# Uradni list C 17/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.C_2013.017.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 17 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5619. januar 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.C_2013.017.slv

Uradni list

Evropske unije

C 17

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5619. januar 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012 |
| 2013/C 017/01 | Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij za leto 2013 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije | 1 |
| 2013/C 017/02 | Resolucija Odbora regij o tekočih pogajanjih o večletnem finančnem okviru | 6 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012 |
| 2013/C 017/03 | Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti | 8 |
| 2013/C 017/04 | Mnenje Odbora regij – Kodeks ravnanja glede partnerstva | 13 |
| 2013/C 017/05 | Mnenje Odbora regij – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost | 18 |
| 2013/C 017/06 | Mnenje Odbora regij – Posodobitev področja državnih pomoči EU | 25 |
| 2013/C 017/07 | Mnenje Odbora regij – 7. okoljskemu akcijskemu programu naproti: boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU | 30 |
| 2013/C 017/08 | Mnenje Odbora regij – Izvajanje tematske strategije za varstvo tal | 37 |
| 2013/C 017/09 | Mnenje Odbora regij – Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo | 45 |
| 2013/C 017/10 | Mnenje Odbora regij – Evropsko partnerstvo za inovacije: kmetijska produktivnost in trajnost | 51 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

2013/C 017/01

Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij za leto 2013 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

1

2013/C 017/02

Resolucija Odbora regij o tekočih pogajanjih o večletnem finančnem okviru

6

MNENJA

Odbor regij

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

2013/C 017/03

Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti

8

2013/C 017/04

Mnenje Odbora regij – Kodeks ravnanja glede partnerstva

13

2013/C 017/05

Mnenje Odbora regij – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

18

2013/C 017/06

Mnenje Odbora regij – Posodobitev področja državnih pomoči EU

25

2013/C 017/07

Mnenje Odbora regij – 7. okoljskemu akcijskemu programu naproti: boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU

30

2013/C 017/08

Mnenje Odbora regij – Izvajanje tematske strategije za varstvo tal

37

2013/C 017/09

Mnenje Odbora regij – Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo

45

2013/C 017/10

Mnenje Odbora regij – Evropsko partnerstvo za inovacije: kmetijska produktivnost in trajnost

51

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | ODBOR REGIJ |
| | 98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012 |
| 2013/C 017/11 | Mnenje Odbora regij – Skupni strateški okvir | 56 |
| 2013/C 017/12 | Mnenje Odbora regij – Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev | 67 |
| 2013/C 017/13 | Mnenje Odbora regij – Statut evropske fundacije | 81 |
| 2013/C 017/14 | Mnenje Odbora regij – Prednostne snovi na področju vodne politike | 91 |
| 2013/C 017/15 | Mnenje Odbora regij – Evropske prestolnice kulture (2020–2033) | 97 |

III   Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

2013/C 017/11

Mnenje Odbora regij – Skupni strateški okvir

56

2013/C 017/12

Mnenje Odbora regij – Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev

67

2013/C 017/13

Mnenje Odbora regij – Statut evropske fundacije

81

2013/C 017/14

Mnenje Odbora regij – Prednostne snovi na področju vodne politike

91

2013/C 017/15

Mnenje Odbora regij – Evropske prestolnice kulture (2020–2033)

97

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/1

---

Resolucija Odbora regij o prednostnih nalogah Odbora regij za leto 2013 na podlagi zakonodajnega in delovnega programa Evropske komisije

2013/C 17/01

ODBOR REGIJ

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 19. julija 2012 o njegovih prednostnih nalogah glede na delovni program Evropske komisije (1) in njegove resolucije o sklepih spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora regij z dne 19. julija 2012 o njegovih prednostnih nalogah glede na delovni program Evropske komisije (1) in njegove resolucije o sklepih spomladanskega zasedanja Evropskega sveta leta 2012 (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2013 (3) in Protokola o sodelovanju z Evropske komisijo z dne 16. februarja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije o njenem delovnem programu za leto 2013 (3) in Protokola o sodelovanju z Evropske komisijo z dne 16. februarja 2012,

| — | ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnem programu Komisije za leto 2013 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakonodajne resolucije Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnem programu Komisije za leto 2013 (4),

Glavne politične prednostne naloge za leto 2013

| 1. | meni, da je najpomembnejši izziv Evropske unije izhod iz gospodarske, socialne in finančne krize. Zato močno podpira prizadevanja, da bi se EU tudi v prihodnje in v še večji meri posvečala naslednjim temam:






  — | strategiji Evropa 2020, |
| --- | --- | --- |

1.

meni, da je najpomembnejši izziv Evropske unije izhod iz gospodarske, socialne in finančne krize. Zato močno podpira prizadevanja, da bi se EU tudi v prihodnje in v še večji meri posvečala naslednjim temam:

—

strategiji Evropa 2020,

| — | enotnemu trgu, |
| --- | --- |

—

enotnemu trgu,

| — | usmerjenim naložbam, zlasti na področju raziskav in inovacij, pri čemer bodo (evropske) izobraževalne in raziskovalne ustanove, podjetja in vlade („trojna vijačnica“) medsebojno sodelovali in s tem prispevali k pametnemu izvajanju strategije Evropa 2020, |
| --- | --- |

—

usmerjenim naložbam, zlasti na področju raziskav in inovacij, pri čemer bodo (evropske) izobraževalne in raziskovalne ustanove, podjetja in vlade („trojna vijačnica“) medsebojno sodelovali in s tem prispevali k pametnemu izvajanju strategije Evropa 2020,

| — | zagotavljanju rezultatov, v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi; |
| --- | --- |

—

zagotavljanju rezultatov, v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi;

| 2. | poziva k ambicioznemu večletnemu finančnemu okviru in resničnim lastnim sredstvom za Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

poziva k ambicioznemu večletnemu finančnemu okviru in resničnim lastnim sredstvom za Evropsko unijo;

| 3. | pozdravlja pozornost, namenjeno vprašanju brezposelnosti mladih, in se veseli, da bo sodeloval pri oblikovanju prihodnjega svežnja ukrepov zaposlovanja za mlade; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pozornost, namenjeno vprašanju brezposelnosti mladih, in se veseli, da bo sodeloval pri oblikovanju prihodnjega svežnja ukrepov zaposlovanja za mlade;

| 4. | ponovno opozarja na svoje povečane pristojnosti v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki so mu bile zaupane z Lizbonsko pogodbo, in svojo zavezo, da postane referenčna točka za pravilno izvajanje tega načela; v tej zvezi poudarja, da se bo posvetil spremljanju pobud EU iz delovnega programa Komisije za leto 2013, ter opozarja na svoj namenski delovni program za spremljanje subsidiarnosti v letu 2013, ki naj bi bil sprejet januarja; |
| --- | --- |

4.

ponovno opozarja na svoje povečane pristojnosti v zvezi z načelom subsidiarnosti, ki so mu bile zaupane z Lizbonsko pogodbo, in svojo zavezo, da postane referenčna točka za pravilno izvajanje tega načela; v tej zvezi poudarja, da se bo posvetil spremljanju pobud EU iz delovnega programa Komisije za leto 2013, ter opozarja na svoj namenski delovni program za spremljanje subsidiarnosti v letu 2013, ki naj bi bil sprejet januarja;

| 5. | podpira zamisel o temeljiti razpravi o prihodnosti Evrope z vidika demokratične legitimnosti, odgovornosti in dejanskega povezovanja ter meni, da je izjemno pomembno, da opredeli svoje politično stališče o prihodnji vlogi lokalne in regionalne ravni, tudi v zvezi z morebitnimi spremembami v EU na institucionalni ravni; OR bo zato v letu 2013 podprl kakršno koli razpravo o reformi Pogodbe z organizacijo političnih razprav ter z oblikovanjem boljšega profila načela subsidiarnosti in koncepta upravljanja na več ravneh kot pomembnih instrumentov za doseganje teh ciljev; |
| --- | --- |

5.

podpira zamisel o temeljiti razpravi o prihodnosti Evrope z vidika demokratične legitimnosti, odgovornosti in dejanskega povezovanja ter meni, da je izjemno pomembno, da opredeli svoje politično stališče o prihodnji vlogi lokalne in regionalne ravni, tudi v zvezi z morebitnimi spremembami v EU na institucionalni ravni; OR bo zato v letu 2013 podprl kakršno koli razpravo o reformi Pogodbe z organizacijo političnih razprav ter z oblikovanjem boljšega profila načela subsidiarnosti in koncepta upravljanja na več ravneh kot pomembnih instrumentov za doseganje teh ciljev;

| 6. | podpira poziv Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 20. novembra 2012, naj države članice razmislijo o pristopu k „paktu za socialne naložbe“. Ta je zasnovan na podlagi pakta „Euro plus“, določil pa naj bi naložbene cilje za socialne naložbe držav članic v določenem časovnem obdobju, kar naj bi prispevalo k doseganju zaposlitvenih, socialnih in izobraževalnih ciljev iz strategije Evropa 2020, v skladu z letnim pregledom rasti in nacionalnimi programi reform; |
| --- | --- |

6.

podpira poziv Evropskega parlamenta iz resolucije z dne 20. novembra 2012, naj države članice razmislijo o pristopu k „paktu za socialne naložbe“. Ta je zasnovan na podlagi pakta „Euro plus“, določil pa naj bi naložbene cilje za socialne naložbe držav članic v določenem časovnem obdobju, kar naj bi prispevalo k doseganju zaposlitvenih, socialnih in izobraževalnih ciljev iz strategije Evropa 2020, v skladu z letnim pregledom rasti in nacionalnimi programi reform;

| 7. | bo tudi v prihodnje skrbno preučeval teritorialni učinek zakonodajnega programa Evropske komisije; |
| --- | --- |

7.

bo tudi v prihodnje skrbno preučeval teritorialni učinek zakonodajnega programa Evropske komisije;

Ekonomska in monetarna unija

| 8. | zahteva, da se ga zaprosi za mnenje o načrtu Komisije za celovito in pravo evropsko monetarno unijo, saj ima vsaka od njenih štirih stebrov tudi teritorialno razsežnost; |
| --- | --- |

8.

zahteva, da se ga zaprosi za mnenje o načrtu Komisije za celovito in pravo evropsko monetarno unijo, saj ima vsaka od njenih štirih stebrov tudi teritorialno razsežnost;

| 9. | v okviru evropskega semestra poziva k boljšemu usklajevanju gospodarskih in socialnih politik med evropsko in nacionalno ravnjo ter zahteva večjo vključitev lokalnih in regionalnih oblasti v to usklajevanje. OR bo tudi v prihodnje spremljal napredek na tem področju in si prizadeval za tesnejše sodelovanje z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

9.

v okviru evropskega semestra poziva k boljšemu usklajevanju gospodarskih in socialnih politik med evropsko in nacionalno ravnjo ter zahteva večjo vključitev lokalnih in regionalnih oblasti v to usklajevanje. OR bo tudi v prihodnje spremljal napredek na tem področju in si prizadeval za tesnejše sodelovanje z Evropskim parlamentom;

| 10. | odločno podpira poziv Evropskega parlamenta Komisiji (5), naj v svojem naslednjem letnem pregledu rasti „v celoti obravnava [...] vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra s predložitvijo dejanskih in konkretnih podatkov o tem, kako ta proračun kot pobudnik in katalizator, s spodbujanjem sinergij ter z dopolnilnimi učinki vpliva na splošno javno porabo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni“; |
| --- | --- |

10.

odločno podpira poziv Evropskega parlamenta Komisiji (5), naj v svojem naslednjem letnem pregledu rasti „v celoti obravnava [...] vlogo proračuna EU v procesu evropskega semestra s predložitvijo dejanskih in konkretnih podatkov o tem, kako ta proračun kot pobudnik in katalizator, s spodbujanjem sinergij ter z dopolnilnimi učinki vpliva na splošno javno porabo na lokalni, regionalni in nacionalni ravni“;

| 11. | pozitivno ocenjuje, da se na ravni EU vzpostavljajo učinkoviti mehanizmi za zagotavljanje trajnostne proračunske politike v državah članicah, vendar opozarja na tveganje, ki bi ga usklajevanje proračunske politike na ravni EU lahko imelo za lokalne in regionalne oblasti in za zagotavljanje ustreznih javnih storitev; |
| --- | --- |

11.

pozitivno ocenjuje, da se na ravni EU vzpostavljajo učinkoviti mehanizmi za zagotavljanje trajnostne proračunske politike v državah članicah, vendar opozarja na tveganje, ki bi ga usklajevanje proračunske politike na ravni EU lahko imelo za lokalne in regionalne oblasti in za zagotavljanje ustreznih javnih storitev;

| 12. | izraža obžalovanje, da njegov predlog za zeleno knjigo o sinergijah med proračunom EU in nacionalnimi in podnacionalnimi proračuni ni bil vključen v delovni program; posebej opozarja, da se zavzema za evropsko sporočilo o kakovosti javne porabe, v katerem bi bilo treba med drugim pojasniti, da je treba pri izračunavanju proračunskega primanjkljaja ločiti tekoče izdatke in naložbe, tako da se prepreči, da se naložbe z dolgoročnim neto donosom prikažejo kot izdatki; |
| --- | --- |

12.

izraža obžalovanje, da njegov predlog za zeleno knjigo o sinergijah med proračunom EU in nacionalnimi in podnacionalnimi proračuni ni bil vključen v delovni program; posebej opozarja, da se zavzema za evropsko sporočilo o kakovosti javne porabe, v katerem bi bilo treba med drugim pojasniti, da je treba pri izračunavanju proračunskega primanjkljaja ločiti tekoče izdatke in naložbe, tako da se prepreči, da se naložbe z dolgoročnim neto donosom prikažejo kot izdatki;

| 13. | se zavezuje, da bo natančno analiziral lokalno in regionalno razsežnosti bančne unije; |
| --- | --- |

13.

se zavezuje, da bo natančno analiziral lokalno in regionalno razsežnosti bančne unije;

| 14. | zahteva pojasnilo o predvidenem pravnem instrumentu v zvezi s pobudo o bančnih računih; |
| --- | --- |

14.

zahteva pojasnilo o predvidenem pravnem instrumentu v zvezi s pobudo o bančnih računih;

Kohezijska politika

| 15. | glede na tekoča pogajanja o večletnem finančnem okviru izraža trdno prepričanje, da je kohezijska politika naložbena politika, ki terja tako učinkovito porabo kot tudi trden proračun, ki ga ni mogoče krčiti, če želimo, zlasti v času krize, spodbuditi rast in ustvarjanje delovnih mest, povečati konkurenčnost in se boriti proti teritorialnim razlikam v regijah EU in med njimi; |
| --- | --- |

15.

glede na tekoča pogajanja o večletnem finančnem okviru izraža trdno prepričanje, da je kohezijska politika naložbena politika, ki terja tako učinkovito porabo kot tudi trden proračun, ki ga ni mogoče krčiti, če želimo, zlasti v času krize, spodbuditi rast in ustvarjanje delovnih mest, povečati konkurenčnost in se boriti proti teritorialnim razlikam v regijah EU in med njimi;

| 16. | izraža obžalovanje, da se ciprsko predsedstvo ni zavzelo za kodeks ravnanja, ki ga je predlagala Evropska komisija; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in natančno preučuje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje pogodb o partnerstvu in ustreznih operativnih programov; v zvezi s tem do konca leta 2013 pričakuje poročilo. Odbor regij bo zato pozorno spremljal s tem povezana pogajanja na podlagi nacionalnih pogajalskih mandatov Komisije za sklade skupnega strateškega okvira za obdobje 2014–2020, predvsem ob upoštevanju načela partnerstva; |
| --- | --- |

16.

izraža obžalovanje, da se ciprsko predsedstvo ni zavzelo za kodeks ravnanja, ki ga je predlagala Evropska komisija; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja in natančno preučuje vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje pogodb o partnerstvu in ustreznih operativnih programov; v zvezi s tem do konca leta 2013 pričakuje poročilo. Odbor regij bo zato pozorno spremljal s tem povezana pogajanja na podlagi nacionalnih pogajalskih mandatov Komisije za sklade skupnega strateškega okvira za obdobje 2014–2020, predvsem ob upoštevanju načela partnerstva;

| 17. | poziva Evropsko komisijo, da ga formalno zaprosi za mnenje v zvezi s pregledom smernic za regionalno pomoč; |
| --- | --- |

17.

poziva Evropsko komisijo, da ga formalno zaprosi za mnenje v zvezi s pregledom smernic za regionalno pomoč;

| 18. | poziva, naj se v okviru evropske strategije za razvoj podeželja ponovno vzpostavi ravnovesje med sredstvi za podeželska območja, ki so še vedno na razvojni stopnji, nižji od povprečja v EU, pogosto pa so tudi veliko manj razvita od pretežno urbanih območij; |
| --- | --- |

18.

poziva, naj se v okviru evropske strategije za razvoj podeželja ponovno vzpostavi ravnovesje med sredstvi za podeželska območja, ki so še vedno na razvojni stopnji, nižji od povprečja v EU, pogosto pa so tudi veliko manj razvita od pretežno urbanih območij;

| 19. | poziva, da se revidirana uredba o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje sprejme ločeno od zakonodajnega svežnja o strukturnih skladih; |
| --- | --- |

19.

poziva, da se revidirana uredba o evropskem združenju za teritorialno sodelovanje sprejme ločeno od zakonodajnega svežnja o strukturnih skladih;

Enotni trg

| 20. | izraža obžalovanje zaradi počasnega izvajanja Akta za enotni trg; |
| --- | --- |

20.

izraža obžalovanje zaradi počasnega izvajanja Akta za enotni trg;

| 21. | je seznanjen z namero Komisije, da pripravi predlog o obveznih računih v elektronski obliki za javna naročila, vendar poudarja, da bo popoln prehod na elektronske sisteme za nekatere lokalne in regionalne oblasti težaven, zato bodo morda potrebovale pomoč ali daljši prehodni rok; |
| --- | --- |

21.

je seznanjen z namero Komisije, da pripravi predlog o obveznih računih v elektronski obliki za javna naročila, vendar poudarja, da bo popoln prehod na elektronske sisteme za nekatere lokalne in regionalne oblasti težaven, zato bodo morda potrebovale pomoč ali daljši prehodni rok;

| 22. | poziva k vzpostavitvi partnerstev v okviru Akta za mala podjetja, s katerimi bi slednjega izvajali tudi na podnacionalni ravni; meni, da bi bila lahko pobuda o nagradi Evropska podjetniška regija, ki jo OR podeljuje od leta 2010, vir navdiha za nadaljnje spodbujanje podjetništva, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

22.

poziva k vzpostavitvi partnerstev v okviru Akta za mala podjetja, s katerimi bi slednjega izvajali tudi na podnacionalni ravni; meni, da bi bila lahko pobuda o nagradi Evropska podjetniška regija, ki jo OR podeljuje od leta 2010, vir navdiha za nadaljnje spodbujanje podjetništva, zlasti med mladimi;

| 23. | Komisijo prosi za pojasnilo, zakaj še ni predstavila akcijskega načrta za e-zdravje, h kateremu je pozval že pred časom in je bil napovedan v delovnem programu za leto 2012, ravno tako pa ga ni na seznamu dokumentov za sprejetje do konca leta 2012 niti v delovnem programu za leto 2013; |
| --- | --- |

23.

Komisijo prosi za pojasnilo, zakaj še ni predstavila akcijskega načrta za e-zdravje, h kateremu je pozval že pred časom in je bil napovedan v delovnem programu za leto 2012, ravno tako pa ga ni na seznamu dokumentov za sprejetje do konca leta 2012 niti v delovnem programu za leto 2013;

| 24. | je prepričan, da je za dejavnosti v okviru socialnega gospodarstva potrebna večja pravna gotovost, in v tej zvezi poziva k sprejetju statuta evropske vzajemne družbe; |
| --- | --- |

24.

je prepričan, da je za dejavnosti v okviru socialnega gospodarstva potrebna večja pravna gotovost, in v tej zvezi poziva k sprejetju statuta evropske vzajemne družbe;

| 25. | pozdravlja namero Komisije, da posodobi pravila EU o državni pomoči in zmanjša upravno obremenitev s prilagoditvijo splošnih skupinskih izjem, ter v tej zvezi poziva k zvišanju minimalnega praga; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namero Komisije, da posodobi pravila EU o državni pomoči in zmanjša upravno obremenitev s prilagoditvijo splošnih skupinskih izjem, ter v tej zvezi poziva k zvišanju minimalnega praga;

| 26. | obžaluje, da se Evropska komisija ni z njim uradno posvetovala glede priprave novih smernic o uporabi pravil EU za državno pomoč v zvezi z javnim financiranjem širokopasovnih omrežij; |
| --- | --- |

26.

obžaluje, da se Evropska komisija ni z njim uradno posvetovala glede priprave novih smernic o uporabi pravil EU za državno pomoč v zvezi z javnim financiranjem širokopasovnih omrežij;

| 27. | pozitivno ocenjuje dejstvo, da je Priloga II delovnega programa posvečena konkretnim pobudam za poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena, ter namerava sodelovati pri njihovem izvajanju; |
| --- | --- |

27.

pozitivno ocenjuje dejstvo, da je Priloga II delovnega programa posvečena konkretnim pobudam za poenostavitev in zmanjšanje upravnega bremena, ter namerava sodelovati pri njihovem izvajanju;

Oblikovanje jutrišnjih mrež

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravo težav pri povezovanju med državami članicami in njihovimi posameznimi območji; v tej zvezi jo tudi poziva, naj si bolj prizadeva za zmanjšanje energetske osame posameznih držav članic ter do leta 2014 vzpostavi popolnoma delujoč notranji energetski trg; |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo, naj sprejme ukrepe za odpravo težav pri povezovanju med državami članicami in njihovimi posameznimi območji; v tej zvezi jo tudi poziva, naj si bolj prizadeva za zmanjšanje energetske osame posameznih držav članic ter do leta 2014 vzpostavi popolnoma delujoč notranji energetski trg;

| 29. | izraža obžalovanje, da se Evropska komisija ni bolj jasno zavezala k okrepitvi svojih politik za razvoj sodobne omrežne infrastrukture, zlasti pa k uvedbi inteligentnih omrežij in merilnih sistemov, ki pomembno prispevajo k energetski učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe z energijo; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja ukrepe za razširjanje proizvodnje energije na mikro ravni in njeno vključitev v distribucijska omrežja; |
| --- | --- |

29.

