# Eiropas Savienības C 60/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.060.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 60 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 1. marts |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.060.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 60

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 1. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2013/C 060/01 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2012. gada 27. novembris) par dažādu regulatīvo un īstenojošo tehnisko standartu projektiem, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iesniegusi Komisijai pieņemšanai, izmantojot Komisijas deleģētās un īstenojošās regulas, ar kurām papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (CON/2012/95) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2013/C 060/01

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2012. gada 27. novembris) par dažādu regulatīvo un īstenojošo tehnisko standartu projektiem, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iesniegusi Komisijai pieņemšanai, izmantojot Komisijas deleģētās un īstenojošās regulas, ar kurām papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (CON/2012/95)

1

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 060/02 | Euro maiņas kurss | 7 |
| 2013/C 060/03 | Komisijas Lēmums (2013. gada 28. februāris) par Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejas locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu, lai pārstāvētu veselības aprūpes speciālistus un pacientu organizācijas (
  1
  ) | 8 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 060/02

Euro maiņas kurss

7

2013/C 060/03

Komisijas Lēmums (2013. gada 28. februāris) par Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejas locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu, lai pārstāvētu veselības aprūpes speciālistus un pacientu organizācijas (
  1
  )

1

8

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 060/04 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 9 |
| 2013/C 060/05 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 10 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 060/06 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 11 |
| 2013/C 060/07 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 15 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 060/04

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

9

2013/C 060/05

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

10

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2013/C 060/06

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

11

2013/C 060/07

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/1

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2012. gada 27. novembris)

par dažādu regulatīvo un īstenojošo tehnisko standartu projektiem, ko Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde iesniegusi Komisijai pieņemšanai, izmantojot Komisijas deleģētās un īstenojošās regulas, ar kurām papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem

(CON/2012/95)

2013/C 60/01

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2012. gada 8. novembrī saņēma Komisijas lūgumu sniegt atzinumu par regulatīvo tehnisko standartu projektu (turpmāk – “RTS projekts”) un īstenojošo tehnisko standartu projektu (turpmāk – “ĪTS projekts”), kurus Komisijai iesniegusi Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) un kuri saskaņā ar 10.–15. pantu Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (1) jāpieņem, izmantojot:

| a) | Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ko piemēro netiešas tīrvērtes noteikumiem, tīrvērtes pienākumam, publiskajam reģistram, piekļuvei tirdzniecības vietai, nefinanšu darījumu partneriem, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un riska mazināšanu”); |
| --- | --- |

a)

Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, ko piemēro netiešas tīrvērtes noteikumiem, tīrvērtes pienākumam, publiskajam reģistram, piekļuvei tirdzniecības vietai, nefinanšu darījumu partneriem, riska mazināšanas metodēm attiecībā uz ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumiem, kuriem tīrvērti neveic centrālais darījumu partneris (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un riska mazināšanu”);

| b) | Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz centrālo darījuma partneru kolēģijām”); |
| --- | --- |

b)

Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par centrālo darījuma partneru kolēģijām (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz centrālo darījuma partneru kolēģijām”);

| c) | Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījuma partneriem (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz prasībām centrālajiem darījuma partneriem”); |
| --- | --- |

c)

Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par prasībām centrālajiem darījuma partneriem (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz prasībām centrālajiem darījuma partneriem”);

| d) | Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem”); |
| --- | --- |

d)

Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem”);

| e) | Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuri nosaka datus, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartus datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz datiem, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartiem datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei”); |
| --- | --- |

e)

Komisijas deleģēto Regulu (ES) Nr. .../..., ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem, kuri nosaka datus, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartus datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei (turpmāk – “RTS projekts attiecībā uz datiem, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartiem datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei”);

| f) | Komisijas īstenojošo Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (turpmāk – “ĪTS projekts attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem”), |
| --- | --- |

f)

Komisijas īstenojošo Regulu (ES) Nr. .../..., ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (turpmāk – “ĪTS projekts attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem”),

(turpmāk kopā – “regulatīvo un īstenojošo standartu projekti”).

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo regulatīvo un īstenojošo standartu projekti ietver noteikumus, kuri skar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) uzdevumu veicināt maksājumu sistēmu raitu darbību, palīdzēt sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz finanšu sistēmas stabilitāti, veikt valūtas operācijas, kā arī turēt un pārvaldīt dalībvalstu oficiālās ārējās rezerves, kā tas noteikts Līguma 127. panta 2. un 5. punktā. ECB Padome šo atzinumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

1.   
  Vispārīgi apsvērumi

| 1.1. | ECB 2011. gada 13. janvārī sniedza atzinumu CON/2011/1 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (2), kurā tā uzsvēra to, ka centrālajām bankām ir tiesību aktos noteikta loma un atbildība par finanšu stabilitātes nodrošināšanu, kā arī finanšu infrastruktūras drošību un efektivitāti. Regulas (ES) Nr. 648/2012 galīgais teksts attiecīgi uzsver ECBS lomu vienmērīgas maksājumu sistēmu darbības veicināšanā un prasa EVTI tehnisko standartu projektus izstrādāt, cieši sadarbojoties ar ECBS (3). |
| --- | --- |

1.1.

ECB 2011. gada 13. janvārī sniedza atzinumu CON/2011/1 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (2), kurā tā uzsvēra to, ka centrālajām bankām ir tiesību aktos noteikta loma un atbildība par finanšu stabilitātes nodrošināšanu, kā arī finanšu infrastruktūras drošību un efektivitāti. Regulas (ES) Nr. 648/2012 galīgais teksts attiecīgi uzsver ECBS lomu vienmērīgas maksājumu sistēmu darbības veicināšanā un prasa EVTI tehnisko standartu projektus izstrādāt, cieši sadarbojoties ar ECBS (3).

| 1.2. | ECB tika cieši iesaistīta EVTI darbā, izstrādājot tehniskos standartus attiecībā uz centrālajiem darījuma partneriem un darījumu reģistriem, un ECB atzinīgi vērtē EVTI sadarbību, regulatīvo un īstenojošo standartu projektos, ņemot vērā lielāko daļu ECB komentāru. ECB kopumā atbalsta EVTI tehnisko standartu galīgos projektus un uzskata tos par sabalansētiem un tādiem, kas atbilst CPSS–IOSCO principiem finanšu tirgus infrastruktūrām (“CPSS-IOSCO Principles for financial market infrastructures”) (4). ECB tomēr vēlas izteikt komentārus un ieteikt grozījumus attiecībā uz dažiem būtiskākajiem jautājumiem, t. sk. jautājumiem, kas ir svarīgi ECB, bet attiecībā uz kuriem Regula (ES) Nr. 648/2012 neparedz ECBS iesaistīšanos EVTI dokumentu izstrādē. |
| --- | --- |

1.2.

ECB tika cieši iesaistīta EVTI darbā, izstrādājot tehniskos standartus attiecībā uz centrālajiem darījuma partneriem un darījumu reģistriem, un ECB atzinīgi vērtē EVTI sadarbību, regulatīvo un īstenojošo standartu projektos, ņemot vērā lielāko daļu ECB komentāru. ECB kopumā atbalsta EVTI tehnisko standartu galīgos projektus un uzskata tos par sabalansētiem un tādiem, kas atbilst CPSS–IOSCO principiem finanšu tirgus infrastruktūrām (“CPSS-IOSCO Principles for financial market infrastructures”) (4). ECB tomēr vēlas izteikt komentārus un ieteikt grozījumus attiecībā uz dažiem būtiskākajiem jautājumiem, t. sk. jautājumiem, kas ir svarīgi ECB, bet attiecībā uz kuriem Regula (ES) Nr. 648/2012 neparedz ECBS iesaistīšanos EVTI dokumentu izstrādē.

2.   
  Īpaši apsvērumi

| 2.1. | ECB atzinīgi vērtē RTS projekta attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un riska mazināšanu normu (5), kas nosaka elementus, ko EVTI jāņem vērā, lai novērtētu tīrvērtei pakļauto ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu attiecīgo kategoriju līgumu noteikumu un darbības procedūru standartizācijas līmeni. Šī norma precizē pašu “standartizācijas” jēdzienu. Tas ir būtiski ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgu caurredzamībai, sistēmisko risku samazināšanai un finanšu stabilitātes uzlabošanai, kā to vēlas G20 vadītāji (6). Tomēr ir svarīgi nodrošināt, ka līgumu noteikumu standartizācija nerada iespēju tirgus dalībniekiem atturēties no līgumu standartizācijas procesa, lai izvairītos no obligātas tīrvērtes pienākuma ieviešanas. Šajā sakarā ECB uzsver arī EVTI pilnvaras: a) uzraudzīt darbības ar atvasinātajiem instrumentiem, kas nav atbilstoši tīrvērtei, lai noteiktu gadījumus, kuros kāda atvasināto instrumentu kategorija var radīt sistēmisko risku, un b) novērst regulējuma vietas izvēli starp tīrvērtei pakļautajiem un tīrvērtei nepakļautajiem darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem (7). |
| --- | --- |

2.1.

