurzným konaním, vrátane pohľadávok SOV vyplývajúcich z vyplatenia chránených vkladateľov (Monitorul Oficial al României, prvá časť, č. 84, 30.1.2004).

42

Monitorul Oficial al României

(43)  Pozri stanovisko ECB CON/2011/83.

43

(44)  Pozri článok 33 ods. 2 navrhovanej smernice.

44

(45)  Pozri článok 12 ods. 3 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/6/ES z 28. januára 2003 o obchodovaní s využitím dôverných informácií a o manipulácii s trhom (zneužívanie trhu) (Ú. v. EÚ L 96, 12.4.2003, s. 16).

45

(46)  V tejto súvislosti pozri konzultáciu Komisie o možnom rámci pre ozdravenie a riešenie krízových situácií pre finančné inštitúcie iné ako banky z 5. októbra 2012, dostupnú na internetovej stránke Európskej komisii na: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2012/nonbanks/consultation-document_en.pdf

46

---

PRÍLOHA

Pozmeňujúce návrhy

| Znenie, ktoré navrhla Komisia | Zmeny a doplnenie, ktoré navrhuje ECB (1) |
| --- | --- |
| Zmena a doplnenie 1 |
| Bod 21 odôvodnenia |
| „Plány ozdravenia a riešenia krízových situácií by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore alebo vystavovať daňových poplatníkov riziku straty. Prístup k facilitám likvidity poskytovaným centrálnymi bankami vrátane núdzových facilít likvidity by sa nemal považovať za mimoriadnu verejnú finančnú podporu za predpokladu, že inštitúcia je v okamihu poskytnutia likvidity platobne schopná a takéto poskytnutie likvidity netvorí súčasť rozsiahlejšieho balíka pomoci, za predpokladu, že facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty, že centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky, a za predpokladu, že opatrenie centrálna banka prijíma z vlastnej iniciatívy, a najmä že nie je kryté protizárukou štátu.“ | „Plány ozdravenia a riešenia krízových situácií by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore, alebo vystavovať daňových poplatníkov riziku straty. alebo počítať s p
  Prístupom k facilitám likvidity poskytovaným centrálnymi bankami vrátane núdzových facilít likvidity
  k likvidite centrálnej banky
  by sa nemal považovať za mimoriadnu verejnú finančnú podporu za predpokladu, že inštitúcia je v okamihu poskytnutia likvidity platobne schopná a takéto poskytnutie likvidity netvorí súčasť rozsiahlejšieho balíka pomoci, za predpokladu, že facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty, že centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky, a za predpokladu, že opatrenie centrálna banka prijíma z vlastnej iniciatívy, a najmä že nie je kryté protizárukou štátu.“ |
| Odôvodnenie


  Centrálne banky poskytujú likviditu akceptovateľným zmluvným stranám, ktoré majú účasť v TARGET2 alebo na operáciách menovej politiky
   (2)
  so zreteľom na plynulé fungovanie platobných systémov a menovej politiky. Okrem toho centrálne banky môžu poskytnúť likvidnú podporu za výnimočných okolností a v jednotlivých prípadoch dočasne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám
   (3). Navrhovaná zmena a doplnenie majú za cieľ zaistiť, aby plány ozdravenia a riešenia krízových situácií nepočítali s dostupnosťou likvidnej podpory centrálnej banky. Centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytovaní likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení ustanovených zákazom menového financovania podľa zmluvy
   (4). |
| Zmena a doplnenie 2 |
| Bod 24 odôvodnenia |
| „Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zaistiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa finančná inštitúcia stane platobne neschopnou podľa súvahy a skôr ako sa úplne vyčerpá celé vlastné imanie. Riešenie krízovej situácie by sa malo podnietiť vtedy, keď spoločnosť už nie je ďalej životaschopná alebo keď je pravdepodobné, že už nebude ďalej životaschopná, a keď sa ukázalo, že iné opatrenia nestačia na to, aby sa zabránilo úpadku. Skutočnosť, že inštitúcia nespĺňa požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie, najmä ak je inštitúcia stále životaschopná alebo ak je pravdepodobné, že bude stále životaschopná. Inštitúcia by sa mala považovať za upadajúcu alebo pravdepodobne upadajúcu, ak porušuje alebo bude porušovať kapitálové požiadavky na zachovanie povolenia, lebo utrpela straty, ktoré vyčerpajú jej všetky alebo v podstate všetky vlastné zdroje, alebo ak je pravdepodobné, že utrpí takéto straty, ak pasíva inštitúcie presahujú alebo presiahnu jej aktíva, ak inštitúcia nie je alebo nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti alebo ak si inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že inštitúcia potrebuje, aby jej centrálna banka poskytla núdzovú pomoc na zvýšenie likvidity, by sama osebe nemala byť okolnosťou, ktorá dostatočne preukazuje, že inštitúcia je alebo v blízke budúcnosti bude neschopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk aleboštátne záruky k novo vydaným pasívam nemali aktivovať rámec pre riešenie krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok. Platí najmä, že opatrenia štátnych záruk by sa mali schvaľovať na základe rámca pre štátnu pomoc a nemali by tvoriť súčasť širšieho balíka pomoci a používanie opatrení záruk by malo byť prísne časovo obmedzené. V oboch prípadoch je potrebné, aby banka bola platobne schopná.“ | „Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zaistiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa finančná inštitúcia stane platobne neschopnou podľa súvahy a skôr ako sa úplne vyčerpá celé vlastné imanie. Riešenie krízovej situácie by sa malo podnietiť vtedy, keď spoločnosť už nie je ďalej životaschopná alebo keď je pravdepodobné, že už nebude ďalej životaschopná, a keď sa ukázalo, že iné opatrenia nestačia na to, aby sa zabránilo úpadku. Skutočnosť, že inštitúcia nespĺňa požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie, najmä ak je inštitúcia stále životaschopná alebo ak je pravdepodobné, že bude stále životaschopná. Inštitúcia by sa mala považovať za upadajúcu alebo pravdepodobne upadajúcu, ak porušuje alebo bude porušovať kapitálové požiadavky na zachovanie povolenia, lebo utrpela straty, ktoré vyčerpajú jej všetky alebo v podstate všetky vlastné zdroje, alebo ak je pravdepodobné, že utrpí takéto straty, ak pasíva inštitúcie presahujú alebo presiahnu jej aktíva, ak inštitúcia nie je alebo nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. alebo ak si inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že inštitúcia potrebuje, aby jej centrálna banka poskytla núdzovú pomoc na zvýšenie likvidity, by sama osebe nemala byť okolnosťou, ktorá dostatočne preukazuje, že inštitúcia je alebo v blízke budúcnosti bude neschopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk aleboštátne záruky k novo vydaným pasívam nemali aktivovať rámec pre riešenie krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok. Platí najmä, že opatrenia štátnych záruk by sa mali schvaľovať na základe rámca pre štátnu pomoc a nemali by tvoriť súčasť širšieho balíka pomoci a používanie opatrení záruk by malo byť prísne časovo obmedzené. V oboch prípadoch je potrebné, aby banka bola platobne schopná.“ |
| Odôvodnenie


  Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené na posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie zo strany príslušných orgánov. Na posúdení potrieb štátnej pomoci by mali mať účasť orgány príslušné pre hospodársku súťaž. Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 10. |
| Zmena a doplnenie 3 |
| Článok 2 |
| „Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: | „Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: |
| 1. | „riešenie krízovej situácie“ označuje reštrukturalizáciu inštitúcie s cieľom zaistiť kontinuitu jej základných funkcií, zachovať finančnú stabilitu a obnoviť životaschopnosť celej inštitúcie alebo jej časti; |

Znenie, ktoré navrhla Komisia

Zmeny a doplnenie, ktoré navrhuje ECB (1)

Zmena a doplnenie 1

Bod 21 odôvodnenia

„Plány ozdravenia a riešenia krízových situácií by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore alebo vystavovať daňových poplatníkov riziku straty. Prístup k facilitám likvidity poskytovaným centrálnymi bankami vrátane núdzových facilít likvidity by sa nemal považovať za mimoriadnu verejnú finančnú podporu za predpokladu, že inštitúcia je v okamihu poskytnutia likvidity platobne schopná a takéto poskytnutie likvidity netvorí súčasť rozsiahlejšieho balíka pomoci, za predpokladu, že facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty, že centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky, a za predpokladu, že opatrenie centrálna banka prijíma z vlastnej iniciatívy, a najmä že nie je kryté protizárukou štátu.“

„Plány ozdravenia a riešenia krízových situácií by nemali počítať s prístupom k mimoriadnej verejnej finančnej podpore, alebo vystavovať daňových poplatníkov riziku straty. alebo počítať s p
  Prístupom k facilitám likvidity poskytovaným centrálnymi bankami vrátane núdzových facilít likvidity
  k likvidite centrálnej banky
  by sa nemal považovať za mimoriadnu verejnú finančnú podporu za predpokladu, že inštitúcia je v okamihu poskytnutia likvidity platobne schopná a takéto poskytnutie likvidity netvorí súčasť rozsiahlejšieho balíka pomoci, za predpokladu, že facilita je úplne zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty, že centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky, a za predpokladu, že opatrenie centrálna banka prijíma z vlastnej iniciatívy, a najmä že nie je kryté protizárukou štátu.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Centrálne banky poskytujú likviditu akceptovateľným zmluvným stranám, ktoré majú účasť v TARGET2 alebo na operáciách menovej politiky
   (2)
  so zreteľom na plynulé fungovanie platobných systémov a menovej politiky. Okrem toho centrálne banky môžu poskytnúť likvidnú podporu za výnimočných okolností a v jednotlivých prípadoch dočasne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám
   (3). Navrhovaná zmena a doplnenie majú za cieľ zaistiť, aby plány ozdravenia a riešenia krízových situácií nepočítali s dostupnosťou likvidnej podpory centrálnej banky. Centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytovaní likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení ustanovených zákazom menového financovania podľa zmluvy
   (4).

Centrálne banky poskytujú likviditu akceptovateľným zmluvným stranám, ktoré majú účasť v TARGET2 alebo na operáciách menovej politiky

2

so zreteľom na plynulé fungovanie platobných systémov a menovej politiky. Okrem toho centrálne banky môžu poskytnúť likvidnú podporu za výnimočných okolností a v jednotlivých prípadoch dočasne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám

3

Navrhovaná zmena a doplnenie majú za cieľ zaistiť, aby plány ozdravenia a riešenia krízových situácií nepočítali s dostupnosťou likvidnej podpory centrálnej banky. Centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytovaní likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení ustanovených zákazom menového financovania podľa zmluvy

4

Zmena a doplnenie 2

Zmena a doplnenie 2

Bod 24 odôvodnenia

„Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zaistiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa finančná inštitúcia stane platobne neschopnou podľa súvahy a skôr ako sa úplne vyčerpá celé vlastné imanie. Riešenie krízovej situácie by sa malo podnietiť vtedy, keď spoločnosť už nie je ďalej životaschopná alebo keď je pravdepodobné, že už nebude ďalej životaschopná, a keď sa ukázalo, že iné opatrenia nestačia na to, aby sa zabránilo úpadku. Skutočnosť, že inštitúcia nespĺňa požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie, najmä ak je inštitúcia stále životaschopná alebo ak je pravdepodobné, že bude stále životaschopná. Inštitúcia by sa mala považovať za upadajúcu alebo pravdepodobne upadajúcu, ak porušuje alebo bude porušovať kapitálové požiadavky na zachovanie povolenia, lebo utrpela straty, ktoré vyčerpajú jej všetky alebo v podstate všetky vlastné zdroje, alebo ak je pravdepodobné, že utrpí takéto straty, ak pasíva inštitúcie presahujú alebo presiahnu jej aktíva, ak inštitúcia nie je alebo nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti alebo ak si inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že inštitúcia potrebuje, aby jej centrálna banka poskytla núdzovú pomoc na zvýšenie likvidity, by sama osebe nemala byť okolnosťou, ktorá dostatočne preukazuje, že inštitúcia je alebo v blízke budúcnosti bude neschopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk aleboštátne záruky k novo vydaným pasívam nemali aktivovať rámec pre riešenie krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok. Platí najmä, že opatrenia štátnych záruk by sa mali schvaľovať na základe rámca pre štátnu pomoc a nemali by tvoriť súčasť širšieho balíka pomoci a používanie opatrení záruk by malo byť prísne časovo obmedzené. V oboch prípadoch je potrebné, aby banka bola platobne schopná.“

„Rámcom pre riešenie krízových situácií by sa malo zaistiť včasné začatie riešenia krízovej situácie, skôr ako sa finančná inštitúcia stane platobne neschopnou podľa súvahy a skôr ako sa úplne vyčerpá celé vlastné imanie. Riešenie krízovej situácie by sa malo podnietiť vtedy, keď spoločnosť už nie je ďalej životaschopná alebo keď je pravdepodobné, že už nebude ďalej životaschopná, a keď sa ukázalo, že iné opatrenia nestačia na to, aby sa zabránilo úpadku. Skutočnosť, že inštitúcia nespĺňa požiadavky na udelenie povolenia, by sama osebe nemala odôvodňovať začatie riešenia krízovej situácie, najmä ak je inštitúcia stále životaschopná alebo ak je pravdepodobné, že bude stále životaschopná. Inštitúcia by sa mala považovať za upadajúcu alebo pravdepodobne upadajúcu, ak porušuje alebo bude porušovať kapitálové požiadavky na zachovanie povolenia, lebo utrpela straty, ktoré vyčerpajú jej všetky alebo v podstate všetky vlastné zdroje, alebo ak je pravdepodobné, že utrpí takéto straty, ak pasíva inštitúcie presahujú alebo presiahnu jej aktíva, ak inštitúcia nie je alebo nebude schopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. alebo ak si inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu. Skutočnosť, že inštitúcia potrebuje, aby jej centrálna banka poskytla núdzovú pomoc na zvýšenie likvidity, by sama osebe nemala byť okolnosťou, ktorá dostatočne preukazuje, že inštitúcia je alebo v blízke budúcnosti bude neschopná uhradiť svoje záväzky v čase ich splatnosti. S cieľom zachovať finančnú stabilitu, najmä v prípade systémového nedostatku likvidity, by štátne záruky k facilitám likvidity od centrálnych bánk aleboštátne záruky k novo vydaným pasívam nemali aktivovať rámec pre riešenie krízových situácií za predpokladu, že sa splní niekoľko podmienok. Platí najmä, že opatrenia štátnych záruk by sa mali schvaľovať na základe rámca pre štátnu pomoc a nemali by tvoriť súčasť širšieho balíka pomoci a používanie opatrení záruk by malo byť prísne časovo obmedzené. V oboch prípadoch je potrebné, aby banka bola platobne schopná.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené na posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie zo strany príslušných orgánov. Na posúdení potrieb štátnej pomoci by mali mať účasť orgány príslušné pre hospodársku súťaž. Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 10.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené na posúdení prudenciálnej situácie inštitúcie zo strany príslušných orgánov. Na posúdení potrieb štátnej pomoci by mali mať účasť orgány príslušné pre hospodársku súťaž. Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 10.