izraža obžalovanje, da se Evropska komisija ni bolj jasno zavezala k okrepitvi svojih politik za razvoj sodobne omrežne infrastrukture, zlasti pa k uvedbi inteligentnih omrežij in merilnih sistemov, ki pomembno prispevajo k energetski učinkovitosti in zanesljivosti oskrbe z energijo; poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja ukrepe za razširjanje proizvodnje energije na mikro ravni in njeno vključitev v distribucijska omrežja;

| 30. | obžaluje, da v delovni program Komisije niso vključene dodatne pobude v zvezi z mobilnostjo v mestih; v tej zvezi ponovno poudarja, da je izdajanje elektronskih in pametnih (na primer mobilnih) vozovnic za vse načine prevoza bistven predpogoj za trajnostno mobilnost v mestih, ter upa, da se bo to vprašanje lahko obravnavalo tudi v načrtovanem nadaljnjem ukrepanju na podlagi zelene knjige o integriranem evropskem trgu za kartična, spletna in mobilna plačila; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da v delovni program Komisije niso vključene dodatne pobude v zvezi z mobilnostjo v mestih; v tej zvezi ponovno poudarja, da je izdajanje elektronskih in pametnih (na primer mobilnih) vozovnic za vse načine prevoza bistven predpogoj za trajnostno mobilnost v mestih, ter upa, da se bo to vprašanje lahko obravnavalo tudi v načrtovanem nadaljnjem ukrepanju na podlagi zelene knjige o integriranem evropskem trgu za kartična, spletna in mobilna plačila;

| 31. | pričakuje, da bo Evropska komisija izkoristila vsako priložnost za dosledno izvajanje ciljev na podlagi pregleda politike TEN-T; |
| --- | --- |

31.

pričakuje, da bo Evropska komisija izkoristila vsako priložnost za dosledno izvajanje ciljev na podlagi pregleda politike TEN-T;

| 32. | z veseljem pričakuje predlog o prihodnji politiki EU o pristaniščih ter ponovno opozarja, da je treba v zvezi z njo izvesti teritorialno oceno učinka; |
| --- | --- |

32.

z veseljem pričakuje predlog o prihodnji politiki EU o pristaniščih ter ponovno opozarja, da je treba v zvezi z njo izvesti teritorialno oceno učinka;

Rast, delovna mesta in vključevanje

| 33. | meni, da je mobilnost delavcev znotraj držav članic in med njimi pomemben dejavnik v boju proti brezposelnosti, zato podpira načrte za posodobitev javnih zavodov za zaposlovanje, pri čemer naj bi bila posebna pozornost namenjena reformi mreže EURES, ki trenutno ni najbolj učinkovita; opozarja pa tudi, da javne zavode za zaposlovanje pogosto vodijo lokalne in regionalne oblasti, ki jih je zato treba v celoti vključiti v posvetovanje o reformah; |
| --- | --- |

33.

meni, da je mobilnost delavcev znotraj držav članic in med njimi pomemben dejavnik v boju proti brezposelnosti, zato podpira načrte za posodobitev javnih zavodov za zaposlovanje, pri čemer naj bi bila posebna pozornost namenjena reformi mreže EURES, ki trenutno ni najbolj učinkovita; opozarja pa tudi, da javne zavode za zaposlovanje pogosto vodijo lokalne in regionalne oblasti, ki jih je zato treba v celoti vključiti v posvetovanje o reformah;

| 34. | izraža obžalovanje, ker Evropska komisija ni upoštevala več pozivov OR k sprejetju evropske agende za socialna stanovanja, s katero bi med drugim razjasnili konkurenčna pravila v zvezi s socialnimi stanovanji in omogočili lokalnim in regionalnim oblastem, da zagotovijo spodobna in cenovno dostopna socialna stanovanja, spodbujajo socialno raznolikost in se borijo proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

34.

izraža obžalovanje, ker Evropska komisija ni upoštevala več pozivov OR k sprejetju evropske agende za socialna stanovanja, s katero bi med drugim razjasnili konkurenčna pravila v zvezi s socialnimi stanovanji in omogočili lokalnim in regionalnim oblastem, da zagotovijo spodobna in cenovno dostopna socialna stanovanja, spodbujajo socialno raznolikost in se borijo proti diskriminaciji;

| 35. | opozarja na pomen starostnih pokojnin za lokalne in regionalne oblasti, ki zaposlujejo veliko število ljudi, in pričakuje, da bo Komisija v svoj tozadevni predlog vključila določbe za enostavnejši čezmejni prenos poklicnih pokojnin; |
| --- | --- |

35.

opozarja na pomen starostnih pokojnin za lokalne in regionalne oblasti, ki zaposlujejo veliko število ljudi, in pričakuje, da bo Komisija v svoj tozadevni predlog vključila določbe za enostavnejši čezmejni prenos poklicnih pokojnin;

| 36. | meni, da je bila pobuda za ustanovitev platforme za boj proti delu na črno pravočasna ter da je izjemno pomembno, da pri njej sodelujejo tudi regionalni organi pregona in inšpektorati za delo; prepričan je, da so med to platformo in predlogi o izboljšanju pravil o napotitvah delavcev možne velike sinergije; |
| --- | --- |

36.

meni, da je bila pobuda za ustanovitev platforme za boj proti delu na črno pravočasna ter da je izjemno pomembno, da pri njej sodelujejo tudi regionalni organi pregona in inšpektorati za delo; prepričan je, da so med to platformo in predlogi o izboljšanju pravil o napotitvah delavcev možne velike sinergije;

| 37. | poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo v njenih novih pravilih o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela ohranjeno načelo obveznosti teritorializacije porabe, kot je opisano v sporočilu iz leta 2001 o kinematografiji in v skladu s členom 107(3)(d) PDEU; |
| --- | --- |

37.

poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo v njenih novih pravilih o državni pomoči za filme in druga avdiovizualna dela ohranjeno načelo obveznosti teritorializacije porabe, kot je opisano v sporočilu iz leta 2001 o kinematografiji in v skladu s členom 107(3)(d) PDEU;

| 38. | izraža obžalovanje zaradi neambicioznih ciljev delovnega programa v zvezi s kulturo, saj je ta nadvse pomembna za evropsko identiteto in spodbujanje rasti; |
| --- | --- |

38.

izraža obžalovanje zaradi neambicioznih ciljev delovnega programa v zvezi s kulturo, saj je ta nadvse pomembna za evropsko identiteto in spodbujanje rasti;

Boljše izkoriščanje virov v Evropi

| 39. | pozdravlja objavo 7. okoljskega akcijskega programa, ki je ključni instrument za prenos ciljev strategije Evropa 2020 v okoljske ukrepe in ki bi se moral osredotočiti na izboljšanje izvajanja okoljske politike EU v tesnem sodelovanju z vsemi ravnmi upravljanja, na vključevanje okoljskih vprašanj v vsa področja politike in na mednarodno razsežnost okoljskih izzivov; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja objavo 7. okoljskega akcijskega programa, ki je ključni instrument za prenos ciljev strategije Evropa 2020 v okoljske ukrepe in ki bi se moral osredotočiti na izboljšanje izvajanja okoljske politike EU v tesnem sodelovanju z vsemi ravnmi upravljanja, na vključevanje okoljskih vprašanj v vsa področja politike in na mednarodno razsežnost okoljskih izzivov;

| 40. | poziva k temu, da se v strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam vključijo poglavje o posebnih ukrepih za prilagajanje na lokalni in regionalni ravni, pa tudi smernice in podpora v zvezi s financiranjem in upravljanjem za lokalne in regionalne nosilce odločanja, kot je bilo predlagano v okviru Konvencije županov; |
| --- | --- |

40.

poziva k temu, da se v strategijo EU za prilagajanje podnebnim spremembam vključijo poglavje o posebnih ukrepih za prilagajanje na lokalni in regionalni ravni, pa tudi smernice in podpora v zvezi s financiranjem in upravljanjem za lokalne in regionalne nosilce odločanja, kot je bilo predlagano v okviru Konvencije županov;

| 41. | je pripravljen sodelovati z Evropsko komisijo za uspešno izvajanje sklepov Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Dohi ter časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri; |
| --- | --- |

41.

je pripravljen sodelovati z Evropsko komisijo za uspešno izvajanje sklepov Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja v Dohi ter časovnega načrta za Evropo, gospodarno z viri;

| 42. | pričakuje, da bo revizija politike EU o kakovosti zraka okrepila direktivo o nacionalnih zgornjih mejah emisij in da se bodo tako znižale koncentracije ozadja; podpira zaostritev standardov za vozila in poziva k obravnavi emisij, ki jih povzročajo ladijski in zračni promet ter kmetijstvo, obenem pa tudi k poenostavitvi kazalnikov in meril, ki se uporabljajo pri merjenju; poziva tudi k povezovanju politike EU o kakovosti zraka z drugimi politikami, zlasti prometno, stanovanjsko, industrijsko, energetsko in podnebno; |
| --- | --- |

42.

pričakuje, da bo revizija politike EU o kakovosti zraka okrepila direktivo o nacionalnih zgornjih mejah emisij in da se bodo tako znižale koncentracije ozadja; podpira zaostritev standardov za vozila in poziva k obravnavi emisij, ki jih povzročajo ladijski in zračni promet ter kmetijstvo, obenem pa tudi k poenostavitvi kazalnikov in meril, ki se uporabljajo pri merjenju; poziva tudi k povezovanju politike EU o kakovosti zraka z drugimi politikami, zlasti prometno, stanovanjsko, industrijsko, energetsko in podnebno;

| 43. | znova poudarja, da se zavzema za okrepljeno sodelovanje z Evropsko komisijo pri izvajanju strategije EU za biotsko raznovrstnost; |
| --- | --- |

43.

znova poudarja, da se zavzema za okrepljeno sodelovanje z Evropsko komisijo pri izvajanju strategije EU za biotsko raznovrstnost;

| 44. | pozdravlja povabilo Evropske investicijske banke Odboru regij, naj prispeva k njeni prihodnji politiki o energetskih posojilih, ter poziva k lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij ter lokalnih in regionalnih oblasti do posojil za naložbe na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; v tej zvezi meni, da bi bilo treba pri pobudah v okviru energetske politike EU upoštevati vedno večjo nevarnost energetske revščine; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja povabilo Evropske investicijske banke Odboru regij, naj prispeva k njeni prihodnji politiki o energetskih posojilih, ter poziva k lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij ter lokalnih in regionalnih oblasti do posojil za naložbe na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije; v tej zvezi meni, da bi bilo treba pri pobudah v okviru energetske politike EU upoštevati vedno večjo nevarnost energetske revščine;

Evropa za državljane

| 45. | si prizadeva, da bi bil vključen v pripravo vseh ukrepov EU v zvezi z evropskim letom državljanov (2013), da bili tako državljani bolj ozaveščeni o svojih pravicah in jih bolje razumeli, s čimer bi odpravili vse preostale ovire za uveljavljanje teh pravic in izboljšali prepoznavnost pojma državljanstva Unije; |
| --- | --- |

45.

si prizadeva, da bi bil vključen v pripravo vseh ukrepov EU v zvezi z evropskim letom državljanov (2013), da bili tako državljani bolj ozaveščeni o svojih pravicah in jih bolje razumeli, s čimer bi odpravili vse preostale ovire za uveljavljanje teh pravic in izboljšali prepoznavnost pojma državljanstva Unije;

| 46. | pozdravlja namero Evropske komisije, da pripravi poročilo o preprečevanju korupcije in zbere rezultate na področju pravosodja. Ti mehanizmi bodo pripomogli k okrepitvi zaupanja državljanov v javno upravo na vseh ravneh, Odbor pa pri njihovem razvoju nudi svojo pomoč; |
| --- | --- |

46.

pozdravlja namero Evropske komisije, da pripravi poročilo o preprečevanju korupcije in zbere rezultate na področju pravosodja. Ti mehanizmi bodo pripomogli k okrepitvi zaupanja državljanov v javno upravo na vseh ravneh, Odbor pa pri njihovem razvoju nudi svojo pomoč;

| 47. | se veseli sodelovanja z Evropsko komisijo pri razvoju mreže za vključevanje, da bi tako dejansko postali združeni v raznolikosti; |
| --- | --- |

47.

se veseli sodelovanja z Evropsko komisijo pri razvoju mreže za vključevanje, da bi tako dejansko postali združeni v raznolikosti;

Evropa kot globalni akter

| 48. | Komisiji priporoča, naj v svojih poročilih o strategiji širitve bolj izčrpno obravnava stanje na področju lokalne in regionalne samouprave ter države širitve po potrebi spodbudi k decentralizaciji; |
| --- | --- |

48.

Komisiji priporoča, naj v svojih poročilih o strategiji širitve bolj izčrpno obravnava stanje na področju lokalne in regionalne samouprave ter države širitve po potrebi spodbudi k decentralizaciji;

| 49. | poziva k olajšanju dostopa lokalnih in regionalnih akterjev v državah širitve in državah evropske sosedske politike do posebnih sredstev EU za to območje in podpira razširitev uporabe sedanjih programov, vključno s programom Erasmus Mundus in evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, na partnerje v sosednjih državah; |
| --- | --- |

49.

poziva k olajšanju dostopa lokalnih in regionalnih akterjev v državah širitve in državah evropske sosedske politike do posebnih sredstev EU za to območje in podpira razširitev uporabe sedanjih programov, vključno s programom Erasmus Mundus in evropskim združenjem za teritorialno sodelovanje, na partnerje v sosednjih državah;

| 50. | znova potrjuje, da namerava še naprej pozitivno sodelovati z Evropsko komisijo v okviru programa instrumenta za lokalno upravo, da se izboljša razvoj zmogljivosti na lokalni ravni ter v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah spodbuja znanje o EU in njenih postopkih; poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve programa na lokalno upravo v državah evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

50.

znova potrjuje, da namerava še naprej pozitivno sodelovati z Evropsko komisijo v okviru programa instrumenta za lokalno upravo, da se izboljša razvoj zmogljivosti na lokalni ravni ter v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah spodbuja znanje o EU in njenih postopkih; poziva Komisijo, naj preuči možnost razširitve programa na lokalno upravo v državah evropske sosedske politike;

| 51. | pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija zaveda, da imajo lokalne in regionalne oblasti oziroma civilna družba pri izvrševanju politike razvojnega sodelovanja različni vlogi, saj je predstavila dve ločeni sporočili, ter poziva Evropski parlament, naj uporabi isti pristop; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja dejstvo, da se Evropska komisija zaveda, da imajo lokalne in regionalne oblasti oziroma civilna družba pri izvrševanju politike razvojnega sodelovanja različni vlogi, saj je predstavila dve ločeni sporočili, ter poziva Evropski parlament, naj uporabi isti pristop;

| 52. | pričakuje, da bodo mesta in regije sodelovali pri pripravi stališča EU za srečanje na vrhu o razvojnih ciljih tisočletja (2015); |
| --- | --- |

52.

pričakuje, da bodo mesta in regije sodelovali pri pripravi stališča EU za srečanje na vrhu o razvojnih ciljih tisočletja (2015);

| 53. | nalaga predsedniku Odbora regij, naj to resolucijo predloži predsednikom Evropske komisije, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, ciprskemu predsedstvu Sveta EU ter prihodnjemu irskemu in litovskemu predsedstvu. |
| --- | --- |

53.

nalaga predsedniku Odbora regij, naj to resolucijo predloži predsednikom Evropske komisije, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, ciprskemu predsedstvu Sveta EU ter prihodnjemu irskemu in litovskemu predsedstvu.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1031/2012 fin.

1

(2)  CdR 42/2012 fin.

2

(3)  COM(2012) 629 final.

3

(4)  P7_TA(2012) 0319.

4

(5)  Resolucija Evropskega parlamenta o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2012.

5

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/6

---

Resolucija Odbora regij o tekočih pogajanjih o večletnem finančnem okviru

2013/C 17/02

ODBOR REGIJ

| — | ob upoštevanju revidiranega mnenja o novem večletnem finančnem okviru po letu 2013, sprejetega 9. oktobra 2012; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega mnenja o novem večletnem finančnem okviru po letu 2013, sprejetega 9. oktobra 2012;

| — | ob upoštevanju osnutka sklepov Evropskega sveta; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepov Evropskega sveta;

| 1. | obžaluje, da Evropskemu svetu 22. in 23. novembra 2012 ni uspelo doseči sporazuma o novem večletnem finančnem okviru po letu 2013; |
| --- | --- |

1.

obžaluje, da Evropskemu svetu 22. in 23. novembra 2012 ni uspelo doseči sporazuma o novem večletnem finančnem okviru po letu 2013;

| 2. | poudarja pomen sporazuma in svari pred posledicami, ki jih ima odlašanje za pripravo programov, zlasti za skupni strateški okvir za dodeljevanje sredstev po letu 2014, kar bo resno vplivalo na prihodnje naložbe v regije in mesta v EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja pomen sporazuma in svari pred posledicami, ki jih ima odlašanje za pripravo programov, zlasti za skupni strateški okvir za dodeljevanje sredstev po letu 2014, kar bo resno vplivalo na prihodnje naložbe v regije in mesta v EU;

| 3. | je seznanjen s priznanjem Evropskega sveta, da je „proračun [...] pomemben za kohezijo Unije ter delovna mesta in rast v vseh državah članicah“. Vendar pa tega priznanja ne odražajo predlogi nekaterih držav članic za zmanjšanje sredstev na področju kohezijske politike. Poudarja, da je vsekakor potrebno več časa za nadaljnjo preučitev konkretnih političnih posledic zneskov in predlogov, o katerih potekajo pogajanja; |
| --- | --- |

3.

je seznanjen s priznanjem Evropskega sveta, da je „proračun [...] pomemben za kohezijo Unije ter delovna mesta in rast v vseh državah članicah“. Vendar pa tega priznanja ne odražajo predlogi nekaterih držav članic za zmanjšanje sredstev na področju kohezijske politike. Poudarja, da je vsekakor potrebno več časa za nadaljnjo preučitev konkretnih političnih posledic zneskov in predlogov, o katerih potekajo pogajanja;

| 4. | hkrati poudarja, da se Odbor regij kot organ EU, ki zastopa lokalne in regionalne oblasti, v celoti zaveda gospodarskih težav, s katerimi se soočajo države članice EU, in meni, da mora biti prva prednostna naloga vzpostavitev močnih gospodarstev z manj birokracije, kar bo pripomoglo k več možnostim zaposlovanja v državah članicah; |
| --- | --- |

4.

hkrati poudarja, da se Odbor regij kot organ EU, ki zastopa lokalne in regionalne oblasti, v celoti zaveda gospodarskih težav, s katerimi se soočajo države članice EU, in meni, da mora biti prva prednostna naloga vzpostavitev močnih gospodarstev z manj birokracije, kar bo pripomoglo k več možnostim zaposlovanja v državah članicah;

| 5. | ponavlja poziv k verodostojnemu večletnemu proračunu EU kot orodju za naložbe v korist vseh držav članic EU in regij, ki bo z vidika odobrenih sredstev za prevzem obveznosti kot odstotka BND vsaj na enaki ravni kot proračun, dogovorjen za sedanje programsko obdobje 2007–2013, ter podpira poziv Evropskega parlamenta k proračunu, ki bo lahko oživil rast v skladu s cilji strategije Evropa 2020 in se ustrezno odzval na potrebe lokalnih in regionalnih oblasti na področju teritorialne, ekonomske in socialne kohezije; |
| --- | --- |

5.

ponavlja poziv k verodostojnemu večletnemu proračunu EU kot orodju za naložbe v korist vseh držav članic EU in regij, ki bo z vidika odobrenih sredstev za prevzem obveznosti kot odstotka BND vsaj na enaki ravni kot proračun, dogovorjen za sedanje programsko obdobje 2007–2013, ter podpira poziv Evropskega parlamenta k proračunu, ki bo lahko oživil rast v skladu s cilji strategije Evropa 2020 in se ustrezno odzval na potrebe lokalnih in regionalnih oblasti na področju teritorialne, ekonomske in socialne kohezije;

| 6. | poudarja pomen vloge Evropskega parlamenta v pogajanjih, ne le v zvezi s postopkom odobritve, ki se uporablja za sprejemanje celotnega večletnega finančnega okvira, ampak tudi glede na to, da se pomembno število vprašanj iz osnutka sklepov Evropskega sveta (različica z dne 22. novembra 2012), zlasti točke, povezane s podnaslovom 1b (kohezija), naslovom 2 (skupna kmetijska politika), skupnim strateškim okvirom ter horizontalnimi vprašanji, obravnavajo v okviru postopka soodločanja; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen vloge Evropskega parlamenta v pogajanjih, ne le v zvezi s postopkom odobritve, ki se uporablja za sprejemanje celotnega večletnega finančnega okvira, ampak tudi glede na to, da se pomembno število vprašanj iz osnutka sklepov Evropskega sveta (različica z dne 22. novembra 2012), zlasti točke, povezane s podnaslovom 1b (kohezija), naslovom 2 (skupna kmetijska politika), skupnim strateškim okvirom ter horizontalnimi vprašanji, obravnavajo v okviru postopka soodločanja;

| 7. | opozarja, da Pogodbi (člen 312 PDEU) vsebujeta posebne določbe za ravnanje v primeru nesprejetja večletnega finančnega okvira pred iztekom veljavnosti pravne podlage vseh sedanjih večletnih programov porabe sredstev EU, razen prvega stebra skupne kmetijske politike (SKP), konec leta 2013; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da Pogodbi (člen 312 PDEU) vsebujeta posebne določbe za ravnanje v primeru nesprejetja večletnega finančnega okvira pred iztekom veljavnosti pravne podlage vseh sedanjih večletnih programov porabe sredstev EU, razen prvega stebra skupne kmetijske politike (SKP), konec leta 2013;

| 8. | nasprotuje zmanjšanju proračuna za kohezijo. Opozarja, da je kohezijska politika orodje za naložbe, ki trajnostno spodbuja konkurenčnost in prispeva k zmanjševanju razlik med regijami; |
| --- | --- |

8.

nasprotuje zmanjšanju proračuna za kohezijo. Opozarja, da je kohezijska politika orodje za naložbe, ki trajnostno spodbuja konkurenčnost in prispeva k zmanjševanju razlik med regijami;

| 9. | opozarja, da se za zadeve, povezane s kohezijsko politiko, iz člena 177, kot je metoda za razdelitev nacionalnih dodelitev ter določitev zgornje meje za kohezijsko politiko in razvoj podeželja, uporabljata postopek soodločanja z obveznim posvetovanjem OR in pravica OR do tožbe pred Sodiščem Evropske unije v skladu s tretjim odstavkom člena 263 PDEU; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da se za zadeve, povezane s kohezijsko politiko, iz člena 177, kot je metoda za razdelitev nacionalnih dodelitev ter določitev zgornje meje za kohezijsko politiko in razvoj podeželja, uporabljata postopek soodločanja z obveznim posvetovanjem OR in pravica OR do tožbe pred Sodiščem Evropske unije v skladu s tretjim odstavkom člena 263 PDEU;

| 10. | v skladu z mnenji, ki jih je sprejel od začetka leta 2012 o različnih zakonodajnih predlogih Komisije, znova poudarja naslednje:






  a. | v zvezi s podnaslovoma 1a in 1b ter skladi skupnega strateškega okvira:






  — | podpira okrepljeno financiranje raziskav in inovacij; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

v skladu z mnenji, ki jih je sprejel od začetka leta 2012 o različnih zakonodajnih predlogih Komisije, znova poudarja naslednje:

a.