ECB atzinīgi vērtē RTS projekta attiecībā uz tīrvērtes pienākumu un riska mazināšanu normu (5), kas nosaka elementus, ko EVTI jāņem vērā, lai novērtētu tīrvērtei pakļauto ārpusbiržas atvasināto instrumentu līgumu attiecīgo kategoriju līgumu noteikumu un darbības procedūru standartizācijas līmeni. Šī norma precizē pašu “standartizācijas” jēdzienu. Tas ir būtiski ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgu caurredzamībai, sistēmisko risku samazināšanai un finanšu stabilitātes uzlabošanai, kā to vēlas G20 vadītāji (6). Tomēr ir svarīgi nodrošināt, ka līgumu noteikumu standartizācija nerada iespēju tirgus dalībniekiem atturēties no līgumu standartizācijas procesa, lai izvairītos no obligātas tīrvērtes pienākuma ieviešanas. Šajā sakarā ECB uzsver arī EVTI pilnvaras: a) uzraudzīt darbības ar atvasinātajiem instrumentiem, kas nav atbilstoši tīrvērtei, lai noteiktu gadījumus, kuros kāda atvasināto instrumentu kategorija var radīt sistēmisko risku, un b) novērst regulējuma vietas izvēli starp tīrvērtei pakļautajiem un tīrvērtei nepakļautajiem darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem (7).

| 2.2. | Turklāt ECB atzīmē, ka Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. punkts nosaka, ka regula neattiecas uz: a) ECBS dalībniekiem, b) citām dalībvalstu struktūrām, kas pilda līdzīgas funkcijas, un c) citām Savienības publisko tiesību struktūrām, kurām uzdots vai kuras iesaistītas valsts parāda pārvaldībā, ietverot gan tīrvērtes, gan pārskatu sniegšanas pienākumus (8). Tomēr, pieprasot ECBS dalībnieku darījuma partneriem sniegt visus datus par to darījumiem ar darījumu reģistriem, ierobežos iepriekš minētā atbrīvojuma efektivitāti. Lai novērstu, ka Regula (ES) Nr. 648/2012 ierobežo ECBS dalībnieku pilnvaras pildīt to uzdevumus kopējās interesēs, ir būtiski, ka ECBS dalībnieku grāmatvedības uzskaite tiek aizsargāta un ka ar centrālo banku operāciju palīdzību sniegtie signāli turpina būt efektīvi. Visefektīvāk to varētu nodrošināt, atbrīvojot no pienākuma ziņot par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem ne tikai ECBS dalībniekus, bet arī ECBS dalībnieku darījuma partnerus šajos darījumos. |
| --- | --- |

2.2.

Turklāt ECB atzīmē, ka Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. punkts nosaka, ka regula neattiecas uz: a) ECBS dalībniekiem, b) citām dalībvalstu struktūrām, kas pilda līdzīgas funkcijas, un c) citām Savienības publisko tiesību struktūrām, kurām uzdots vai kuras iesaistītas valsts parāda pārvaldībā, ietverot gan tīrvērtes, gan pārskatu sniegšanas pienākumus (8). Tomēr, pieprasot ECBS dalībnieku darījuma partneriem sniegt visus datus par to darījumiem ar darījumu reģistriem, ierobežos iepriekš minētā atbrīvojuma efektivitāti. Lai novērstu, ka Regula (ES) Nr. 648/2012 ierobežo ECBS dalībnieku pilnvaras pildīt to uzdevumus kopējās interesēs, ir būtiski, ka ECBS dalībnieku grāmatvedības uzskaite tiek aizsargāta un ka ar centrālo banku operāciju palīdzību sniegtie signāli turpina būt efektīvi. Visefektīvāk to varētu nodrošināt, atbrīvojot no pienākuma ziņot par darījumiem ar atvasinātajiem instrumentiem ne tikai ECBS dalībniekus, bet arī ECBS dalībnieku darījuma partnerus šajos darījumos.

| 2.3. | ECB atzīmē, ka skaidras naudas noguldījumi, kas veikti, izmantojot pastāvīgo noguldījumu iespēju vai citā līdzīgā veidā, ko nodrošina centrālā banka, var būt valūtā, ko emitējusi šī centrālā banka (t. i. “centrālās bankas naudā”), vai citā valūtā, ko nav emitējusi šī centrālā banka (“komercbanku naudā”), un tādēļ tai var būt cits riska profils. Šis fakts jāatspoguļo centrālā darījumu partnera ieguldījumu politikā, piemērojot dažādu regulējumu šādiem noguldījumiem, un, iespējams, jāņem vērā, nākamo reizi grozot Regulu (ES) Nr. 648/2012. |
| --- | --- |

2.3.

ECB atzīmē, ka skaidras naudas noguldījumi, kas veikti, izmantojot pastāvīgo noguldījumu iespēju vai citā līdzīgā veidā, ko nodrošina centrālā banka, var būt valūtā, ko emitējusi šī centrālā banka (t. i. “centrālās bankas naudā”), vai citā valūtā, ko nav emitējusi šī centrālā banka (“komercbanku naudā”), un tādēļ tai var būt cits riska profils. Šis fakts jāatspoguļo centrālā darījumu partnera ieguldījumu politikā, piemērojot dažādu regulējumu šādiem noguldījumiem, un, iespējams, jāņem vērā, nākamo reizi grozot Regulu (ES) Nr. 648/2012.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt regulatīvo un īstenojošo standartu projektos, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 27. novembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

1

(2)  OV C 57, 23.2.2011., 1. lpp.

2

(3)  Sk. Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. apsvērumu un 26. panta 9. punktu, 34. panta 3. punktu, 41. panta 5. punktu, 42. panta 5. punktu, 44. panta 2. punktu, 45. panta 5. punktu, 46. panta 3. punktu, 47. panta 8. punktu, 49. panta 4. punktu, 54. panta 4. punktu, 81. panta 5. punktu.

3

(4)  Pieejami Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē http://www.bis.org

4

(5)  6. pants.

5

(6)  Sk. G-20 26.–27. jūnija augstākā līmeņa tikšanās Toronto deklarāciju, pieejama http://canadainternational.gc.ca

6

(7)  Regulas (ES) Nr. 648/2012 11. panta 13. punkts un 5. panta 3. punkts.

7

(8)  Regulas (ES) Nr. 648/2012 1. panta 4. punkts.

8

---

PIELIKUMS

Redakcionāli priekšlikumi RTS projektam attiecībā uz centrālo darījuma partneru kolēģijām

| Komisijai iesniegtais EVTI teksts | ECB ierosinātie grozījumi (1) |
| --- | --- |
| 1.
     
  grozījums |
| Preambula |
| “ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,” | “ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
  ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,

  ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2), |
| Paskaidrojums


  Saskaņā ar Līguma 296. pantu, kas nosaka, ka tiesību aktos jānorāda visi Līgumos paredzētie atzinumi, ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to, ka deleģētās regulas projekts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu. Šajās normās ietverts pienākums apspriesties ar ECB par visiem ierosinātiem Savienības aktiem, kas ir tās kompetencē
   (3). |
| 2.
     
  grozījums |
| 8. pants (jauns) |
| Nav teksta | “Krīžu pārvaldība ārkārtas situācijās

  Ārkārtas situāciju procedūras paredz kolēģijas locekļu atbildību un informācijas vajadzības un nosaka instrumentus, kas vajadzīgi savlaicīgai, proporcionālai un efektīvai komunikācijai krīzes pārvaldības procesā. Ārkārtas situāciju procedūras ietvaros CCP kompetentā iestāde nodrošina, ka kolēģija izvērtē šādu instrumentu noteikšanu:








  a) | pastāvīga krīzes komunikācijas sistēma; |

Komisijai iesniegtais EVTI teksts

ECB ierosinātie grozījumi (1)

1.
     
  grozījums

Preambula

“ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,”

“ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem un jo īpaši tās 18. panta 6. punktu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Saskaņā ar Līguma 296. pantu, kas nosaka, ka tiesību aktos jānorāda visi Līgumos paredzētie atzinumi, ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to, ka deleģētās regulas projekts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu. Šajās normās ietverts pienākums apspriesties ar ECB par visiem ierosinātiem Savienības aktiem, kas ir tās kompetencē
   (3).