Zmena a doplnenie 3

Zmena a doplnenie 3

Článok 2

„Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

„Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov:

1.

„riešenie krízovej situácie“ označuje reštrukturalizáciu inštitúcie s cieľom zaistiť kontinuitu jej základných funkcií, zachovať finančnú stabilitu a obnoviť životaschopnosť celej inštitúcie alebo jej časti;

| 1. | „riešenie krízovej situácie“ označuje reštrukturalizáciu inštitúcie s cieľom zaistiť kontinuitu jej základných funkcií, zachovať finančnú stabilitu a obnoviť životaschopnosť časti takejto inštitúcie alebo vo výnimočných a odôvodnených prípadoch celej inštitúcie; |
| --- | --- |

1.

„riešenie krízovej situácie“ označuje reštrukturalizáciu inštitúcie s cieľom zaistiť kontinuitu jej základných funkcií, zachovať finančnú stabilitu a obnoviť životaschopnosť časti takejto inštitúcie alebo vo výnimočných a odôvodnených prípadoch celej inštitúcie;

časti takejto inštitúcie alebo vo výnimočných a odôvodnených prípadoch celej inštitúcie

[...]“

[...]

| 84. | „určený vnútroštátny orgán“ označuje určený orgán v zmysle príslušných aktov práva Únie.“ |
| --- | --- |

84.

84.

„určený vnútroštátny orgán“ označuje určený orgán v zmysle príslušných aktov práva Únie.“

„určený vnútroštátny orgán“ označuje určený orgán v zmysle príslušných aktov práva Únie

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Účelom navrhovanej zmeny a doplnenia je zdôrazniť, že upadajúce alebo neživotaschopné inštitúcie by sa zásade mali likvidovať na základe bežného konkurzného konania. Ak sa to považuje za potrebné, krízové situácie inštitúcií by sa mali vyriešiť použitím nástrojov na riešenie krízových situácií a iba ako posledné východisko by sa tieto inštitúcie mali reštrukturalizovať ako pokračujúci podnik. ECB zdôrazňuje význam požiadavky, aby reštrukturalizáciu pri nepretržitom pokračovaní v činnosti vždy sprevádzali opatrenia na zníženie morálneho hazardu. Napríklad akcionári a nezabezpečení veritelia by mali prevziať straty a mal by sa vymeniť manažment s cieľom dosiahnuť konzistentnosť s hlavným cieľom politiky
   (5). Ak tieto prostriedky nie sú postačujúce, mali by sa použiť mechanizmy financovania. ECB zdôrazňuje, že transparentné financovanie je jedným z hlavných problémov negatívne ovplyvňujúcich legitímnosť a zodpovednosť pri používaní verejných zdrojov, ktoré má Eurosystém záujem zachovať. ECB zdôrazňuje, že v súlade so zákazom menového financovania
   (6)
  nemôžu centrálne banky tieto mechanizmy financovať.

Účelom navrhovanej zmeny a doplnenia je zdôrazniť, že upadajúce alebo neživotaschopné inštitúcie by sa zásade mali likvidovať na základe bežného konkurzného konania. Ak sa to považuje za potrebné, krízové situácie inštitúcií by sa mali vyriešiť použitím nástrojov na riešenie krízových situácií a iba ako posledné východisko by sa tieto inštitúcie mali reštrukturalizovať ako pokračujúci podnik. ECB zdôrazňuje význam požiadavky, aby reštrukturalizáciu pri nepretržitom pokračovaní v činnosti vždy sprevádzali opatrenia na zníženie morálneho hazardu. Napríklad akcionári a nezabezpečení veritelia by mali prevziať straty a mal by sa vymeniť manažment s cieľom dosiahnuť konzistentnosť s hlavným cieľom politiky

5

Ak tieto prostriedky nie sú postačujúce, mali by sa použiť mechanizmy financovania. ECB zdôrazňuje, že transparentné financovanie je jedným z hlavných problémov negatívne ovplyvňujúcich legitímnosť a zodpovednosť pri používaní verejných zdrojov, ktoré má Eurosystém záujem zachovať. ECB zdôrazňuje, že v súlade so zákazom menového financovania

6

nemôžu centrálne banky tieto mechanizmy financovať.

Pojem „určený vnútroštátny orgán“, ktorý sa používa v navrhovanej zmene a doplnení 5, je potrebné vymedziť.

Pojem „určený vnútroštátny orgán“, ktorý sa používa v navrhovanej zmene a doplnení 5, je potrebné vymedziť.

Zmena a doplnenie 4

Zmena a doplnenie 4

Článok 3 ods. 5a (nový)

Žiadny text

„Keď orgán pre riešenie krízových situácií určený podľa odseku 1 nie je centrálna banka, každé rozhodnutie orgánu pre riešenie krízových situácií podľa tejto smernice sa bezodkladne oznámi centrálnej banke.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná smernica ustanovuje, že orgánmi pre riešenie krízových situácií môžu byť príslušné orgány dohľadu na účely smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES, centrálne banky, príslušné ministerstvá alebo iné orgány verejnej správy
   (7). Centrálne banky majú jasne vymedzený mandát
   (8)
  finančnej stability, odôvodňujúci oznamovanie dôležitých informácií príslušnej centrálnej banke, ak orgán pre riešenie krízových situácií je iným orgánom verejnej správy.

Navrhovaná smernica ustanovuje, že orgánmi pre riešenie krízových situácií môžu byť príslušné orgány dohľadu na účely smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES, centrálne banky, príslušné ministerstvá alebo iné orgány verejnej správy

7

Centrálne banky majú jasne vymedzený mandát

8

finančnej stability, odôvodňujúci oznamovanie dôležitých informácií príslušnej centrálnej banke, ak orgán pre riešenie krízových situácií je iným orgánom verejnej správy.

Zmena a doplnenie 5

Zmena a doplnenie 5

Článok 6 ods. 2

„Príslušné orgány preskúmajú tieto plány a posúdia rozsah, v akom každý plán spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 a tieto kritériá:“

„Príslušné orgány po konzultácii s určenými vnútroštátnymi orgánmi preskúmajú tieto plány a posúdia rozsah, v akom každý plán spĺňa požiadavky stanovené v článku 5 a tieto kritériá:“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná smernica ustanovuje preskúmanie plánov ozdravenia príslušnými orgánmi s cieľom zaistiť, aby sa dali účinne vykonávať v situáciách napätých finančných podmienok a bez toho, aby spôsobili nepriaznivé vplyvy na finančný systém, ak aj ostatné inštitúcie vykonali plány ozdravenia v tom istom časovom období. S cieľom zaistiť, aby sa plne zohľadnili tieto systémové obavy, by sa mali zapojiť príslušné určené vnútroštátne orgány, ak nie sú zároveň príslušnými orgánmi. Pozri tiež vymedzenie tohto pojmu v navrhovanej zmene a doplnení 3.

Navrhovaná smernica ustanovuje preskúmanie plánov ozdravenia príslušnými orgánmi s cieľom zaistiť, aby sa dali účinne vykonávať v situáciách napätých finančných podmienok a bez toho, aby spôsobili nepriaznivé vplyvy na finančný systém, ak aj ostatné inštitúcie vykonali plány ozdravenia v tom istom časovom období. S cieľom zaistiť, aby sa plne zohľadnili tieto systémové obavy, by sa mali zapojiť príslušné určené vnútroštátne orgány, ak nie sú zároveň príslušnými orgánmi. Pozri tiež vymedzenie tohto pojmu v navrhovanej zmene a doplnení 3.

Zmena a doplnenie 6

Zmena a doplnenie 6

Článok 9 ods. 2

„V pláne riešenia krízových situácií sa zohľadní celé spektrum scenárov vrátane prípadu idiosynkratického úpadku alebo úpadku v čase širšej finančnej nestability alebo udalostí na úrovni celého systému. V pláne riešenia krízových situácií sa popri použití mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 91 nepočíta so žiadnou mimoriadnou verejnou finančnou podporou.“

„V pláne riešenia krízových situácií sa zohľadní celé spektrum scenárov vrátane prípadu idiosynkratického úpadku alebo úpadku v čase širšej finančnej nestability alebo udalostí na úrovni celého systému. V pláne riešenia krízových situácií sa popri použití mechanizmov financovania zriadených v súlade s článkom 91 nepočíta so žiadnou mimoriadnou verejnou finančnou podporou alebo akoukoľvek núdzovou pomocou centrálnej banky na zvýšenie likvidity.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná zmena a doplnenie zdôrazňuje, že centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania
   (9). Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 7.

Navrhovaná zmena a doplnenie zdôrazňuje, že centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania

9

Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 7.

Zmena a doplnenie 7

Zmena a doplnenie 7

Článok 13 ods. 1

„Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií na základe konzultácií s príslušnými orgánmi posúdili rozsah, v akom je možné vyriešiť krízové situácie inštitúcií a skupín bez toho, aby sa popri použití mechanizmov financovania zriadených podľa článku 91 počítalo s mimoriadnou verejnou finančnou podporou. Na tento účel sa krízové situácie inštitúcie alebo skupiny považujú za vyriešiteľné, ak je pre orgán pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať inštitúciu alebo skupinu na základe bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu uplatnením rôznych nástrojov na riešenie krízových situácií a príslušných právomoci bez toho, aby to malo významné nepriaznivé dôsledky pre finančné systémy, vrátane okolností širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém, členských štátov, v ktorých sa daná inštitúcia nachádza, pričom sa zohľadňuje hospodárska a finančná stabilita v danom členskom štáte alebo iných členských štátoch alebo Únii, as cieľom zaistiť pokračovanie kritických funkcií, ktoré inštitúcia alebo skupina vykonáva, buď preto, lebo je možné ich ľahko včas oddeliť alebo použitím iných prostriedkov.“

„Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií na základe konzultácií s príslušnými orgánmi posúdili rozsah, v akom je možné vyriešiť krízové situácie inštitúcií a skupín bez toho, aby sa popri použití mechanizmov financovania zriadených podľa článku 91 počítalo s mimoriadnou verejnou finančnou podporou a žiadnou núdzovou pomocou centrálnej banky na zvýšenie likvidity. Na tento účel sa krízové situácie inštitúcie alebo skupiny považujú za vyriešiteľné, ak je pre orgán pre riešenie krízových situácií realizovateľné a dôveryhodné buď zlikvidovať inštitúciu alebo skupinu na základe bežného konkurzného konania alebo riešiť jej krízovú situáciu uplatnením rôznych nástrojov na riešenie krízových situácií a príslušných právomoci bez toho, aby to malo významné nepriaznivé dôsledky pre finančné systémy, vrátane okolností širšej finančnej nestability alebo udalostí zasahujúcich celý systém, členských štátov, v ktorých sa daná inštitúcia nachádza, pričom sazohľadňuje hospodárska a finančná stabilita v danom členskom štáte alebo iných členských štátoch alebo Únii, a s cieľom zaistiť pokračovanie kritických funkcií, ktoré inštitúcia alebo skupina vykonáva, buď preto, lebo je možné ich ľahko včas oddeliť alebo použitím iných prostriedkov.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná zmena a doplnenie zdôrazňuje, že centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania
   (10). Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 6.

Navrhovaná zmena a doplnenie zdôrazňuje, že centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky vrátane núdzovej pomoci na zvýšenie likvidity solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení stanovených zákazom menového financovania

10

Pozri tiež odôvodnenie k zmene a doplneniu 6.

Zmena a doplnenie 8

Zmena a doplnenie 8

Článok 26 ods. 2 písm. e)

„chrániť vkladateľov, na ktorých sa vzťahuje smernica 94/19/ES, a investorov, na ktorých sa vzťahuje smernica 97/9/ES;“

„chrániť vkladateľov, na ktorých sa vzťahuje
  ako sú vymedzení v článku 1 smernica
  e 94/19/ES, a investorov, na ktorých sa vzťahuje smernica 97/9/ES;“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB zastáva stanovisko, že základ vkladateľov úverových inštitúcií je zdrojom financovania, ktorý by sa mal posilniť. Na tento účel by sa cieľ riešenia krízových situácií v článku 26 ods. 2 písm. e) mal rozšíriť na všetky vklady, ako sú vymedzené v článku 1 smernice 94/19/ES, bez limitu do výšky 100 000 EUR.

ECB zastáva stanovisko, že základ vkladateľov úverových inštitúcií je zdrojom financovania, ktorý by sa mal posilniť. Na tento účel by sa cieľ riešenia krízových situácií v článku 26 ods. 2 písm. e) mal rozšíriť na všetky vklady, ako sú vymedzené v článku 1 smernice 94/19/ES, bez limitu do výšky 100 000 EUR.

Zmena a doplnenie 9

Zmena a doplnenie 9

Článok 27 ods. 1 písm. a)

„Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií prijali opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k inštitúcii uvedenej v článku 1 písm. a), len ak sú splnené všetky tieto podmienky:

„Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií prijali opatrenie na riešenie krízovej situácie vo vzťahu k inštitúcii uvedenej v článku 1 písm. a), len ak sú splnené všetky tieto podmienky:

| a) | príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku; |
| --- | --- |

a)

príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku;

| a) | príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku; |
| --- | --- |

a)

príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku;

alebo orgán pre riešenie krízových situácií

| b) | vzhľadom na časové hľadisko a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu vykonávajúceho dohľad, iné než opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vzhľadom na danú inštitúciu, by zabránilo úpadku inštitúcie v primeranom časovom horizonte; |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na časové hľadisko a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu vykonávajúceho dohľad, iné než opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vzhľadom na danú inštitúciu, by zabránilo úpadku inštitúcie v primeranom časovom horizonte;

| b) | vzhľadom na časové hľadisko a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu vykonávajúceho dohľad, iné než opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vzhľadom na danú inštitúciu, by zabránilo úpadku inštitúcie v primeranom časovom horizonte; |
| --- | --- |

b)

vzhľadom na časové hľadisko a iné relevantné okolnosti neexistujú reálne vyhliadky, že akékoľvek alternatívne opatrenie súkromného sektora alebo orgánu vykonávajúceho dohľad, iné než opatrenie na riešenie krízovej situácie prijaté vzhľadom na danú inštitúciu, by zabránilo úpadku inštitúcie v primeranom časovom horizonte;

| c) | opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 3.“ |
| --- | --- |

c)

opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 3.“

| c) | opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 3.“ |
| --- | --- |

c)

opatrenie na riešenie krízovej situácie je nevyhnutné vo verejnom záujme podľa odseku 3.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná smernica stanovuje, že orgány pre riešenie krízových situácií vykonajú opatrenia na riešenie krízovej situácie, ak príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Inštitúcia sa považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, ak nespĺňa určité prudenciálne kritériá. ECB zastáva stanovisko, že príslušný orgán by mal sám sformulovať toto konštatovanie z dôvodu jeho úlohy prudenciálneho orgánu dohľadu a regulačného orgánu. Práve príslušné orgány majú najlepšie možnosti skonštatovať, či nastane niektorá z okolností stanovených v článku 27 ods. 2 navrhovanej smernice; napríklad, či inštitúcia porušuje kapitálové požiadavky na zachovanie
  povolenia. Okrem toho je cieľom tejto zmeny a doplnenia zabezpečiť konzistentnosť s článkom 74 ods. 1 navrhovanej smernice, ktorý riadiacemu orgánu inštitúcie ukladá povinnosť podať oznámenie príslušnému orgánu, ak má za to, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.