v zvezi s podnaslovoma 1a in 1b ter skladi skupnega strateškega okvira:

—

podpira okrepljeno financiranje raziskav in inovacij;

| — | poziva k ponovni uvedbi prvotno predlaganega proračuna za instrument za povezovanje Evrope za financiranje naložb v vseevropska omrežja ter podpira oblikovanje skupnega strateškega okvira za oba strukturna sklada in kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

—

poziva k ponovni uvedbi prvotno predlaganega proračuna za instrument za povezovanje Evrope za financiranje naložb v vseevropska omrežja ter podpira oblikovanje skupnega strateškega okvira za oba strukturna sklada in kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo;

| — | znova poudarja jasno in odločno nasprotovanje kakršni koli obliki makroekonomskega pogojevanja; |
| --- | --- |

—

znova poudarja jasno in odločno nasprotovanje kakršni koli obliki makroekonomskega pogojevanja;

| — | pozdravlja, da sta bila potrjena predlog za uvedbo nove kategorije „regij v prehodu“ in potreba po upoštevanju posebnega in edinstvenega položaja najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

—

pozdravlja, da sta bila potrjena predlog za uvedbo nove kategorije „regij v prehodu“ in potreba po upoštevanju posebnega in edinstvenega položaja najbolj oddaljenih regij;

| — | znova poudarja potrebo po ohranitvi varnostne mreže za vse regije, ki bodo izpadle iz konvergenčnega cilja, in sicer v višini dveh tretjin sedanjih dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

—

znova poudarja potrebo po ohranitvi varnostne mreže za vse regije, ki bodo izpadle iz konvergenčnega cilja, in sicer v višini dveh tretjin sedanjih dodeljenih sredstev;

| — | se strinja, da je treba zagotoviti raven sredstev za manj razvite regije in države članice ter zmanjšanje razlik v povprečni intenzivnosti pomoči na prebivalca, saj je to prednostni cilj kohezijske politike; |
| --- | --- |

—

se strinja, da je treba zagotoviti raven sredstev za manj razvite regije in države članice ter zmanjšanje razlik v povprečni intenzivnosti pomoči na prebivalca, saj je to prednostni cilj kohezijske politike;

| — | obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga 26-odstotno zmanjšanje sredstev za cilj evropske teritorialne kohezije, vendar pa pozdravlja upoštevanje poziva OR k dvigu stopnje sofinanciranja na 85 %; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga 26-odstotno zmanjšanje sredstev za cilj evropske teritorialne kohezije, vendar pa pozdravlja upoštevanje poziva OR k dvigu stopnje sofinanciranja na 85 %;

| — | podpira uvedbo stopnje sofinanciranja, ki je za 10 odstotnih točk višja za države članice, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami; |
| --- | --- |

—

podpira uvedbo stopnje sofinanciranja, ki je za 10 odstotnih točk višja za države članice, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami;

| — | podpira nepovratni DDV kot upravičeni izdatek, ki se sofinancira iz skladov skupnega strateškega okvira; |
| --- | --- |

—

podpira nepovratni DDV kot upravičeni izdatek, ki se sofinancira iz skladov skupnega strateškega okvira;

| — | znova izraža nasprotovanje predlagani rezervi na podlagi doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

—

znova izraža nasprotovanje predlagani rezervi na podlagi doseženih rezultatov;

| b. | v zvezi z naslovom 2:






  — | obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga prostovoljna določitev zgornje meje za neposredna plačila s strani držav članic; |
| --- | --- | --- |

b.

v zvezi z naslovom 2:

—

obžaluje, da se v osnutku sklepov Evropskega sveta predlaga prostovoljna določitev zgornje meje za neposredna plačila s strani držav članic;

| — | poziva k temu, da je treba v naslednjem obdobju neposredno podporo bolj pravično razdeliti med države članice z neposrednimi plačili na hektar pod 90 % povprečja EU, pri čemer bi dinamičen proces zapolnjevanja vrzeli začeli že z začetkom naslednjega obdobja načrtovanja in dosegli povprečje EU do sredine naslednje finančne perspektive; |
| --- | --- |

—

poziva k temu, da je treba v naslednjem obdobju neposredno podporo bolj pravično razdeliti med države članice z neposrednimi plačili na hektar pod 90 % povprečja EU, pri čemer bi dinamičen proces zapolnjevanja vrzeli začeli že z začetkom naslednjega obdobja načrtovanja in dosegli povprečje EU do sredine naslednje finančne perspektive;

| — | pozdravlja 30-odstotno stopnjo za okolju prijazne ukrepe; |
| --- | --- |

—

pozdravlja 30-odstotno stopnjo za okolju prijazne ukrepe;

| — | podpira možnost prenosov proračunskih sredstev iz prvega v drugi steber; |
| --- | --- |

—

podpira možnost prenosov proračunskih sredstev iz prvega v drugi steber;

| — | podpira vključitev regij v prehodu v uredbo o razvoju podeželja; |
| --- | --- |

—

podpira vključitev regij v prehodu v uredbo o razvoju podeželja;

| — | nasprotuje oblikovanju nove rezerve za krizne razmere v kmetijstvu in zlasti predlogu za povračilo neporabljenih zneskov v obliki neposrednih plačil; |
| --- | --- |

—

nasprotuje oblikovanju nove rezerve za krizne razmere v kmetijstvu in zlasti predlogu za povračilo neporabljenih zneskov v obliki neposrednih plačil;

| 11. | pozdravlja dejstvo, da osnutek sklepov Evropskega sveta ohranja program pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe, vendar ostro nasprotuje njegovemu financiranju iz sredstev Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da osnutek sklepov Evropskega sveta ohranja program pomoči v hrani za najbolj ogrožene osebe, vendar ostro nasprotuje njegovemu financiranju iz sredstev Evropskega socialnega sklada;

| 12. | meni, da je 47-odstotno zmanjšanje sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji, v primerjavi z njegovim sedanjim proračunom popolnoma v nasprotju s sedanjimi kriznimi razmerami. Iz osnutka sklepov Evropskega sveta razume, da je bil ta pripravljen ob upoštevanju predpostavke, da se prihodnji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ne bo uporabljal za kmetijstvo. |
| --- | --- |

12.

meni, da je 47-odstotno zmanjšanje sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji, v primerjavi z njegovim sedanjim proračunom popolnoma v nasprotju s sedanjimi kriznimi razmerami. Iz osnutka sklepov Evropskega sveta razume, da je bil ta pripravljen ob upoštevanju predpostavke, da se prihodnji Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ne bo uporabljal za kmetijstvo.

Prihodki in lastna sredstva

| 13. | obžaluje, da so se pogajanja osredotočila na zmanjšanje odhodkov proračuna EU, ne da bi se namenila ustrezna pozornost prihodkom in nujni potrebi po reformi sedanjega sistema, ki bi EU omogočila razpolaganje z lastnimi sredstvi in ukinila sedanji sklop finančnih popravkov in izjem; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da so se pogajanja osredotočila na zmanjšanje odhodkov proračuna EU, ne da bi se namenila ustrezna pozornost prihodkom in nujni potrebi po reformi sedanjega sistema, ki bi EU omogočila razpolaganje z lastnimi sredstvi in ukinila sedanji sklop finančnih popravkov in izjem;

| 14. | pozdravlja predlog, da bi se dve tretjini zneskov, ki bi jih pobrale države članice, ki so se v okviru postopka okrepljenega sodelovanja zavezale k uvedbi davka na finančne transakcije, steklo v proračun EU v obliki novih lastnih sredstev in da bi se temu ustrezno zmanjšal proračunski prispevek teh držav članic, ki temelji na BND; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja predlog, da bi se dve tretjini zneskov, ki bi jih pobrale države članice, ki so se v okviru postopka okrepljenega sodelovanja zavezale k uvedbi davka na finančne transakcije, steklo v proračun EU v obliki novih lastnih sredstev in da bi se temu ustrezno zmanjšal proračunski prispevek teh držav članic, ki temelji na BND;

| 15. | nalaga predsedniku Odbora regij, naj to resolucijo predloži predsednikom Evropske komisije, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, ciprskemu predsedstvu Sveta EU ter prihodnjemu irskemu in litovskemu predsedstvu. |
| --- | --- |

15.

nalaga predsedniku Odbora regij, naj to resolucijo predloži predsednikom Evropske komisije, Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, ciprskemu predsedstvu Sveta EU ter prihodnjemu irskemu in litovskemu predsedstvu.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

MNENJA

Odbor regij

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/8

---

Mnenje Odbora regij – Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti

2013/C 17/03

ODBOR REGIJ

| — | je prepričan, da bo potrošniška politika pomagala EU k hitrejšemu izhodu iz krize: izjemno pomembno je, da lahko računamo na dobro poučene potrošnike, kar zagotavlja zanesljivo, kakovostno in konkurenčno proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, to pa prispeva k trajnostni oživitvi gospodarstva;
  in poziva Evropsko komisijo, naj |
| --- | --- |

—

je prepričan, da bo potrošniška politika pomagala EU k hitrejšemu izhodu iz krize: izjemno pomembno je, da lahko računamo na dobro poučene potrošnike, kar zagotavlja zanesljivo, kakovostno in konkurenčno proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, to pa prispeva k trajnostni oživitvi gospodarstva;

in poziva Evropsko komisijo, naj

| — | lokalnim in regionalnim oblastem da na voljo ustrezna orodja, s katerimi lahko v okviru svojih pristojnosti poskrbijo za varstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

—

lokalnim in regionalnim oblastem da na voljo ustrezna orodja, s katerimi lahko v okviru svojih pristojnosti poskrbijo za varstvo potrošnikov;

| — | tesno sodeluje z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Poudariti je treba zlasti to, da čeprav naj bi ukrepe iz agende že zaradi njihove narave izvajali predvsem evropski in nacionalni organi, ne gre zanemariti pomembne vloge lokalnih oblasti, saj te predstavljajo lokalne skupnosti in lahko učinkovito prispevajo k izvajanju teh določb v praksi; |
| --- | --- |

—

tesno sodeluje z nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Poudariti je treba zlasti to, da čeprav naj bi ukrepe iz agende že zaradi njihove narave izvajali predvsem evropski in nacionalni organi, ne gre zanemariti pomembne vloge lokalnih oblasti, saj te predstavljajo lokalne skupnosti in lahko učinkovito prispevajo k izvajanju teh določb v praksi;

| — | ne pozabi, da so tudi regionalne in lokalne oblasti potrošniki blaga in storitev, zaradi česar potrebujejo in si tudi same želijo varen okvir, ki bi zagotovil spoštovanje njihovih interesov in interesov skupnosti, ki jih zastopajo in ki pogosto prispevajo k njihovim proračunom; |
| --- | --- |

—

ne pozabi, da so tudi regionalne in lokalne oblasti potrošniki blaga in storitev, zaradi česar potrebujejo in si tudi same želijo varen okvir, ki bi zagotovil spoštovanje njihovih interesov in interesov skupnosti, ki jih zastopajo in ki pogosto prispevajo k njihovim proračunom;

| — | se zaveda, da opolnomočenje potrošnikov vključuje tudi njihovo izobraževanje in da morajo lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba sodelovati v kampanjah za osveščanje potrošnikov; |
| --- | --- |

—

se zaveda, da opolnomočenje potrošnikov vključuje tudi njihovo izobraževanje in da morajo lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba sodelovati v kampanjah za osveščanje potrošnikov;

| — | z ustreznimi sredstvi in strokovnim znanjem izboljša mehanizme nadzora v regijah s trajnimi geografskimi ali demografskimi ovirami. |
| --- | --- |

—

z ustreznimi sredstvi in strokovnim znanjem izboljša mehanizme nadzora v regijah s trajnimi geografskimi ali demografskimi ovirami.

| Poročevalec | Spyros SPYRIDON (EL/EPP), svetnik regije Atika |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti
  COM(2012) 225 final |

Poročevalec

Spyros SPYRIDON (EL/EPP), svetnik regije Atika

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropska agenda za potrošnike – za krepitev zaupanja in rasti

COM(2012) 225 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Uvod

| 1. | pozdravlja poglobljeno sporočilo Evropske komisije, ki zajema širok spekter vprašanj, povezanih z varstvom potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja poglobljeno sporočilo Evropske komisije, ki zajema širok spekter vprašanj, povezanih z varstvom potrošnikov;

| 2. | izraža zadovoljstvo z dejstvom, da agenda zagotavlja skladen in celovit instrument za spodbujanje ukrepov na področju krepitve varstva potrošnikov. Treba je prepoznati razsežnost izziva, ki ga predstavljata opolnomočenje potrošnikov in krepitev enotnega trga. Za uresničevanje strategije Evropa 2020 je ključno, da so potrošniki obveščeni in sposobni ozaveščeno izbirati; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo z dejstvom, da agenda zagotavlja skladen in celovit instrument za spodbujanje ukrepov na področju krepitve varstva potrošnikov. Treba je prepoznati razsežnost izziva, ki ga predstavljata opolnomočenje potrošnikov in krepitev enotnega trga. Za uresničevanje strategije Evropa 2020 je ključno, da so potrošniki obveščeni in sposobni ozaveščeno izbirati;

| 3. | izraža zaskrbljenost, ker je področje uporabe agende sicer precej obsežno, vendar pa ne vključuje zdravstvenih storitev, ki so pomemben del potrošniške politike. Zdravstvene storitve se zagotavljajo potrošnikom, potrošniki pa zanje plačajo; v veliki meri so naloga splošnega pomena. Zdravstvena politika bi zato morala biti vključena v agendo kot politika, ki je pomembna za potrošnike; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost, ker je področje uporabe agende sicer precej obsežno, vendar pa ne vključuje zdravstvenih storitev, ki so pomemben del potrošniške politike. Zdravstvene storitve se zagotavljajo potrošnikom, potrošniki pa zanje plačajo; v veliki meri so naloga splošnega pomena. Zdravstvena politika bi zato morala biti vključena v agendo kot politika, ki je pomembna za potrošnike;

| 4. | soglaša s štirimi ključnimi tematskimi cilji, ki jih je Evropska komisija izbrala kot področja, na katera bi se morala osredotočiti politika varstva potrošnikov: i) večja varnost potrošnikov, ii) boljša obveščenost, iii) boljše izvajanje zakonodaje, pospešeno izvrševanje in zagotavljanje pravnih sredstev ter iv) uskladitev pravic in ključnih politik z gospodarskimi in družbenimi spremembami. Odbor poziva k povečanju preglednosti in zagotavljanju primerljivih in kakovostnejših informacij potrošnikom, tako da bodo lahko sprejemali bolj racionalne odločitve. |
| --- | --- |

4.

soglaša s štirimi ključnimi tematskimi cilji, ki jih je Evropska komisija izbrala kot področja, na katera bi se morala osredotočiti politika varstva potrošnikov: i) večja varnost potrošnikov, ii) boljša obveščenost, iii) boljše izvajanje zakonodaje, pospešeno izvrševanje in zagotavljanje pravnih sredstev ter iv) uskladitev pravic in ključnih politik z gospodarskimi in družbenimi spremembami. Odbor poziva k povečanju preglednosti in zagotavljanju primerljivih in kakovostnejših informacij potrošnikom, tako da bodo lahko sprejemali bolj racionalne odločitve.

Izvajanje temeljnih načel Evropske unije

ODBOR REGIJ

| 5. | poudarja, da je treba prihodnje ukrepe oblikovati tako, da upoštevajo načelo sorazmernosti, in temeljito analizirati njihove stroške in koristi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba prihodnje ukrepe oblikovati tako, da upoštevajo načelo sorazmernosti, in temeljito analizirati njihove stroške in koristi;

| 6. | opozarja, da je treba zagotoviti učinkovitost in primernost prihodnjih ukrepov, zlasti v zvezi z zdravjem in varnostjo. Izbrane metode morajo biti dovolj prožne, da jih je mogoče prilagoditi regionalnim posebnostim, potrebam ranljivih skupin in hitro spreminjajočim se trgom, s tem pa zavarovati potrošnike; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je treba zagotoviti učinkovitost in primernost prihodnjih ukrepov, zlasti v zvezi z zdravjem in varnostjo. Izbrane metode morajo biti dovolj prožne, da jih je mogoče prilagoditi regionalnim posebnostim, potrebam ranljivih skupin in hitro spreminjajočim se trgom, s tem pa zavarovati potrošnike;

| 7. | v zvezi z izvajanjem ukrepov predlaga, da se poleg navedenih sektorskih dejavnosti predvidi tudi horizontalen vidik v okviru obstoječih pristojnosti, da bi se potrošnikove pravice upoštevale v vseh evropskih politikah; |
| --- | --- |

7.

v zvezi z izvajanjem ukrepov predlaga, da se poleg navedenih sektorskih dejavnosti predvidi tudi horizontalen vidik v okviru obstoječih pristojnosti, da bi se potrošnikove pravice upoštevale v vseh evropskih politikah;

| 8. | ugotavlja, da je premalo pozornosti namenjene cilju teritorialne kohezije, uvedenemu z Lizbonsko pogodbo. Še posebej opozarja na potrebo po zaščiti ranljivih skupin potrošnikov, ki imajo bodisi otežen dostop do trgov bodisi omejeno izbiro ali pa imajo težave pri uveljavljanju svojih pravic. V to kategorijo spadajo potrošniki iz najbolj oddaljenih regij, regij z nizko gostoto prebivalstva in otoških ali gorskih regij, kjer trgi ne delujejo dobro; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je premalo pozornosti namenjene cilju teritorialne kohezije, uvedenemu z Lizbonsko pogodbo. Še posebej opozarja na potrebo po zaščiti ranljivih skupin potrošnikov, ki imajo bodisi otežen dostop do trgov bodisi omejeno izbiro ali pa imajo težave pri uveljavljanju svojih pravic. V to kategorijo spadajo potrošniki iz najbolj oddaljenih regij, regij z nizko gostoto prebivalstva in otoških ali gorskih regij, kjer trgi ne delujejo dobro;

| 9. | v zvezi s tem opozarja na vse večji pomen interneta za te kategorije potrošnikov, ki lahko prek spleta dostopajo do trgov in informacij, primerjajo izdelke in storitve ter uveljavljajo svoje pravice v primeru sporov; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem opozarja na vse večji pomen interneta za te kategorije potrošnikov, ki lahko prek spleta dostopajo do trgov in informacij, primerjajo izdelke in storitve ter uveljavljajo svoje pravice v primeru sporov;

| 10. | poudarja, da je treba z ustreznimi sredstvi in strokovnim znanjem izboljšati mehanizme nadzora v regijah s trajnimi geografskimi ali demografskimi ovirami; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je treba z ustreznimi sredstvi in strokovnim znanjem izboljšati mehanizme nadzora v regijah s trajnimi geografskimi ali demografskimi ovirami;

| 11. | opozarja Evropsko komisijo in zakonodajne institucije držav članic, da morajo biti sprejeti ukrepi prilagojeni zmogljivostim proizvajalcev iz prikrajšanih območij. Za te regije se lahko stroški in čas, ki so potrebni za te prilagoditve, znatno razlikujejo od tistih v drugih evropskih regijah. |
| --- | --- |

11.

opozarja Evropsko komisijo in zakonodajne institucije držav članic, da morajo biti sprejeti ukrepi prilagojeni zmogljivostim proizvajalcev iz prikrajšanih območij. Za te regije se lahko stroški in čas, ki so potrebni za te prilagoditve, znatno razlikujejo od tistih v drugih evropskih regijah.

Izkoriščanje možnosti, ki jih ponuja internet, ter nadzor in obveščanje

ODBOR REGIJ

| 12. | želi ob tej priložnosti poudariti potrebo po izvajanju Digitalne agende v okviru strategije Evropa 2020, saj ima internet za vse skupine potrošnikov še posebej pomembno vlogo. Vse ravni oblasti – tako evropska kot tudi nacionalna in regionalna – morajo dejavno prispevati k prizadevanjem na tem področju, da bi se tako izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov; |
| --- | --- |

12.