Saskaņā ar Līguma 296. pantu, kas nosaka, ka tiesību aktos jānorāda visi Līgumos paredzētie atzinumi, ierosinātais grozījums ir vajadzīgs, lai atspoguļotu to, ka deleģētās regulas projekts ir pieņemts saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu. Šajās normās ietverts pienākums apspriesties ar ECB par visiem ierosinātiem Savienības aktiem, kas ir tās kompetencē

3

2.
     
  grozījums

2.

grozījums

8. pants (jauns)

Nav teksta

“Krīžu pārvaldība ārkārtas situācijās

Ārkārtas situāciju procedūras paredz kolēģijas locekļu atbildību un informācijas vajadzības un nosaka instrumentus, kas vajadzīgi savlaicīgai, proporcionālai un efektīvai komunikācijai krīzes pārvaldības procesā. Ārkārtas situāciju procedūras ietvaros CCP kompetentā iestāde nodrošina, ka kolēģija izvērtē šādu instrumentu noteikšanu:

a)

pastāvīga krīzes komunikācijas sistēma;

| b) | obligāto jautājumu saraksts, par kuriem notiek komunikācija krīzes laikā; |
| --- | --- |

b)

obligāto jautājumu saraksts, par kuriem notiek komunikācija krīzes laikā;

| c) | krīzes pārvaldības procedūru regulāra testēšana.” |
| --- | --- |

c)

krīzes pārvaldības procedūru regulāra testēšana.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

EVTI Apspriešanās dokumentā (ESMA/2012/379) tika iekļauts teksts attiecībā uz ārkārtas situācijām. Saskaņā ar CPSS–IOSCO principu finanšu tirgus infrastruktūrai E atbildību “Sadarbība ar citām iestādēm”, iestāžu sadarbības līgumiem jābūt efektīviem ne tikai parastos apstākļos, bet arī tirgus stresa periodos un krīzes situācijās.

EVTI Apspriešanās dokumentā (ESMA/2012/379) tika iekļauts teksts attiecībā uz ārkārtas situācijām. Saskaņā ar CPSS–IOSCO principu finanšu tirgus infrastruktūrai E atbildību “Sadarbība ar citām iestādēm”, iestāžu sadarbības līgumiem jābūt efektīviem ne tikai parastos apstākļos, bet arī tirgus stresa periodos un krīzes situācijās.

Redakcionāli priekšlikumi RTS projektam attiecībā uz obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem

Redakcionāli priekšlikumi RTS projektam attiecībā uz obligātajiem datiem, ko sniedz darījumu reģistriem

| Komisijai iesniegtais EVTI teksts | ECB ierosinātie grozījumi |
| --- | --- |
| 3.
     
  grozījums |
| Pielikuma 2. tabulā pēc 54. ailes iekļaut jaunu iedaļu par atvasinātajiem kredītinstrumentiem |
| Nav teksta | | “2h iedaļa (4) | Ja sniegts pārskats par UPI un tas satur visu turpmāk norādīto informāciju, šis nav jāziņo | Atvasinātie kredītinstrumenti |
| 55 | Restrukturizācijas klauzula | Norāda restrukturizācijas klauzulas veidu | |

Komisijai iesniegtais EVTI teksts

ECB ierosinātie grozījumi

3.
     
  grozījums

3.

grozījums

Pielikuma 2. tabulā pēc 54. ailes iekļaut jaunu iedaļu par atvasinātajiem kredītinstrumentiem

Nav teksta

“2h iedaļa (4)

Ja sniegts pārskats par UPI un tas satur visu turpmāk norādīto informāciju, šis nav jāziņo

Atvasinātie kredītinstrumenti

55

Restrukturizācijas klauzula

Norāda restrukturizācijas klauzulas veidu

Paskaidrojums

Paskaidrojums

No finanšu stabilitātes un sistēmiskā riska analīzes viedokļa ir būtiski iegūt informāciju par spēkā esošo kredītriska mijmaiņas darījumu (KRM) līgumu restrukturizācijas klauzulām. Šī informācija ļauj iestādēm precīzāk analizēt kredītriska notikuma ietekmi uz tirgus dalībnieku KRM riskiem un saprast, kādi kredītriska notikumi attieksies uz dažādām KRM pozīcijām. Šīs informācijas trūkums kavētu attiecīgo kredītriska notikumu sistēmiskā riska analīzi.

No finanšu stabilitātes un sistēmiskā riska analīzes viedokļa ir būtiski iegūt informāciju par spēkā esošo kredītriska mijmaiņas darījumu (KRM) līgumu restrukturizācijas klauzulām. Šī informācija ļauj iestādēm precīzāk analizēt kredītriska notikuma ietekmi uz tirgus dalībnieku KRM riskiem un saprast, kādi kredītriska notikumi attieksies uz dažādām KRM pozīcijām. Šīs informācijas trūkums kavētu attiecīgo kredītriska notikumu sistēmiskā riska analīzi.

Redakcionāli priekšlikumi RTS projektam attiecībā uz datiem, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartiem datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei

Redakcionāli priekšlikumi RTS projektam attiecībā uz datiem, ko publicē un dara pieejamus darījumu reģistri, un darbības standartiem datu apkopošanai, salīdzināšanai un piekļuvei

| Komisijai iesniegtais EVTI teksts | ECB ierosinātie grozījumi |
| --- | --- |
| 4.
     
  grozījums |
| 2. panta 10. punkts |
| “10.   Darījumu reģistri nodrošina attiecīgajam ECBS dalībniekam piekļuvi pozīciju datiem par atvasināto instrumentu līgumiem šī dalībnieka emitētajā valūtā.” | “10.   Darījumu reģistri nodrošina attiecīgajam ECBS dalībniekam piekļuvi darījumu datiem, kā arī pozīciju datiem par atvasināto instrumentu līgumiem šī dalībnieka emitētajā valūtā. Ja neviena no atvasināto instrumentu līguma darījuma pusēm nav šī ECBS dalībnieka jurisdikcijā, darījumu reģistrs šādus darījumu datus var sniegt, neidentificējot atvasinātā instrumenta darījuma puses.” |
| Paskaidrojums


  Pašreizējais projekts emisijas bankām paredz tikai piekļuvi “pozīciju datiem”. Lai ECB varētu īstenot savas pilnvaras saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu un 5. punktu, jo īpaši attiecībā uz monetāro politiku, maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un finanšu stabilitāti, ECB vajadzīga piekļuve darījumu datiem par atvasināto instrumentu līgumiem euro.


  Šajā sakarā ECB interesē: a) uzraudzīt kopsavilkuma vai individuālas maksājumu plūsmas, kas ietekmē maksājumu un norēķinu sistēmas; b) uzraudzīt euro likviditāti; un c) uzraudzīt spekulatīvus darījumus ar šo valūtu. Tas būs īpaši noderīgs, lai novērtētu iespējamās likviditātes grūtības, kas var ietekmēt monetārās politikas īstenošanu. Pozīciju dati sniegs tikai datus par atlikumiem (“krājumiem”), bet ne par plūsmām, kas nepieciešamas likviditātes analīzes veikšanai.


  Turklāt obligāta tīrvērte ievērojami ietekmēs tirgus likviditāti un maksājumu plūsmas. Piekļuve darījumu datiem tādēļ ir nepieciešama arī, lai saprastu tirgus struktūru un ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus noturību.


  Eurosistēmai būs vajadzīga piekļuve darījumu datiem, ņemot vērā tās dalību CCP kolēģijās, pārstāvot emisijas centrālo banku. Ņemot vērā, kā euro ir svarīgākā valūta Savienībā saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, ECB sagaida, ka Eurosistēma piedalīsies lielā skaitā CCP kolēģiju. |

Komisijai iesniegtais EVTI teksts

ECB ierosinātie grozījumi

4.
     
  grozījums

4.

grozījums

2. panta 10. punkts

“10.   Darījumu reģistri nodrošina attiecīgajam ECBS dalībniekam piekļuvi pozīciju datiem par atvasināto instrumentu līgumiem šī dalībnieka emitētajā valūtā.”