Navrhovaná smernica stanovuje, že orgány pre riešenie krízových situácií vykonajú opatrenia na riešenie krízovej situácie, ak príslušný orgán alebo orgán pre riešenie krízových situácií skonštatuje, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku. Inštitúcia sa považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, ak nespĺňa určité prudenciálne kritériá. ECB zastáva stanovisko, že príslušný orgán by mal sám sformulovať toto konštatovanie z dôvodu jeho úlohy prudenciálneho orgánu dohľadu a regulačného orgánu. Práve príslušné orgány majú najlepšie možnosti skonštatovať, či nastane niektorá z okolností stanovených v článku 27 ods. 2 navrhovanej smernice; napríklad, či inštitúcia porušuje kapitálové požiadavky na zachovanie

povolenia. Okrem toho je cieľom tejto zmeny a doplnenia zabezpečiť konzistentnosť s článkom 74 ods. 1 navrhovanej smernice, ktorý riadiacemu orgánu inštitúcie ukladá povinnosť podať oznámenie príslušnému orgánu, ak má za to, že inštitúcia je v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku.

Zmena a doplnenie 10

Zmena a doplnenie 10

Článok 27 ods. 2

„Na účely odseku 1 písmena a) sa inštitúcia považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, ak platí jedna alebo viaceré z týchto okolností:

„Na účely odseku 1 písmena a) sa inštitúcia považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, ak platí jedna alebo viaceré z týchto okolností:

[...]

[...]

| d) | inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou prípadov, keď s cieľom zachovať finančnú stabilitu vyžaduje jednu z týchto záruk: |
| --- | --- |

d)

inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou prípadov, keď s cieľom zachovať finančnú stabilitu vyžaduje jednu z týchto záruk:

| d) | inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou prípadov, keď s cieľom zachovať finančnú stabilitu vyžaduje jednu z týchto záruk: |
| --- | --- |

d)

inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou prípadov, keď s cieľom zachovať finančnú stabilitu vyžaduje jednu z týchto záruk:

inštitúcia vyžaduje mimoriadnu verejnú finančnú podporu s výnimkou prípadov, keď s cieľom zachovať finančnú stabilitu vyžaduje jednu z týchto záruk:

| i) | štátnu záruku na zaručenie facilít likvidity, ktorú poskytujú centrálne banky podľa štandardných bankových podmienok (facilita je v plnej miere zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty a centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky); |
| --- | --- |

i)

štátnu záruku na zaručenie facilít likvidity, ktorú poskytujú centrálne banky podľa štandardných bankových podmienok (facilita je v plnej miere zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty a centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky);

| i) | štátnu záruku na zaručenie facilít likvidity, ktorú poskytujú centrálne banky podľa štandardných bankových podmienok (facilita je v plnej miere zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty a centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky); |
| --- | --- |

i)

štátnu záruku na zaručenie facilít likvidity, ktorú poskytujú centrálne banky podľa štandardných bankových podmienok (facilita je v plnej miere zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty a centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky);

štátnu záruku na zaručenie facilít likvidity, ktorú poskytujú centrálne banky podľa štandardných bankových podmienok (facilita je v plnej miere zabezpečená kolaterálom, na ktorý sa uplatňujú zrážky v závislosti od kvality a trhovej hodnoty a centrálna banka účtuje príjemcovi sankčné úroky)

| ii) | štátnu záruku na novo vydané pasíva s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva členského štátu. |
| --- | --- |

ii)

štátnu záruku na novo vydané pasíva s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva členského štátu.

| ii) | štátnu záruku na novo vydané pasíva s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva členského štátu. |
| --- | --- |

ii)

štátnu záruku na novo vydané pasíva s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva členského štátu.

štátnu záruku na novo vydané pasíva s cieľom napraviť vážne narušenie hospodárstva členského štátu.

V oboch prípadoch uvedených v bodoch (i) a (ii) sa opatrenia záruk obmedzujú na platobne schopné finančné inštitúcie, netvoria súčasť širšieho balíka pomoc, sú podmienené schválením na základe pravidiel upravujúcich štátnu pomoc a používajú sa maximálne na tri mesiace.“

V oboch prípadoch uvedených v bodoch (i) a (ii) sa opatrenia záruk obmedzujú na platobne schopné finančné inštitúcie, netvoria súčasť širšieho balíka pomoc, sú podmienené schválením na základe pravidiel upravujúcich štátnu pomoc a používajú sa maximálne na tri mesiace.“

V oboch prípadoch uvedených v bodoch (i) a (ii) sa opatrenia záruk obmedzujú na platobne schopné finančné inštitúcie, netvoria súčasť širšieho balíka pomoc, sú podmienené schválením na základe pravidiel upravujúcich štátnu pomoc a používajú sa maximálne na tri mesiace

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Navrhovaná smernica požaduje, aby sa nástroje na riešenie krízových situácií uplatňovali pred každou kapitálovou injekciou alebo zodpovedajúcou mimoriadnou verejnou finančnou podporou v prospech inštitúcie
   (11). Hoci to ECB plne podporuje, zastáva názor, že zodpovednosti zúčastnených orgánov by mali byť jasne vymedzené v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízovej situácie. Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené na posúdení príslušných orgánov. ECB považuje za nejasné, ako sa určí potreba štátnej pomoci. Okrem toho mimoriadna verejná finančná podpora bola definovaná ako štátna pomoc, ktorá sa poskytuje nielen s cieľom obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo solventnosť inštitúcie, ale takisto zachovať jej životaschopnosť, likviditu alebo solventnosť
   (12). Mimoriadna verejná finančná podpora poskytnutá s cieľom zachovať inštitúciu finančne zdravú by nemala sama o sebe zakladať okolnosť, na základe ktorej by sa inštitúcia mala považovať za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku. Okrem toho ECB má za to, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené iba na posúdení jej prudenciálnej situácie a nemalo by zahŕňať posúdenie potreby štátnej pomoci. V tejto súvislosti ustanovenie, že inštitúcia „sa považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku“ vždy, keď „inštitúcia žiada mimoriadnu finančnú verejnú podporu finančného sektora“, t. j. štátnu pomoc, samo o sebe nezakladá primerané objektívne kritérium.

Navrhovaná smernica požaduje, aby sa nástroje na riešenie krízových situácií uplatňovali pred každou kapitálovou injekciou alebo zodpovedajúcou mimoriadnou verejnou finančnou podporou v prospech inštitúcie

11

Hoci to ECB plne podporuje, zastáva názor, že zodpovednosti zúčastnených orgánov by mali byť jasne vymedzené v záujme rýchleho a účinného opatrenia na riešenie krízovej situácie. Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené na posúdení príslušných orgánov. ECB považuje za nejasné, ako sa určí potreba štátnej pomoci. Okrem toho mimoriadna verejná finančná podpora bola definovaná ako štátna pomoc, ktorá sa poskytuje nielen s cieľom obnoviť životaschopnosť, likviditu alebo solventnosť inštitúcie, ale takisto zachovať jej životaschopnosť, likviditu alebo solventnosť

12

Mimoriadna verejná finančná podpora poskytnutá s cieľom zachovať inštitúciu finančne zdravú by nemala sama o sebe zakladať okolnosť, na základe ktorej by sa inštitúcia mala považovať za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku. Okrem toho ECB má za to, že stanovenie okolností, za ktorých je inštitúcia v úpadku alebo pravdepodobne bude v úpadku, by malo byť založené iba na posúdení jej prudenciálnej situácie a nemalo by zahŕňať posúdenie potreby štátnej pomoci. V tejto súvislosti ustanovenie, že inštitúcia „sa považuje za inštitúciu v úpadku alebo inštitúciu, ktorá pravdepodobne bude v úpadku“ vždy, keď „inštitúcia žiada mimoriadnu finančnú verejnú podporu finančného sektora“, t. j. štátnu pomoc, samo o sebe nezakladá primerané objektívne kritérium.

Pozri tiež navrhovanú zmenu a doplnenie 2.

Pozri tiež navrhovanú zmenu a doplnenie 2.

Zmena a doplnenie 11

Zmena a doplnenie 11

Článok 29

„1.   Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií pri uplatňovaní nástrojov na riešenie krízových situácií a vykonávaní právomocí riešiť krízové situácieprijali všetky vhodné kroky na zabezpečenie toho, aby sa opatrenia na riešenie krízových situácií prijímali v súlade s týmito zásadami:

„1.   Členské štáty zaistia, aby orgány pre riešenie krízových situácií pri uplatňovaní nástrojov na riešenie krízových situácií a vykonávaní právomocí riešiť krízové situácieprijali všetky vhodné kroky na zabezpečenie toho, aby sa opatrenia na riešenie krízových situácií prijímali v súlade s týmito zásadami:

| a) | akcionári inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty ako prví; |
| --- | --- |

a)

akcionári inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty ako prví;

| a) | akcionári inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty ako prví; |
| --- | --- |

a)

akcionári inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty ako prví;

| b) | veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, zanášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich nárokov podľa tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, zanášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich nárokov podľa tejto smernice;

| b) | veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, zanášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich nárokov podľa tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

veritelia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, zanášajú straty po akcionároch v súlade s hierarchiou ich nárokov podľa tejto smernice;

| c) | vrcholové obchodné vedenie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení; |
| --- | --- |

c)

vrcholové obchodné vedenie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení;

| c) | vrcholové obchodné vedenie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení; |
| --- | --- |

c)

vrcholové obchodné vedenie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, sa vymení;

| d) | členovia vrcholového obchodného vedenia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty, ktoré podľa občianskeho alebo trestného práva zodpovedajú ich individuálnej zodpovednosti za úpadok inštitúcie; |
| --- | --- |

d)

členovia vrcholového obchodného vedenia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty, ktoré podľa občianskeho alebo trestného práva zodpovedajú ich individuálnej zodpovednosti za úpadok inštitúcie;

| d) | členovia vrcholového obchodného vedenia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty, ktoré podľa občianskeho alebo trestného práva zodpovedajú ich individuálnej zodpovednosti za úpadok inštitúcie; |
| --- | --- |

d)

členovia vrcholového obchodného vedenia inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, znášajú straty, ktoré podľa občianskeho alebo trestného práva zodpovedajú ich individuálnej zodpovednosti za úpadok inštitúcie;

| e) | s veriteľmi tej istej kategórie sa zaobchádza nestranným spôsobom s výnimkou prípadov, keď sa v tejto smernici stanovuje iná úprava; |
| --- | --- |

e)

s veriteľmi tej istej kategórie sa zaobchádza nestranným spôsobom s výnimkou prípadov, keď sa v tejto smernici stanovuje iná úprava;

| e) | s veriteľmi tej istej kategórie sa zaobchádza nestranným spôsobom s výnimkou prípadov, keď sa v tejto smernici stanovuje iná úprava; |
| --- | --- |

e)

s veriteľmi tej istej kategórie sa zaobchádza nestranným spôsobom s výnimkou prípadov, keď sa v tejto smernici stanovuje iná úprava;

| f) | žiadny veriteľ neutrpí vyššie straty než straty, ktoré by utrpel, ak by sa inštitúcia zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania. |
| --- | --- |

f)

žiadny veriteľ neutrpí vyššie straty než straty, ktoré by utrpel, ak by sa inštitúcia zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania.

| f) | žiadny veriteľ neutrpí vyššie straty než straty, ktoré by utrpel, ak by sa inštitúcia zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania; |
| --- | --- |

f)

žiadny veriteľ neutrpí vyššie straty než straty, ktoré by utrpel, ak by sa inštitúcia zlikvidovala v rámci bežného konkurzného konania;

| g) | pohľadávky vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, sú primerane chránené proti platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie. |
| --- | --- |

g)

pohľadávky vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, sú primerane chránené proti platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie.

pohľadávky vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, sú primerane chránené proti platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie

2.   Ak je inštitúcia subjektom skupiny, orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroje na riešenie krízových situácií a vykonávajú právomoci riešiť krízové situácie spôsobom, ktorým sa minimalizuje vplyv na pridružené inštitúcie a na skupinu ako celok a ktorým sa minimalizuje nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v Únii, a najmä v krajinách, v ktorých skupina pôsobí.

2.   S cieľom uplatniť odsek 1) písm. g) členské štáty zabezpečia, aby:

S cieľom uplatniť odsek 1) písm. g) členské štáty zabezpečia, aby:

| i) | pohľadávkam vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, bolo udelené postavenie prednostnej pohľadávky s cieľom zabezpečiť im v prípade platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie vyššie prednostné postavenie pred pohľadávkami bežných, nezabezpečených veriteľov, ktorí nemajú prednostné postavenie; |
| --- | --- |

i)

i)

pohľadávkam vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, bolo udelené postavenie prednostnej pohľadávky s cieľom zabezpečiť im v prípade platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie vyššie prednostné postavenie pred pohľadávkami bežných, nezabezpečených veriteľov, ktorí nemajú prednostné postavenie;

pohľadávkam vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, bolo udelené postavenie prednostnej pohľadávky s cieľom zabezpečiť im v prípade platobnej neschopnosti úverovej inštitúcie vyššie prednostné postavenie pred pohľadávkami bežných, nezabezpečených veriteľov, ktorí nemajú prednostné postavenie

| ii) | systém ochrany vkladov, na ktorý sú prenesené práva vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, mal prednostnú nárok zodpovedajúci vyššiemu prednostnému postaveniu vkladateľov podľa bodu i), ale iba pokiaľ ide o platby uskutočnené vkladateľom až do výšky ich vkladov chránených na základe tohto systému. |
| --- | --- |

ii)

ii)

systém ochrany vkladov, na ktorý sú prenesené práva vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, mal prednostnú nárok zodpovedajúci vyššiemu prednostnému postaveniu vkladateľov podľa bodu i), ale iba pokiaľ ide o platby uskutočnené vkladateľom až do výšky ich vkladov chránených na základe tohto systému.

systém ochrany vkladov, na ktorý sú prenesené práva vkladateľov s vkladmi, ktoré sú chránené v súlade so smernicou 94/19/ES, mal prednostnú nárok zodpovedajúci vyššiemu prednostnému postaveniu vkladateľov podľa bodu i), ale iba pokiaľ ide o platby uskutočnené vkladateľom až do výšky ich vkladov chránených na základe tohto systému.