želi ob tej priložnosti poudariti potrebo po izvajanju Digitalne agende v okviru strategije Evropa 2020, saj ima internet za vse skupine potrošnikov še posebej pomembno vlogo. Vse ravni oblasti – tako evropska kot tudi nacionalna in regionalna – morajo dejavno prispevati k prizadevanjem na tem področju, da bi se tako izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov;

| 13. | opozarja na vpliv interneta na mlade, ki v večji meri izkoriščajo nove tehnologije, vendar pa je mogoče domnevati, da so hkrati pri njihovi uporabi bolj ranljivi kot odrasli; |
| --- | --- |

13.

opozarja na vpliv interneta na mlade, ki v večji meri izkoriščajo nove tehnologije, vendar pa je mogoče domnevati, da so hkrati pri njihovi uporabi bolj ranljivi kot odrasli;

| 14. | opozarja na dejstvo, da je uporaba interneta manj razširjena med ranljivimi skupinami prebivalstva, kot so starejši ljudje, invalidi in socialno prikrajšani. Odbor zlasti ugotavlja, da je v regijah z geografskimi ovirami problem staranja prebivalstva bolj pereč kot v drugih regijah. Te skupine prebivalstva imajo na splošno manj možnosti, da izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja enotni trg, in uveljavljajo svoje pravice. V sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi si je treba posebej prizadevati za to, da bi s ciljno usmerjenimi ukrepi spodbujali blaginjo tudi te skupine državljanov; |
| --- | --- |

14.

opozarja na dejstvo, da je uporaba interneta manj razširjena med ranljivimi skupinami prebivalstva, kot so starejši ljudje, invalidi in socialno prikrajšani. Odbor zlasti ugotavlja, da je v regijah z geografskimi ovirami problem staranja prebivalstva bolj pereč kot v drugih regijah. Te skupine prebivalstva imajo na splošno manj možnosti, da izkoristijo priložnosti, ki jih ponuja enotni trg, in uveljavljajo svoje pravice. V sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi si je treba posebej prizadevati za to, da bi s ciljno usmerjenimi ukrepi spodbujali blaginjo tudi te skupine državljanov;

| 15. | glede na težave, ki jih imajo pri zagotavljanju lažjega dostopa do interneta nekatere regije in občine, zlasti na podeželskih, gorskih, otoških, obrobnih in najbolj oddaljenih območjih, podpira nedavne predloge Komisije za spremembo zakonodaje o državnih pomočeh. Komisija med drugim predlaga, naj bo odstopanje od obveznosti poročanja o pomoči, namenjeni zagotavljanju hitrega dostopa do interneta, združljivo z notranjim trgom; |
| --- | --- |

15.

glede na težave, ki jih imajo pri zagotavljanju lažjega dostopa do interneta nekatere regije in občine, zlasti na podeželskih, gorskih, otoških, obrobnih in najbolj oddaljenih območjih, podpira nedavne predloge Komisije za spremembo zakonodaje o državnih pomočeh. Komisija med drugim predlaga, naj bo odstopanje od obveznosti poročanja o pomoči, namenjeni zagotavljanju hitrega dostopa do interneta, združljivo z notranjim trgom;

| 16. | poziva Evropsko komisijo, naj z državami članicami sodeluje pri pripravi pobud za izboljšanje e-znanj potrošnikov, hkrati pa zagotovi, da imajo vse skupine državljanov dostop do enotnega digitalnega trga in lahko v celoti izkoriščajo njegove prednosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Evropsko komisijo, naj z državami članicami sodeluje pri pripravi pobud za izboljšanje e-znanj potrošnikov, hkrati pa zagotovi, da imajo vse skupine državljanov dostop do enotnega digitalnega trga in lahko v celoti izkoriščajo njegove prednosti;

| 17. | poudarja, da je hiter razvoj e-poslovanja za potrošnike ključnega pomena, saj jim omogoča večjo izbiro, še zlasti za ljudi, ki živijo v težko dostopnih, najbolj oddaljenih ali obrobnih regijah, pa tudi za tiste z omejeno mobilnostjo, ki sicer ne bi imeli dostopa do širokega izbora različnih možnosti; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je hiter razvoj e-poslovanja za potrošnike ključnega pomena, saj jim omogoča večjo izbiro, še zlasti za ljudi, ki živijo v težko dostopnih, najbolj oddaljenih ali obrobnih regijah, pa tudi za tiste z omejeno mobilnostjo, ki sicer ne bi imeli dostopa do širokega izbora različnih možnosti;

| 18. | izrecno poudarja, da je varnost na internetu še posebej pomembno vprašanje, ki presega agendo za potrošnike. Treba je sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se to pomembno orodje uporablja v korist evropskih državljanov, ki ga uporabljajo bodisi kot potrošniki bodisi kot podjetniki, in da se preprečijo kazniva ali nepoštena dejanja, na primer nezakonito zbiranje osebnih podatkov ali kršitev lastninskih pravic; |
| --- | --- |

18.

izrecno poudarja, da je varnost na internetu še posebej pomembno vprašanje, ki presega agendo za potrošnike. Treba je sprejeti vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da se to pomembno orodje uporablja v korist evropskih državljanov, ki ga uporabljajo bodisi kot potrošniki bodisi kot podjetniki, in da se preprečijo kazniva ali nepoštena dejanja, na primer nezakonito zbiranje osebnih podatkov ali kršitev lastninskih pravic;

| 19. | pozdravlja pobudo Komisije, da bo predložila zakonodajna predloga o spletnem in alternativnem reševanju sporov, ki je pomembno orodje teritorialne kohezije. OR soglaša s Komisijo, da bi bilo treba za potrošnike poenostaviti uveljavljanje zakonodaje z mehanizmi za izvensodno poravnavo. Kljub temu meni, da bi bilo treba področje uporabe direktive omejiti na pristojnosti EU in še natančneje na čezmejne spore. |
| --- | --- |

19.

pozdravlja pobudo Komisije, da bo predložila zakonodajna predloga o spletnem in alternativnem reševanju sporov, ki je pomembno orodje teritorialne kohezije. OR soglaša s Komisijo, da bi bilo treba za potrošnike poenostaviti uveljavljanje zakonodaje z mehanizmi za izvensodno poravnavo. Kljub temu meni, da bi bilo treba področje uporabe direktive omejiti na pristojnosti EU in še natančneje na čezmejne spore.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

ODBOR REGIJ

| 20. | opozarja, kako pomembno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo ustrezna orodja, s katerimi lahko v okviru svojih pristojnosti poskrbijo za varstvo potrošnikov. Glede na to, da se ravno sedaj razpravlja o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, želi Odbor izkoristiti to priložnost in v zvezi s tem predlagati, da se za izvajanje agende za potrošnike uporabijo sredstva iz strukturnih skladov, pa tudi sredstva, predvidena v nacionalnih programih reform; |
| --- | --- |

20.

opozarja, kako pomembno je, da imajo lokalne in regionalne oblasti na voljo ustrezna orodja, s katerimi lahko v okviru svojih pristojnosti poskrbijo za varstvo potrošnikov. Glede na to, da se ravno sedaj razpravlja o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020, želi Odbor izkoristiti to priložnost in v zvezi s tem predlagati, da se za izvajanje agende za potrošnike uporabijo sredstva iz strukturnih skladov, pa tudi sredstva, predvidena v nacionalnih programih reform;

| 21. | zlasti v zvezi s strukturnimi skladi predlaga sprejetje ukrepov za zagotovitev, da bodo za financiranje podjetij veljala merila, ki izhajajo iz njihovih obveznosti in njihovega splošnega odnosa do potrošnikov (npr. trajnostna proizvodnja), namesto da so omejena na podatke, povezane predvsem z gospodarsko vzdržnostjo; |
| --- | --- |

21.

zlasti v zvezi s strukturnimi skladi predlaga sprejetje ukrepov za zagotovitev, da bodo za financiranje podjetij veljala merila, ki izhajajo iz njihovih obveznosti in njihovega splošnega odnosa do potrošnikov (npr. trajnostna proizvodnja), namesto da so omejena na podatke, povezane predvsem z gospodarsko vzdržnostjo;

| 22. | v zvezi s tem poudarja, da je pri sprejemanju ukrepov potrebno tesno sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Poudariti je treba zlasti to, da čeprav naj bi ukrepe iz agende že zaradi njihove narave izvajali predvsem evropski in nacionalni organi, ne gre zanemariti pomembne vloge lokalnih oblasti, saj te predstavljajo lokalne skupnosti in lahko učinkovito prispevajo k izvajanju teh določb v praksi; |
| --- | --- |

22.

v zvezi s tem poudarja, da je pri sprejemanju ukrepov potrebno tesno sodelovanje med evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi oblastmi. Poudariti je treba zlasti to, da čeprav naj bi ukrepe iz agende že zaradi njihove narave izvajali predvsem evropski in nacionalni organi, ne gre zanemariti pomembne vloge lokalnih oblasti, saj te predstavljajo lokalne skupnosti in lahko učinkovito prispevajo k izvajanju teh določb v praksi;

| 23. | prav tako opozarja, da se ne sme pozabiti, da so tudi regionalne in lokalne oblasti potrošniki blaga in storitev, zaradi česar potrebujejo in si tudi same želijo varen okvir, ki bi zagotovil spoštovanje njihovih interesov in interesov skupnosti, ki jih zastopajo in ki pogosto prispevajo k njihovim proračunom; |
| --- | --- |

23.

prav tako opozarja, da se ne sme pozabiti, da so tudi regionalne in lokalne oblasti potrošniki blaga in storitev, zaradi česar potrebujejo in si tudi same želijo varen okvir, ki bi zagotovil spoštovanje njihovih interesov in interesov skupnosti, ki jih zastopajo in ki pogosto prispevajo k njihovim proračunom;

| 24. | poudarja, da prizadevanja za učinkovito izvajanje agende v času sedanje gospodarske krize ne bi smeli razumeti kot odvečna. Ravno nasprotno, Odbor regij je prepričan, da bo potrošniška politika pomagala EU k hitrejšemu izhodu iz krize: izjemno pomembno je, da lahko računamo na dobro poučene potrošnike, kar zagotavlja zanesljivo, kakovostno in konkurenčno proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, to pa prispeva k trajnostni oživitvi gospodarstva. |
| --- | --- |

24.

poudarja, da prizadevanja za učinkovito izvajanje agende v času sedanje gospodarske krize ne bi smeli razumeti kot odvečna. Ravno nasprotno, Odbor regij je prepričan, da bo potrošniška politika pomagala EU k hitrejšemu izhodu iz krize: izjemno pomembno je, da lahko računamo na dobro poučene potrošnike, kar zagotavlja zanesljivo, kakovostno in konkurenčno proizvodnjo blaga in izvajanje storitev, to pa prispeva k trajnostni oživitvi gospodarstva.

Socialna razsežnost agende

ODBOR REGIJ

| 25. | ugotavlja, da bo sedanja finančna kriza korenito spremenila potrošniške navade državljanov, saj bo na eni strani poglobila socialne neenakosti, na drugi strani pa zmanjšala razpoložljivi dohodek za potrošnjo. Državljani bodo zato prešli na nove načine potrošnje, v okviru katerih bodo hoteli imeti večji nadzor nad svojimi transakcijami, natančnejše in jasnejše informacije ter možnosti za primerjavo, za ponovno preučitev svoje prvotne odločitve in uveljavljanje svojih pravic v primeru sporov. Komisija mora upoštevati novo nastale razmere in agendo čim bolj izkoristiti, da bi ustvarili kar najboljše možno okolje za spodbujanje blaginje državljanov, kot je določeno tudi v Lizbonski pogodbi; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da bo sedanja finančna kriza korenito spremenila potrošniške navade državljanov, saj bo na eni strani poglobila socialne neenakosti, na drugi strani pa zmanjšala razpoložljivi dohodek za potrošnjo. Državljani bodo zato prešli na nove načine potrošnje, v okviru katerih bodo hoteli imeti večji nadzor nad svojimi transakcijami, natančnejše in jasnejše informacije ter možnosti za primerjavo, za ponovno preučitev svoje prvotne odločitve in uveljavljanje svojih pravic v primeru sporov. Komisija mora upoštevati novo nastale razmere in agendo čim bolj izkoristiti, da bi ustvarili kar najboljše možno okolje za spodbujanje blaginje državljanov, kot je določeno tudi v Lizbonski pogodbi;

| 26. | ponovno opozarja, da potrošnik potrebuje več informacij in jamstev glede sledljivosti proizvodov, da lahko oceni pravo razmerje med ceno in kakovostjo; |
| --- | --- |

26.

ponovno opozarja, da potrošnik potrebuje več informacij in jamstev glede sledljivosti proizvodov, da lahko oceni pravo razmerje med ceno in kakovostjo;

| 27. | opozarja na vse večjo nevarnost, da bodo odločitve potrošnikov narekovali stroški blaga na račun kakovosti. V zvezi s čezmejno trgovino v EU je Odbor zlasti zaskrbljen, da ne bi prišlo do porasta primerov tihotapljenja; |
| --- | --- |

27.

opozarja na vse večjo nevarnost, da bodo odločitve potrošnikov narekovali stroški blaga na račun kakovosti. V zvezi s čezmejno trgovino v EU je Odbor zlasti zaskrbljen, da ne bi prišlo do porasta primerov tihotapljenja;

| 28. | pozdravlja namero Komisije, da izvede študijo o učinkih zadolženosti gospodinjstev. Predlaga, da se študija ne omeji zgolj na načine reševanja tega problema, čigar obseg je med krizo ušel izpod nadzora, temveč analizira tudi njegove vzroke in predlaga ukrepe, npr. za zagotovitev odgovorne politike posojil, pa tudi posebne ukrepe za ublažitev posledic prezadolženosti; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja namero Komisije, da izvede študijo o učinkih zadolženosti gospodinjstev. Predlaga, da se študija ne omeji zgolj na načine reševanja tega problema, čigar obseg je med krizo ušel izpod nadzora, temveč analizira tudi njegove vzroke in predlaga ukrepe, npr. za zagotovitev odgovorne politike posojil, pa tudi posebne ukrepe za ublažitev posledic prezadolženosti;

| 29. | poudarja, da je treba oblikovati predpise o varnosti zdravstvenih proizvodov in storitev, saj je to področje, ki je zadnje čase deležno velike pozornosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba oblikovati predpise o varnosti zdravstvenih proizvodov in storitev, saj je to področje, ki je zadnje čase deležno velike pozornosti;

| 30. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta v skladu s sporočilom samo 2 % vprašanih znala pravilno odgovoriti na vprašanja o pravicah potrošnikov. Ta odstotek se zdi izjemno nizek, zato Odbor poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje večje ozaveščenosti potrošnikov o pravicah, ki jim pripadajo. Predlog o organizaciji vseevropske kampanje osveščanja je korak v pravo smer. K temu lahko prispevajo tudi lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju z organizacijami za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

30.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta v skladu s sporočilom samo 2 % vprašanih znala pravilno odgovoriti na vprašanja o pravicah potrošnikov. Ta odstotek se zdi izjemno nizek, zato Odbor poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja za spodbujanje večje ozaveščenosti potrošnikov o pravicah, ki jim pripadajo. Predlog o organizaciji vseevropske kampanje osveščanja je korak v pravo smer. K temu lahko prispevajo tudi lokalne in regionalne oblasti v sodelovanju z organizacijami za zaščito potrošnikov;

| 31. | se strinja z ugotovitvijo Komisije, v skladu s katero se od organov, pristojnih za izvajanje zakonodaje, zahteva, naj naredijo več z manj sredstvi. To nujno zahteva skrbno načrtovanje in redno preverjanje učinkovitosti sprejetih predpisov, tako da bi dosegli čim boljše rezultate; |
| --- | --- |

31.

se strinja z ugotovitvijo Komisije, v skladu s katero se od organov, pristojnih za izvajanje zakonodaje, zahteva, naj naredijo več z manj sredstvi. To nujno zahteva skrbno načrtovanje in redno preverjanje učinkovitosti sprejetih predpisov, tako da bi dosegli čim boljše rezultate;

| 32. | poudarja, da opolnomočenje potrošnikov vključuje tudi njihovo izobraževanje, in v zvezi s tem opozarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba sodelovati v kampanjah za osveščanje potrošnikov, pri čemer je potreben manevrski prostor za prilagoditev kampanj obveščanja regionalnim razmeram. Odbor predlaga, da se pozornost nameni učnim načrtom šol in univerz, s katerimi bi mlajše generacije pripravili, da postanejo potrošniki, ki sprejemajo zavestne odločitve; pri tem ne bi smeli podcenjevati vloge, ki jo imajo nosilci izobraževanja za odrasle; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da opolnomočenje potrošnikov vključuje tudi njihovo izobraževanje, in v zvezi s tem opozarja, da morajo lokalne in regionalne oblasti ter civilna družba sodelovati v kampanjah za osveščanje potrošnikov, pri čemer je potreben manevrski prostor za prilagoditev kampanj obveščanja regionalnim razmeram. Odbor predlaga, da se pozornost nameni učnim načrtom šol in univerz, s katerimi bi mlajše generacije pripravili, da postanejo potrošniki, ki sprejemajo zavestne odločitve; pri tem ne bi smeli podcenjevati vloge, ki jo imajo nosilci izobraževanja za odrasle;

| 33. | pozdravlja poskus reševanja problemov pri viru z ukrepi, s katerimi se podjetja spodbujajo k zagotovitvi skladnosti s predpisi. Vendar je treba pri tem pristopu upoštevati posebnosti proizvajalcev v vsaki državi in regiji, pa tudi po vsem svetu, kjer poslujejo dobavitelji. Spodbude morajo biti dovolj velike, da odtehtajo stroške, potrebne za usklajevanje z novimi predpisi, ki bodo sprejeti, in upoštevati je treba sposobnost podjetij, da se prilagodijo; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja poskus reševanja problemov pri viru z ukrepi, s katerimi se podjetja spodbujajo k zagotovitvi skladnosti s predpisi. Vendar je treba pri tem pristopu upoštevati posebnosti proizvajalcev v vsaki državi in regiji, pa tudi po vsem svetu, kjer poslujejo dobavitelji. Spodbude morajo biti dovolj velike, da odtehtajo stroške, potrebne za usklajevanje z novimi predpisi, ki bodo sprejeti, in upoštevati je treba sposobnost podjetij, da se prilagodijo;

| 34. | poudarja, da bi morala Evropska komisija pri izvajanju potrošniške politike spoštovati pravni sistem držav članic in načelo subsidiarnosti. Po drugi strani pa bi si morale države članice posebej prizadevati, da pri prenašanju zakonodaje EU v nacionalno pravo ne bi uvajale dodatnih zahtev poleg tistih, ki so v ta namen nujne, ne da bi to vplivalo na možnost držav članic, da si v posameznih primerih prizadevajo za višjo raven zaščite potrošnikov; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bi morala Evropska komisija pri izvajanju potrošniške politike spoštovati pravni sistem držav članic in načelo subsidiarnosti. Po drugi strani pa bi si morale države članice posebej prizadevati, da pri prenašanju zakonodaje EU v nacionalno pravo ne bi uvajale dodatnih zahtev poleg tistih, ki so v ta namen nujne, ne da bi to vplivalo na možnost držav članic, da si v posameznih primerih prizadevajo za višjo raven zaščite potrošnikov;

| 35. | meni, da je treba potrošnike obveščati o spremembah, če naj bi imeli koristi od izboljšanja zakonodaje, zato poudarja, da je treba dati lokalnim in regionalnim oblastem priložnost, da sodelujejo v dejavnostih za osveščanje potrošnikov o njihovih pravicah in spremembah zakonodaje v njihovo korist; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba potrošnike obveščati o spremembah, če naj bi imeli koristi od izboljšanja zakonodaje, zato poudarja, da je treba dati lokalnim in regionalnim oblastem priložnost, da sodelujejo v dejavnostih za osveščanje potrošnikov o njihovih pravicah in spremembah zakonodaje v njihovo korist;

| 36. | izraža zadovoljstvo, da so v agendi za potrošnike omenjene kolektivne tožbe, in Komisijo poziva, naj predlaga konkreten okvir za njihovo izvajanje; predlogi Komisije o kolektivnih pravnih instrumentih bi se morali omejiti na oblikovanje pravnega okvira, ki vsebuje smernice za minimalne standarde, ki jih je treba spoštovati na nacionalni ravni, sicer pa državam članicam prepustiti odločitev o podrobnostih izvajanja kolektivnih pravnih instrumentov ob upoštevanju pravne tradicije v posamezni državi članici. Če EU zahteva pristojnost za dodatne kolektivne pravne instrumente, jih je treba prilagoditi pravnemu redu držav članic in njihovim sistemom izvajanja zakonodaje; |
| --- | --- |

36.

izraža zadovoljstvo, da so v agendi za potrošnike omenjene kolektivne tožbe, in Komisijo poziva, naj predlaga konkreten okvir za njihovo izvajanje; predlogi Komisije o kolektivnih pravnih instrumentih bi se morali omejiti na oblikovanje pravnega okvira, ki vsebuje smernice za minimalne standarde, ki jih je treba spoštovati na nacionalni ravni, sicer pa državam članicam prepustiti odločitev o podrobnostih izvajanja kolektivnih pravnih instrumentov ob upoštevanju pravne tradicije v posamezni državi članici. Če EU zahteva pristojnost za dodatne kolektivne pravne instrumente, jih je treba prilagoditi pravnemu redu držav članic in njihovim sistemom izvajanja zakonodaje;

| 37. | je prepričan, da je za spodbujanje celostne strategije za potrošnike potrebno ustrezno zastopanje njihovih interesov v organih odločanja. V zvezi s tem poudarja vlogo potrošniških organizacij, ki imajo bolj celosten pogled na težave, s katerimi se potrošniki srečujejo v vsakdanjem življenju, in bi lahko zato prispevale k njihovemu reševanju, če bi jih zaprosili za pomoč. Obenem te organizacije zagotavljajo možnosti za komuniciranje med državljani in pristojnimi organi, s tem pa širjenje informacij od zgoraj navzdol. Odbor priznava, da bi bilo mogoče odnose med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter potrošniškimi organizacijami, tako na primarni kot na sekundarni ravni, še izboljšati, in poziva države članice, naj po potrebi podprejo ta prizadevanja in preučijo, ali bi morale v ta namen vzpostaviti ustrezen okvir delovanja; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da je za spodbujanje celostne strategije za potrošnike potrebno ustrezno zastopanje njihovih interesov v organih odločanja. V zvezi s tem poudarja vlogo potrošniških organizacij, ki imajo bolj celosten pogled na težave, s katerimi se potrošniki srečujejo v vsakdanjem življenju, in bi lahko zato prispevale k njihovemu reševanju, če bi jih zaprosili za pomoč. Obenem te organizacije zagotavljajo možnosti za komuniciranje med državljani in pristojnimi organi, s tem pa širjenje informacij od zgoraj navzdol. Odbor priznava, da bi bilo mogoče odnose med lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter potrošniškimi organizacijami, tako na primarni kot na sekundarni ravni, še izboljšati, in poziva države članice, naj po potrebi podprejo ta prizadevanja in preučijo, ali bi morale v ta namen vzpostaviti ustrezen okvir delovanja;

Učinkovitejše izvajanje agende

ODBOR REGIJ

| 38. | meni, da je treba poskrbeti, da lahko državljani zaupajo organom, pristojnim za izvajanje zakonodaje, kar je mogoče doseči s pravilno uporabo pravil in zagotavljanjem možnosti, da se državljani v primeru spora obrnejo na organe oblasti; |
| --- | --- |

38.

meni, da je treba poskrbeti, da lahko državljani zaupajo organom, pristojnim za izvajanje zakonodaje, kar je mogoče doseči s pravilno uporabo pravil in zagotavljanjem možnosti, da se državljani v primeru spora obrnejo na organe oblasti;

| 39. | v zvezi s podjetji v celotni proizvodni verigi opozarja, da jih je treba prepričati, da je izpolnjevanje obveznosti v skladu z zakonodajo zanje bolje kot pa nespoštovanje zakonodaje. Poudariti je treba, da obveščanje o zakonodaji na področju varstva potrošnikov ne bi smelo biti namenjeno zgolj potrošnikom, temveč tudi podjetjem; |
| --- | --- |

39.

v zvezi s podjetji v celotni proizvodni verigi opozarja, da jih je treba prepričati, da je izpolnjevanje obveznosti v skladu z zakonodajo zanje bolje kot pa nespoštovanje zakonodaje. Poudariti je treba, da obveščanje o zakonodaji na področju varstva potrošnikov ne bi smelo biti namenjeno zgolj potrošnikom, temveč tudi podjetjem;

| 40. | se, kar zadeva posrednike, strinja z ugotovitvijo, da je njihova vloga vse pomembnejša, zlasti pri spletnih storitvah. Zato je bistvenega pomena zagotoviti preglednost in zaupanje, v primeru insolventnih posrednikov pa tudi za zadoščenje pravici in sankcije. Zato je treba v ta namen vzpostaviti strukture nadzora in spremljanja, tako v državah članicah kot na ravni EU; |
| --- | --- |

40.

se, kar zadeva posrednike, strinja z ugotovitvijo, da je njihova vloga vse pomembnejša, zlasti pri spletnih storitvah. Zato je bistvenega pomena zagotoviti preglednost in zaupanje, v primeru insolventnih posrednikov pa tudi za zadoščenje pravici in sankcije. Zato je treba v ta namen vzpostaviti strukture nadzora in spremljanja, tako v državah članicah kot na ravni EU;

| 41. | poleg tega predlaga, da se v zvezi z namero Komisije, da si bo skupaj s posredniki in trgovci prizadevala za izboljšanje okvira, ki ureja trgovinske odnose, sprejmejo zavezujoča pravila za tržne garancije, s čimer bi zapolnili znatno vrzel v varstvu potrošnikov; |
| --- | --- |