“10.   Darījumu reģistri nodrošina attiecīgajam ECBS dalībniekam piekļuvi darījumu datiem, kā arī pozīciju datiem par atvasināto instrumentu līgumiem šī dalībnieka emitētajā valūtā. Ja neviena no atvasināto instrumentu līguma darījuma pusēm nav šī ECBS dalībnieka jurisdikcijā, darījumu reģistrs šādus darījumu datus var sniegt, neidentificējot atvasinātā instrumenta darījuma puses.”

Paskaidrojums

Paskaidrojums

Pašreizējais projekts emisijas bankām paredz tikai piekļuvi “pozīciju datiem”. Lai ECB varētu īstenot savas pilnvaras saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu un 5. punktu, jo īpaši attiecībā uz monetāro politiku, maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un finanšu stabilitāti, ECB vajadzīga piekļuve darījumu datiem par atvasināto instrumentu līgumiem euro.

Pašreizējais projekts emisijas bankām paredz tikai piekļuvi “pozīciju datiem”. Lai ECB varētu īstenot savas pilnvaras saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu un 5. punktu, jo īpaši attiecībā uz monetāro politiku, maksājumu sistēmu vienmērīgu darbību un finanšu stabilitāti, ECB vajadzīga piekļuve darījumu datiem par atvasināto instrumentu līgumiem euro.

Šajā sakarā ECB interesē: a) uzraudzīt kopsavilkuma vai individuālas maksājumu plūsmas, kas ietekmē maksājumu un norēķinu sistēmas; b) uzraudzīt euro likviditāti; un c) uzraudzīt spekulatīvus darījumus ar šo valūtu. Tas būs īpaši noderīgs, lai novērtētu iespējamās likviditātes grūtības, kas var ietekmēt monetārās politikas īstenošanu. Pozīciju dati sniegs tikai datus par atlikumiem (“krājumiem”), bet ne par plūsmām, kas nepieciešamas likviditātes analīzes veikšanai.

Šajā sakarā ECB interesē: a) uzraudzīt kopsavilkuma vai individuālas maksājumu plūsmas, kas ietekmē maksājumu un norēķinu sistēmas; b) uzraudzīt euro likviditāti; un c) uzraudzīt spekulatīvus darījumus ar šo valūtu. Tas būs īpaši noderīgs, lai novērtētu iespējamās likviditātes grūtības, kas var ietekmēt monetārās politikas īstenošanu. Pozīciju dati sniegs tikai datus par atlikumiem (“krājumiem”), bet ne par plūsmām, kas nepieciešamas likviditātes analīzes veikšanai.

Turklāt obligāta tīrvērte ievērojami ietekmēs tirgus likviditāti un maksājumu plūsmas. Piekļuve darījumu datiem tādēļ ir nepieciešama arī, lai saprastu tirgus struktūru un ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus noturību.

Turklāt obligāta tīrvērte ievērojami ietekmēs tirgus likviditāti un maksājumu plūsmas. Piekļuve darījumu datiem tādēļ ir nepieciešama arī, lai saprastu tirgus struktūru un ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgus noturību.

Eurosistēmai būs vajadzīga piekļuve darījumu datiem, ņemot vērā tās dalību CCP kolēģijās, pārstāvot emisijas centrālo banku. Ņemot vērā, kā euro ir svarīgākā valūta Savienībā saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, ECB sagaida, ka Eurosistēma piedalīsies lielā skaitā CCP kolēģiju.

Eurosistēmai būs vajadzīga piekļuve darījumu datiem, ņemot vērā tās dalību CCP kolēģijās, pārstāvot emisijas centrālo banku. Ņemot vērā, kā euro ir svarīgākā valūta Savienībā saistībā ar atvasinātajiem instrumentiem, ECB sagaida, ka Eurosistēma piedalīsies lielā skaitā CCP kolēģiju.

Redakcionāli priekšlikumi ĪTS attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem

Redakcionāli priekšlikumi ĪTS attiecībā uz tirdzniecības ziņojumu formātu un to sniegšanas biežumu darījumu reģistriem

| Komisijai iesniegtais EVTI teksts | ECB ierosinātie grozījumi |
| --- | --- |
| 5.
     
  grozījums |
| Pielikuma 2. tabulā pēc 54. ailes iekļaut jaunu iedaļu par atvasinātajiem kredītinstrumentiem |
| Nav teksta | | “2h iedaļa (5) – Kredīts | Ja sniegts pārskats par UPI un tas satur visu turpmāk norādīto informāciju, šis nav jāziņo | Atvasinātie kredītinstrumenti |
| 55 | Restrukturizācijas klauzula | Old R=
  Vecā restrukturizācija
  Mod R=
  Grozītā restrukturizācija
  Mod-Mod R=
  Grozītā – grozītā restrukturizācija
  No R=
  Bez restrukturizācijas | |

Komisijai iesniegtais EVTI teksts

ECB ierosinātie grozījumi

5.
     
  grozījums

5.

grozījums

Pielikuma 2. tabulā pēc 54. ailes iekļaut jaunu iedaļu par atvasinātajiem kredītinstrumentiem

Nav teksta

“2h iedaļa (5) – Kredīts

Ja sniegts pārskats par UPI un tas satur visu turpmāk norādīto informāciju, šis nav jāziņo

Atvasinātie kredītinstrumenti

55

Restrukturizācijas klauzula

Old R=

Mod R=

Mod-Mod R=

No R=

Paskaidrojums

Paskaidrojums

No finanšu stabilitātes un sistēmiskā riska analīzes viedokļa ir būtiski iegūt informāciju par spēkā esošo KRM līgumu pārstrukturēšanas klauzulām. Šī informācija ļauj iestādēm precīzāk analizēt kredītriska notikuma ietekmi uz tirgus dalībnieku KRM riskiem un saprast, kādi kredītriska notikumi attieksies uz dažādām KRM pozīcijām. Šīs informācijas trūkums kavētu attiecīgo kredītriska notikumu sistēmiskā riska analīzi.

No finanšu stabilitātes un sistēmiskā riska analīzes viedokļa ir būtiski iegūt informāciju par spēkā esošo KRM līgumu pārstrukturēšanas klauzulām. Šī informācija ļauj iestādēm precīzāk analizēt kredītriska notikuma ietekmi uz tirgus dalībnieku KRM riskiem un saprast, kādi kredītriska notikumi attieksies uz dažādām KRM pozīcijām. Šīs informācijas trūkums kavētu attiecīgo kredītriska notikumu sistēmiskā riska analīzi.

---

(1)  Teksts treknrakstā ir tā daļa, kuru ECB ierosina iekļaut kā jaunu tekstu. Nosvītrotais teksts ir tā daļa, kuru ECB ierosina svītrot.

1

(2)  OV C X, xx.xx.201x., xx. lpp.”

2

OV C X, xx.xx.201x., xx. lpp.

(3)  ECB atzīmē, ka uz šo atzinumu jāatsaucas katram RTS projektam un ĪTS projektam, attiecībā uz kuru ieteikti grozījumi šajā atzinumā.

3

(4)  Lūdzu, ņemt vērā, ka ir jāmaina turpmāko iedaļu un aiļu numerācija.”

4

Lūdzu, ņemt vērā, ka ir jāmaina turpmāko iedaļu un aiļu numerācija.

(5)  Lūdzu, ņemt vērā, ka ir jāmaina turpmāko iedaļu un aiļu numerācija.”