3.   Pri uplatňovaní nástrojov na riešenie krízových situácií a vykonávaní právomocí riešiť krízové situácie členské štáty zaistia, aby sa v príslušných prípadoch dodržal rámec Únie pre štátnu pomoc.“

3.   Ak je inštitúcia subjektom skupiny, orgány pre riešenie krízových situácií uplatňujú nástroje na riešenie krízových situácií a vykonávajú právomoci riešiť krízové situácie spôsobom, ktorým sa minimalizuje vplyv na pridružené inštitúcie a na skupinu ako celok a ktorým sa minimalizuje nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v Únii, a najmä v krajinách, v ktorých skupina pôsobí.

3.

4.   Pri uplatňovaní nástrojov na riešenie krízových situácií a vykonávaní právomocí riešiť krízové situácie členské štáty zaistia, aby sa v príslušných prípadoch dodržal rámec Únie pre štátnu pomoc.“

4.

Odôvodnenie

Odôvodnenie

V súčasnosti šesť členských štátov, vrátane Bulharska
   (13), Grécka
   (14), Lotyšska
   (15), Maďarska
   (16), Portugalska
   (17)
  a Rumunska
   (18)
  udelilo prednostné poradie pohľadávkam, ktoré SOV nadobudol prenesením po uhradení súm zodpovedajúcim chráneným vkladom, teda ďalej prispievajú k zaisteniu toho, aby bolo pre SOV vždy dostupné dostatočné financovanie.

V súčasnosti šesť členských štátov, vrátane Bulharska

13

Grécka

14

Lotyšska

15

Maďarska

16

Portugalska

17

a Rumunska

18

udelilo prednostné poradie pohľadávkam, ktoré SOV nadobudol prenesením po uhradení súm zodpovedajúcim chráneným vkladom, teda ďalej prispievajú k zaisteniu toho, aby bolo pre SOV vždy dostupné dostatočné financovanie.

Pohľady na vplyv udelenia prednostného poradia sú veľmi rozdielne, keďže sa predpokladá, že prednostné poradie vkladateľov môže mať dosah na náklady na financovanie dostupné bankám a ostatní veritelia budú musieť vyvinúť veľké úsilie, aby zabezpečili svoje pohľadávky. Na druhej strane toto by sa určitým spôsobom zmiernilo do takej miery, že prednostné pohľadávky sa rozšíria iba na chránené vklady. Ďalej platí, že právny režim, ktorý stanovuje prednostné poradie chránených vkladateľov, by mal uľahčiť používanie opatrení na riešenie krízových situácií ustanovených v navrhovanej smernici (napr. nástroj odpredaja obchodnej činnosti, nástroj preklenovacej inštitúcie). Z pohľadu finančnej stability sa prednostná pohľadávka z chránených podporuje tiež preto, lebo znižuje riziká hromadného výberu vkladov, potenciálnych strát poistených vkladateľov vo fáze likvidácie, ako aj nadmerného vyčerpania SOV
   (19).

Pohľady na vplyv udelenia prednostného poradia sú veľmi rozdielne, keďže sa predpokladá, že prednostné poradie vkladateľov môže mať dosah na náklady na financovanie dostupné bankám a ostatní veritelia budú musieť vyvinúť veľké úsilie, aby zabezpečili svoje pohľadávky

Na druhej strane toto by sa určitým spôsobom zmiernilo do takej miery, že prednostné pohľadávky sa rozšíria iba na chránené vklady. Ďalej platí, že právny režim, ktorý stanovuje prednostné poradie chránených vkladateľov, by mal uľahčiť používanie opatrení na riešenie krízových situácií ustanovených v navrhovanej smernici (napr. nástroj odpredaja obchodnej činnosti, nástroj preklenovacej inštitúcie). Z pohľadu finančnej stability sa prednostná pohľadávka z chránených podporuje tiež preto, lebo znižuje riziká hromadného výberu vkladov, potenciálnych strát poistených vkladateľov vo fáze likvidácie, ako aj nadmerného vyčerpania SOV

19

Zmena a doplnenie 12

Zmena a doplnenie 12

Článok 30 ods. 2

„Bez toho, aby tým bol dotknutý rámec Únie pre štátnu pomoc, sa v prípade potreby ocenenie vyžadované v odseku 1 zakladá na obozretných a realistických predpokladoch, okrem iného pokiaľ ide o mieru neplnenia záväzkov a závažnosti strát, a jeho cieľom je odhadnúť trhovú hodnotu aktív a pasív upadajúcej inštitúcie alebo inštitúcie, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, aby bolo možné zaúčtovať všetky odvoditeľné straty v okamihu uplatnenia nástrojov na riešenie krízových situácií. Ak však trh s konkrétnym aktívom alebo pasívom riadne nefunguje, v ocenení sa môže zohľadniť dlhodobá hospodárska hodnota týchto aktív alebo pasív. Pri ocenení sa nepredpokladá, že sa inštitúcii poskytla mimoriadna verejná podpora, a to bez ohľadu na to, či sa v skutočnosti poskytla.“

„Bez toho, aby tým bol dotknutý rámec Únie pre štátnu pomoc, sa v prípade potreby ocenenie vyžadované v odseku 1 zakladá na obozretných a realistických predpokladoch, okrem iného pokiaľ ide o mieru neplnenia záväzkov a závažnosti strát, a jeho cieľom je odhadnúť trhovú hodnotu aktív a pasív upadajúcej inštitúcie alebo inštitúcie, ktorá pravdepodobne bude v úpadku, aby bolo možné zaúčtovať všetky odvoditeľné straty v okamihu uplatnenia nástrojov na riešenie krízových situácií. Ak však trh s konkrétnym aktívom alebo pasívom riadne nefunguje, v ocenení sa môže zohľadniť dlhodobá hospodárska hodnota týchto aktív alebo pasív. Pri ocenení sa nepredpokladá, že sa inštitúcii skutočne alebo očakávane poskytla mimoriadna verejná finančná podpora alebo núdzová pomoc centrálnej banky na zvýšenie likvidity, a to bez ohľadu na to, či sa v skutočnosti poskytla.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Okrem štandardnej menovej politiky a operácií vnútrodenného úveru centrálne banky môžu poskytnúť likvidnú podporu vo výnimočných prípadoch a v jednotlivých prípadoch dočasne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám
   (20). Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že hodnota aktív by nemala byť neprimerane zvýšená vyhliadkou mimoriadnej verejnej finančnej podpory, ani vyhliadkou mimoriadnej núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity. Pozri tiež zmenu a doplnenie 21.

Okrem štandardnej menovej politiky a operácií vnútrodenného úveru centrálne banky môžu poskytnúť likvidnú podporu vo výnimočných prípadoch a v jednotlivých prípadoch dočasne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám

20

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že hodnota aktív by nemala byť neprimerane zvýšená vyhliadkou mimoriadnej verejnej finančnej podpory, ani vyhliadkou mimoriadnej núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity. Pozri tiež zmenu a doplnenie 21.

Zmena a doplnenie 13

Zmena a doplnenie 13

Článok 31 ods. 7

„Členským štátom sa nebráni v tom, aby orgánom pre riešenie krízových situácií udelili dodatočné právomoci, keď inštitúcia spĺňa podmienky pre riešenie krízových situácií, za predpokladu, že tieto dodatočné právomoci nepredstavujú prekážky účinného riešenia krízových situácií na úrovni skupiny a že sú v súlade s cieľmi riešenia krízových situácií a všeobecnými zásadami, ktorými sa riadi riešenie krízových situácií, uvedenými v článkoch 26 a 29.“

„Členským štátom sa nebráni v tom, aby orgánom pre riešenie krízových situácií udelili dodatočné právomoci, keď inštitúcia spĺňa podmienky pre riešenie krízových situácií, za predpokladu, že tieto dodatočné právomoci nepredstavujú prekážky účinného riešenia krízových situácií na úrovni skupiny a že sú v súlade s cieľmi riešenia krízových situácií a všeobecnými zásadami, ktorými sa riadi riešenie krízových situácií, uvedenými v článkoch 26 a 29.

Použitie štátnych zdrojov na povinnú rekapitalizáciu inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky pre riešenie krízovej situácie, je obmedzené na výnimočné okolnosti a len na prípady, keď v plnom rozsahu spĺňa ciele týkajúce sa riešenia krízovej situácie ustanovené v článku 26 ods. 2 písm. b) a vyššie uvedené podmienky.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Členské štáty na základe voľného uváženia zavádzajú ostatné nástroje na riešenie krízových situácií a právomoci na doplnenie súboru nástrojov v navrhovanej smernici
   (21). Toto voľné uváženie sa neobmedzuje na žiadnu osobitnú právomoc, a teda umožňuje, aby vnútroštátne orgány stanovili povinnú rekapitalizáciu inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky pre riešenie krízovej situácie ako dodatočnú právomoc na riešenie krízovej situácie, pokiaľ spĺňajú ciele riešenia krízových situácií a všeobecné zásady
   (22). Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabrániť členským štátom, aby poskytovali verejné zdroje na rekapitalizáciu inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky pre riešenie krízovej situácie. Akcionári a veritelia by mali rekapitalizovať takéto inštitúcie na základe ustanovení týkajúcich sa nástroja odpísania dlhu po prijatí rozhodnutia o začatí riešenia krízovej situácie inštitúcie a na základe ustanovení o odpísaní kapitálových nástrojov pred prijatím akéhokoľvek opatrenia na riešenie krízovej situácie. Navrhovaná smernica ustanovuje, že likvidácia by sa mala vždy zvažovať pred prijatím rozhodnutia o zachovaní nepretržitého pokračovania v činnosti inštitúcie
   (23).

Členské štáty na základe voľného uváženia zavádzajú ostatné nástroje na riešenie krízových situácií a právomoci na doplnenie súboru nástrojov v navrhovanej smernici

21

Toto voľné uváženie sa neobmedzuje na žiadnu osobitnú právomoc, a teda umožňuje, aby vnútroštátne orgány stanovili povinnú rekapitalizáciu inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky pre riešenie krízovej situácie ako dodatočnú právomoc na riešenie krízovej situácie, pokiaľ spĺňajú ciele riešenia krízových situácií a všeobecné zásady

22

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabrániť členským štátom, aby poskytovali verejné zdroje na rekapitalizáciu inštitúcie, ktorá spĺňa podmienky pre riešenie krízovej situácie. Akcionári a veritelia by mali rekapitalizovať takéto inštitúcie na základe ustanovení týkajúcich sa nástroja odpísania dlhu po prijatí rozhodnutia o začatí riešenia krízovej situácie inštitúcie a na základe ustanovení o odpísaní kapitálových nástrojov pred prijatím akéhokoľvek opatrenia na riešenie krízovej situácie. Navrhovaná smernica ustanovuje, že likvidácia by sa mala vždy zvažovať pred prijatím rozhodnutia o zachovaní nepretržitého pokračovania v činnosti inštitúcie

23

Zmena a doplnenie 14

Zmena a doplnenie 14

Článok 32 ods. 10 a 32 ods. 10a (nový)

„10.   Na účely výkonu práv poskytovať služby alebo usadiť sa v inom členskom štáte v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2004/39/ES je kupujúci považovaný za pokračovanie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, a môže naďalej vykonávať všetky práva, ktoré vykonávala inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, vzhľadom na prevedené aktíva, práva alebo pasíva vrátane práv vyplývajúcich z členstva v platobných a zúčtovacích systémoch, ako aj systémoch vyrovnania a práv na prístup k nim.“

„10.   Na účely výkonu práv poskytovať služby alebo usadiť sa v inom členskom štáte v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2004/39/ES je kupujúci považovaný za pokračovanie inštitúcie, ktorej krízová situácia sa rieši, a môže naďalej vykonávať všetky práva, ktoré vykonávala inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, vzhľadom na prevedené aktíva, práva alebo pasíva.vrátane

vrátane

10a.   Členské štáty zabezpečia, aby kupujúci podľa odseku 1 mohol pokračovať vo vykonávaní práv inštitúcie, ktorá sa nachádza v krízovej situácii, vyplývajúcich z členstva v platobných a zúčtovacích systémoch, ako aj systémoch vyrovnania a práv na prístup k nim za predpokladu, že inštitúcia splní regulačné kritériá na účasť v takýchto systémoch.“

10a.

Členské štáty zabezpečia, aby kupujúci podľa odseku 1 mohol pokračovať vo vykonávaní

inštitúcie, ktorá sa nachádza v krízovej situácii

za predpokladu, že inštitúcia splní regulačné kritériá na účasť v takýchto systémoch

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby si prevádzkovatelia platobných a zúčtovacích systémov, ako aj systémov vyrovnania zachovali právo posúdiť účastníkov v ich systémoch podľa predpisov pre účasť v systéme. Napriek tomu, že ECB si je vedomá významu kontinuity obchodnej činnosti prenesenej na kupujúceho, zdôrazňuje, že záujem by mal byť vyvážený záujmom zdravých platobných a zúčtovacích systémov, ako aj systémov vyrovnania a záujmom finančnej stability. Najmä prevádzkovateľ systému, ako je vymedzený v článku 2 písm. a) smernice 98/26/EC
   (24), by mal mať možnosť odmietnuť prístup kupujúcemu, ktorý sa nepovažuje za inštitúciu na základe článku 2 písm. b). Pozri tiež zmenu a doplnenie 15.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby si prevádzkovatelia platobných a zúčtovacích systémov, ako aj systémov vyrovnania zachovali právo posúdiť účastníkov v ich systémoch podľa predpisov pre účasť v systéme. Napriek tomu, že ECB si je vedomá významu kontinuity obchodnej činnosti prenesenej na kupujúceho, zdôrazňuje, že záujem by mal byť vyvážený záujmom zdravých platobných a zúčtovacích systémov, ako aj systémov vyrovnania a záujmom finančnej stability. Najmä prevádzkovateľ systému, ako je vymedzený v článku 2 písm. a) smernice 98/26/EC

24

by mal mať možnosť odmietnuť prístup kupujúcemu, ktorý sa nepovažuje za inštitúciu na základe článku 2 písm. b). Pozri tiež zmenu a doplnenie 15.