41.

poleg tega predlaga, da se v zvezi z namero Komisije, da si bo skupaj s posredniki in trgovci prizadevala za izboljšanje okvira, ki ureja trgovinske odnose, sprejmejo zavezujoča pravila za tržne garancije, s čimer bi zapolnili znatno vrzel v varstvu potrošnikov;

| 42. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice zakonodajo za poglobitev enotnega trga v svoj pravni red prenesle pravočasno, predvsem pa, da jo bodo izvajale v celoti; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo države članice zakonodajo za poglobitev enotnega trga v svoj pravni red prenesle pravočasno, predvsem pa, da jo bodo izvajale v celoti;

| 43. | izraža razočaranje, da je proračun, predviden za dejavnosti v okviru agende za potrošnike, omejen, saj znaša približno 0,05 EUR na prebivalca EU na leto. Evropsko komisijo zato opozarja, da mora biti pri načrtovanju in izvajanju teh ukrepov zelo previdna, če želi zagotoviti najboljše možne rezultate; |
| --- | --- |

43.

izraža razočaranje, da je proračun, predviden za dejavnosti v okviru agende za potrošnike, omejen, saj znaša približno 0,05 EUR na prebivalca EU na leto. Evropsko komisijo zato opozarja, da mora biti pri načrtovanju in izvajanju teh ukrepov zelo previdna, če želi zagotoviti najboljše možne rezultate;

| 44. | bo pozorno spremljal, da se bo Evropska agenda za potrošnike izvajala hitro in učinkovito, da bi se izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov. |
| --- | --- |

44.

bo pozorno spremljal, da se bo Evropska agenda za potrošnike izvajala hitro in učinkovito, da bi se izboljšala kakovost življenja evropskih državljanov.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/13

---

Mnenje Odbora regij – Kodeks ravnanja glede partnerstva

2013/C 17/04

ODBOR REGIJ

| — | podpira namero Komisije, da od držav članic zahteva, naj organizirajo partnersko sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

—

podpira namero Komisije, da od držav članic zahteva, naj organizirajo partnersko sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter nevladnimi organizacijami;

| — | podpira pobudo Komisije, da se Uredba o skupnih določbah dopolni z evropskim kodeksom ravnanja glede partnerstva (v nadaljevanju: ECCP) in globoko obžaluje sklep Sveta, da kodeks ravnanja izključi iz pogajanj; |
| --- | --- |

—

podpira pobudo Komisije, da se Uredba o skupnih določbah dopolni z evropskim kodeksom ravnanja glede partnerstva (v nadaljevanju: ECCP) in globoko obžaluje sklep Sveta, da kodeks ravnanja izključi iz pogajanj;

| — | Komisijo poziva, naj ECCP oblikuje tako, da bo zagotovljeno dejansko ravnovesje med obveznostjo držav članic, da izpolnijo zahteve glede partnerstva iz kodeksa, ter njihovo pravico, da – zlasti z vidika subsidiarnosti – ravnajo v skladu s svojimi možnostmi in dosedanjo prakso; |
| --- | --- |

—

Komisijo poziva, naj ECCP oblikuje tako, da bo zagotovljeno dejansko ravnovesje med obveznostjo držav članic, da izpolnijo zahteve glede partnerstva iz kodeksa, ter njihovo pravico, da – zlasti z vidika subsidiarnosti – ravnajo v skladu s svojimi možnostmi in dosedanjo prakso;

| — | poudarja, da je partnerstvo nujno za večjo učinkovitost kohezijske politike. Samo sistem upravljanja na več ravneh lahko zagotovi učinkovito povezavo med strateškimi smernicami Evropske unije ter lokalnimi in regionalnimi izzivi; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je partnerstvo nujno za večjo učinkovitost kohezijske politike. Samo sistem upravljanja na več ravneh lahko zagotovi učinkovito povezavo med strateškimi smernicami Evropske unije ter lokalnimi in regionalnimi izzivi;

| — | poziva k polni vključitvi regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo partnerskih pogodb ter v opredelitev in izvajanje prednostnih naložb regionalne politike; |
| --- | --- |

—

poziva k polni vključitvi regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo partnerskih pogodb ter v opredelitev in izvajanje prednostnih naložb regionalne politike;

| — | meni, da je treba zagotoviti ustrezno hierarhijo partnerjev, pri čemer morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vodilno vlogo, saj imajo skupna stališča, vrednote in interese; |
| --- | --- |

—

meni, da je treba zagotoviti ustrezno hierarhijo partnerjev, pri čemer morajo imeti lokalne in regionalne oblasti vodilno vlogo, saj imajo skupna stališča, vrednote in interese;

| — | se strinja, da je treba izbirati partnerje glede na vrsto programa, vendar dvomi, da je mogoče programe razvrščati po različnih skladih. |
| --- | --- |

—

se strinja, da je treba izbirati partnerje glede na vrsto programa, vendar dvomi, da je mogoče programe razvrščati po različnih skladih.

| Poročevalec | Stanisław SZWABSKI (PL/EA), predsednik mestnega sveta Gdynie |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Delovni dokument služb Komisije – Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva
  SWD(2012) 106 final |

Poročevalec

Stanisław SZWABSKI (PL/EA), predsednik mestnega sveta Gdynie

Referenčni dokument

Delovni dokument služb Komisije – Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva

SWD(2012) 106 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

UVOD

Odbor regij

| 1. | se strinja s Komisijo, da je partnerstvo bistvenega pomena za uspeh strategije Evropa 2020 in učinkovito uporabo skladov skupnega strateškega okvira Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da je partnerstvo bistvenega pomena za uspeh strategije Evropa 2020 in učinkovito uporabo skladov skupnega strateškega okvira Evropske unije;

| 2. | podpira namero Komisije, da od držav članic zahteva, naj pri vseh dejavnostih v zvezi z izvajanjem politik EU organizirajo partnersko sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter nevladnimi organizacijami; |
| --- | --- |

2.

podpira namero Komisije, da od držav članic zahteva, naj pri vseh dejavnostih v zvezi z izvajanjem politik EU organizirajo partnersko sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter nevladnimi organizacijami;

| 3. | podpira pobudo Komisije, da se Uredba o skupnih določbah dopolni z evropskim kodeksom ravnanja glede partnerstva (v nadaljevanju: ECCP), ki konkretno in podrobno opisuje partnerski proces pri pripravi, izvajanju in oceni programov in skladov, ki jih zajema skupni strateški okvir (SSO); |
| --- | --- |

3.

podpira pobudo Komisije, da se Uredba o skupnih določbah dopolni z evropskim kodeksom ravnanja glede partnerstva (v nadaljevanju: ECCP), ki konkretno in podrobno opisuje partnerski proces pri pripravi, izvajanju in oceni programov in skladov, ki jih zajema skupni strateški okvir (SSO);

| 4. | globoko obžaluje sklep Sveta, da kodeks ravnanja izključi iz pogajanj ter tako prezre stališča Evropskega parlamenta in OR, ki bosta še naprej zagovarjala potrebo po takšnem instrumentu v programskem obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

4.

globoko obžaluje sklep Sveta, da kodeks ravnanja izključi iz pogajanj ter tako prezre stališča Evropskega parlamenta in OR, ki bosta še naprej zagovarjala potrebo po takšnem instrumentu v programskem obdobju 2014–2020;

| 5. | glede na zapisano Komisijo poziva, naj ECCP oblikuje tako, da bo zagotovljeno dejansko ravnovesje med obveznostjo držav članic, da izpolnijo zahteve glede partnerstva iz kodeksa, ter njihovo pravico, da ravnajo v skladu s svojimi možnostmi in dosedanjo prakso; |
| --- | --- |

5.

glede na zapisano Komisijo poziva, naj ECCP oblikuje tako, da bo zagotovljeno dejansko ravnovesje med obveznostjo držav članic, da izpolnijo zahteve glede partnerstva iz kodeksa, ter njihovo pravico, da ravnajo v skladu s svojimi možnostmi in dosedanjo prakso;

| 6. | zato predlaga razmislek o tem, da se v osnutku ECCP predvidi postopek predhodnega dogovora med državami članicami o tem, kako nameravajo – glede na svoje možnosti – izpolniti zahteve za partnersko sodelovanje. Na podlagi takega dogovora bi Komisija lahko preverila skladnost pogodb in programov partnerstva z zahtevami ECCP; |
| --- | --- |

6.

zato predlaga razmislek o tem, da se v osnutku ECCP predvidi postopek predhodnega dogovora med državami članicami o tem, kako nameravajo – glede na svoje možnosti – izpolniti zahteve za partnersko sodelovanje. Na podlagi takega dogovora bi Komisija lahko preverila skladnost pogodb in programov partnerstva z zahtevami ECCP;

| 7. | opominja in poudarja, da kohezijska politika že sama po sebi združuje strateško razsežnost in decentralizacijo pristojnosti, ki so prenesene na lokalne in regionalne oblasti; te imajo izkušnje in strokovno znanje, potrebne za učinkovito izvajanje te politike v državah članicah. Potem ko se s Komisijo sprejme dogovor o splošni strategiji, je sprejemanje ključnih odločitev, kot sta izbor in izvajanje projektov, pogosto naloga regionalne ravni; |
| --- | --- |

7.

opominja in poudarja, da kohezijska politika že sama po sebi združuje strateško razsežnost in decentralizacijo pristojnosti, ki so prenesene na lokalne in regionalne oblasti; te imajo izkušnje in strokovno znanje, potrebne za učinkovito izvajanje te politike v državah članicah. Potem ko se s Komisijo sprejme dogovor o splošni strategiji, je sprejemanje ključnih odločitev, kot sta izbor in izvajanje projektov, pogosto naloga regionalne ravni;

| 8. | poudarja, da je zato partnerstvo nujno za večjo učinkovitost kohezijske politike, v okviru katere je treba strateške smernice Evropske unije prilagoditi regionalnim in lokalnim izzivom. V praksi lahko samo sistem upravljanja na več ravneh, ki zajema vse ravni, omogoči učinkovito združitev obeh razsežnosti. Regionalne in lokalne oblasti so odločilni člen tovrstnega upravljanja in jih zato ni mogoče postavljati v isti položaj kot partnerje iz nevladnega sektorja; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je zato partnerstvo nujno za večjo učinkovitost kohezijske politike, v okviru katere je treba strateške smernice Evropske unije prilagoditi regionalnim in lokalnim izzivom. V praksi lahko samo sistem upravljanja na več ravneh, ki zajema vse ravni, omogoči učinkovito združitev obeh razsežnosti. Regionalne in lokalne oblasti so odločilni člen tovrstnega upravljanja in jih zato ni mogoče postavljati v isti položaj kot partnerje iz nevladnega sektorja;

| 9. | vendar se ne strinja s pristopom k upravljanju na več ravneh, pri katerem imajo višje ravni upravljanja v partnerskih postopkih dejansko prednost pred nižjimi. ECCP bi moral države članice izrecno spodbujati k učinkovitemu preprečevanju takšnih situacij; |
| --- | --- |

9.

vendar se ne strinja s pristopom k upravljanju na več ravneh, pri katerem imajo višje ravni upravljanja v partnerskih postopkih dejansko prednost pred nižjimi. ECCP bi moral države članice izrecno spodbujati k učinkovitemu preprečevanju takšnih situacij;

| 10. | poziva k polni vključitvi regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo partnerskih pogodb, ki jih sklenejo Komisija in države članice, ter k temu, da bi te pogodbe vsebovale usklajena pravila sodelovanja med nacionalnimi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar bi bilo lahko v splošni uredbi določeno kot eden od „predhodnih“ pogojev; |
| --- | --- |

10.

poziva k polni vključitvi regionalnih in lokalnih oblasti v pripravo partnerskih pogodb, ki jih sklenejo Komisija in države članice, ter k temu, da bi te pogodbe vsebovale usklajena pravila sodelovanja med nacionalnimi ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi, kar bi bilo lahko v splošni uredbi določeno kot eden od „predhodnih“ pogojev;

| 11. | hkrati izraža željo, da bi imele regionalne in lokalne oblasti ključno vlogo pri opredelitvi in izvajanju prednostnih naložb regionalne politike. Zato poziva Komisijo, naj potrdi vodilno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v primerjavi z drugimi partnerji v okviru ECCP; |
| --- | --- |

11.

hkrati izraža željo, da bi imele regionalne in lokalne oblasti ključno vlogo pri opredelitvi in izvajanju prednostnih naložb regionalne politike. Zato poziva Komisijo, naj potrdi vodilno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v primerjavi z drugimi partnerji v okviru ECCP;

| 12. | podpira namen Komisije, da v ECCP določi zgolj minimalne zahteve za vključevanje partnerjev v različnih programskih obdobjih, ki jih morajo izpolniti države članice. Vendar izraža upanje, da bodo te zahteve dovolj visoke in jasne, saj bo samo tako zagotovljeno resnično partnerstvo pri najpomembnejših vprašanjih; |
| --- | --- |

12.

podpira namen Komisije, da v ECCP določi zgolj minimalne zahteve za vključevanje partnerjev v različnih programskih obdobjih, ki jih morajo izpolniti države članice. Vendar izraža upanje, da bodo te zahteve dovolj visoke in jasne, saj bo samo tako zagotovljeno resnično partnerstvo pri najpomembnejših vprašanjih;

| 13. | poudarja poseben pomen načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki morata po eni strani omogočati in spodbujati partnersko sodelovanje akterjev, ki so odgovorni za teritorialno raven, na kateri se izvaja posamezen program, po drugi pa zagotavljati, da partnerji sodelujejo v programih v skladu z njihovimi možnostmi in vlogo pri izvajanju; |
| --- | --- |

13.

poudarja poseben pomen načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki morata po eni strani omogočati in spodbujati partnersko sodelovanje akterjev, ki so odgovorni za teritorialno raven, na kateri se izvaja posamezen program, po drugi pa zagotavljati, da partnerji sodelujejo v programih v skladu z njihovimi možnostmi in vlogo pri izvajanju;

| 14. | opozarja, da so med državami članicami – ne glede na njihov institucionalni ustroj in politično kulturo – velike razlike v velikosti ozemlja ter številu in geografski porazdelitvi prebivalstva. To pomeni, da razdelitev na nacionalno, regionalno in lokalno raven v posameznih državah članicah v praksi ustvarja zelo različne razmere, te pa vplivajo na načine izvajanja partnerstva; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da so med državami članicami – ne glede na njihov institucionalni ustroj in politično kulturo – velike razlike v velikosti ozemlja ter številu in geografski porazdelitvi prebivalstva. To pomeni, da razdelitev na nacionalno, regionalno in lokalno raven v posameznih državah članicah v praksi ustvarja zelo različne razmere, te pa vplivajo na načine izvajanja partnerstva;

| 15. | izraža zadovoljstvo, ker namerava Komisija ECCP sprejeti kot delegiran akt takoj, ko začne veljati Uredba o SD. Če pa bo sprejeta odločitev o drugačnem pravnem statusu kodeksa, se Odbor zavzema za rešitev, ki bo v proračunskem obdobju 2014–2020 zagotovila resnično in veliko večjo skladnost z načeli partnerstva. |
| --- | --- |

15.

izraža zadovoljstvo, ker namerava Komisija ECCP sprejeti kot delegiran akt takoj, ko začne veljati Uredba o SD. Če pa bo sprejeta odločitev o drugačnem pravnem statusu kodeksa, se Odbor zavzema za rešitev, ki bo v proračunskem obdobju 2014–2020 zagotovila resnično in veliko večjo skladnost z načeli partnerstva.

Partnerji

ODBOR REGIJ

| 16. | opozarja, da razdelitev možnih partnerjev v tri skupine v predlogu ECCP, to so (a) regionalni in lokalni javni organi, (b) gospodarski in socialni partnerji ter (c) organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovorni za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji, na enako raven postavlja akterje, ki se zelo razlikujejo in imajo različne možnosti za dejanski vpliv na izvajanje programa; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da razdelitev možnih partnerjev v tri skupine v predlogu ECCP, to so (a) regionalni in lokalni javni organi, (b) gospodarski in socialni partnerji ter (c) organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji in nevladnimi organizacijami, ter organi, odgovorni za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji, na enako raven postavlja akterje, ki se zelo razlikujejo in imajo različne možnosti za dejanski vpliv na izvajanje programa;

| 17. | zato meni, da je treba zagotoviti ustrezno hierarhijo partnerjev. Glavno vlogo v procesu partnerstva morajo imeti regionalne in lokalne oblasti, saj imajo politično legitimnost in torej tudi politično ter finančno odgovornost. Zato je njihova naloga, da zastopajo splošne interese. Poleg tega so odgovorne za izvajanje mnogih programov in projektov, v nekaterih decentraliziranih državah pa imajo regionalne oblasti tudi zakonodajne pristojnosti; |
| --- | --- |

17.

zato meni, da je treba zagotoviti ustrezno hierarhijo partnerjev. Glavno vlogo v procesu partnerstva morajo imeti regionalne in lokalne oblasti, saj imajo politično legitimnost in torej tudi politično ter finančno odgovornost. Zato je njihova naloga, da zastopajo splošne interese. Poleg tega so odgovorne za izvajanje mnogih programov in projektov, v nekaterih decentraliziranih državah pa imajo regionalne oblasti tudi zakonodajne pristojnosti;

| 18. | opozarja, da navedbe o ključni vlogi regij pri organizaciji partnerstva v „decentraliziranih“ državah članicah ne bi smeli razumeti v smislu, da morajo v drugih državah članicah to ključno vlogo imeti nacionalne oblasti; |
| --- | --- |

18.

opozarja, da navedbe o ključni vlogi regij pri organizaciji partnerstva v „decentraliziranih“ državah članicah ne bi smeli razumeti v smislu, da morajo v drugih državah članicah to ključno vlogo imeti nacionalne oblasti;

| 19. | soglaša s Komisijo, da je predvsem pomembno izbrati institucije, organizacije in skupine, ki lahko resnično vplivajo na izvajanje posameznega programa ali na katere ima izvajanje dejansko učinek; |
| --- | --- |

19.

soglaša s Komisijo, da je predvsem pomembno izbrati institucije, organizacije in skupine, ki lahko resnično vplivajo na izvajanje posameznega programa ali na katere ima izvajanje dejansko učinek;

| 20. | pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava že uveljavljene postopke in tehnike za organizacijo partnerstev v državah članicah (delavnice, ankete, forumi, posvetovanja, srečanja), hkrati pa opozarja, da je treba upoštevati revolucionarne spremembe na področju socialne komunikacije, ki so nastale s širitvijo novih telekomunikacijskih tehnologij. ECCP bi moral države članice spodbujati, da bi bile glede tega bolj drzne in inovativne, saj je to nujno tudi za vključitev najmlajših državljanov v partnerske procese; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava že uveljavljene postopke in tehnike za organizacijo partnerstev v državah članicah (delavnice, ankete, forumi, posvetovanja, srečanja), hkrati pa opozarja, da je treba upoštevati revolucionarne spremembe na področju socialne komunikacije, ki so nastale s širitvijo novih telekomunikacijskih tehnologij. ECCP bi moral države članice spodbujati, da bi bile glede tega bolj drzne in inovativne, saj je to nujno tudi za vključitev najmlajših državljanov v partnerske procese;

| 21. | se strinja s stališčem Komisije, da je treba omogočiti sodelovanje najbolj ranljivih in marginaliziranih skupin. Vendar pa meni, da jih ni treba poimensko navesti v splošnem dokumentu, saj so te skupine lahko različne, odvisno od lokalnih razmer in posameznega programa; |
| --- | --- |

21.

se strinja s stališčem Komisije, da je treba omogočiti sodelovanje najbolj ranljivih in marginaliziranih skupin. Vendar pa meni, da jih ni treba poimensko navesti v splošnem dokumentu, saj so te skupine lahko različne, odvisno od lokalnih razmer in posameznega programa;

| 22. | opozarja, da mora ECCP – ker se je v preteklosti izkazalo, da lahko pri izvajanju nekaterih pobud pride do socialnih konfliktov – spodbujati države članice k temu, da v partnerski proces že zgodaj vključijo predstavnike skupin in organov, ki bi lahko kritično gledali na izvajanje programa. |
| --- | --- |

22.

opozarja, da mora ECCP – ker se je v preteklosti izkazalo, da lahko pri izvajanju nekaterih pobud pride do socialnih konfliktov – spodbujati države članice k temu, da v partnerski proces že zgodaj vključijo predstavnike skupin in organov, ki bi lahko kritično gledali na izvajanje programa.

Regionalni, lokalni, mestni in drugi javni organi

ODBOR REGIJ

| 23. | opozarja, da imajo partnerji, ki zastopajo regionalne in lokalne skupnosti, ne glede na njihove formalne pristojnosti v posameznih državah članicah, skupna stališča, vrednote in interese. Tako imajo objektivno gledano drugačen položaj kot sektorski in socialni partnerji, ki zastopajo posamezna stališča ter svoje lastne vrednote in interese. To dejstvo bi bilo treba jasno upoštevati v dokumentu ECCP; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da imajo partnerji, ki zastopajo regionalne in lokalne skupnosti, ne glede na njihove formalne pristojnosti v posameznih državah članicah, skupna stališča, vrednote in interese. Tako imajo objektivno gledano drugačen položaj kot sektorski in socialni partnerji, ki zastopajo posamezna stališča ter svoje lastne vrednote in interese. To dejstvo bi bilo treba jasno upoštevati v dokumentu ECCP;

| 24. | predlaga, da se v ECCP konkretno navedejo vrste teritorialnih akterjev, ki jih je treba vključiti v partnerski proces. To še posebej velja za akterje, ki v posamezni državi članici nimajo statusa enot lokalne samouprave, kot so funkcionalna območja (mestna, podeželska, infrastrukturna, naravna, čezmejna, obalna ipd.), teritorialna združenja za medobčinsko sodelovanje in mreže za sodelovanje med mesti; |
| --- | --- |

24.

predlaga, da se v ECCP konkretno navedejo vrste teritorialnih akterjev, ki jih je treba vključiti v partnerski proces. To še posebej velja za akterje, ki v posamezni državi članici nimajo statusa enot lokalne samouprave, kot so funkcionalna območja (mestna, podeželska, infrastrukturna, naravna, čezmejna, obalna ipd.), teritorialna združenja za medobčinsko sodelovanje in mreže za sodelovanje med mesti;

| 25. | podpira namen Komisije, da v ECCP regionalnim organom, odgovornim za izvajanje programov, naloži obveznost, da na vseh ravneh izvajanja programa organizirajo partnerstva med predstavniki lokalnih in mestnih organov, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije ter organi, odgovorni za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji; |
| --- | --- |

25.

podpira namen Komisije, da v ECCP regionalnim organom, odgovornim za izvajanje programov, naloži obveznost, da na vseh ravneh izvajanja programa organizirajo partnerstva med predstavniki lokalnih in mestnih organov, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe, kot so okoljski partnerji, nevladne organizacije ter organi, odgovorni za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji;

| 26. | predlaga, naj bodo mestni organi in predstavniki funkcionalnih mestnih območij vključeni v partnerske procese ne le v okviru celostnih teritorialnih naložb (ITI), temveč vedno, ko je to za posamezen program koristno. |
| --- | --- |

26.

predlaga, naj bodo mestni organi in predstavniki funkcionalnih mestnih območij vključeni v partnerske procese ne le v okviru celostnih teritorialnih naložb (ITI), temveč vedno, ko je to za posamezen program koristno.