5

Lūdzu, ņemt vērā, ka ir jāmaina turpmāko iedaļu un aiļu numerācija.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 28. februāris

2013/C 60/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3129 |
| JPY | Japānas jena | 121,07 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4560 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,86300 |
| SEK | Zviedrijas krona | 8,4475 |
| CHF | Šveices franks | 1,2209 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,4870 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,637 |
| HUF | Ungārijas forints | 295,80 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7007 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1515 |
| RON | Rumānijas leja | 4,3588 |
| TRY | Turcijas lira | 2,3580 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,2809 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3461 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,1830 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5810 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6237 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 423,71 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 11,7550 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,1720 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5855 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 12 702,12 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,0617 |
| PHP | Filipīnu peso | 53,427 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,0833 |
| THB | Taizemes bāts | 39,085 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,5871 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7554 |
| INR | Indijas rūpija | 71,3860 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3129

JPY

Japānas jena

121,07

DKK

Dānijas krona

7,4560

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,86300

SEK

Zviedrijas krona

8,4475

CHF

Šveices franks

1,2209

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,4870

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,637

HUF

Ungārijas forints

295,80

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7007

PLN

Polijas zlots

4,1515

RON

Rumānijas leja

4,3588

TRY

Turcijas lira

2,3580

AUD

Austrālijas dolārs

1,2809

CAD

Kanādas dolārs

1,3461

HKD

Hongkongas dolārs

10,1830

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5810

SGD

Singapūras dolārs

1,6237

KRW

Dienvidkorejas vona

1 423,71

ZAR

Dienvidāfrikas rands

11,7550

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,1720

HRK

Horvātijas kuna

7,5855

IDR

Indonēzijas rūpija

12 702,12

MYR

Malaizijas ringits

4,0617

PHP

Filipīnu peso

53,427

RUB

Krievijas rublis

40,0833

THB

Taizemes bāts

39,085

BRL

Brazīlijas reāls

2,5871

MXN

Meksikas peso

16,7554

INR

Indijas rūpija

71,3860

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/8

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 28. februāris)

par Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejas locekļu un viņu aizstājēju iecelšanu, lai pārstāvētu veselības aprūpes speciālistus un pacientu organizācijas

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2013/C 60/03

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 726/2004, ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (1), un it īpaši tās 61.a panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 726/2004 61.a panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija ieceļ veselības aprūpes speciālistu un pacientu organizāciju pārstāvjus Eiropas Zāļu aģentūras Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejā. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 726/2004 61.a panta 1. punktā paredzēts, ka Komisija ieceļ veselības aprūpes speciālistu un pacientu organizāciju pārstāvjus Eiropas Zāļu aģentūras Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 61.a panta 1. punktu Komisija ir publicējusi publisku uzaicinājumu izteikt interesi. Tā ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par novērtējuma rezultātu pieteikumiem, kas saņemti saistībā ar šo uzaicinājumu izteikt interesi. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 726/2004 61.a panta 1. punktu Komisija ir publicējusi publisku uzaicinājumu izteikt interesi. Tā ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu par novērtējuma rezultātu pieteikumiem, kas saņemti saistībā ar šo uzaicinājumu izteikt interesi.

| (3) | Komitejas locekļus un viņu aizstājējus ieceļ uz trīs gadu termiņu, kas sākas 2013. gada 1. martā un ko var vienreiz pagarināt, |
| --- | --- |

(3)

Komitejas locekļus un viņu aizstājējus ieceļ uz trīs gadu termiņu, kas sākas 2013. gada 1. martā un ko var vienreiz pagarināt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

Vienīgais pants

1.   Ar šo turpmāk minētās personas no 2013. gada 1. marta uz trim gadiem ieceļ par Farmakovigilances riska novērtējuma padomdevējas komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem, lai pārstāvētu veselības aprūpes speciālistus:

| — | loceklis: Filip Babylon, |
| --- | --- |

—

loceklis: Filip Babylon,

| — | aizstājēja: Kirsten Myhr. |
| --- | --- |

—

aizstājēja: Kirsten Myhr.

2.   Ar šo turpmāk minētās personas no 2013. gada 1. marta uz trim gadiem ieceļ par Komitejas locekļiem un viņu aizstājējiem, lai pārstāvētu pacientu organizācijas:

| — | loceklis: Albert van der Zeijden, |
| --- | --- |

—

loceklis: Albert van der Zeijden,

| — | aizstājējs: Marco Greco. |
| --- | --- |

—

aizstājējs: Marco Greco.

Briselē, 2013. gada 28. februārī

Komisijas un tās priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Tonio BORG

---

(1)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

1

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/9

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2013/C 60/04

1.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot un komentēt pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, jebkurā laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, kas Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 8/20, 1049, Brussels, Belgium
   (2) – jāsaņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Piemērošanas termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Citronskābe | Ķīnas Tautas Republika | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1193/2008 (OV L 323, 3.12.2008., 1. lpp.) | 4.12.2013. |
| Saistības | Komisijas Lēmums 2008/899/EK (OV L 323, 3.12.2008., 62. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2012/501/ES (OV L 244, 8.9.2012., 27. lpp.) |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Piemērošanas termiņš (3)

Citronskābe

Ķīnas Tautas Republika

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1193/2008 (OV L 323, 3.12.2008., 1. lpp.)

4.12.2013.

Saistības

Komisijas Lēmums 2008/899/EK (OV L 323, 3.12.2008., 62. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Lēmumu 2012/501/ES (OV L 244, 8.9.2012., 27. lpp.)

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Fakss +32 22956505.

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā ailē minētās dienas pusnaktī.

---

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/10

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2013/C 60/05

1.   Saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (1) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, ja vien netiks sākta to pārskatīšana saskaņā ar turpmāk izklāstīto procedūru.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem par to, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājas valsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot un komentēt pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, jebkurā laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu, kas Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātam – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 8/20, 1049, Brussels, Belgium
   (2) – jāsaņem ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Piemērošanas termiņš (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mononātrija glutamāts | Ķīnas Tautas Republika | Antidempinga maksājums | Padomes Regula (EK) Nr. 1187/2008 (OV L 322, 2.12.2008., 1. lpp.) | 3.12.2013. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-s) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Piemērošanas termiņš (3)

Mononātrija glutamāts

Ķīnas Tautas Republika

Antidempinga maksājums

Padomes Regula (EK) Nr. 1187/2008 (OV L 322, 2.12.2008., 1. lpp.)

3.12.2013.

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  Fakss +32 22956505.

(3)  Pasākuma piemērošanas termiņš beidzas šajā ailē minētās dienas pusnaktī.

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/11

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 60/06

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

“QUESO LOS BEYOS”

EK Nr.: ES-PGI-0005-0806-22.04.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

“Queso Los Beyos”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

| 1.3. grupa. | Siers |
| --- | --- |

1.3. grupa.

Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Queso Los Beyos” attiecina uz sieru, kas ražots no svaiga vai pasterizēta govs, aitas vai kazas piena, kuri netiek maisīti kopā. Pienu sarecina ar pienskābes baktēriju kultūrām. Sieru nogatavina vismaz 20 dienas vai – ja tas ražots no svaigpiena – 60 dienas, un tam jāatbilst visām produkta specifikācijas prasībām un šeit turpmāk minētajam raksturojumam.

Fizikālās īpašības

Forma: cilindriska, ar taisniem vai viegli ieliektiem sāniem.

Izmēri: augstums 6 līdz 9 cm un diametrs 9 līdz 10 cm.

Svars: no 250 līdz 500 g.

Ķīmiskās īpašības

Sausnas saturs vismaz 50 %

Tauku saturs sausnā: vismaz 45 %

Olbaltumvielu saturs sausnā: vismaz 30 %

Organoleptiskās īpašības

Plāna, cieta miza, kuras krāsa ir no krēmdzeltenas vai blāvi dzeltenas līdz gaiši brūnai atkarībā no tā, kādas sugas dzīvnieku piens izmantots: attiecīgi govs, kazas vai aitas.

Mīkstums ciets līdz pusciets, slēgts, bez fermentācijas radīta acojuma un ar maz mehāniskiem caurumiem, griežot – irdens vai drupans. No kazas piena gatavotais siers ir balts vai ziloņkaula krāsā, bet no aitas vai govs piena ražotais – blāvi dzeltens.

Konsistence ir stingra, elastīguma vai nu nav nemaz, vai tas ir ļoti neliels un irdenums ir vidējs vai augsts.

No govs piena ražotajam sieram ir viegla smarža un aromāts, no aitas un kazas piena ražotajam sieram ir intensīvāka smarža un aromāts, kas mazliet atgādina attiecīgās sugas dzīvnieku, no kura piens iegūts.