Zmena a doplnenie 15

Zmena a doplnenie 15

Článok 34 ods. 8 a 34 ods. 8a (nový)

„8.   Na účely výkonu práv poskytovať služby alebo usadiť sa v inom členskom štáte v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2004/39/ES je preklenovacia inštitúcia považovaná za pokračovanie inštitúcie, ktorejkrízová situácia sa rieši, a môže naďalej vykonávať všetky práva, ktoré vykonávala inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, vzhľadom na aktíva, práva alebo pasíva vrátane práv vyplývajúcich z členstva v platobných a zúčtovacích systémoch, ako aj systémoch vyrovnania a práv na prístup k nim.“

„8.   Na účely výkonu práv poskytovať služby alebo usadiť sa v inom členskom štáte v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2004/39/ES je preklenovacia inštitúcia považovaná za pokračovanie inštitúcie, ktorejkrízová situácia sa rieši, a môže naďalej vykonávať všetky práva, ktoré vykonávala inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, vzhľadom na aktíva, práva alebo pasíva.vrátane

vrátane

8a.   Členské štáty zabezpečia, aby preklenovacia inštitúcia mohla pokračovať vo vykonávaní práv inštitúcie, ktorá sa nachádza v krízovej situácii, vyplývajúcich z členstva v platobných a zúčtovacích systémoch, ako aj systémoch vyrovnania a práv na prístup k nim za predpokladu, že inštitúcia splní regulačné kritériá na účasť v takýchto systémoch.“

8a.

Členské štáty zabezpečia, aby preklenovacia inštitúcia mohla pokračovať vo vykonávaní

inštitúcie, ktorá sa nachádza v krízovej situácii

za predpokladu, že inštitúcia splní regulačné kritériá na účasť v takýchto systémoch

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 14.

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 14

Zmena a doplnenie 16

Zmena a doplnenie 16

Článok 36 ods. 2

„Na účely nástroja oddelenia aktív musí byť subjekt pre správu aktív právnickou osobou, ktorú úplne vlastní jeden alebo viac orgánov verejnej správy (medzi ktoré môže patriť orgán pre riešenie krízových situácií).“

„Na účely nástroja oddelenia aktív musí byť subjekt pre správu aktív právnickou osobou, ktorú úplne vlastní jeden alebo viac orgánov verejnej správy (medzi ktoré môže patriť orgán pre riešenie krízových situácií). Subjekt pre správu aktív nie je inštitúciou, ktorej bolo udelené povolenie v súlade so smernicou 2006/48/ES alebo smernicou 2004/39/ES.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť rozdiel medzi subjektmi pre správu aktív a preklenovacími inštitúciami.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť rozdiel medzi subjektmi pre správu aktív a preklenovacími inštitúciami.

Zmena a doplnenie 17

Zmena a doplnenie 17

Článok 38 ods. 2

„Orgány pre riešenie krízových situácií nevykonávajú právomoc odpísať dlh a právomoc vykonať jeho konverziu vo vzťahu k týmto pasívam:

„Orgány pre riešenie krízových situácií nevykonávajú právomoc odpísať dlh a právomoc vykonať jeho konverziu vo vzťahu k týmto pasívam:

[...]

[...]

| (e) | pasívu voči ktorémukoľvek z týchto subjektov: |
| --- | --- |

(e)

pasívu voči ktorémukoľvek z týchto subjektov:

| e) | pasívu voči ktorémukoľvek z týchto subjektov: |
| --- | --- |

e)

pasívu voči ktorémukoľvek z týchto subjektov:

[...]

[...]

| iii) | daňovým úradom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto pasíva sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi o konkurze uprednostňujú. |
| --- | --- |

iii)

daňovým úradom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto pasíva sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi o konkurze uprednostňujú.

| iii) | daňovým úradom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto pasíva sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi o konkurze uprednostňujú;. |
| --- | --- |

iii)

daňovým úradom a orgánom sociálneho zabezpečenia za predpokladu, že tieto pasíva sa v súlade s príslušnými právnymi predpismi o konkurze uprednostňujú;.

Odsek 2 písm. a) a písm. b) nebráni orgánom pre riešenie krízových situácií, aby v prípade potreby vykonávali uvedené právomoci vo vzťahu k akejkoľvek časti zabezpečeného pasíva alebo pasíva, na ktoré bol poskytnutý kolaterál presahujúci hodnotu aktív, záloh, záložného práva alebo kolaterálu, voči ktorému je zabezpečený. Členské štáty môžu z uplatňovania tohto ustanovenia vyňať kryté dlhopisy vymedzené v článku 22 ods. 4 smernice Rady 86/611/EHS.

Odsek 2 písm. a) a písm. b) nebráni orgánom pre riešenie krízových situácií, aby v prípade potreby vykonávali uvedené právomoci vo vzťahu k akejkoľvek časti zabezpečeného pasíva alebo pasíva, na ktoré bol poskytnutý kolaterál presahujúci hodnotu aktív, záloh, záložného práva alebo kolaterálu, voči ktorému je zabezpečený. Členské štáty môžu z uplatňovania tohto ustanovenia vyňať kryté dlhopisy vymedzené v článku 22 ods. 4 smernice Rady 86/611/EHS. Táto právomoc sa neuplatní vo vzťahu k žiadnym zabezpečeným záväzkom voči centrálnym bankám, ktoré sú členmi ESCB.

Táto právomoc sa neuplatní vo vzťahu k žiadnym zabezpečeným záväzkom voči centrálnym bankám, ktoré sú členmi ESCB.

[...]“

[...]“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby všetky pasíva členov ESCB boli výslovne vylúčené z uplatňovania nástroja odpísania dlhu. Členovia ESCB by nemali podliehať nástroju odpísania dlhu, keďže sú verejnými orgánmi, ktorých základné úlohy vyžadujú, aby mali expozície voči inštitúciám.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby všetky pasíva členov ESCB boli výslovne vylúčené z uplatňovania nástroja odpísania dlhu. Členovia ESCB by nemali podliehať nástroju odpísania dlhu, keďže sú verejnými orgánmi, ktorých základné úlohy vyžadujú, aby mali expozície voči inštitúciám.

Zmena a doplnenie 18

Zmena a doplnenie 18

Článok 39 ods. 6

„Orgány pre riešenie krízových situácií informujú EBA o minimálnej výške, ktorú určili pre každú inštitúciu, ktorá patrí do ich jurisdikcie. EBA podá Komisii najneskôr do 1. januára 2018 správu o vykonávaní požiadavky podľa odseku 1. EBA podá Komisii správu najmä o tom, či existujú rozdiely vo vykonávaní danej požiadavky na vnútroštátnej úrovni.“

„Orgány pre riešenie krízových situácií informujú EBA o minimálnej výške, ktorú určili pre každú inštitúciu, ktorá patrí do ich jurisdikcie. EBA posúdi vplyv na inštitúcie a podá Komisii najneskôr do 1. januára 2018 správu o vykonávaní požiadavky podľa odseku 1. EBA podá Komisii správu najmä o tom, či existujú rozdiely vo vykonávaní danej požiadavky na vnútroštátnej úrovni.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB odporúča, aby EBA pri podávaní správy Komisii o plnení požiadavky, aby si inštitúcie zachovali súhrnnú výšku vlastných zdrojov a oprávnených pasív, vyjadrenú ako percentuálny podiel celkových pasív inštitúcie, poskytla Komisii posúdenie o vplyve tejto požiadavky na inštitúcie.

ECB odporúča, aby EBA pri podávaní správy Komisii o plnení požiadavky, aby si inštitúcie zachovali súhrnnú výšku vlastných zdrojov a oprávnených pasív, vyjadrenú ako percentuálny podiel celkových pasív inštitúcie, poskytla Komisii posúdenie o vplyve tejto požiadavky na inštitúcie.

Zmena a doplnenie 19

Zmena a doplnenie 19

Článok 61 ods. 2

„Pozastavenie podľa odseku 1 sa nevzťahuje na oprávnené vklady v zmysle smernice 94/19/ES.“

„Pozastavenie podľa odseku 1 sa nevzťahuje na:

| a) | oprávnené vklady v zmysle smernice 94/19/ES; |
| --- | --- |

a)

a)

oprávnené vklady v zmysle smernice 94/19/ES;

| b) | oprávnené pohľadávky v zmysle smernice 97/9/ES; |
| --- | --- |

b)

b)

oprávnené pohľadávky v zmysle smernice 97/9/ES;

oprávnené pohľadávky v zmysle smernice 97/9/ES

| c) | prevodné príkazy, ako sú vymedzené v článku 2 písm. i) smernice 98/26/ES a vložené do systému v zmysle článku 3 smernice 98/26/ES; |
| --- | --- |

c)

c)

prevodné príkazy, ako sú vymedzené v článku 2 písm. i) smernice 98/26/ES a vložené do systému v zmysle článku 3 smernice 98/26/ES;

prevodné príkazy, ako sú vymedzené v článku 2 písm. i) smernice 98/26/ES a vložené do systému v zmysle článku 3 smernice 98/26/ES

| d) | kolaterálová záruka, ako je vymedzená v článku 2 písm. m) smernice 98/26/ES.“ |
| --- | --- |

d)

d)

kolaterálová záruka, ako je vymedzená v článku 2 písm. m) smernice 98/26/ES.“

kolaterálová záruka, ako je vymedzená v článku 2 písm. m) smernice 98/26/ES

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB podporuje navrhovanú právomoc pre orgány pre riešenie krízových situácií pozastaviť určité povinnosti
   (25). ECB ďalej podporuje, aby sa tieto právomoci nevzťahovali na oprávnené vklady. Navrhuje, aby sa tieto právomoci nevzťahovali ani na pohľadávky, za ktoré môže byť poskytnutá náhrada na základe systému náhrad pre investorov v zmysle smernice 97/9/ES. ECB ďalej poznamenáva, že smernica 98/26/ES ochraňuje konečné zúčtovanie v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a vymáhateľnosť zábezpeky, vrátane všetkých zdrojov, ktoré poskytol účastník iným účastníkom v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov na zabezpečenie práv a povinností v súvislosti s takýmto systémom s cieľom znížiť systémové riziko
   (26). ECB v tejto súvislosti poznamenáva, že táto ochrana sa vzťahuje na centrálne protistrany, keďže centrálne protistrany by mali dostať oznámenie ako systém podľa smernice 98/26/ES
   (27). Smernica 98/26/ES navyše pokrýva zábezpeku poskytnutú v súvislosti s operáciami centrálnych bánk členských štátov vrátane operácií menovej politiky
   (28). Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby sa smernica 98/26/ES naďalej uplatňovala. Pozri tiež navrhovanú zmenu a doplnenie 20.

ECB podporuje navrhovanú právomoc pre orgány pre riešenie krízových situácií pozastaviť určité povinnosti

25

ECB ďalej podporuje, aby sa tieto právomoci nevzťahovali na oprávnené vklady. Navrhuje, aby sa tieto právomoci nevzťahovali ani na pohľadávky, za ktoré môže byť poskytnutá náhrada na základe systému náhrad pre investorov v zmysle smernice 97/9/ES. ECB ďalej poznamenáva, že smernica 98/26/ES ochraňuje konečné zúčtovanie v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov a vymáhateľnosť zábezpeky, vrátane všetkých zdrojov, ktoré poskytol účastník iným účastníkom v platobných systémoch a zúčtovacích systémoch cenných papierov na zabezpečenie práv a povinností v súvislosti s takýmto systémom s cieľom znížiť systémové riziko

26

ECB v tejto súvislosti poznamenáva, že táto ochrana sa vzťahuje na centrálne protistrany, keďže centrálne protistrany by mali dostať oznámenie ako systém podľa smernice 98/26/ES

27

Smernica 98/26/ES navyše pokrýva zábezpeku poskytnutú v súvislosti s operáciami centrálnych bánk členských štátov vrátane operácií menovej politiky

28

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby sa smernica 98/26/ES naďalej uplatňovala. Pozri tiež navrhovanú zmenu a doplnenie 20.

Zmena a doplnenie 20

Zmena a doplnenie 20

Článok 62 ods. 2

„Orgány pre riešenie krízových situácií nevykonávajú právomoc stanovenú v odseku 1 vo vzťahu k akémukoľvek záložnému právu ústrednej zmluvnej strany, vzťahujúcemusa na aktíva, ktoré inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, založila prostredníctvom marže alebo kolaterálu.“

„Orgány pre riešenie krízových situácií nevykonávajú právomoc stanovenú v odseku 1 vo vzťahu ku
  akémukoľvek záložnému právu ústrednej zmluvnej stranyvzťahujúcemu sa na aktíva, ktoré inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, založila prostredníctvom marže alebo kolaterálu
  kolaterálovej záruke, ako je vymedzená v článku 2 písm. m) smernice 98/26/ES.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 19.

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 19.

Zmena a doplnenie 21

Zmena a doplnenie 21

Článok 66 ods. 3 písm. c)

„Ocenenie je v súlade s ustanoveniami a metodikou stanovenými v článku 30 ods. 1 až ods. 5 a:

„Ocenenie je v súlade s ustanoveniami a metodikou stanovenými v článku 30 ods. 1 až ods. 5 a:

| a) | vychádza z predpokladu, že inštitúcia, v súvislosti s ktorou sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by vstúpila do bežného konkurzného konania bezprostredne po vykonaní prevodu, odpísania alebo konverzie; |
| --- | --- |

a)

vychádza z predpokladu, že inštitúcia, v súvislosti s ktorou sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by vstúpila do bežného konkurzného konania bezprostredne po vykonaní prevodu, odpísania alebo konverzie;

| a) | vychádza z predpokladu, že inštitúcia, v súvislosti s ktorou sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by vstúpila do bežného konkurzného konania bezprostredne po vykonaní prevodu, odpísania alebo konverzie; |
| --- | --- |

a)

vychádza z predpokladu, že inštitúcia, v súvislosti s ktorou sa vykonal čiastočný prevod, odpísanie alebo konverzia, by vstúpila do bežného konkurzného konania bezprostredne po vykonaní prevodu, odpísania alebo konverzie;

| b) | vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo pasív alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali; |
| --- | --- |

b)

vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo pasív alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali;

| b) | vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo pasív alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali; |
| --- | --- |

b)

vychádza z predpokladu, že čiastočný prevod alebo prevody práv, aktív alebo pasív alebo odpísanie či konverzia sa nevykonali;

| c) | neberie do úvahy akékoľvek poskytnutie mimoriadnej verejnej podpory inštitúcii.“ |
| --- | --- |

c)

neberie do úvahy akékoľvek poskytnutie mimoriadnej verejnej podpory inštitúcii.“

| c) | neberie do úvahy akékoľvek skutočné alebo očakávané poskytnutie mimoriadnej verejnej podpory inštitúcii a núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity.“ |
| --- | --- |

c)

neberie do úvahy akékoľvek skutočné alebo očakávané poskytnutie mimoriadnej verejnej podpory inštitúcii a núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity.“

skutočné alebo očakávané

a núdzovej pomoci centrálnej banky na zvýšenie likvidity

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri odôvodnenie v navrhovanej zmene a doplnení 12.

Pozri odôvodnenie v navrhovanej zmene a doplnení 12.