Gospodarski in socialni partnerji

ODBOR REGIJ

| 27. | soglaša s Komisijo, da mora biti zagotovljeno uravnoteženo sodelovanje organizacij delodajalcev in delojemalcev v partnerskem procesu. Pri tem je treba upoštevati, da so ti akterji v državah članicah organizirani na zelo različnih ravneh in zelo različno. V nekaterih panogah je zaradi narave dela praktično nemogoče ustanoviti organizacijo delojemalcev. ECCP bi moral vsebovati priporočila, ki sicer ne bi vsiljevala specifičnih rešitev, bi pa države članice zavezala k pripravi postopkov za sodelovanje z gospodarskimi in socialnimi partnerji ob upoštevanju nacionalnih, regionalnih in tudi lokalnih značilnosti; |
| --- | --- |

27.

soglaša s Komisijo, da mora biti zagotovljeno uravnoteženo sodelovanje organizacij delodajalcev in delojemalcev v partnerskem procesu. Pri tem je treba upoštevati, da so ti akterji v državah članicah organizirani na zelo različnih ravneh in zelo različno. V nekaterih panogah je zaradi narave dela praktično nemogoče ustanoviti organizacijo delojemalcev. ECCP bi moral vsebovati priporočila, ki sicer ne bi vsiljevala specifičnih rešitev, bi pa države članice zavezala k pripravi postopkov za sodelovanje z gospodarskimi in socialnimi partnerji ob upoštevanju nacionalnih, regionalnih in tudi lokalnih značilnosti;

| 28. | opozarja, da bi bilo treba glede na razmere na mnogih evropskih trgih dela med socialne partnerje prištevati tudi organizacije ali institucije, ki zastopajo iskalce zaposlitve, zlasti mlade in dobro usposobljene. |
| --- | --- |

28.

opozarja, da bi bilo treba glede na razmere na mnogih evropskih trgih dela med socialne partnerje prištevati tudi organizacije ali institucije, ki zastopajo iskalce zaposlitve, zlasti mlade in dobro usposobljene.

Organi, ki predstavljajo civilno družbo, vključno z okoljskimi partnerji, nevladnimi organizacijami in organi, odgovornimi za spodbujanje enakosti in boja proti diskriminaciji

ODBOR REGIJ

| 29. | izrecno podpira predlog Komisije, da mora partnerstvo s številnimi in raznolikimi organizacijami, ki predstavljajo civilno družbo, temeljiti na sodelovanju s krovnimi organizacijami in da je treba podpreti različne oblike mreženja in sodelovanja med organizacijami, vključenimi v partnerstvo; |
| --- | --- |

29.

izrecno podpira predlog Komisije, da mora partnerstvo s številnimi in raznolikimi organizacijami, ki predstavljajo civilno družbo, temeljiti na sodelovanju s krovnimi organizacijami in da je treba podpreti različne oblike mreženja in sodelovanja med organizacijami, vključenimi v partnerstvo;

| 30. | poudarja, da mora ECCP določati jasna in pregledna načela za izbor predstavniških nevladnih organizacij, pri čemer je treba predvsem upoštevati njihove pristojnosti in dotedanje dejavnosti na področju, na katerem se izvaja program. |
| --- | --- |

30.

poudarja, da mora ECCP določati jasna in pregledna načela za izbor predstavniških nevladnih organizacij, pri čemer je treba predvsem upoštevati njihove pristojnosti in dotedanje dejavnosti na področju, na katerem se izvaja program.

Partnerski proces

Prilagoditev partnerstva programom

ODBOR REGIJ

| 31. | se strinja, da je treba izbirati partnerje glede na vrsto programa, vendar dvomi, da je mogoče programe razvrščati po različnih skladih (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad (ESS)), predvsem ker se načrtuje financiranje programov iz več skladov hkrati. Partnerje bi bilo treba namreč izbirati glede na vrsto programa in področje, na katerem se izvaja; |
| --- | --- |

31.

se strinja, da je treba izbirati partnerje glede na vrsto programa, vendar dvomi, da je mogoče programe razvrščati po različnih skladih (Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP), Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), Kohezijski sklad in Evropski socialni sklad (ESS)), predvsem ker se načrtuje financiranje programov iz več skladov hkrati. Partnerje bi bilo treba namreč izbirati glede na vrsto programa in področje, na katerem se izvaja;

| 32. | predlaga, naj se v ECCP sprejme splošno načelo, da obravnavanje nekaterih partnerjev kot ključnih ne pomeni, da so drugi akterji samodejno izključeni iz sodelovanja, razen če je to utemeljeno; |
| --- | --- |

32.

predlaga, naj se v ECCP sprejme splošno načelo, da obravnavanje nekaterih partnerjev kot ključnih ne pomeni, da so drugi akterji samodejno izključeni iz sodelovanja, razen če je to utemeljeno;

| 33. | poudarja, da je pri programih, ki se financirajo iz ESRR in Kohezijskega sklada, nujno partnerstvo z organizacijami, ki predstavljajo združenja regionalnih in lokalnih skupnosti, tudi čezmejnih; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da je pri programih, ki se financirajo iz ESRR in Kohezijskega sklada, nujno partnerstvo z organizacijami, ki predstavljajo združenja regionalnih in lokalnih skupnosti, tudi čezmejnih;

| 34. | ugotavlja, da je pri vseh ustreznih programih potrebno partnerstvo z akterji s področja razvoja in raziskav, v obsegu in obliki, ki ustrezata njihovim značilnostim. Sodobni razvojni procesi so namreč zapleteni in temeljito strokovno znanje je nujno za njihovo učinkovito izvajanje. |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da je pri vseh ustreznih programih potrebno partnerstvo z akterji s področja razvoja in raziskav, v obsegu in obliki, ki ustrezata njihovim značilnostim. Sodobni razvojni procesi so namreč zapleteni in temeljito strokovno znanje je nujno za njihovo učinkovito izvajanje.

Sodelovanje partnerjev pri pripravi programskih dokumentov

ODBOR REGIJ

| 35. | se strinja z načelom, ki ga predlaga Komisija, da se partnerje čim prej vključi v programsko načrtovanje, pa tudi s tem, da se to partnerstvo loči od postopkov strateške presoje vplivov na okolje (SEA); |
| --- | --- |

35.

se strinja z načelom, ki ga predlaga Komisija, da se partnerje čim prej vključi v programsko načrtovanje, pa tudi s tem, da se to partnerstvo loči od postopkov strateške presoje vplivov na okolje (SEA);

| 36. | zlasti poudarja pomen vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti v naslednjih programskih fazah: (1) analiza izzivov in potreb, ki jih obravnava SSO, (2) izbor ciljev in prednostnih nalog, (3) usklajevanje mehanizmov za dosego razvojnih sinergij. Hkrati države članice spodbuja, naj natančno opredelijo, kako nameravajo zagotavljati tovrstna partnerstva; |
| --- | --- |

36.

zlasti poudarja pomen vključevanja regionalnih in lokalnih oblasti v naslednjih programskih fazah: (1) analiza izzivov in potreb, ki jih obravnava SSO, (2) izbor ciljev in prednostnih nalog, (3) usklajevanje mehanizmov za dosego razvojnih sinergij. Hkrati države članice spodbuja, naj natančno opredelijo, kako nameravajo zagotavljati tovrstna partnerstva;

Priprava pogodbe o partnerstvu

ODBOR REGIJ

| 37. | poziva k opredelitvi splošnih zahtev za države članice, da pri pripravi partnerskega sporazuma razvijejo postopke, ki zagotavljajo resnično partnerstvo; |
| --- | --- |

37.

poziva k opredelitvi splošnih zahtev za države članice, da pri pripravi partnerskega sporazuma razvijejo postopke, ki zagotavljajo resnično partnerstvo;

| 38. | meni, da bi morale biti pristojne lokalne in regionalne oblasti vedno vključene v postopek pogajanj za pripravo partnerskih sporazumov tako na nacionalni kot na regionalni ravni; |
| --- | --- |

38.

meni, da bi morale biti pristojne lokalne in regionalne oblasti vedno vključene v postopek pogajanj za pripravo partnerskih sporazumov tako na nacionalni kot na regionalni ravni;

| 39. | izraža zadovoljstvo, da je v osnutku ECCP upoštevana pobuda Odbora regij o teritorialnih paktih za strategijo Evropa 2020 kot bistveni element upravljanja na več ravneh, vendar hkrati meni, da se ta instrument ni dovolj uporabljal. |
| --- | --- |

39.

izraža zadovoljstvo, da je v osnutku ECCP upoštevana pobuda Odbora regij o teritorialnih paktih za strategijo Evropa 2020 kot bistveni element upravljanja na več ravneh, vendar hkrati meni, da se ta instrument ni dovolj uporabljal.

Načela partnerskega sodelovanja

ODBOR REGIJ

| 40. | sprejema in podpira zahteve v osnutku ECCP, da morajo države članice obvezno določiti jasna pravila partnerskih postopkov, da se: (1) zagotovi zgodnji dostop do dokumentov, (2) partnerjem omogoči dovolj časa za preučitev dokumentov, posvetovanje in odziv, (3) vzpostavijo informacijski kanali, (4) zagotovi preglednost odzivov na predloge in pripombe ter (5) seznani z rezultati. |
| --- | --- |

40.

sprejema in podpira zahteve v osnutku ECCP, da morajo države članice obvezno določiti jasna pravila partnerskih postopkov, da se: (1) zagotovi zgodnji dostop do dokumentov, (2) partnerjem omogoči dovolj časa za preučitev dokumentov, posvetovanje in odziv, (3) vzpostavijo informacijski kanali, (4) zagotovi preglednost odzivov na predloge in pripombe ter (5) seznani z rezultati.

Informacije o načinu izvajanja partnerstva v programskih dokumentih

ODBOR REGIJ

| 41. | sprejema in podpira zahteve iz osnutka ECCP, v skladu s katerimi morajo države članice v pogodbah o partnerstvu določiti podrobna načela partnerstva. Vendar pa morajo te zahteve upoštevati specifično situacijo v posameznih državah članicah, predvsem glede organov na regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

41.

sprejema in podpira zahteve iz osnutka ECCP, v skladu s katerimi morajo države članice v pogodbah o partnerstvu določiti podrobna načela partnerstva. Vendar pa morajo te zahteve upoštevati specifično situacijo v posameznih državah članicah, predvsem glede organov na regionalni in lokalni ravni.

Sestava, pomen in delovanje odborov za spremljanje

ODBOR REGIJ

| 42. | se strinja s Komisijo, da imajo odbori za spremljanje ključno vlogo pri izvajanju vseh programov skupnega strateškega okvira (CSF) Evropske unije; sprejema in podpira podrobne zahteve za države članice, ki jih določa osnutek ECCP in ki se nanašajo na sodelovanje partnerjev pri oblikovanju odborov za spremljanje, predvsem organov na lokalni in regionalni ravni, ki morajo biti vključeni v določitev formalnosti glede načina delovanja ter v tekoče delo odborov za spremljanje. |
| --- | --- |

42.

se strinja s Komisijo, da imajo odbori za spremljanje ključno vlogo pri izvajanju vseh programov skupnega strateškega okvira (CSF) Evropske unije; sprejema in podpira podrobne zahteve za države članice, ki jih določa osnutek ECCP in ki se nanašajo na sodelovanje partnerjev pri oblikovanju odborov za spremljanje, predvsem organov na lokalni in regionalni ravni, ki morajo biti vključeni v določitev formalnosti glede načina delovanja ter v tekoče delo odborov za spremljanje.

Sodelovanje partnerjev pri izbiri projektov

ODBOR REGIJ

| 43. | sprejema predlog, da se v osnutku ECCP organom upravljanja predlaga določitev konkretnih zahtev, katerih cilj je: (1) v opredeljevanje načel za javne razpise za projekte in v ocenjevanje projektov vključiti ustrezne partnerje, (2) učinkovito preprečevati navzkrižja interesov med partnerji, (3) zagotoviti fluktuacijo predstavnikov partnerjev, ki sodelujejo v razpisih za projekte, ter (4) zagotoviti, da se partnerji v celoti zavedajo svojih obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v postopkih za izbor projektov. Regionalne in lokalne oblasti imajo posebno vlogo pri izbiri in oceni projektov, ki naj bi imeli teritorialni učinek. |
| --- | --- |

43.

sprejema predlog, da se v osnutku ECCP organom upravljanja predlaga določitev konkretnih zahtev, katerih cilj je: (1) v opredeljevanje načel za javne razpise za projekte in v ocenjevanje projektov vključiti ustrezne partnerje, (2) učinkovito preprečevati navzkrižja interesov med partnerji, (3) zagotoviti fluktuacijo predstavnikov partnerjev, ki sodelujejo v razpisih za projekte, ter (4) zagotoviti, da se partnerji v celoti zavedajo svojih obveznosti, ki izhajajo iz sodelovanja v postopkih za izbor projektov. Regionalne in lokalne oblasti imajo posebno vlogo pri izbiri in oceni projektov, ki naj bi imeli teritorialni učinek.

Sodelovanje partnerjev pri poročanju in ocenjevanju

ODBOR REGIJ

| 44. | sprejema predlog, da se v osnutku ECCP organom upravljanja predlaga določitev konkretnih zahtev za vključevanje partnerjev v pripravo letnih poročil o izvajanju programov in periodičnih poročil o izvajanju pogodb o partnerstvu v prvi polovici let 2017 in 2019, predvsem v zvezi z informacijami o napredku in oceni vloge partnerjev pri izvajanju; |
| --- | --- |

44.

sprejema predlog, da se v osnutku ECCP organom upravljanja predlaga določitev konkretnih zahtev za vključevanje partnerjev v pripravo letnih poročil o izvajanju programov in periodičnih poročil o izvajanju pogodb o partnerstvu v prvi polovici let 2017 in 2019, predvsem v zvezi z informacijami o napredku in oceni vloge partnerjev pri izvajanju;

| 45. | se strinja z zahtevo Komisije, da organi upravljanja za vsak program skupnega strateškega okvira pripravijo načrt ocenjevanja; poleg tega je treba po njegovem mnenju dobro utemeljiti, zakaj se predlagajo različna pravila za pripravo načrtov ocenjevanja za programe, ki se po eni strani financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, po drugi pa iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

45.

se strinja z zahtevo Komisije, da organi upravljanja za vsak program skupnega strateškega okvira pripravijo načrt ocenjevanja; poleg tega je treba po njegovem mnenju dobro utemeljiti, zakaj se predlagajo različna pravila za pripravo načrtov ocenjevanja za programe, ki se po eni strani financirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, po drugi pa iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja.

Pomoč partnerjem

ODBOR REGIJ

| 46. | zaradi pomanjkanja znanja in omejenih virov se nekateri partnerji, predvsem organizacije, ki zastopajo civilno družbo, vključno z okoljskimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in organi, pristojnimi za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, težko ustrezno vključijo v partnerski proces; |
| --- | --- |

46.

zaradi pomanjkanja znanja in omejenih virov se nekateri partnerji, predvsem organizacije, ki zastopajo civilno družbo, vključno z okoljskimi organizacijami, nevladnimi organizacijami in organi, pristojnimi za spodbujanje enakosti in nediskriminacije, težko ustrezno vključijo v partnerski proces;

| 47. | zato sprejema in podpira predlog v osnutku ECCP, naj države članice del sredstev, ki so predvidena za tehnično pomoč, namenijo podpori šibkejših partnerjev. |
| --- | --- |

47.

zato sprejema in podpira predlog v osnutku ECCP, naj države članice del sredstev, ki so predvidena za tehnično pomoč, namenijo podpori šibkejših partnerjev.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/18

---

Mnenje Odbora regij – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

2013/C 17/05

ODBOR REGIJ

| — | meni, da mora EU v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 zagotoviti več sredstev za podporo lokalnemu razvoju, da se ustvari močnejši občutek zavezanosti ciljem strategije Evropa 2020 med državljani in pospeši njihovo uresničevanje ter da se olajšata in spodbudita okrevanje gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest; |
| --- | --- |

—

meni, da mora EU v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 zagotoviti več sredstev za podporo lokalnemu razvoju, da se ustvari močnejši občutek zavezanosti ciljem strategije Evropa 2020 med državljani in pospeši njihovo uresničevanje ter da se olajšata in spodbudita okrevanje gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest;

| — | meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ eden od bolj revolucionarnih vidikov zakonodajnega svežnja za obdobje 2014–2020 in da je treba njegovo uporabo močno podpirati; |
| --- | --- |

—

meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ eden od bolj revolucionarnih vidikov zakonodajnega svežnja za obdobje 2014–2020 in da je treba njegovo uporabo močno podpirati;

| — | poudarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ edina določba uredbe o skupnih določbah, ki na ravni izvajanja izrecno predvideva dejanske sinergije in skupno uporabo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) ter strukturnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada; zato lahko deluje kot storitev „vse na enem mestu“ za lokalne upravičence, kar bi omogočilo celostno in poenostavljeno uporabo sredstev na terenu; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ edina določba uredbe o skupnih določbah, ki na ravni izvajanja izrecno predvideva dejanske sinergije in skupno uporabo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) ter strukturnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada; zato lahko deluje kot storitev „vse na enem mestu“ za lokalne upravičence, kar bi omogočilo celostno in poenostavljeno uporabo sredstev na terenu;

| — | meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji; |
| --- | --- |

—

meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji;

| — | poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev Računskega sodišča ter drugih poročil in ocen zagotovi, da bodo izkušnje s pobudama LEADER in URBACT dejansko privedle do veliko bolj zanesljivega, preglednega in odgovornega modela „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“; |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev Računskega sodišča ter drugih poročil in ocen zagotovi, da bodo izkušnje s pobudama LEADER in URBACT dejansko privedle do veliko bolj zanesljivega, preglednega in odgovornega modela „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“;

| — | poziva Komisijo, naj čim prej pripravi skupne okvirne poenostavljene smernice za izvajanje instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na ključnih področjih. |
| --- | --- |

—

poziva Komisijo, naj čim prej pripravi skupne okvirne poenostavljene smernice za izvajanje instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na ključnih področjih.

| Poročevalec | Graham GARVIE (UK/ALDE), član sveta občine Scottish Borders |
| --- | --- |

Poročevalec

Graham GARVIE (UK/ALDE), član sveta občine Scottish Borders

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja predloge Komisije za naslednje programsko obdobje, ki se ponovno posebno osredotočajo na lokalni razvoj v okviru regionalne, podeželske in pomorske politike EU; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predloge Komisije za naslednje programsko obdobje, ki se ponovno posebno osredotočajo na lokalni razvoj v okviru regionalne, podeželske in pomorske politike EU;

| 2. | meni, da je lokalni razvoj del širšega pristopa EU k teritorialnemu razvoju; |
| --- | --- |

2.

meni, da je lokalni razvoj del širšega pristopa EU k teritorialnemu razvoju;

| 3. | meni, da je treba lokalni razvoj opredeliti kot celosten koncept, ki se osredotoča na izzive in potencial različnih vrst regij, ne glede na to, ali so to mestna, podeželska, podeželsko-mestna ali funkcionalna območja; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba lokalni razvoj opredeliti kot celosten koncept, ki se osredotoča na izzive in potencial različnih vrst regij, ne glede na to, ali so to mestna, podeželska, podeželsko-mestna ali funkcionalna območja;

| 4. | meni, da mora EU v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 zagotoviti več sredstev za podporo lokalnemu razvoju, da se ustvari močnejši občutek zavezanosti ciljem strategije Evropa 2020 med državljani in pospeši njihovo uresničevanje ter da se olajšata in spodbudita okrevanje gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest na območjih, ki jih je sedanja gospodarska in finančna kriza še posebej prizadela; |
| --- | --- |

4.

meni, da mora EU v naslednjem programskem obdobju 2014–2020 zagotoviti več sredstev za podporo lokalnemu razvoju, da se ustvari močnejši občutek zavezanosti ciljem strategije Evropa 2020 med državljani in pospeši njihovo uresničevanje ter da se olajšata in spodbudita okrevanje gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest na območjih, ki jih je sedanja gospodarska in finančna kriza še posebej prizadela;

| 5. | trdi, da se za uresničitev pristopa k lokalnemu razvoju lahko uporabijo različni instrumenti, ena od možnosti, ki jo predlaga Komisija, pa je novi instrument „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. Vendar poudarja, da ima koncept lokalnega razvoja širši pomen in da mora upoštevati institucionalni okvir in prakso držav članic EU; |
| --- | --- |

5.

trdi, da se za uresničitev pristopa k lokalnemu razvoju lahko uporabijo različni instrumenti, ena od možnosti, ki jo predlaga Komisija, pa je novi instrument „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. Vendar poudarja, da ima koncept lokalnega razvoja širši pomen in da mora upoštevati institucionalni okvir in prakso držav članic EU;

| 6. | odločno pozdravlja dejstvo, da je v predlagani uredbi o skupnih določbah celotno poglavje posebej namenjeno „lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost“; |
| --- | --- |

6.

odločno pozdravlja dejstvo, da je v predlagani uredbi o skupnih določbah celotno poglavje posebej namenjeno „lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost“;

| 7. | poudarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ edina določba uredbe o skupnih določbah, ki na ravni izvajanja izrecno predvideva dejanske sinergije in skupno uporabo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) ter strukturnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada). Zato ima pomembno vlogo pri krepitvi verodostojnosti kohezijske politike, tako da dokaže, da se lahko sredstva različnih skladov EU dejansko uporabijo skupaj na celosten in učinkovit način; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ edina določba uredbe o skupnih določbah, ki na ravni izvajanja izrecno predvideva dejanske sinergije in skupno uporabo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo (ESPR) ter strukturnih skladov (Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR), Evropskega socialnega sklada (ESS) in Kohezijskega sklada). Zato ima pomembno vlogo pri krepitvi verodostojnosti kohezijske politike, tako da dokaže, da se lahko sredstva različnih skladov EU dejansko uporabijo skupaj na celosten in učinkovit način;

| 8. | meni, da se lahko ta instrument hkrati uporabi za boljše zagotavljanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji ter za lokalno izvajanje enajstih tematskih ciljev skupnega strateškega okvira ter posledično prek njih strategije Evropa 2020. Vendar želi poudariti, da je treba podaljšati rok, določen za pripravo strategij lokalnega razvoja; |
| --- | --- |

8.

meni, da se lahko ta instrument hkrati uporabi za boljše zagotavljanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Evropski uniji ter za lokalno izvajanje enajstih tematskih ciljev skupnega strateškega okvira ter posledično prek njih strategije Evropa 2020. Vendar želi poudariti, da je treba podaljšati rok, določen za pripravo strategij lokalnega razvoja;

| 9. | meni, da je v tem težkem obdobju krize in gospodarskega nazadovanja odprava umetnih ovir med različnimi skladi EU bolj zaželena kot kdaj koli prej, da se omogoči njihova lokalna uporaba tako v mestnih kot tudi podeželskih območjih, z večjim upoštevanjem in obravnavo posebnih potreb posameznih območij; |
| --- | --- |

9.

meni, da je v tem težkem obdobju krize in gospodarskega nazadovanja odprava umetnih ovir med različnimi skladi EU bolj zaželena kot kdaj koli prej, da se omogoči njihova lokalna uporaba tako v mestnih kot tudi podeželskih območjih, z večjim upoštevanjem in obravnavo posebnih potreb posameznih območij;

| 10. | poudarja, da je krepitev zmogljivosti ključen element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ in da je treba zagotoviti dovolj sredstev, da se lokalnim akterjem omogoči priprava in izvedba njihove lokalne strategije; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je krepitev zmogljivosti ključen element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ in da je treba zagotoviti dovolj sredstev, da se lokalnim akterjem omogoči priprava in izvedba njihove lokalne strategije;

| 11. | izraža zadovoljstvo, da uredba o skupnih določbah predvideva, da lahko območja v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ koristijo višjo stopnjo sofinanciranja (zlasti naj bi EU sofinancirala dodatnih 10 % za ESRR in ESS, če se celotna os izvede v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“), in meni, da bi morale enake ali podobne spobude veljati za vse sklade, tudi zlasti za ESPR; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo, da uredba o skupnih določbah predvideva, da lahko območja v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ koristijo višjo stopnjo sofinanciranja (zlasti naj bi EU sofinancirala dodatnih 10 % za ESRR in ESS, če se celotna os izvede v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“), in meni, da bi morale enake ali podobne spobude veljati za vse sklade, tudi zlasti za ESPR;

| 12. | poudarja, da je ključna dodana vrednost „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ udeležba lokalne skupnosti, tudi zasebnega in prostovoljnega sektorja, prek oblikovanja lokalnih akcijskih skupin, ki bodo pripravile celostne strategije za lokalni razvoj; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je ključna dodana vrednost „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ udeležba lokalne skupnosti, tudi zasebnega in prostovoljnega sektorja, prek oblikovanja lokalnih akcijskih skupin, ki bodo pripravile celostne strategije za lokalni razvoj;

| 13. | meni, da je, kar zadeva porabo sredstev EU, ta pristop od spodaj navzgor močno v nasprotju s pristopom od zgoraj navzdol, ki bi drugače prevladoval. Zato je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ najboljši praktični primer pomena načela subsidiarnosti na lokalni ravni ter bo prispeval k temu, da se bo javnost bolje zavedala ukrepov, ki jih EU podpira na terenu, in jih sprejemala. |
| --- | --- |

13.

meni, da je, kar zadeva porabo sredstev EU, ta pristop od spodaj navzgor močno v nasprotju s pristopom od zgoraj navzdol, ki bi drugače prevladoval. Zato je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ najboljši praktični primer pomena načela subsidiarnosti na lokalni ravni ter bo prispeval k temu, da se bo javnost bolje zavedala ukrepov, ki jih EU podpira na terenu, in jih sprejemala.