Sieram ir maiga garša, kas ir intensīvāka aitas sieram, ar attiecīgās sugas dzīvniekiem raksturīgu smaržas niansi aitas un kazas sieram. Siers ir mazsālīts un viegli skābens, ar patīkamu un līdzsvarotu garšu, govs piena sieram ir svaigpienu atgādinoša pēcgarša, kas aitas un kazas sieram ir vēl intensīvāka un paliekošāka.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Govs, aitas vai kazas piens, pienskābes fermenti, kalcija hlorīds, himozīns un sāls. Tās ir sastāvdaļas, kas tradicionāli tika izmantotas šā siera ražošanā, un tās joprojām izmanto.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Visi siera ražošanas posmi, tostarp nogatavināšana, notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Sieram, kas atbilst ar AĢIN apzīmētu produktu tirdzniecības prasībām, jābūt arī katra siera ražotāja paša marķējumam (tirdzniecības etiķetei) un numurētai etiķetei, kas garantē produkta identitāti. Uz numurētās etiķetes jābūt norādei “Indicación Geografica Protegida” un “Queso Los Beyos”, kā arī AĢIN logotipam. Uz tirdzniecības etiķetes ar lielajiem burtiem jānorāda tā dzīvnieka suga, kura piens izmantots siera ražošanai, šīs prasības mērķis ir novērst patērētāja maldināšanas iespēju.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar AĢIN “Queso Los Beyos” apzīmētā siera ražošanas un nogatavināšanas ģeogrāfisko apgabalu veido Oseja de Sajambre, Amieva un Ponga pašvaldības teritorija. Oseja de Sajambre administratīvi ietilpst Kastīlijā-Leonā, un Ponga un Amieva ir daļa no Astūrijas.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfisko apgabalu no visām pusēm dabiski norobežo vairākas kalnu grēdas: no dienvidiem – Kantabrijas kalnu grēda, no austrumiem – Picos de Europa masīva rietumu pakāje, no ziemeļiem – Fontecha kalnu grēda un no rietumiem – Ponga kalni. Šie kalni ir bijuši iemesls transporta attīstības problēmām apgabalā, jo bija nepieciešams šķērsot augstas un grūti sasniedzamas kalnu pārejas.

Tomēr pašā apgabalā, lai gan nelīdzenais reljefs rada grūtības, dažādi ceļi un takas ir veicinājušas saites starp ciemiem un ļāvušas piekļūt kopīgajiem ganāmpulkiem, izveidojot vienotu apgabalu ar līdzīgiem paradumiem, kura teritoriālajai bāzei ir kopējas iezīmes, neatkarīgi no administratīvajām robežām.

Aptuveni trešdaļu zemes platības aizņem ganības, kuras var izmantot gada lielāko daļu.

Ainaviskajā ziņā visās trijās pašvaldībās kopumā reljefs ir dažāds atkarībā no augstuma virs jūras līmeņa: pirmkārt, lielā augstumā ir nelīdzenas akmeņainas virsotnes, kuru pakājē ir kalnu ganības (kalnu pārejas) starp klintīm, otrkārt, vidējā augstumā ir meži, kuros iesniedzas zaļu ganību joslas, un treškārt, zemā augstumā ir siena pļavas ar koku skupsnām.

Bez šaubām apgabala reljefam ir bijusi būtiska loma šīs neatkārtojamās siera šķirnes attīstībā, izmantojot piena pārpalikumus, ko rada vietējo iedzīvotāju saimnieciskās dzīves veids, kam nav daudz alternatīvu. Jau minētās lielās grūtības, kas jāpārvar ārējā transporta attīstībai, un labie iekšējie sakari starp noteiktā apgabala pašvaldībām veicināja ciešas attiecības vietējo iedzīvotāju starpā, kuri katru gadu noteiktu laiku dzīvoja kopā ar saviem ganāmpulkiem kalnu pārejās, dalot fizisko telpu un dzīves veidu. Tas ļāva labāk izmantot pieejamos resursus līdzīgā veidā un tādējādi radīt “Queso Los Beyos”.

Svarīgas ir arī augšņu īpašības, jo tās veicina tradicionālās ražošanu sistēmas un ganāmpulku turēšanas saglabāšanu, balstoties uz (ekstensīvu) izteikti sezonālu mežaino platību noganīšanu atkarībā no ganību veida un augstuma virs jūras līmeņa. Jauktās piena un gaļas lopkopības sistēma ļauj iegūt divu galveno veidu produkciju: jaunus katras sugas dzīvnieku metienus un sieru no pārpalikušā piena pēc zīdāmo mazuļu atšķiršanas.

Vēsturiski pat vienā pašvaldībā ir vērojamas ganāmpulku sastāva īpatnības pa sugām atkarībā no reljefa veida, kas bija piemērotāks vienai vai otrai sugai. Tādējādi ganiem bija govju, aitu vai kazu ganāmpulki, bet tikai retos gadījumos tie tika jaukti, un tātad sieru ražoja no govs, aitas vai kazas piena, bet tikai retumis – no visiem trim kopā. Tas bija viens no galvenajiem faktoriem šā veida siera izveidošanā.

Šī teritorijas specifika pirmām kārtām izšķiroši noteica siera īpatnības, turklāt siera gatavošanas metodes, ko vietējie iedzīvotāji šajos ciemos izmanto atkarībā no teritorijas specifikas, arī ir ietekmējušas gala produktu.

5.2.   Produkta specifika:

Uz šā produkta specifiku uzreiz norāda tā ārējais izskats, kas ir pilnīgi atšķirīgs no visu citu apvidū ražoto veidu siera. “Queso Los Beyos” var atpazīt, jo tas ir mazs ritulis, kura augstums ir nedaudz mazāks par tā diametru. Mazais izmērs nav nejaušība: tāds izmērs ļauj straujāk notecināt sieram sūkalas un nosusināt to. Tas ir svarīgs faktors, jo lielāko daļu sūkalu vienmēr noņem pelēšanas posma laikā; šajā posmā siera receklis gravitācijas iespaidā nosusinās un paša svars to saspiež (pašpresēšanās). Tā ir metode, ko joprojām izmanto šodien, lai iegūtu masas īpašo konsistenci un izskatu. Masas galvenās īpašības – slēgta un griežot irdena vai drupana – ir tās, kas šo produktu padara unikālu. No govs piena gatavotā siera garša ir vieglāka, bet no aitas vai kazas piena gatavotajam sieram tā ir dažādā pakāpē intensīvāka, atgādinot attiecīgās sugas dzīvnieku, bet siera gatavošanas procesā tie visi kļūst nedaudz skābeni; garšo jo īpaši ietekmē sarecināšanai izmantotās pienskābes baktēriju kultūras tips, kas neļauj garšai kļūt pārāk spēcīgai.

Vairāki teksti izceļ šā no govs, aitas vai kazas piena gatavotā siera tradicionālo raksturu, piemēram: “Los quesos artesanales de Asturias” (“Astūrijas tradicionālais siers”, 1985) lasāms ka “Queso Los Beyos” var būt izgatavots no govs, aitas vai kazas piena, bet vietējās tradīcijas nosaka, ka dažādu sugu pienu nevar jaukt kopā. José A. Fidalgo Sánchez grāmatā “Asturias, parada y fonda” (“Apmešanās vietas Astūrijā”, 1988) saka to pašu. Tam piekrīt Enric Canut un pārējie grāmatas “Quesos” (“Siers”, 1992) autori. Tas pats autors grāmatā “Manual de quesos, queseros y quesómanos” (“Siera, tā gatavošanas un siera cienītāju rokasgrāmata”) atkārto, ka “to ražo no govs, aitas vai kazas pilnpiena, taču dažādos veidus nekad nejauc kopā”.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Siers savu nosaukumu ieguvis no Los Beyos aizas, ko Sella upe izgrauzusi kaļķakmenī un kas iet caur to pašvaldību teritoriju, kuras veido noteikto apgabalu, un tas tradicionāli bauda lielu prestižu, pateicoties savai izcelsmes vietai.

Galvenā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un sieru ir tā reputācija. Tam ir daudz pierādījumu. Miñano vārdnīcā (1827) ir tieša norāde uz siera kvalitāti, lai gan pirms šā datuma ir bibliogrāfiskas atsauces uz “Catastro del Marqués de La Ensenada” (“Marķīza de La Ensenada zemesgrāmata”, 1752) un šā apgabala pašvaldību vietējiem likumiem, no kuriem pirmais ir 1779. gadā. Vēlāk daudzās grāmatās un tekstos siers ir pieminēts vai tas kļuvis par galveno tēlu, pat par “dārgakmeni no austrumiem” vai “aizu dēlu”, kā to sauc Juan Gabriel Pallarés savā “Guía de Productos de la Tierra” (“Vietējo produktu rokasgrāmata”, 1998).

Šā siera prestižu pierāda daudzās grāmatas par gastronomiju, kurās par to ir atsauksmes: “Guía del buen comer español” (“Spānijas pareizas ēšanas rokasgrāmata”, 1929), kas slavē “siera lielisko garšu”, “Lecciones de cocina regional” (“Reģionālās kulinārijas nodarbības”, 1962), kurā šim sieram tiek piedēvēta “ļoti laba garša”, “Comer en Asturias” (“Ēšana Astūrijā”, 1980), kurā to piemin starp nozīmīgākajiem Astūrijas sieriem, līdzīgi par to atsaucas “Cocina Practica de los quesos de España” (“Spānijas sieru praktiskā pavārmāksla”, 1983). Turklāt, tas ir minēts “El Gran Libro de la Cocina Asturiana” (“Lielā Astūrijas pavārgrāmata”, 1986), kur to sauc par Los Beyos aizas īpašo gardumu.