Navrhovaná zmena a doplnenie 22

Navrhovaná zmena a doplnenie 22

Článok 72

„Čiastočné prevody: ochrana systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania

Čiastočné prevody: ochrana systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania

„Čiastočné prevody:
  Ochrana systémov obchodovania, zúčtovania a vyrovnania

Čiastočné prevody:

O

1.   Členské štáty zaistia, aby prevodom, zrušením alebo úpravou nebola dotknutá prevádzka systémov, na ktoré sa vzťahuje smernica 98/26/ES, a pravidlá týchto systémov, ak orgán pre riešenie krízových situácií:

1.   Členské štáty zaistia, aby prevodom, zrušením alebo úpravou
  uplatňovaním nástroja na riešenie krízových situácií nebola
  o dotknutá
  é uplatňovanie
  prevádzka systémov, na ktoré sa vzťahuje smernica
  e 98/26/EC a pravidlá týchto systémov, ak orgán pre riešenie krízových situácií:

prevodom, zrušením alebo úpravou

uplatňovaním nástroja na riešenie krízových situácií

a

o

á

é uplatňovanie

prevádzka systémov, na ktoré sa vzťahuje

a

e

a pravidlá týchto systémov

ak orgán pre riešenie krízových situácií:

| a) | prevedie časť, ale nie všetok majetok, časť, ale nie všetky práva alebo pasíva inštitúcie na iný subjekt; |
| --- | --- |

a)

prevedie časť, ale nie všetok majetok, časť, ale nie všetky práva alebo pasíva inštitúcie na iný subjekt;

| (a) | prevedie časť, ale nie všetok majetok, časť, ale nie všetky práva alebo pasíva inštitúcie na iný subjekt; |
| --- | --- |

(a)

(a)

prevedie časť, ale nie všetok majetok, časť, ale nie všetky práva alebo pasíva inštitúcie na iný subjekt;

prevedie časť, ale nie všetok majetok, časť, ale nie všetky práva alebo pasíva inštitúcie na iný subjekt

| b) | použije právomoci (podľa článku 57) zrušiť alebo zmeniť a doplniť podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť príjemcu ako stranu. |
| --- | --- |

b)

použije právomoci (podľa článku 57) zrušiť alebo zmeniť a doplniť podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť príjemcu ako stranu.

| (b) | použije právomoci (podľa článku 57) zrušiť alebo zmeniť a doplniť podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť príjemcu ako stranu. |
| --- | --- |

(b)

(b)

použije právomoci (podľa článku 57) zrušiť alebo zmeniť a doplniť podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť príjemcu ako stranu.

použije právomoci (podľa článku 57) zrušiť alebo zmeniť a doplniť podmienky zmluvy, ktorej stranou je inštitúcia, ktorej krízová situácia sa rieši, alebo nahradiť príjemcu ako stranu

2.   Takýmto prevodom, zrušením alebo zmenou a doplnením sa najmä nesmie odvolať prevodný príkaz v rozpore s článkom 5 smernice 98/26/ES; a nesmie sa upraviť alebo negovať vynútiteľnosť prevodných príkazov a zúčtovania podľa článkov 3 a 5 smernice 98/26/ES, používanie finančných prostriedkov, cenných papierovalebo úverových facilít podľa článku 4 smernice 98/26/ES alebo ochrana kolaterálovej záruky podľa článku 9 smernice 98/26/ES.“

2.   Takýmto p
  Prevodom, zrušením alebo zmenou a doplnením sa najmä nesmie odvolať prevodný príkaz v rozpore s článkom 5 smernice 98/26/ES; a nesmie sa upraviť alebo negovať vynútiteľnosť prevodných príkazov a zúčtovania podľa článkov 3 a 5 smernice 98/26/ES, používanie finančných prostriedkov, cenných papierovalebo úverových facilít podľa článku 4 smernice 98/26/ES alebo ochrana kolaterálovej záruky podľa článku 9 smernice 98/26/ES.“

Takýmto p

P

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Zníženie systémového rizika si vyžaduje najmä konečné zúčtovanie a vymáhateľnosť kolaterálovej záruky. So smernicou 98/26/ES sa preto musí zaobchádzať ako s lex specialis, na ktorý nemá vplyv navrhovaná smernica.

Zníženie systémového rizika si vyžaduje najmä konečné zúčtovanie a vymáhateľnosť kolaterálovej záruky. So smernicou 98/26/ES sa preto musí zaobchádzať ako s lex specialis, na ktorý nemá vplyv navrhovaná smernica.

Zmena a doplnenie 23

Zmena a doplnenie 23

Článok 74 ods. 3

„Ak príslušný orgán posúdi, že podmienky uvedené v článku 27 ods. 1 písm. a) a písm. b) sú vzhľadom na inštitúciu splnené, oznámi toto posúdenie bezodkladne týmto orgánom:

„Ak príslušný orgán posúdi, že podmienky uvedené v článku 27 ods. 1 písm. a) a písm. b) sú vzhľadom na inštitúciu splnené, oznámi toto posúdenie bezodkladne týmto orgánom:

| a) | orgánu pre riešenie krízových situácií tejto inštitúcie, ak ide o iný orgán; |
| --- | --- |

a)

orgánu pre riešenie krízových situácií tejto inštitúcie, ak ide o iný orgán;

| a) | orgánu pre riešenie krízových situácií tejto inštitúcie, ak ide o iný orgán; |
| --- | --- |

a)

orgánu pre riešenie krízových situácií tejto inštitúcie, ak ide o iný orgán;

| b) | centrálnej banke, ak ide o iný orgán; |
| --- | --- |

b)

centrálnej banke, ak ide o iný orgán;

| b) | centrálnej banke, ak ide o iný orgán; |
| --- | --- |

b)

centrálnej banke, ak ide o iný orgán;

| c) | v prípade potreby orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny;

| c) | v prípade potreby orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny; |
| --- | --- |

c)

v prípade potreby orgánu pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny;

| d) | príslušným ministerstvám; |
| --- | --- |

d)

príslušným ministerstvám;

| d) | príslušným ministerstvám; |
| --- | --- |

d)

príslušným ministerstvám;

| e) | ak inštitúcia podlieha dohľadu na konsolidovanom základe podľa hlavy V kapitoly 4 oddielu 1 smernice 2006/48/ES, orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe.“ |
| --- | --- |

e)

ak inštitúcia podlieha dohľadu na konsolidovanom základe podľa hlavy V kapitoly 4 oddielu 1 smernice 2006/48/ES, orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe.“

| e) | ak inštitúcia podlieha dohľadu na konsolidovanom základe podľa hlavy V kapitoly 4 oddielu 1 smernice 2006/48/ES, orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe; |
| --- | --- |

e)

ak inštitúcia podlieha dohľadu na konsolidovanom základe podľa hlavy V kapitoly 4 oddielu 1 smernice 2006/48/ES, orgánu vykonávajúcemu dohľad na konsolidovanom základe;

| f) | ak je inštitúcia inštitúciou vymedzenou v článku 2 písm. b) smernice 98/26/ES, Komisii, ECB, ESMA, EIOPA, EBA a prevádzkovateľom systémov, v ktorých má účasť; |
| --- | --- |

f)

f)

ak je inštitúcia inštitúciou vymedzenou v článku 2 písm. b) smernice 98/26/ES, Komisii, ECB, ESMA, EIOPA, EBA a prevádzkovateľom systémov, v ktorých má účasť;

ak je inštitúcia inštitúciou vymedzenou v článku 2 písm. b) smernice 98/26/ES, Komisii, ECB, ESMA, EIOPA, EBA a prevádzkovateľom systémov, v ktorých má účasť

| g) | ak sa inštitúcia považuje za systémovo dôležitú, ESRB orgánom makroprudenciálneho dohľadu.“ |
| --- | --- |

g)

g)

ak sa inštitúcia považuje za systémovo dôležitú, ESRB orgánom makroprudenciálneho dohľadu.“

ak sa inštitúcia považuje za systémovo dôležitú, ESRB orgánom makroprudenciálneho dohľadu.

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Skúsenosti s fungovaním finančných infraštruktúr počas krízy ukázali okrem iného nedostatky v oznamovacích postupoch
   (29)
  pre systémy definované v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES. Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby ECB, európskym orgánom dohľadu, Komisii a ak je to potrebné ESRB a orgánom makroprudenciálneho dohľadu ako príslušným zainteresovaným subjektom, bolo na účely smernice 98/26/ES oznámené, že písmená a) a b) článku 27 ods. 1) navrhovanej smernice sú splnené. Takéto oznámenie by slúžilo ako včasné varovanie, že konkurzné konanie je možné začať v súvislosti s účastníkom v určenom systéme. Centrálne banky sú zodpovedné za makroprudenciálnu a finančnú stabilitu a majú odborné znalosti v oblasti finančného trhu. V tejto súvislosti by mali mať účasť na postupe riešenia krízovej situácie a prispieť k dosiahnutiu cieľov riešenia krízovej situácie pri minimalizovaní rizík negatívnych, nechcených vplyvov na plnenie úloh centrálnych bánk a fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania. Na tento účel centrálne banky môžu zohrávať dôležitú úlohu pri posudzovaní plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií a pri posudzovaní, ktorý je spúšťačom používania právomocí riešiť krízové situácie. Centrálne banky môžu mať taktiež účasť na posudzovaní potenciálneho opatrenia orgánu pre riešenie krízových situácií vzhľadom na to, že jedným z hlavných cieľov je zabrániť systémovým narušeniam
   (30). ECB preto považuje za potrebné, aby členské štáty zabezpečili, aby si príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií primerane vymieňali informácie s centrálnou bankou v prípade, že centrálna banka nie ja sama o sebe orgánom pre riešenie krízových situácií: tento článok je v tejto súvislosti krokom správnym smerom, ale vyžaduje sa ďalšia výmena informácií a spolupráca.

Skúsenosti s fungovaním finančných infraštruktúr počas krízy ukázali okrem iného nedostatky v oznamovacích postupoch

29

pre systémy definované v článku 2 písm. a) smernice 98/26/ES. Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je zabezpečiť, aby ECB, európskym orgánom dohľadu, Komisii a ak je to potrebné ESRB a orgánom makroprudenciálneho dohľadu ako príslušným zainteresovaným subjektom, bolo na účely smernice 98/26/ES oznámené, že písmená a) a b) článku 27 ods. 1) navrhovanej smernice sú splnené. Takéto oznámenie by slúžilo ako včasné varovanie, že konkurzné konanie je možné začať v súvislosti s účastníkom v určenom systéme. Centrálne banky sú zodpovedné za makroprudenciálnu a finančnú stabilitu a majú odborné znalosti v oblasti finančného trhu. V tejto súvislosti by mali mať účasť na postupe riešenia krízovej situácie a prispieť k dosiahnutiu cieľov riešenia krízovej situácie pri minimalizovaní rizík negatívnych, nechcených vplyvov na plnenie úloh centrálnych bánk a fungovanie platobných systémov a systémov vyrovnania. Na tento účel centrálne banky môžu zohrávať dôležitú úlohu pri posudzovaní plánov ozdravenia a riešenia krízových situácií a pri posudzovaní, ktorý je spúšťačom používania právomocí riešiť krízové situácie. Centrálne banky môžu mať taktiež účasť na posudzovaní potenciálneho opatrenia orgánu pre riešenie krízových situácií vzhľadom na to, že jedným z hlavných cieľov je zabrániť systémovým narušeniam

30

ECB preto považuje za potrebné, aby členské štáty zabezpečili, aby si príslušný orgán a orgán pre riešenie krízových situácií primerane vymieňali informácie s centrálnou bankou v prípade, že centrálna banka nie ja sama o sebe orgánom pre riešenie krízových situácií: tento článok je v tejto súvislosti krokom správnym smerom, ale vyžaduje sa ďalšia výmena informácií a spolupráca.

Zmena a doplnenie 24

Zmena a doplnenie 24

Článok 76 ods. 1

„1.   Požiadavky služobného tajomstva sú záväzné vzhľadom na tieto osoby:

„1.   Požiadavky služobného tajomstva sú záväzné vzhľadom na tieto osoby:

| a) | orgány pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

orgány pre riešenie krízových situácií;

| a) | orgány pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

a)

orgány pre riešenie krízových situácií;

| b) | príslušné orgány a EBA; |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány a EBA;

| b) | príslušné orgány a EBA; |
| --- | --- |

b)

príslušné orgány a EBA;

| c) | príslušné ministerstvá; |
| --- | --- |

c)

príslušné ministerstvá;

| c) | príslušné ministerstvá; |
| --- | --- |

c)

príslušné ministerstvá;

| d) | zamestnancov alebo bývalých zamestnancov orgánov uvedených v písmenách a) a b); |
| --- | --- |

d)

zamestnancov alebo bývalých zamestnancov orgánov uvedených v písmenách a) a b);

| d) | zamestnancov alebo bývalých zamestnancov orgánov uvedených v písmenách a) a b); |
| --- | --- |

d)

zamestnancov alebo bývalých zamestnancov orgánov uvedených v písmenách a) a b);

| e) | osobitných správcov vymenovaných podľa článku 24; |
| --- | --- |

e)

osobitných správcov vymenovaných podľa článku 24;

| e) | osobitných správcov vymenovaných podľa článku 24; |
| --- | --- |

e)

osobitných správcov vymenovaných podľa článku 24;

| f) | potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na použitie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu; |
| --- | --- |

f)

potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na použitie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu;

| f) | potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na použitie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu; |
| --- | --- |

f)

potenciálnych nadobúdateľov, ktorí boli kontaktovaní príslušnými orgánmi alebo oslovení orgánmi pre riešenie krízových situácií, a to bez ohľadu na to, či sa toto kontaktovanie alebo oslovenie vykonalo v rámci prípravy na použitie nástroja odpredaja obchodnej činnosti, a bez ohľadu na to, či oslovenie viedlo k nadobudnutiu;

| g) | audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých angažovali orgány pre riešenie krízových situácií alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písm. f); |
| --- | --- |

g)

audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých angažovali orgány pre riešenie krízových situácií alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písm. f);

| g) | audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých angažovali orgány pre riešenie krízových situácií alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písm. f); |
| --- | --- |

g)

audítorov, účtovníkov, právnych a odborných poradcov, odhadcov a ostatných odborníkov, ktorých angažovali orgány pre riešenie krízových situácií alebo potenciálni nadobúdatelia podľa písm. f);

| h) | subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov; |
| --- | --- |

h)

subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov;

| h) | subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov; |
| --- | --- |

h)

subjekty, ktoré spravujú systémy ochrany vkladov;

| i) | centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

i)

centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií;

| i) | centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

i)

centrálne banky a ostatné orgány podieľajúce sa na postupe riešenia krízových situácií;

| j) | všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytli služby orgánom pre riešenie krízových situácií.“ |
| --- | --- |

j)

j)

všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytli služby orgánom pre riešenie krízových situácií.“

| j) | obchodné vedenie zvolené orgánom pre riešenie krízových situácií pre preklenovaciu inštitúciu, subjekt správy aktív alebo iný subjekt pre riešenie krízových situácií; |
| --- | --- |

j)

obchodné vedenie zvolené orgánom pre riešenie krízových situácií pre preklenovaciu inštitúciu, subjekt správy aktív alebo iný subjekt pre riešenie krízových situácií;

obchodné vedenie zvolené orgánom pre riešenie krízových situácií pre preklenovaciu inštitúciu, subjekt správy aktív alebo iný subjekt pre riešenie krízových situácií

| k) | všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytli služby orgánom pre riešenie krízových situácií.“ |
| --- | --- |

k)

k)

všetky ostatné osoby, ktoré poskytujú alebo poskytli služby orgánom pre riešenie krízových situácií.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

ECB má za to, že riadenie akýchkoľvek subjektov pre riešenie krízových situácií, zriadených uplatnením nástrojov na riešenie krízových situácií by malo taktiež podliehať rovnakým požiadavkám služobného tajomstva. Obchodné vedenie je vymedzené v článku 2 ods. 24.