Ključni cilji

Strategija Evropa 2020 in skupni strateški okvir

ODBOR REGIJ

| 14. | poudarja, da lahko države članice in regije svobodno odločajo o uvedbi „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ za ESRR in ESS v svojih pogodbah o partnerstvu in operativnih programih; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da lahko države članice in regije svobodno odločajo o uvedbi „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ za ESRR in ESS v svojih pogodbah o partnerstvu in operativnih programih;

| 15. | meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ poleg mestne agende, celostnih teritorialnih naložb in skupnih akcijskih načrtov eden od bolj revolucionarnih vidikov zakonodajnega svežnja za obdobje 2014–2020 in da je treba njegovo uporabo močno podpirati; |
| --- | --- |

15.

meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ poleg mestne agende, celostnih teritorialnih naložb in skupnih akcijskih načrtov eden od bolj revolucionarnih vidikov zakonodajnega svežnja za obdobje 2014–2020 in da je treba njegovo uporabo močno podpirati;

| 16. | meni, da je lahko “lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za pospešitev uresničevanja ciljev, opredeljenih v skupnem strateškem okviru, in teritorialne agende 2020 na lokalni ravni, tako da se omogoči skupno načrtovanje politik za izvajanje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

16.

meni, da je lahko “lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za pospešitev uresničevanja ciljev, opredeljenih v skupnem strateškem okviru, in teritorialne agende 2020 na lokalni ravni, tako da se omogoči skupno načrtovanje politik za izvajanje strategije Evropa 2020;

| 17. | meni, da bi moral „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ temeljiti na izkušnjah prejšnjih sektorskih instrumentov, ki so usmerjeni v lokalni razvoj, kot so zlasti LEADER na področju razvoja podeželja ter Evropski sklad za ribištvo – pobude v okviru 4. osi, pa tudi Evropski program za trajnostni razvoj mest (URBACT), nekdanja pobuda URBAN za trajnostni razvoj v težavnih mestnih okoljih ter nekdanja pobuda EQUAL na področju izključenosti, diskriminacije in neenakosti; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ temeljiti na izkušnjah prejšnjih sektorskih instrumentov, ki so usmerjeni v lokalni razvoj, kot so zlasti LEADER na področju razvoja podeželja ter Evropski sklad za ribištvo – pobude v okviru 4. osi, pa tudi Evropski program za trajnostni razvoj mest (URBACT), nekdanja pobuda URBAN za trajnostni razvoj v težavnih mestnih okoljih ter nekdanja pobuda EQUAL na področju izključenosti, diskriminacije in neenakosti;

| 18. | izraža zaskrbljenost, ker se pri dejavnostih v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ pri pripravi skupnega strateškega okvira preveč pozornosti namenja razvoju strategije in krepitvi zmogljivosti. Čeprav je za navedeni proces treba priznati, da je ključnega pomena, pa se mora „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ osredotočiti zlasti na doseganje konkretnih in pomembnih rezultatov prek naložb, ki lahko izboljšajo blaginjo lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

18.

izraža zaskrbljenost, ker se pri dejavnostih v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ pri pripravi skupnega strateškega okvira preveč pozornosti namenja razvoju strategije in krepitvi zmogljivosti. Čeprav je za navedeni proces treba priznati, da je ključnega pomena, pa se mora „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ osredotočiti zlasti na doseganje konkretnih in pomembnih rezultatov prek naložb, ki lahko izboljšajo blaginjo lokalne skupnosti;

| 19. | dvomi v utemeljenost odločitve, da se „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ navede zgolj pod 9. tematskim ciljem skupnega strateškega okvira, ki zadeva socialno vključenost. „Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ je večnamenski instrument, ki se osredotoča na lokalno skupnost, katere raznolikost in različni izzivi močno presegajo področje socialne vključenosti. V praksi lahko znatno prispeva k popravi velikih geografskih in demografskih neravnovesij, ki otežujejo gospodarski in socialni razvoj nekaterih regij; |
| --- | --- |

19.

dvomi v utemeljenost odločitve, da se „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ navede zgolj pod 9. tematskim ciljem skupnega strateškega okvira, ki zadeva socialno vključenost. „Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ je večnamenski instrument, ki se osredotoča na lokalno skupnost, katere raznolikost in različni izzivi močno presegajo področje socialne vključenosti. V praksi lahko znatno prispeva k popravi velikih geografskih in demografskih neravnovesij, ki otežujejo gospodarski in socialni razvoj nekaterih regij;

| 20. | zato poziva k spremembi skupnega strateškega okvira, tako da bo „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ omenjen pri vseh enajstih tematskih ciljih skupnega strateškega okvira in ga bo tako mogoče uporabiti v skladu z lokalnimi razmerami in ne zgolj za dejavnosti, povezane s socialno vključenostjo; |
| --- | --- |

20.

zato poziva k spremembi skupnega strateškega okvira, tako da bo „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnosti“ omenjen pri vseh enajstih tematskih ciljih skupnega strateškega okvira in ga bo tako mogoče uporabiti v skladu z lokalnimi razmerami in ne zgolj za dejavnosti, povezane s socialno vključenostjo;

| 21. | poudarja, da morajo imeti lokalne akcijske skupine, ki sodelujejo pri „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“, možnost, da koristijo dodatnih 10 % sofinanciranja ne glede na to, kateri tematski cilj skupnega strateškega okvira obravnavajo. Pomembno je, da se 10 % dodatek uporabi tudi takrat, kadar se sredstva za socialno vključenost, predvidena v uredbi o splošnih določbah, ne dodelijo izključno za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“. |
| --- | --- |

21.

poudarja, da morajo imeti lokalne akcijske skupine, ki sodelujejo pri „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“, možnost, da koristijo dodatnih 10 % sofinanciranja ne glede na to, kateri tematski cilj skupnega strateškega okvira obravnavajo. Pomembno je, da se 10 % dodatek uporabi tudi takrat, kadar se sredstva za socialno vključenost, predvidena v uredbi o splošnih določbah, ne dodelijo izključno za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“.

Posebna dodana vrednost

ODBOR REGIJ

| 22. | meni, da so elementi dodane vrednosti „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ naslednji: sodelovanje, posvetovanje in vključenost lokalnega prebivalstva in vseh javnih in zasebnih lokalnih akterjev; uskladitev strategije lokalnega razvoja s posebnimi lokalnimi potrebami; močan vpliv na sodelovanje na več ravneh in med različnimi sektorji; mobilizacija ustrezne strokovne usposobljenosti in izkušenj na lokalni ravni; zmožnost inovacij na lokalni ravni; celosten in večsektorski pristop; lokalno opredeljeni ukrepi in rezultati; ter prožen in strateški pristop; |
| --- | --- |

22.

meni, da so elementi dodane vrednosti „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ naslednji: sodelovanje, posvetovanje in vključenost lokalnega prebivalstva in vseh javnih in zasebnih lokalnih akterjev; uskladitev strategije lokalnega razvoja s posebnimi lokalnimi potrebami; močan vpliv na sodelovanje na več ravneh in med različnimi sektorji; mobilizacija ustrezne strokovne usposobljenosti in izkušenj na lokalni ravni; zmožnost inovacij na lokalni ravni; celosten in večsektorski pristop; lokalno opredeljeni ukrepi in rezultati; ter prožen in strateški pristop;

| 23. | meni, da je pristop k lokalnemu razvoju v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ tudi odgovor na potrebo po bolj k rezultatom usmerjeni kohezijski politiki, saj se izzivi obravnavajo na ustrezni teritorialni ravni, skupnostim in lokalnim oblastem pa bo omogočil dejavno vlogo pri izvajanju ciljev politike EU ter zlasti strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pristop k lokalnemu razvoju v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ tudi odgovor na potrebo po bolj k rezultatom usmerjeni kohezijski politiki, saj se izzivi obravnavajo na ustrezni teritorialni ravni, skupnostim in lokalnim oblastem pa bo omogočil dejavno vlogo pri izvajanju ciljev politike EU ter zlasti strategije Evropa 2020;

| 24. | poudarja, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ deluje kot storitev „vse na enem mestu“ za lokalne upravičence, kar bi omogočilo celostno in poenostavljeno uporabo sredstev skladov skupnega strateškega okvira na terenu. To bi lahko pomenilo izjemen napredek k zagotavljanju, da bo občina zmožna pripraviti integrirane projekte, ki se lahko sofinancirajo iz različnih skladov EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ deluje kot storitev „vse na enem mestu“ za lokalne upravičence, kar bi omogočilo celostno in poenostavljeno uporabo sredstev skladov skupnega strateškega okvira na terenu. To bi lahko pomenilo izjemen napredek k zagotavljanju, da bo občina zmožna pripraviti integrirane projekte, ki se lahko sofinancirajo iz različnih skladov EU;

| 25. | meni, da „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ zaradi svojega celostnega značaja in vključenosti skupnosti strukturno lažje podpira diverzifikacijo dejavnosti ter razvoj in inovacije z ekonomskega in socialnega vidika kot pa standardizirani postopki uporabe od zgoraj navzdol; |
| --- | --- |

25.

meni, da „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ zaradi svojega celostnega značaja in vključenosti skupnosti strukturno lažje podpira diverzifikacijo dejavnosti ter razvoj in inovacije z ekonomskega in socialnega vidika kot pa standardizirani postopki uporabe od zgoraj navzdol;

| 26. | meni, da bi ta instrument olajšal izvajanje inovativnih projektov, ki v okviru operativnih programov sicer ne bi bili predvideni. Glavna dodana vrednost partnerstev je v uporabi raznolikega strokovnega znanja v lokalnih akcijskih skupinah, ki bodo s sodelovanjem z upravičenci pri dopolnitvi njihove prvotne vloge za pridobitev sredstev prispevale k njeni večji kakovosti in omogočile učinkovitejšo prilagoditev posebnim lokalnim potrebam; |
| --- | --- |

26.

meni, da bi ta instrument olajšal izvajanje inovativnih projektov, ki v okviru operativnih programov sicer ne bi bili predvideni. Glavna dodana vrednost partnerstev je v uporabi raznolikega strokovnega znanja v lokalnih akcijskih skupinah, ki bodo s sodelovanjem z upravičenci pri dopolnitvi njihove prvotne vloge za pridobitev sredstev prispevale k njeni večji kakovosti in omogočile učinkovitejšo prilagoditev posebnim lokalnim potrebam;

| 27. | poziva države članice in regije, naj skrbno ocenijo, ali bi vključitev posebne osi „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ v njihove sporazume o partnerstvu ali v operativne programe zagotovila višjo dodano vrednost njihovih dodeljenih finančnih sredstev EU kot pa glavni programi od zgoraj navzdol. |
| --- | --- |

27.

poziva države članice in regije, naj skrbno ocenijo, ali bi vključitev posebne osi „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ v njihove sporazume o partnerstvu ali v operativne programe zagotovila višjo dodano vrednost njihovih dodeljenih finančnih sredstev EU kot pa glavni programi od zgoraj navzdol.

Obseg

ODBOR REGIJ

| 28. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostno kritično maso v smislu velikosti lokalnih akcijskih skupin ter povprečnega finančnega zneska, za katerega bodo verjetno odgovorne lokalne akcijske skupine, pristojne za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“. Trenutne izkušnje s pobudami LEADER in 4. osjo ESR kažejo, da lahko posamezne lokalne akcijske skupine, pristojne za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, delujejo na območju s skupno 5 000 do 150 000 prebivalci, celostna lokalna strategija pa lahko zagotovi za povprečno 2 do 10 milijonov EUR sredstev EU v sedemletnem obdobju; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostno kritično maso v smislu velikosti lokalnih akcijskih skupin ter povprečnega finančnega zneska, za katerega bodo verjetno odgovorne lokalne akcijske skupine, pristojne za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“. Trenutne izkušnje s pobudami LEADER in 4. osjo ESR kažejo, da lahko posamezne lokalne akcijske skupine, pristojne za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, delujejo na območju s skupno 5 000 do 150 000 prebivalci, celostna lokalna strategija pa lahko zagotovi za povprečno 2 do 10 milijonov EUR sredstev EU v sedemletnem obdobju;

| 29. | vseeno meni, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ v nekaterih primerih zagotovi večjo kritično maso, kot je navedena v točki 28, in da je treba dovoliti utemeljene izjeme za večja mestna območja in geografska območja, kot so otoki ali oddaljena območja, če se ohrani element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. |
| --- | --- |

29.

vseeno meni, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ v nekaterih primerih zagotovi večjo kritično maso, kot je navedena v točki 28, in da je treba dovoliti utemeljene izjeme za večja mestna območja in geografska območja, kot so otoki ali oddaljena območja, če se ohrani element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“.

Celosten teritorialni razvoj

ODBOR REGIJ

| 30. | opozarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot neobvezen instrument za zagotavljanje lokalnega razvoja v okviru skladov iz uredbe o skupnih določbah povezan z drugimi instrumenti, kot so celostne teritorialne naložbe, ter da prispeva k uresničevanju širše strategije razvoja, saj omogoča obravnavo politik na lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot neobvezen instrument za zagotavljanje lokalnega razvoja v okviru skladov iz uredbe o skupnih določbah povezan z drugimi instrumenti, kot so celostne teritorialne naložbe, ter da prispeva k uresničevanju širše strategije razvoja, saj omogoča obravnavo politik na lokalni ravni;

| 31. | se strinja, da morajo evropska in nacionalna izvedbena pravila jasno predvideti, da se lahko celostne teritorialne naložbe in lokalne akcijske skupine oblikujejo za skupno doseganje lokalnih ciljev v okviru skupne strategije, kadar je to ustrezno. Zlasti bi moralo biti na podlagi izvedbenih pravil možno, da se eni ali več lokalnim akcijskim skupinam zaupa naloga, da v manjšem obsegu izvedejo del dejavnosti, ki so predvidene za celostne teritorialne naložbe na večjem geografskem območju; |
| --- | --- |

31.

se strinja, da morajo evropska in nacionalna izvedbena pravila jasno predvideti, da se lahko celostne teritorialne naložbe in lokalne akcijske skupine oblikujejo za skupno doseganje lokalnih ciljev v okviru skupne strategije, kadar je to ustrezno. Zlasti bi moralo biti na podlagi izvedbenih pravil možno, da se eni ali več lokalnim akcijskim skupinam zaupa naloga, da v manjšem obsegu izvedejo del dejavnosti, ki so predvidene za celostne teritorialne naložbe na večjem geografskem območju;

| 32. | meni, da bi bilo v navedenih primerih popolnoma smiselno, da se za celostne teritorialne naložbe prav tako nameni dodatnih 10 % sredstev, predvidenih za "lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi bilo v navedenih primerih popolnoma smiselno, da se za celostne teritorialne naložbe prav tako nameni dodatnih 10 % sredstev, predvidenih za "lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost;

| 33. | vseeno želi opozoriti, da sta dodana vrednost „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ ravno vključenost širše lokalne skupnosti in jasna povezava med obstoječimi instrumenti, kot sta LEADER in 4. os ESR, ter strukturnimi skladi. |
| --- | --- |

33.

vseeno želi opozoriti, da sta dodana vrednost „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ ravno vključenost širše lokalne skupnosti in jasna povezava med obstoječimi instrumenti, kot sta LEADER in 4. os ESR, ter strukturnimi skladi.

„Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ v mestnih in podeželskih območjih

ODBOR REGIJ

| 34. | meni, da je skupnostni element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ posebno primeren za obravnavo geografsko omejenih težav, ki zahtevajo odziv na ravni skupnosti; |
| --- | --- |

34.

meni, da je skupnostni element „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ posebno primeren za obravnavo geografsko omejenih težav, ki zahtevajo odziv na ravni skupnosti;

| 35. | je zadovoljen, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ lahko eno od številnih razpoložljivih orodij za razvoj vključujočih mestnih območij, kjer bodo vsem dostopne javne storitve, kar bo preprečevalo getoizacijo, omogočalo boj proti revščini in spodbujalo družabne povezave znotraj različnih skupnosti, vključno s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, družbenimi inovacijami ter medsebojno podporo med generacijami in kulturami; |
| --- | --- |

35.

je zadovoljen, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ lahko eno od številnih razpoložljivih orodij za razvoj vključujočih mestnih območij, kjer bodo vsem dostopne javne storitve, kar bo preprečevalo getoizacijo, omogočalo boj proti revščini in spodbujalo družabne povezave znotraj različnih skupnosti, vključno s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, družbenimi inovacijami ter medsebojno podporo med generacijami in kulturami;

| 36. | meni, da je to mnenje sicer osredotočeno na preučevanje uporabe „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na področjih in v sektorjih, ki presegajo obstoječo in preizkušeno uporabo pobude LEADER na podeželju, da pa je lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot naravno nadaljevanje pobude LEADER po letu 2014 tudi eno od razpoložljivih orodij za reševanje izzivov podeželskih območij z vidika dostopnosti, gospodarskega razvoja in diverzifikacije, ohranjanja osnovnih storitev za prebivalstvo, vključno s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, socialnih inovacij ter medsebojne podpore med generacijami in kulturami; |
| --- | --- |

36.

meni, da je to mnenje sicer osredotočeno na preučevanje uporabe „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na področjih in v sektorjih, ki presegajo obstoječo in preizkušeno uporabo pobude LEADER na podeželju, da pa je lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ kot naravno nadaljevanje pobude LEADER po letu 2014 tudi eno od razpoložljivih orodij za reševanje izzivov podeželskih območij z vidika dostopnosti, gospodarskega razvoja in diverzifikacije, ohranjanja osnovnih storitev za prebivalstvo, vključno s politikami za spodbujanje aktivnega staranja, socialnih inovacij ter medsebojne podpore med generacijami in kulturami;

| 37. | meni, da je lahko na večjem mestnem območju dejavnih več lokalnih akcijskih skupin za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ na ravni soseščine ali skupnosti, da se omogočijo rešitve od spodaj navzgor za krajevne izzive, kot so večkratna prikrajšanost, degradacija okolja ali zaposljivost podobno prikrajšanih skupin. Kadar je na istem območju dejavnih več lokalnih akcijskih skupin, je treba med njimi doseči določeno raven usklajenosti. |
| --- | --- |

37.

meni, da je lahko na večjem mestnem območju dejavnih več lokalnih akcijskih skupin za „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ na ravni soseščine ali skupnosti, da se omogočijo rešitve od spodaj navzgor za krajevne izzive, kot so večkratna prikrajšanost, degradacija okolja ali zaposljivost podobno prikrajšanih skupin. Kadar je na istem območju dejavnih več lokalnih akcijskih skupin, je treba med njimi doseči določeno raven usklajenosti.

Podeželsko-mestna območja (RURBAN – povezava med mestnimi in podeželskimi območji)

ODBOR REGIJ

| 38. | meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji in torej prispeva k preprečevanju širjenja mestnih območij, spodbujanju oblikovanja uravnotežene mreže malih in srednje velikih mest ter krepitvi povezave med proizvajalci in potrošniki lokalnih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

38.

meni, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji in torej prispeva k preprečevanju širjenja mestnih območij, spodbujanju oblikovanja uravnotežene mreže malih in srednje velikih mest ter krepitvi povezave med proizvajalci in potrošniki lokalnih kmetijskih proizvodov;

| 39. | pozdravlja pripravljalni ukrep RURBAN, katerega namen je zbrati zadnje novosti na področju raziskav in politik na področju povezav med mesti in podeželjem. OR želi, da bi se ta ukrep pred začetkom obdobja 2014–2020 razvil v program za spodbujanje izmenjave dobrih praks, medsebojnih pregledov, opredelitve inovativnih rešitev in oblikovanje mrež, ki jih lahko uporabljajo nova partnerstva v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja pripravljalni ukrep RURBAN, katerega namen je zbrati zadnje novosti na področju raziskav in politik na področju povezav med mesti in podeželjem. OR želi, da bi se ta ukrep pred začetkom obdobja 2014–2020 razvil v program za spodbujanje izmenjave dobrih praks, medsebojnih pregledov, opredelitve inovativnih rešitev in oblikovanje mrež, ki jih lahko uporabljajo nova partnerstva v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“;

| 40. | želi tudi ponovno opozoriti na svoj predlog o oblikovanju bolj operativnega programa RURBACT, ki bi omogočil spodbujanje izmenjave dobrih praks in oblikovanje mrež v zvezi z mestno in podeželsko problematiko (1); |
| --- | --- |

40.