Kaut arī šis siers sāka savu dzīvi kā siers ģimenes patēriņam, vai to izmantoja rentes maksai, vēlāk tas, lai gan ierobežotā veidā, kļuva par dāvanu, maksājumu vai apmaiņas objektu un, izmantojot piena pārpalikumus, – par tiešu ienākumu avotu. Sākotnēji darījumi aprobežojās tikai ar vietējo tirdzniecību un vēlāk izplatījās tālāk un nostabilizējās kaimiņu pašvaldību tirgos, piemēram, Cangas de Onís. Daži uzskata, ka tieši šajā tirgū siers ieguva savu nosaukumu, jo tas nāca no Los Beyos aizas.

Šajā pašā pašvaldībā siers piedalījās Picos de Europa sieru konkursā un izstādē, kuras pirmsākumi datēti ar 1942. gada rudens gadatirgu. Pašvaldībā ir ziņas par dalību šajā konkursā, kurā tas turpināja sacensties ar citu veidu vietējiem sieriem par augstāko pozīciju. “Queso Los Beyos” notiek arī savs konkurss. Astūrijas laikraksts La Nueva España1984. gada 10. decembrī ziņoja, ka “kopš vakardienas Pongā ir savs “Los Beyos” siera konkurss”. Citos tā paša gada preses izdevumos lasāms: “Los Beyos” siers stimulē ekonomiku un “los Beyos” siers kļūst arvien populārāks. La VOZ de Asturias2004. gada 28. maijā ziņoja par pirmajām “Los Beyos” siera gastronomijas dienām, kuras bija ieplānotas tā, lai sakristu ar šā siera XXI konkursu. Amieva pašvaldība kopš 1992. gada arī rīko līdzīgu konkursu. Pašvaldībās var atrast informāciju par dalībniekiem, žūrijas locekļiem, balvu apjomu un uzvarētājiem.

Mūsdienās šajos konkursos piedalās sieru ražotāji no visām trim apgabala pašvaldībām, un tajos ir daudz apmeklētāju.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts) (3)

http://www.magrama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/pliego_queso_los_beyos_versi%C3%B3n_7.6.2012_tcm7-211510.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

(3)  Sk. 2. atsauci.

---

| 1.3.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 60/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 60/15

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 60/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“MELVA DE ANDALUCÍA”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

| — |  | Produkta nosaukums |
| --- | --- | --- |
| — | ☒ | Produkta apraksts |
| — | ☒ | Ģeogrāfiskais apgabals |
| — | ☒ | Izcelsmes apliecinājums |
| — | ☒ | Ražošanas metode |
| — |  | Saikne |
| — | ☒ | Marķējums |
| — | ☒ | Valsts prasības |
| — | ☒ | Citur: specifikācijas ievērošanas pārbaude |

—



Produkta nosaukums

—

☒

Produkta apraksts

—

☒

Ģeogrāfiskais apgabals

—

☒

Izcelsmes apliecinājums

—

☒

Ražošanas metode

—



Saikne

—

☒

Marķējums

—

☒

Valsts prasības

—

☒

Citur: specifikācijas ievērošanas pārbaude

2.   Grozījuma veids:

| — | ☒ | Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā |
| --- | --- | --- |
| — |  | Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums |
| — |  | Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi |
| — |  | Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts) |

—

☒

Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā

—



Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums

—



Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi

—



Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3.   Grozījumi:

3.1.   Groza specifikācijas B) punktu “PRODUKTA APRAKSTS”, lai atļautu kā pārliešanas šķidrumu izmantot mazāk nekā vienprocentīgu vārāmā sāls šķīdumu ūdenī:

Tiek ierosināts atļaut izmantot mazāk nekā vienprocentīgu vārāmā sāls šķīdumu ūdenī kā pārliešanas šķidrumu “Melva de Andalucía” konserviem savā sulā.

Šo konservu izejviela ir tā pati – Auxis rochei un Auxis thazard – arī to izgatavošanas veids ir mājamatniecisks un identisks veidam, kādā izgatavo šo zivju konservus eļļā; produkta īpašības nav atšķirīgas. Atšķirīgs ir tikai pārliešanas šķidrums, kas ir no pagatavošanas šķidruma iegūts sālsūdens, kura sāls saturs ir mazāks par vienu procentu.

3.2.   Groza specifikācijas C) punktu “ĢEOGRĀFISKAIS APGABALS”, tajā iekļaujot pašvaldību Chiclana de la Frontera:

Tiek labota kopsavilkuma lapā un specifikācijā konstatētā kļūda attiecībā uz Kadisas (Cádiz) provinces pašvaldību Chiclana de la Frontera. Šī pašvaldība bija iekļauta Eiropas Komisijai nosūtītajos 2004. gada 29. jūnija dokumentos, taču cilvēka kļūdas dēļ tā netika iekļauta publicēšanai paredzētajās dokumentu galīgajās versijās.

3.3.   Groza D) punkta “PIERĀDĪJUMI, KA PRODUKTA IZCELSMES VIETA IR ATTIECĪGAIS ĢEOGRĀFISKAIS APGABALS” formulējumu:

Tā kā ir mainījies tas, kura iestāde pārbauda atbilstību, šā punkta redakciju groza, lai tajā norādītu veicamos pārbaudes pasākumus, precīzi neminot iestādi, kurai tie jāveic, jo tā var mainīties.

3.4.   Groza E) punkta “PRODUKTA RAŽOŠANAS METODES APRAKSTS” redakciju, lai sālsūdeni noteiktu par vienu no pārliešanas šķidrumiem fasējumā un noteiktu fasējumu veidus:

Punkta “FASĒJUMS” redakciju groza šādi:

“Produkts ir ar eļļu vai sālsūdeni pārlietas filejas bez ādas un bez asakām cilindriskas vai taisnstūrveida formas metāla kārbās un stikla burkās.”

3.5.   Groza G) punktu “SPECIFIKĀCIJAS IEVĒROŠANAS PĀRBAUDE”:

Groza G) punktu “SPECIFIKĀCIJAS IEVĒROŠANAS PĀRBAUDE”

Lai teksta redakciju pielāgotu Eiropas Komisijai sniegtajai informācijai, Andalūzijas īpaši augstas kvalitātes produktu oficiālās pārbaudes sistēmā, kas ietilpst pārbaužu daudzgadu plānā, ir norādīta Andalūzijas reģiona Lauksaimniecības, zivsaimniecības un vides ministrijas (Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía) tīmekļa vietnes adrese, kurā tiks sniegta informācija par iestādēm, kam uzdots pārbaudīt specifikācijas ievērošanu.

Consejería de Agricultura, Pesca y Medio Ambiente de la Junta de Andalucía

3.6.   Groza specifikācijas H) punktu “MARĶĒJUMS”:

Groza specifikācijas H) punktu “MARĶĒJUMS”

Groza minētā punkta redakciju, un tajā iekļauj “Melva de Andalucía” logotipu, līdz ar to punkta jaunā redakcija ir šāda:

Uz katra tāda uzņēmuma etiķetēm, kurš laiž tirdzniecībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Melva de Andalucía” apzīmētus makreļtunzivs konservus, obligāti jābūt skaidri norādītai šādai informācijai: “Indicación Geográfica Protegida” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde), Kopienas simbols, nosaukums “Melva de Andalucía”, kā arī vispārīgie noteikumi, kas noteikti ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

Image

Jebkura veida fasējumam, kurā ar šo nosaukumu aizsargātos makreļtunzivju konservus piedāvā patēriņam, jābūt ar Regulatīvās padomes izdotu numurētu etiķeti, ko piestiprina ražošanas uzņēmumā tādā veidā, lai nebūtu iespējama tās atkārtota izmantošana.

3.7.   Groza I) punktu “TIESĪBU AKTU PRASĪBAS”:

Groza I) punktu “TIESĪBU AKTU PRASĪBAS”

Specifikācijā ietvertos noteikumus pielāgo spēkā esošajiem tiesību aktiem.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

3

“MELVA DE ANDALUCÍA”

“MELVA DE ANDALUCÍA”

EK Nr.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

EK Nr.: ES-PGI-0105-0937-09.01.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums:

Nosaukums:

“Melva de Andalucia”

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts:

Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1.   Produkta veids:

Produkta veids

| 1.7. grupa. | Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi |
| --- | --- |

1.7. grupa.

Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Mājamatnieciski izgatavoti konservi – makreļtunzivju filejas savā sulā vai eļļā.

Tas ir izcilas kvalitātes konservēts produkts ar stingru konsistenci, maigs un sulīgs, ar patīkamu smaržu un ļoti raksturīgu treknas zivs garšu.

Makreļtunzivju fileju konserviem ir trīs varianti atkarībā no lietotā pārliešanas šķidruma – olīveļļas, saulespuķu eļļas vai pagatavošanas šķidruma. Tos fasē taisnstūrveida vai cilindriskās metāla kārbās vai stikla burkās.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Konserviem izmantotais izejmateriāls ir Auxis rochei un Auxis thazard sugas zivis, kurām ir spēcīgs, iegarens un ieapaļš ķermenis, strups purns un divas atsevišķas muguras spuras. Zivis ir zilganā vai zilgani pelēkā krāsā, sāni un vēders sudrabaini, āda ļoti cieta un stingra, pilnīgi bez zvīņām, izņemot ķermeņa priekšdaļu un daļu gar sānu līniju.

Auxis rochei

Auxis thazard

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Konservus izgatavo, izmantojot mājamatnieciskas metodes un ievērojot Andalūzijā tradicionālus paņēmienus. Makreļtunzivīm ādu novelk ar rokām, neizmantojot ķīmiskas vielas, tādējādi iegūstot izcilas kvalitātes produktu pelēkbaltā krāsā, saglabājot visas zivij raksturīgās īpašības.

Kā pārliešanas šķidrumu izmanto tikai sālsūdeni (kura sāls saturs ir mazāks par vienu procentu), olīveļļu vai saulespuķu eļļu.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai:

Īpaši noteikumi marķēšanai

Uz katra tāda uzņēmuma etiķetēm, kurš laiž tirdzniecībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Melva de Andalucía” apzīmētus makreļtunzivs konservus, obligāti jābūt skaidri norādītai šādai informācijai: “Indicación Geográfica Protegida” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde), nosaukums “Melva de Andalucía” un Eiropas Savienības logotips. Tajā jāiekļauj arī turpmāk sniegtais aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips, kas obligāti jānorāda uz visiem “Melva de Andalucía” konserviem, uz kuriem attiecas šī norāde.

Image

Jebkura veida fasējumam, kurā ar šo nosaukumu aizsargātos makreļtunzivju konservus piedāvā patēriņam, jābūt ar Regulatīvās padomes izdotu numurētu etiķeti, ko piestiprina ražošanas uzņēmumā tādā veidā, lai nebūtu iespējama tās atkārtota izmantošana.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Konservu izgatavošanas apgabalā ietilpst Almería provinces Almería, Adra, Carboneras, Garrucha un Roquetas de Mar pašvaldības teritorija; Cádiz provinces Algeciras, Barbate, Cádiz, Chiclana de la Frontera, Chipiona, Conil, La Línea, Puerto de Santa María, Rota, Sanlúcar de Barrameda un Tarifa pašvaldības teritorija; Granada provinces Almúñecar un Motril pašvaldības teritorija; Huelva provinces Ayamonte, Cartaya, Huelva, Isla Cristina, Lepe, Palos de la Frontera un Punta Umbría pašvaldības teritorija; Málaga provinces Estepona, Fuengirola, Málaga, Marbella un Vélez-Málaga pašvaldības teritorija.

Almería

Almería, Adra, Carboneras, Garrucha

Roquetas de Mar

Cádiz

Algeciras, Barbate, Cádiz, Chiclana de la Frontera, Chipiona, Conil, La Línea, Puerto de Santa María, Rota, Sanlúcar de Barrameda

Tarifa

Granada

Almúñecar

Motril

Huelva

Ayamonte, Cartaya, Huelva, Isla Cristina, Lepe, Palos de la Frontera

Punta Umbría

Málaga

Estepona, Fuengirola, Málaga, Marbella

Vélez-Málaga

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Makreļtunzivs konservus izgatavo konservu ražošanas uzņēmumos, kas atrodas minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ievērojot specifikācijā norādītos elementus, it sevišķi attiecībā uz mājamatniecisku izgatavošanu, izmantojot tādas pašas metodes un procesus kā senatnē un tādējādi saglabājot zivju dabīgās īpašības.

Īpaša nozīme produkta gatavošanas procesā ir zivs ādas novilkšanai ar rokām – šo darbību veic lietpratēji, izmantojot prasmes, kas tradicionālā veidā pārņemtas no paaudzes paaudzē.

5.2.   Produkta specifika:

Produkta specifika

Mājamatnieciskie procesi, ko izmanto “Melva de Andalucía” konservu izgatavošanai, ļauj saglabāt visas konservēto zivju dabīgās īpašības – tām ir stingra konsistence, tās ir maigas un sulīgas, tām ir patīkama smarža un ļoti raksturīga treknas zivs garša.

Šo konservu izgatavošanas izejviela ir iepriekš norādīto sugu makreļtunzivis; lai gan minētās sugas ir migrējošas, šo sugu makreļtunzivis parasti ir sastopamas pie norādītā ģeogrāfiskā apgabala krastiem.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Migrējošu sugu zivju zvejas aizsākumi Spānijas dienvidos sniedzas trīs tūkstošu gadu senā pagātnē, kad feniķieši un tartesieši sāka zvejot tunzivis, makreļtunzivis un makreles, izmantojot nelielus tīklus, primitīvus riņķvadus un parastus āķus. Līdztekus zvejai nedrīkstētu aizmirst arī to nozīmi, kāda bija šo migrējošo sugu zivju pārstrādes rūpniecībai, kas attīstījās mūsu ēras I gadsimtā. Visu veidu tunzivju un skumbriju produkti tika gatavoti ražotnēs visā Andalūzijas piekrastē. Ievērojamās Baelo Claudia de Bolonia drupas Tarifā (Tarifa), kurās vēl šodien ir redzami zivju dīķi, ir tikai viens piemērs. Tas nozīmē, ka attiecīgajā zvejas zonā zvejojamo sugu zivju produktu konservēšana Andalūzijā ir neatminami sena tradīcija, kas nav zudusi un pastāv arī mūsdienās, saglabājoties mājamatnieciskajiem izgatavošanas procesiem, kuros iegūst īpaši augstas kvalitātes produktus tieši šo izejvielu un mājamatnieciskā izgatavošanas procesa dēļ, jo tas produktiem piešķir tiem raksturīgās organoleptiskās īpašības, tādējādi nodrošinot konserviem augstu kvalitāti un pārtikas nekaitīguma līmeni.

Baelo Claudia de Bolonia

Tarifa

Amatniecības līmeņa konservēšanas nozari galvenokārt veido mazi un vidēji ģimenes uzņēmumi, kurus vada to īpašnieki un dibinātāji vai viņu mantinieki, un tas ir ļāvis mājamatnieciskajām produkta izgatavošanas metodēm šajos uzņēmumos saglabāties līdz mūsdienām. Šīs nozares senās tradīcijas Andalūzijā un šā produkta mājamatnieciskās izgatavošanas pieredzes nodošana no paaudzes paaudzē nodrošina prasmīgu darbaspēku.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts) (4)

4

Ar produkta specifikācijas pilno tekstu var iepazīties, izmantojot šo saiti:

http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal/export/sites/default/comun/galerias/galeriaDescargas/cap/industrias-agroalimentarias/denominacion-de-origen/Pliegos/Pliego_modificado_Melva.pdf

vai

tieši piekļūstot Consejería de Agricultura y Pesca (Lauksaimniecības un zivsaimniecības ministrijas) mājas lapai (http://www.juntadeandalucia.es/agriculturaypesca/portal), izmantojot šādu piekļuves ceļu: “Industrias Agroalimentarias” (Lauksaimniecības un pārtikas produktu nozare)/“Calidad y Promoción” (Kvalitāte un popularizēšana)/“Denominaciones de Calidad” (Kvalitātes nosaukumi)/“Otros Productos” (Citi produkti); specifikācija ir pieejama pie attiecīgā kvalitātes nosaukuma.

Consejería de Agricultura y Pesca

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.

2

(3)  Skat. 2. atsauci.

3

(4)  Skat. 2. atsauci.

4

---