ECB má za to, že riadenie akýchkoľvek subjektov pre riešenie krízových situácií, zriadených uplatnením nástrojov na riešenie krízových situácií by malo taktiež podliehať rovnakým požiadavkám služobného tajomstva. Obchodné vedenie je vymedzené v článku 2 ods. 24.

Zmena a doplnenie 25

Zmena a doplnenie 25

Článok 80 ods. 8

„Orgány pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny nemôžu zriaďovať kolégiá pre riešenie krízových situácií, ak iné skupiny alebo kolégiá vykonávajú tie isté funkcie a tie isté úlohy bližšie vymedzené v tomto článku a spĺňajú všetky podmienky a postupy stanovené v tomto oddiele. V tomto prípade sa všetky odkazy na kolégiá pre riešenie krízových situácií v tejto smernici vykladajú ako odkazy na tieto iné skupiny alebo kolégiá.“

„Od o
  Orgány
  ov pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny nemôžu
  sa nevyžaduje, aby zriaďovať
  li kolégiá pre riešenie krízových situácií, ak iné skupiny alebo kolégiá vykonávajú tie isté funkcie a tie isté úlohy bližšie vymedzené v tomto článku a spĺňajú všetky podmienky a postupy stanovené v tomto oddiele. V tomto prípade sa všetky odkazy na kolégiá pre riešenie krízových situácií v tejto smernici vykladajú ako odkazy na tieto iné skupiny alebo kolégiá.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že od orgánov pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny sa nebude vyžadovať, aby zriaďovali kolégiá pre riešenie krízových situácií.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že od orgánov pre riešenie krízových situácií na úrovni skupiny sa nebude vyžadovať, aby zriaďovali kolégiá pre riešenie krízových situácií.

Zmena a doplnenie 26

Zmena a doplnenie 26

Článok 86 ods. 1

„EBA po konzultácii s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií odmietne uznať podľa článku 85 ods. 2 konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak zastáva názor, že:

„EBA po konzultácii s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií odmietne uznať podľa článku 85 ods. 2 konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak zastáva názor, že:

| a) | konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by mali nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte, v ktorom sídli orgán pre riešenie krízových situácií, alebo ak zastáva názor, že konania by mohli mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu iného členského štátu; |
| --- | --- |

a)

konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by mali nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte, v ktorom sídli orgán pre riešenie krízových situácií, alebo ak zastáva názor, že konania by mohli mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu iného členského štátu;

| a) | konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by mali nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte, v ktorom sídli orgán pre riešenie krízových situácií, alebo ak zastáva názor, že konania by mohli mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu iného členského štátu; |
| --- | --- |

a)

konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by mali nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte, v ktorom sídli orgán pre riešenie krízových situácií, alebo ak zastáva názor, že konania by mohli mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu iného členského štátu;

| b) | nezávislé opatrenie na riešenie krízových situácií podľa článku 87 vo vzťahu k tuzemskej pobočke je nevyhnutné na dosiahnutie jedného alebo viacerých cieľov riešenia krízových situácií; |
| --- | --- |

b)

nezávislé opatrenie na riešenie krízových situácií podľa článku 87 vo vzťahu k tuzemskej pobočke je nevyhnutné na dosiahnutie jedného alebo viacerých cieľov riešenia krízových situácií;

| b) | nezávislé opatrenie na riešenie krízových situácií podľa článku 87 vo vzťahu k tuzemskej pobočke je nevyhnutné na dosiahnutie jedného alebo viacerých cieľov riešenia krízových situácií. |
| --- | --- |

b)

nezávislé opatrenie na riešenie krízových situácií podľa článku 87 vo vzťahu k tuzemskej pobočke je nevyhnutné na dosiahnutie jedného alebo viacerých cieľov riešenia krízových situácií.

| c) | veriteľom, okrem iného najmä vkladateľom, ktorí sa nachádzajú alebo sú príslušní na výplatu v členskom štáte, by sa podľa konania tretej krajiny, zameraného na riešenie krízových situácií nedostalo rovnocenného zaobchádzania ako s veriteľmi z tretej krajiny.“ |
| --- | --- |

c)

veriteľom, okrem iného najmä vkladateľom, ktorí sa nachádzajú alebo sú príslušní na výplatu v členskom štáte, by sa podľa konania tretej krajiny, zameraného na riešenie krízových situácií nedostalo rovnocenného zaobchádzania ako s veriteľmi z tretej krajiny.“

EBA po konzultácii s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi na riešenie krízových situácií môže odmietnuť uznať podľa článku 85 ods. 2 konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak zastáva názor, že; (c) veriteľom, okrem iného najmä vkladateľom, ktorí sa nachádzajú alebo sú príslušní na výplatu v členskom štáte, by sa podľa konania tretej krajiny, zameraného na riešenie krízových situácií nedostalo rovnocenného zaobchádzania ako s veriteľmi z tretej krajiny.“

EBA po konzultácii s dotknutými vnútroštátnymi orgánmi na riešenie krízových situácií môže odmietnuť uznať podľa článku 85 ods. 2 konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak zastáva názor, že

(c)

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Napriek tomu, že ECB si je vedomá, že konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by nemali mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte alebo na ciele riešenia krízových situácií, navrhuje, aby EBA mal možnosť odmietnuť konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak by sa veriteľom nedostalo rovnocenného zaobchádzania.

Napriek tomu, že ECB si je vedomá, že konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií by nemali mať nepriaznivý vplyv na finančnú stabilitu v členskom štáte alebo na ciele riešenia krízových situácií, navrhuje, aby EBA mal možnosť odmietnuť konania tretej krajiny, zamerané na riešenie krízových situácií, ak by sa veriteľom nedostalo rovnocenného zaobchádzania.

Zmena a doplnenie 27

Zmena a doplnenie 27

Článok 96

„Členské štáty zaistia, aby mechanizmy financovania patriace do ich jurisdikcie mohli uzatvárať zmluvy o pôžičkách alebo iných formách podpory od finančných inštitúcií, centrálnej banky alebo iných tretích strán v prípade, ak sumy získané podľa článku 94 nestačia na pokrytie všetkých strát, nákladov alebo iných výdavkov, ktoré vznikli používaním mechanizmov financovania, a mimoriadne príspevky stanovené v článku 95 nie sú okamžite prístupné.“

„Členské štáty zaistia, aby mechanizmy financovania patriace do ich jurisdikcie mohli uzatvárať zmluvy o pôžičkách alebo iných formách podpory od finančných inštitúcií, centrálnej banky, alebo iných tretích strán v prípade, ak sumy získané podľa článku 94 nestačia na pokrytie všetkých strát, nákladov alebo iných výdavkov, ktoré vznikli používaním mechanizmov financovania, a mimoriadne príspevky stanovené v článku 95 nie sú okamžite prístupné.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že mechanizmy financovania by nemali závisieť od pôžičiek alebo iných druhov pomoci ESCB
   (31). Zákaz menového financovania v zmluve ukladá právne obmedzenia operáciám likvidnej podpory centrálnej banky pre úverové inštitúcie. Okrem toho centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení ustanovených zákazom menového financovania
   (32).

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť, že mechanizmy financovania by nemali závisieť od pôžičiek alebo iných druhov pomoci ESCB

31

Zákaz menového financovania v zmluve ukladá právne obmedzenia operáciám likvidnej podpory centrálnej banky pre úverové inštitúcie. Okrem toho centrálne banky rozhodujú nezávisle a podľa svojho vlastného uváženia o poskytnutí likvidity centrálnej banky solventným úverovým inštitúciám v rámci obmedzení ustanovených zákazom menového financovania

32

Zmena a doplnenie 28

Zmena a doplnenie 28

Článok 98 ods. 3

„Medzi modality uvedené v odseku 2 patrí:

„Medzi modality uvedené v odseku 2 patrí:

| a) | príspevky vnútroštátnych mechanizmov financovania inštitúcií, ktoré tvoria súčasť skupiny; |
| --- | --- |

a)

príspevky vnútroštátnych mechanizmov financovania inštitúcií, ktoré tvoria súčasť skupiny;

| a) | príspevky vnútroštátnych mechanizmov financovania inštitúcií, ktoré tvoria súčasť skupiny; |
| --- | --- |

a)

príspevky vnútroštátnych mechanizmov financovania inštitúcií, ktoré tvoria súčasť skupiny;

| b) | požičanie prostriedkov alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo centrálnej banky.“ |
| --- | --- |

b)

požičanie prostriedkov alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo centrálnej banky.“

| b) | požičanie prostriedkov alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo centrálnej banky.“ |
| --- | --- |

b)

požičanie prostriedkov alebo iné formy podpory od finančných inštitúcií alebo centrálnej banky.“

alebo centrálnej banky

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 27.

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 27.

Zmena a doplnenie 29

Zmena a doplnenie 29

Článok 98 ods. 5

„Na účely tohto článku členské štáty zaistia, aby mechanizmy financovania na úrovni skupiny mali na základe podmienok stanovených v článku 96 povolené uzatvárať zmluvy o pôžičkách alebo iných formách podpory od finančných inštitúcií, centrálnej banky alebo iných tretích strán na celú sumu, ktorá je potrebná na financovanie riešenia krízových situácií na úrovni skupiny v súlade s plánom financovania uvedeným v odseku 2 tohto článku.“

„Na účely tohto článku členské štáty zaistia, aby mechanizmy financovania na úrovni skupiny mali na základe podmienok stanovených v článku 96 povolené uzatvárať zmluvy o pôžičkách alebo iných formách podpory od finančných inštitúcií, centrálnej banky alebo iných tretích strán na celú sumu, ktorá je potrebná na financovanie riešenia krízových situácií na úrovni skupiny v súlade s plánom financovania uvedeným v odseku 2 tohto článku.“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 27.

Pozri odôvodnenie k navrhovanej zmene a doplneniu 27.

Zmena a doplnenie 30

Zmena a doplnenie 30

Článok 99

„1.   Členské štáty zaistia, aby sa systémom ochrany vkladov, ku ktorému je inštitúcia pridružená, v prípade, ak orgány pre riešenie krízových situácií prijmú opatrenie na riešenie krízových situácií, a za predpokladu, že týmto opatrením sa zaisťuje, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom, ručilo až do sumy krytých vkladov za sumu strát, ktoré by sa museli znášať, ak by sa inštitúcia likvidovala na základe bežného konkurzného konania.

„1.   Členské štáty zaistia, aby sa systémom ochrany vkladov, ku ktorému je inštitúcia pridružená, v prípade, ak orgány pre riešenie krízových situácií prijmú opatrenie na riešenie krízových situácií v súvislosti s úverovou inštitúciou, a za predpokladu, že týmto opatrením sa zaisťuje, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom, ručilo
  prispieval k financovaniu opatrení na riešenie krízových situácií a takéto opatrenia zabezpečia, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom. Systém ochrany vkladov ručí až do sumy krytých vkladov za sumu stráaty, ale nevyžaduje sa, aby platil viac, ako
  ktoré by museli znášať, ak by sa inštitúcia likvidovala na základe bežného konkurzného konania.

sa

om

v súvislosti s úverovou inštitúciou

a za predpokladu, že týmto opatrením sa zaisťuje, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom, ručilo

prispieval k financovaniu opatrení na riešenie krízových situácií a takéto opatrenia zabezpečia, aby vkladatelia mali naďalej prístup k svojim vkladom. Systém ochrany vkladov ručí

sumu

á

y, ale nevyžaduje sa, aby platil viac, ako

ktoré

i

2.   Členské štáty zaistia, aby systémy ochrany vkladov boli v rámci vnútroštátneho práva upravujúceho konkurzné konanie rovnocenné nezabezpečeným neprioritným nárokom.

2.   Členské štáty zaistia, aby systémy ochrany vkladov boli v rámci vnútroštátneho práva upravujúceho konkurzné konanie rovnocenné nezabezpečeným neprioritným nárokom.

Členské štáty zaistia, aby systémy ochrany vkladov boli v rámci vnútroštátneho práva upravujúceho konkurzné konanie rovnocenné nezabezpečeným neprioritným nárokom.

3.   Členské štáty zaistia, aby určenie sumy, v ktorej systém ochrany vkladov ručí v súlade s odsekom 1 tohto článku, zodpovedalo podmienkam stanoveným v článku 30 ods. 2.

3.
  2.   Členské štáty zaistia, aby určenie sumy, v ktorej systém ochrany vkladov ručí v súlade s odsekom 1 tohto článku, zodpovedalo podmienkam stanoveným v článku 30 ods. 2.

3.

2.

4.   Príspevok zo systému ochrany vkladov na účely odseku 1 sa vykonáva v hotovosti.

4.
  3.   Príspevok zo systému ochrany vkladov na účely odseku 1 sa vykonáva v hotovosti.

4.

3.

[...]“

[...].“

Odôvodnenie

Odôvodnenie

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť právny základ, podľa ktorého SOV ručí za sumu strát, ak by sa inštitúcia likvidovala namiesto toho, aby sa riešila jej krízová situácia. Po druhé, na základe smernice 94/19/ES iba úverové inštitúcie môžu byť pridružené k SOV.

Cieľom navrhovanej zmeny a doplnenia je objasniť právny základ, podľa ktorého SOV ručí za sumu strát, ak by sa inštitúcia likvidovala namiesto toho, aby sa riešila jej krízová situácia. Po druhé, na základe smernice 94/19/ES iba úverové inštitúcie môžu byť pridružené k SOV.

Navrhované vypustenie článku 99 ods. 2 súvisí s návrhom stanoviť pravidlo preferencie vkladateľa. Pozri tiež zmenu a doplnenie 11.

Navrhované vypustenie článku 99 ods. 2 súvisí s návrhom stanoviť pravidlo preferencie vkladateľa. Pozri tiež zmenu a doplnenie 11.

---

(1)  Tučným písmom sa označuje nový text, ktorý ECB navrhuje vložiť. Prečiarknutým písmom sa označuje text, ktorý ECB navrhuje vypustiť.

1

(2)  ESCB poskytuje vnútrodenný úver úverovým inštitúciám a investičným spoločnostiam založeným v Európskom hospodárskom priestore, ako aj obmedzenému okruhu ostatných akceptovateľných subjektov. Pozri najmä prílohu III k usmerneniu ECB/2007/2 z 26. apríla 2007 o Transeurópskom automatizovanom expresnom systéme hrubého zúčtovania platieb v reálnom čase (TARGET2), (Ú. v. EÚ L 237, 8.9.2007, s. 1). Okrem toho ESCB poskytuje likviditu v súvislosti s menovou politikou. Pozri kapitoly 3 a 4 prílohy I k usmerneniu ECB/2011/14 z 20. septembra 2011 o nástrojoch a postupoch menovej politiky Eurosystému (Ú. v. EÚ L 331, 14.12.2011, s. 1).

2

(3)  Pozri výročnú správu ECB za rok 1999, s. 98 a Financial Stability Review ECB, december 2006, s. 172.

3

(4)  Pozri Konvergenčnú správu ECB z roku 2012, s. 29.

4

(5)  Pozri príspevok ESCB k verejnej konzultácii EK o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011, s. 4 a 5.

5

(6)  Pozri stanovisko ECB CON/2010/83, odsek 6.3 a stanovisko CON/2011/103, odsek 4.

6

(7)  Pozri článok 3 ods. 3 navrhovanej smernice.

7

(8)  Vo vzťahu k ESCB pozri článok 127 ods. 5 zmluvy a článok 3.3 Štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.

8

(9)  Článok 123 zmluvy. Pozri tiež Konvergenčnú správu ECB z roku 2012, s. 29.

9

(10)  Porovnaj poznámku pod čiarou 9.

10

(11)  Bod odôvodnenia 35 navrhovanej smernice.

11

(12)  V tejto súvislosti pozri tiež oznámenie Komisie – Rekapitalizácia finančných inštitúcií v súčasnej finančnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia proti neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže (Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2009, s. 2).

12

(13)  Postavenie SOV ako prednostného veriteľa sa ustanovuje v článku Article 94 ods. 1 zákona o platobnej neschopnosti bánk (Darjaven vestnik č. 92, 27.9.2002).

13

Darjaven vestnik

(14)  Postavenie vkladateľa ako prednostného veriteľa sa ustanovuje v článku 4 ods. 16 zákona č. 3746/2009, ktorým sa preberá smernica 2005/14/ES o poistení zodpovednosti za škodu spôsobenú prevádzkou motorových vozidiel a smernica 2005/68/ES o zaistení a ostatné ustanovenia (FEK A 27, 16.2.2009). V článku 13a ods. 4 sa ustanovuje postavenie SOV.

14

(15)  Zákon z 5. októbra 1995 o úverových inštitúciách [LV 163(446), 24.10.1995]. V článku 192 ods. 1 sa zaviedlo 21. mája 1998 prednostné poradie pre chránených vkladateľov.

15

(16)  Zákon CXII z roku 1996 o úverových inštitúciách a finančných podnikoch (Magyar Közlöny 1996/109, 12.12.1996) a konkrétnejšie kapitola XV zákona o podrobnostiach systému ochrany vkladov. Prednostné postavenie všetkých pohľadávok z vkladov a nielen pohľadávok z chránených vkladov, ustanovuje článok 183 ods. 1 zákona.

16

Magyar Közlöny

(17)  Pozri článok 166-A konsolidovanej verzie vyhlášky s mocou zákona (Decree-Law) č. 298/92 z 31. decembra 1992 o právnom rámci pre úverové inštitúcie a finančné podniky (D.R. č. 30, I, 10.2.2012).

17

Decree-Law

(18)  Vládne nariadenie č. 10/2004 o súdnom reorganizačnom konaní a konkurznom konaní pre úverové inštitúcie v znení neskorších predpisov, najmä článok 38, udeľuje právo prednostného uspokojenia pohľadávok vyplývajúcich z chránených vkladov po úhrade výdavkov súvisiacich s konkurzným konaním vrátane pohľadávok SOV vyplývajúcich z vyplatenia chránených vkladateľov. (Monitorul Oficial al României, prvá časť, č. 84, 30.1.2004).

18

Monitorul Oficial al României

(19)  Pozri stanovisko ECB CON/2011/83.

19

(20)  Pozri výročnú správu ECB za rok 1999, s. 98 a Financial Stability Review ECB, december 2006, s. 172.

20

(21)  Pozri článok 31 ods. 7 navrhovanej smernice.

21

(22)  Pozri články 26 a 29 navrhovanej smernice.

22

(23)  Pozri bod odôvodnenia 28 navrhovanej smernice.

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/26/ES z 19. mája 1998 o konečnom zúčtovaní v systémoch na zúčtovanie platieb a cenných papierov (Ú. v. ES L 166, 11.6.1998, s. 45).

24

(25)  Pozri tiež príspevok ESCB k verejnej konzultácii EK o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011.

25

(26)  Pozri bod odôvodnenia 9.

26

(27)  Pozri článok 17 ods. 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov (Ú. v. EÚ L 201, 27.7.2012, s. 1).

27

(28)  Pozri bod odôvodnenia 10.

28

(29)  Pozri „správu ECB o ponaučeniach z finančnej krízy so zreteľom na fungovanie infraštruktúr európskeho finančného trhu“ z mája 2010.

29

(30)  Pozri tiež príspevok ESCB k verejnej konzultácii ES o technických podrobnostiach možného rámca EÚ pre ozdravenie a riešenie krízových situácií bánk, máj 2011, s. 6, odsek 9.

30

(31)  Pozri stanovisko CON/2011/103.

31

(32)  Porovnaj poznámku pod čiarou 9.

32

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 12.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 39/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 39/25

---

Výmenný kurz eura (1)

11. februára 2013

2013/C 39/02

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,3391 |
| JPY | Japonský jen | 125,12 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4617 |
| GBP | Britská libra | 0,85350 |
| SEK | Švédska koruna | 8,5754 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,2294 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 7,3795 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,240 |
| HUF | Maďarský forint | 291,72 |
| LTL | Litovský litas | 3,4528 |
| LVL | Lotyšský lats | 0,6995 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1537 |
| RON | Rumunský lei | 4,4003 |
| TRY | Turecká líra | 2,3744 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,3029 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3494 |
| HKD | Hongkongský dolár | 10,3847 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6081 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,6599 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 464,81 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 11,9345 |
| CNY | Čínsky juan | 8,3458 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5765 |
| IDR | Indonézska rupia | 12 869,99 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,1492 |
| PHP | Filipínske peso | 54,535 |
| RUB | Ruský rubeľ | 40,4000 |
| THB | Thajský baht | 39,972 |
| BRL | Brazílsky real | 2,6429 |
| MXN | Mexické peso | 17,0970 |
| INR | Indická rupia | 72,1170 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,3391

JPY

Japonský jen

125,12

DKK

Dánska koruna

7,4617

GBP

Britská libra

0,85350

SEK

Švédska koruna

8,5754

CHF

Švajčiarsky frank

1,2294

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

7,3795

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,240

HUF

Maďarský forint

291,72

LTL

Litovský litas

3,4528

LVL

Lotyšský lats

0,6995

PLN

Poľský zlotý

4,1537

RON

Rumunský lei

4,4003

TRY

Turecká líra

2,3744

AUD

Austrálsky dolár

1,3029

CAD

Kanadský dolár

1,3494

HKD

Hongkongský dolár

10,3847

NZD

Novozélandský dolár

1,6081

SGD

Singapurský dolár

1,6599

KRW

Juhokórejský won

1 464,81

ZAR

Juhoafrický rand

11,9345

CNY

Čínsky juan

8,3458

HRK

Chorvátska kuna

7,5765

IDR

Indonézska rupia

12 869,99

MYR

Malajzijský ringgit

4,1492

PHP

Filipínske peso

54,535

RUB

Ruský rubeľ

40,4000

THB

Thajský baht

39,972

BRL

Brazílsky real

2,6429

MXN

Mexické peso

17,0970

INR

Indická rupia

72,1170

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 12.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 39/26 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 39/26

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

z 21. decembra 2012

o sviatkoch na rok 2014 pre inštitúcie Európskej únie

2013/C 39/03

SVIATKY V ROKU 2014

| 1. január | streda, Nový rok |
| --- | --- |
| 2. január | štvrtok, deň po Novom roku |
| 17. apríl | Zelený štvrtok |
| 18. apríl | Veľký piatok |
| 21. apríl | Veľkonočný pondelok |
| 1. máj | štvrtok, Sviatok práce |
| 9. máj | piatok, výročie Schumanovej deklarácie z roku 1950 |
| 29. máj | štvrtok, Nanebovstúpenie Pána |
| 30. máj | piatok, deň po Nanebovstúpení Pána |
| 9. jún | Svätodušný pondelok |
| 21. júl | pondelok, štátny sviatok Belgicka |
| 15. august | piatok, Nanebovzatie Panny Márie |
| 24. december až 31. december | streda
  6 dní – koniec roka
  streda |
| SPOLU | 18 dní |

1. január

streda, Nový rok

2. január

štvrtok, deň po Novom roku

17. apríl

Zelený štvrtok

18. apríl

Veľký piatok

21. apríl

Veľkonočný pondelok

1. máj

štvrtok, Sviatok práce

9. máj

piatok, výročie Schumanovej deklarácie z roku 1950

29. máj

štvrtok, Nanebovstúpenie Pána

30. máj

piatok, deň po Nanebovstúpení Pána

9. jún

Svätodušný pondelok

21. júl

pondelok, štátny sviatok Belgicka

15. august

piatok, Nanebovzatie Panny Márie

24. december až 31. december

streda

6 dní – koniec roka

streda

SPOLU

18 dní

Luxemburg: rovnaké dni ako v Bruseli.

Návrat do práce v pondelok 5. januára 2015.

Bez toho, aby to malo vplyv na kalendár sviatkov v roku 2015, piatok 2. januára 2015 sa bude v rámci tohto roka považovať za sviatok.

Komisia si vyhradzuje právo zmeniť tieto rozhodnutia, ak si to budú vyžadovať potreby útvarov.

---

V Oznamy

ADMINISTRATÍVNE POSTUPY

Európska investičná banka

| 12.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 39/27 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 39/27

---

Európska cena EIB

2013/C 39/04

Európska cena EIB bola vytvorená s cieľom odmeniť a podnietiť výnimočnosť v ekonomickom a sociálnom výskume, ako aj uplatňovanie a šírenie tejto výnimočnosti. Výskum by mal mať osobitný význam pre európsky rozvoj a integráciu. Cena EIB sa bude udeľovať každoročne počínajúc rokom 2013. Tvorí ju „cena za mimoriadny prínos“ v hodnote 40 000 EUR a „cena mladého ekonóma“ s hodnotou 25 000 EUR. Téma pre cenu EIB za rok 2013 znie „Rast, zamestnanosť a konvergencia, s aplikáciami pre Európsku úniu“.

Podrobnejšie informácie a nominačné formuláre sa sprístupnia, ak kliknite sem: http://institute.eib.org/2013/01/1st-european-eib-prize/

---

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 12.2.2013 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 39/28 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2013

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 39/28

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall)

Vec, ktorá môže byť posúdená v zjednodušenom konaní

(Text s významom pre EHP)

2013/C 39/05

| 1. | Komisii bolo 1. februára 2013 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik B & C Industrieholding GmbH („BCIH“, Rakúsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách kontrolu nad podnikom AMAG Austria Metall AG („AMAG“, Rakúsko) prostredníctvom kúpy akcií a následnej verejnej ponuky. |
| --- | --- |

1.

Komisii bolo 1. februára 2013 podľa článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1) doručené oznámenie o zamýšľanej koncentrácii, ktorou podnik B & C Industrieholding GmbH („BCIH“, Rakúsko) získava v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia (ES) o fúziách kontrolu nad podnikom AMAG Austria Metall AG („AMAG“, Rakúsko) prostredníctvom kúpy akcií a následnej verejnej ponuky.

| 2. | Predmet činnosti dotknutých podnikov:






  — | BCIH je holdingová spoločnosť, ktorá spravuje akciové podiely v priemyselných podnikoch. Spoločnosť je vo výlučnom vlastníctve a pod kontrolou B&C Privatstiftung, rakúskej súkromnej nadácie. BCIH vlastní kontrolné balíky akcií podnikov Lenzing AG a Semperit AG Holding. Pred touto transakciou BCIH už mala nepriamy akciový podiel 29,99 % v podniku AMAG, |
| --- | --- | --- |

2.

Predmet činnosti dotknutých podnikov:

—

BCIH je holdingová spoločnosť, ktorá spravuje akciové podiely v priemyselných podnikoch. Spoločnosť je vo výlučnom vlastníctve a pod kontrolou B&C Privatstiftung, rakúskej súkromnej nadácie. BCIH vlastní kontrolné balíky akcií podnikov Lenzing AG a Semperit AG Holding. Pred touto transakciou BCIH už mala nepriamy akciový podiel 29,99 % v podniku AMAG,

| — | AMAG je výrobcom primárnych výrobkov a polotovarov z hliníka pre rôzne spracovateľské podniky pôsobiace v celosvetovom rozsahu. Činnosť podniku sa člení na tri divízie: kovovýrobňa, odlievareň a valcovňa. |
| --- | --- |

—

AMAG je výrobcom primárnych výrobkov a polotovarov z hliníka pre rôzne spracovateľské podniky pôsobiace v celosvetovom rozsahu. Činnosť podniku sa člení na tri divízie: kovovýrobňa, odlievareň a valcovňa.

| 3. | Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení. |
| --- | --- |

3.

Na základe predbežného posúdenia a bez toho, aby bolo dotknuté konečné rozhodnutie v tejto veci, sa Komisia domnieva, že oznámená transakcia by mohla spadať do rozsahu pôsobnosti nariadenia ES o fúziách. V súlade s oznámením Komisie týkajúcim sa zjednodušeného konania pre posudzovanie určitých druhov koncentrácií podľa nariadenia ES o fúziách (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v oznámení.

| 4. | Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.
  Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall na túto adresu:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisia vyzýva zainteresované tretie strany, aby predložili prípadné pripomienky k zamýšľanej koncentrácii.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr do 10 dní od dátumu uverejnenia tohto oznámenia. Pripomienky je možné zaslať faxom (+32 22964301), e-mailom na adresu: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu alebo poštou s uvedením referenčného čísla COMP/M.6861 – B & C Industrieholding/AMAG Austria Metall na túto adresu:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie ES o fúziách“).

(2)  Ú. v. EÚ C 56, 5.3.2005, s. 32 („Oznámenie o zjednodušenom postupe“).

---