želi tudi ponovno opozoriti na svoj predlog o oblikovanju bolj operativnega programa RURBACT, ki bi omogočil spodbujanje izmenjave dobrih praks in oblikovanje mrež v zvezi z mestno in podeželsko problematiko (1);

| 41. | meni, da so v EU različne oblike povezav med mesti in podeželjem, na katere močno vplivajo nacionalni politični in upravni sistemi. Zato bi morala biti vsaka oblika ukrepanja EU dovolj prožna, da se prilagodi tem raznovrstnim sistemom upravljanja; |
| --- | --- |

41.

meni, da so v EU različne oblike povezav med mesti in podeželjem, na katere močno vplivajo nacionalni politični in upravni sistemi. Zato bi morala biti vsaka oblika ukrepanja EU dovolj prožna, da se prilagodi tem raznovrstnim sistemom upravljanja;

| 42. | meni, da je glavni izziv potreba po odpravi sedanjega geografskega in sektorskega ločevanja skladov EU. Medtem ko so operativni programi običajno sektorsko usmerjeni, bi lahko novi instrumenti, kot so zlasti „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ter celostne teritorialne naložbe, zagotovili potreben teritorialni pristop ter presegli sektorsko ločevanje; |
| --- | --- |

42.

meni, da je glavni izziv potreba po odpravi sedanjega geografskega in sektorskega ločevanja skladov EU. Medtem ko so operativni programi običajno sektorsko usmerjeni, bi lahko novi instrumenti, kot so zlasti „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ ter celostne teritorialne naložbe, zagotovili potreben teritorialni pristop ter presegli sektorsko ločevanje;

| 43. | meni, da je treba pri obravnavi odnosov med mestom in podeželjem v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ priznati veliko raznolikost nacionalnih okvirov, zlasti kar zadeva povezave med mestom in podeželjem v vseh državah članicah (večje razlike v blaginji mest in podeželja, manjše zmogljivosti) ali med državami s številnimi občinami (za doseganje kritične mase je potrebno sodelovanje preko lokalnih meja) ali tistimi z večjimi občinami (kjer se lokalna partnerstva vzpostavljajo v glavnem znotraj lokalnega območja). |
| --- | --- |

43.

meni, da je treba pri obravnavi odnosov med mestom in podeželjem v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ priznati veliko raznolikost nacionalnih okvirov, zlasti kar zadeva povezave med mestom in podeželjem v vseh državah članicah (večje razlike v blaginji mest in podeželja, manjše zmogljivosti) ali med državami s številnimi občinami (za doseganje kritične mase je potrebno sodelovanje preko lokalnih meja) ali tistimi z večjimi občinami (kjer se lokalna partnerstva vzpostavljajo v glavnem znotraj lokalnega območja).

Obalne ribiške skupnosti

ODBOR REGIJ

| 44. | ugotavlja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ mogoče uspešno izvajati tudi na območjih s posebnimi sektorskimi težavami. To na primer velja za sedanjo 4. os Evropskega sklada za ribištvo (ESR), pri kateri se uporablja metodologija „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ za pomoč lokalnim ribiškim skupnostim in ribiškemu sektorju; |
| --- | --- |

44.

ugotavlja, da je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ mogoče uspešno izvajati tudi na območjih s posebnimi sektorskimi težavami. To na primer velja za sedanjo 4. os Evropskega sklada za ribištvo (ESR), pri kateri se uporablja metodologija „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ za pomoč lokalnim ribiškim skupnostim in ribiškemu sektorju;

| 45. | opozarja, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ na številnih lokacijah v Evropi uspešno nadgradi obstoječa lokalna partnerstva, ki se financirajo iz EKSRP in/ali ESR; poleg tega na nekaterih območjih že poteka dokazano sodelovanje med partnerstvi 4. osi ESR in LEADER, ki so včasih isti organ. „Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ bo omogočil tudi povezavo med ukrepi v okviru ESKRP in ESPR ter ukrepi ESS in ESRR, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da lahko „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ na številnih lokacijah v Evropi uspešno nadgradi obstoječa lokalna partnerstva, ki se financirajo iz EKSRP in/ali ESR; poleg tega na nekaterih območjih že poteka dokazano sodelovanje med partnerstvi 4. osi ESR in LEADER, ki so včasih isti organ. „Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ bo omogočil tudi povezavo med ukrepi v okviru ESKRP in ESPR ter ukrepi ESS in ESRR, kadar je to ustrezno;

| 46. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejstva, da naj bi se ESPR upravljal na ravni držav članic, medtem ko strukturni skladi in pobuda LEADER pogosto delujejo na regionalni ravni. To neskladje bo negativno vplivalo na „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“. |
| --- | --- |

46.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi dejstva, da naj bi se ESPR upravljal na ravni držav članic, medtem ko strukturni skladi in pobuda LEADER pogosto delujejo na regionalni ravni. To neskladje bo negativno vplivalo na „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“.

Partnerstvo

ODBOR REGIJ

| 47. | želi opozoriti na zahteve Odbora regij, da se pravilo, v skladu s katerim javni organi ne smejo imeti več kot 49 % glasovalnih pravic, ponovno preuči, kadar koli so institucionalizirana partnerstva za lokalni razvoj že vzpostavljena, in da se v navedenih primerih zagotovi „uravnotežena zastopanost“ različnih sektorjev v lokalni akcijski skupini; |
| --- | --- |

47.

želi opozoriti na zahteve Odbora regij, da se pravilo, v skladu s katerim javni organi ne smejo imeti več kot 49 % glasovalnih pravic, ponovno preuči, kadar koli so institucionalizirana partnerstva za lokalni razvoj že vzpostavljena, in da se v navedenih primerih zagotovi „uravnotežena zastopanost“ različnih sektorjev v lokalni akcijski skupini;

| 48. | med drugim meni, da mora biti postopek odločanja v lokalnih akcijskih skupinah zanesljiv in od vsega začetka jasno opredeljen, tako da lahko lokalni organ kot demokratično odgovorna javna institucija v lokalnem partnerstvu usmerja izvajanje široke strategije ter se hkrati zagotovi, da v lokalni akcijski skupini ne bodo imele prevlade občine; |
| --- | --- |

48.

med drugim meni, da mora biti postopek odločanja v lokalnih akcijskih skupinah zanesljiv in od vsega začetka jasno opredeljen, tako da lahko lokalni organ kot demokratično odgovorna javna institucija v lokalnem partnerstvu usmerja izvajanje široke strategije ter se hkrati zagotovi, da v lokalni akcijski skupini ne bodo imele prevlade občine;

| 49. | poudarja, da je namen „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ sicer povečati moč lokalnega zasebnega in prostovoljnega sektorja, vendar je treba priznati podporno vlogo, ki jo mora imeti v tej ureditvi lokalna oblast. Pogosto bo moral biti lokalni organ pristojen za to, da bo organom upravljanja in Evropski komisiji zagotovil jamstva o ustreznem izvajanju revizije in upravljanju tveganj, povezanih z morebitno neskladnostjo sprejetih odločitev s predpisi, in o tem, da so na voljo lokalne zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitosti struktur in postopkov lokalnih akcijskih skupin; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je namen „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ sicer povečati moč lokalnega zasebnega in prostovoljnega sektorja, vendar je treba priznati podporno vlogo, ki jo mora imeti v tej ureditvi lokalna oblast. Pogosto bo moral biti lokalni organ pristojen za to, da bo organom upravljanja in Evropski komisiji zagotovil jamstva o ustreznem izvajanju revizije in upravljanju tveganj, povezanih z morebitno neskladnostjo sprejetih odločitev s predpisi, in o tem, da so na voljo lokalne zmogljivosti za zagotavljanje učinkovitosti struktur in postopkov lokalnih akcijskih skupin;

| 50. | želi zato opozoriti, da je mogoče „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ organizirati tako, da se lahko odgovornost z organa upravljanja ali drugega lokalnega in regionalnega organa za izvajanje, kakor je primerno, prenese na lokalne akcijske skupine na sorazmeren način, ki odraža dejansko zmogljivost lokalne akcijske skupine in potrebo po tem, da so njene odločitve vključujoče, pregledne in odgovorne; |
| --- | --- |

50.

želi zato opozoriti, da je mogoče „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ organizirati tako, da se lahko odgovornost z organa upravljanja ali drugega lokalnega in regionalnega organa za izvajanje, kakor je primerno, prenese na lokalne akcijske skupine na sorazmeren način, ki odraža dejansko zmogljivost lokalne akcijske skupine in potrebo po tem, da so njene odločitve vključujoče, pregledne in odgovorne;

| 51. | močno spodbuja Evropsko komisijo, naj upošteva že obstoječe lokalne pobude v vseh državah članicah, da se te pobude skladno povežejo z novim instrumentom „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. |
| --- | --- |

51.

močno spodbuja Evropsko komisijo, naj upošteva že obstoječe lokalne pobude v vseh državah članicah, da se te pobude skladno povežejo z novim instrumentom „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“.

Izzivi

ODBOR REGIJ

| 52. | poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev Računskega sodišča ter drugih poročil in ocen zagotovi, da bodo izkušnje s pobudama LEADER in URBACT dejansko privedle do veliko bolj zanesljivega, preglednega in odgovornega modela „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj na podlagi ugotovitev Računskega sodišča ter drugih poročil in ocen zagotovi, da bodo izkušnje s pobudama LEADER in URBACT dejansko privedle do veliko bolj zanesljivega, preglednega in odgovornega modela „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“;

| 53. | poziva, da se že na samem začetku določijo jasna pravila za preprečitev navzkrižja interesov, in meni, da bi morala biti vsaj pravila o odgovornosti, javnem nadzoru, pritožbi zoper sprejeto odločitev in preglednosti za lokalne akcijske skupine enako stroga kot tista, ki že veljajo za lokalne svetnike. Občine in lokalne akcijske skupine morajo pri porabi javnega denarja in sprejemanju odločitev ravnati pregledno in odgovorno; |
| --- | --- |

53.

poziva, da se že na samem začetku določijo jasna pravila za preprečitev navzkrižja interesov, in meni, da bi morala biti vsaj pravila o odgovornosti, javnem nadzoru, pritožbi zoper sprejeto odločitev in preglednosti za lokalne akcijske skupine enako stroga kot tista, ki že veljajo za lokalne svetnike. Občine in lokalne akcijske skupine morajo pri porabi javnega denarja in sprejemanju odločitev ravnati pregledno in odgovorno;

| 54. | poudarja, da je zmogljivost ključno vprašanje, ki ga je treba obravnavati prek pojasnitve in poenostavitve postopkovnih in upravnih zahtev ter po možnosti prek vzpostavitve storitev „vse na enem mestu“ med skladi, tudi po možnosti prek elektronskih sredstev; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je zmogljivost ključno vprašanje, ki ga je treba obravnavati prek pojasnitve in poenostavitve postopkovnih in upravnih zahtev ter po možnosti prek vzpostavitve storitev „vse na enem mestu“ med skladi, tudi po možnosti prek elektronskih sredstev;

| 55. | meni, da je treba v ta namen revizijo in skladnost vseh skladov s predpisi okrepiti bolj, kot pa se to trenutno predlaga. Prav tako morajo biti te zahteve sorazmerne, saj bodo drugače potencialne lokalne upravičence odvračale od prijave za pridobitev sredstev EU; |
| --- | --- |

55.

meni, da je treba v ta namen revizijo in skladnost vseh skladov s predpisi okrepiti bolj, kot pa se to trenutno predlaga. Prav tako morajo biti te zahteve sorazmerne, saj bodo drugače potencialne lokalne upravičence odvračale od prijave za pridobitev sredstev EU;

| 56. | zato izraža zaskrbljenost, da se bo treba pri „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ soočati z različnimi vrstami bremen finančnega upravljanja in revizije za posamezne sklade, pogosto z različnimi skladi, ki jih vertikalno upravljajo različni upravljavski organi ali ministrstva, kar lahko pomeni, da bo izvajanje integriranih projektov v okviru dveh ali več skladov napredovalo s tempom najpočasnejšega. Poleg tega je zelo pomembno, da omenjeni upravljavski organi ne postavljajo lastnih dodatnih zahtev, kar povzroča dodatne težave; |
| --- | --- |

56.

zato izraža zaskrbljenost, da se bo treba pri „lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ soočati z različnimi vrstami bremen finančnega upravljanja in revizije za posamezne sklade, pogosto z različnimi skladi, ki jih vertikalno upravljajo različni upravljavski organi ali ministrstva, kar lahko pomeni, da bo izvajanje integriranih projektov v okviru dveh ali več skladov napredovalo s tempom najpočasnejšega. Poleg tega je zelo pomembno, da omenjeni upravljavski organi ne postavljajo lastnih dodatnih zahtev, kar povzroča dodatne težave;

| 57. | poudarja, da sta vzpostavitev lokalnih zmogljivosti in oblikovanje strategij zgolj sredstvo, na podlagi katerega bo „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ zagotovil konkretne naložbe in merljive rezultate v korist lokalne skupnosti; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da sta vzpostavitev lokalnih zmogljivosti in oblikovanje strategij zgolj sredstvo, na podlagi katerega bo „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ zagotovil konkretne naložbe in merljive rezultate v korist lokalne skupnosti;

| 58. | meni, da se je treba v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ veliko bolj osredotočiti na opredelitev in izvajanje lokalnih strategij, ki pomenijo napredek k jasno opredeljenim rezultatom; |
| --- | --- |

58.

meni, da se je treba v okviru „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ veliko bolj osredotočiti na opredelitev in izvajanje lokalnih strategij, ki pomenijo napredek k jasno opredeljenim rezultatom;

| 59. | poudarja, da je ena glavnih prednosti „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ sposobnost za inovacije, kar je mogoče doseči s prožnostjo pri izvajanju. S tega vidika bi bilo treba preprečiti, da bi se s pravili EU in nacionalnimi pravili v vseh državah in regijah od zgoraj navzdol uvajali enotni ukrepi, pravila glede upravičenosti in merila, da se olajša sprejemanje lokalnih rešitev za lokalne težave s pristopom od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da je ena glavnih prednosti „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ sposobnost za inovacije, kar je mogoče doseči s prožnostjo pri izvajanju. S tega vidika bi bilo treba preprečiti, da bi se s pravili EU in nacionalnimi pravili v vseh državah in regijah od zgoraj navzdol uvajali enotni ukrepi, pravila glede upravičenosti in merila, da se olajša sprejemanje lokalnih rešitev za lokalne težave s pristopom od spodaj navzgor;

| 60. | meni, da mora biti povezava med opredelitvijo lokalnih strategij ter izmenjavo dobrih zamisli in širšim izvajanjem neposredna in zanesljiva, zlasti kar zadeva izvajanje obsežnejših ukrepov v okviru strukturnih skladov; |
| --- | --- |

60.

meni, da mora biti povezava med opredelitvijo lokalnih strategij ter izmenjavo dobrih zamisli in širšim izvajanjem neposredna in zanesljiva, zlasti kar zadeva izvajanje obsežnejših ukrepov v okviru strukturnih skladov;

| 61. | ugotavlja, da bi lahko bili organi upravljanja v skušnjavi, da ne podprejo celostnih ukrepov, ki zahtevajo veliko sredstev, kot je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, če obstajajo enostavnejši načini za porabo sredstev. Vendar bo z več tehnične pomoči, kot pa je trenutno na voljo, „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ imel veliko večjo kakovostno razsežnost in udeležbo lokalne skupnosti kot pa pristop od zgoraj navzdol; |
| --- | --- |

61.

ugotavlja, da bi lahko bili organi upravljanja v skušnjavi, da ne podprejo celostnih ukrepov, ki zahtevajo veliko sredstev, kot je „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“, če obstajajo enostavnejši načini za porabo sredstev. Vendar bo z več tehnične pomoči, kot pa je trenutno na voljo, „lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost“ imel veliko večjo kakovostno razsežnost in udeležbo lokalne skupnosti kot pa pristop od zgoraj navzdol;

| 62. | opozarja na nedoslednost, saj je 5 % sredstev v okviru pobude LEADER, ne pa tudi drugih skladov, namenjenih uporabi instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. Organe upravljanja poziva, naj razmislijo o uporabi teh 5 % tudi za tri druge sklade, kadar se pri skladih iz uredbe o skupnih določbah v sporazumu o partnerstvu ali v operativnem programu izbere možnost uporabe „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“; |
| --- | --- |

62.

opozarja na nedoslednost, saj je 5 % sredstev v okviru pobude LEADER, ne pa tudi drugih skladov, namenjenih uporabi instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“. Organe upravljanja poziva, naj razmislijo o uporabi teh 5 % tudi za tri druge sklade, kadar se pri skladih iz uredbe o skupnih določbah v sporazumu o partnerstvu ali v operativnem programu izbere možnost uporabe „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“;

| 63. | meni, da je treba odpraviti trenutno razpršenost lokalnega razvoja v programih, da se povečata prepoznavnost in odgovornost ter izboljšajo predstavitev projektov, vzajemno učenje in prenos znanja, zlasti kar zadeva t. i. mehke rezultate; |
| --- | --- |

63.

meni, da je treba odpraviti trenutno razpršenost lokalnega razvoja v programih, da se povečata prepoznavnost in odgovornost ter izboljšajo predstavitev projektov, vzajemno učenje in prenos znanja, zlasti kar zadeva t. i. mehke rezultate;

| 64. | poziva štiri zadevne generalne direktorate Komisije, naj čim prej pripravijo skupne okvirne poenostavljene smernice za izvajanje instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na ključnih področjih, kot so ocena, kako je mogoče z uporabo skladov iz uredbe o skupnih določbah dejansko izvesti celostne lokalne programe in posamezne projekte, upravičenost izdatkov, poročanje, sodelovanje, revizija in skladnost s predpisi kot tudi metode za promocijo in prenos znanja. Komisija bi morala pri tem vzpostaviti strateški dialog s strokovnjaki za nacionalni, regionalni in lokalni razvoj, ki lahko izpostavijo nekatera vprašanja za obravnavo v smernicah kot tudi nekatere možne odgovore in primere obstoječih partnerstev za lokalni razvoj. |
| --- | --- |

64.

poziva štiri zadevne generalne direktorate Komisije, naj čim prej pripravijo skupne okvirne poenostavljene smernice za izvajanje instrumenta „lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost“ na ključnih področjih, kot so ocena, kako je mogoče z uporabo skladov iz uredbe o skupnih določbah dejansko izvesti celostne lokalne programe in posamezne projekte, upravičenost izdatkov, poročanje, sodelovanje, revizija in skladnost s predpisi kot tudi metode za promocijo in prenos znanja. Komisija bi morala pri tem vzpostaviti strateški dialog s strokovnjaki za nacionalni, regionalni in lokalni razvoj, ki lahko izpostavijo nekatera vprašanja za obravnavo v smernicah kot tudi nekatere možne odgovore in primere obstoječih partnerstev za lokalni razvoj.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Program RURBACT bi temeljil na izkušnjah z mrežo RUR@CT, da bi se bolje upoštevala povezava med mestno in podeželsko razsežnostjo.

1

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/25

---

Mnenje Odbora regij – Posodobitev področja državnih pomoči EU

2013/C 17/06

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja namen Komisije, da se osredotoči na primere, ki posebno močno vplivajo na notranji trg, in da zato okrepi prednostno razvrščanje v postopkih državne pomoči, ki bo razbremenilo vse udeležene akterje – Komisijo EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja namen Komisije, da se osredotoči na primere, ki posebno močno vplivajo na notranji trg, in da zato okrepi prednostno razvrščanje v postopkih državne pomoči, ki bo razbremenilo vse udeležene akterje – Komisijo EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti;

| — | ugotavlja, da sta lahko ustrezni izhodišči za to prednostno razvrščanje državne pomoči, ki je dejansko in zelo pomembna za notranji trg, med drugim natančna pojasnitev merila učinka na čezmejno trgovino ter jasna opredelitev pojma podjetja; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da sta lahko ustrezni izhodišči za to prednostno razvrščanje državne pomoči, ki je dejansko in zelo pomembna za notranji trg, med drugim natančna pojasnitev merila učinka na čezmejno trgovino ter jasna opredelitev pojma podjetja;

| — | poziva, da je treba pri tem upoštevati, da se plačila za dejavnosti, ki so v bistvu popolnoma lokalnega značaja, pravno sicer resda lahko uvrstijo med državno pomoč, da pa imajo lahko omejen učinek na trgovino med državami članicami; |
| --- | --- |

—

poziva, da je treba pri tem upoštevati, da se plačila za dejavnosti, ki so v bistvu popolnoma lokalnega značaja, pravno sicer resda lahko uvrstijo med državno pomoč, da pa imajo lahko omejen učinek na trgovino med državami članicami;

| — | poziva, da se kot možnosti za uresničitev cilja Komisije v okviru te pobude za posodobitev zvišajo mejne vrednosti za uredbo o pomoči de minimis, vključno z ustreznim zvišanjem posebnih mejnih vrednosti pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, kot tudi, da se razširijo horizontalne kategorije v pooblastitveni uredbi ter da se izvedejo ustrezne razširitve in natančne opredelitve v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

—

poziva, da se kot možnosti za uresničitev cilja Komisije v okviru te pobude za posodobitev zvišajo mejne vrednosti za uredbo o pomoči de minimis, vključno z ustreznim zvišanjem posebnih mejnih vrednosti pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, kot tudi, da se razširijo horizontalne kategorije v pooblastitveni uredbi ter da se izvedejo ustrezne razširitve in natančne opredelitve v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| Poročevalec | Clemens LINDEMANN (DE/PES) Predsednik okrožnega sveta okrožja Saarpfalz |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi področja državnih pomoči
  COM(2012) 209 final |

Poročevalec

Clemens LINDEMANN (DE/PES) Predsednik okrožnega sveta okrožja Saarpfalz

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi področja državnih pomoči

COM(2012) 209 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava, da so pravila o državni pomoči postala razdrobljen in zapleten pravni okvir, ki pomeni velike upravne obremenitve za vse udeležene akterje, ne glede na obseg učinkov na notranji trg; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da Komisija priznava, da so pravila o državni pomoči postala razdrobljen in zapleten pravni okvir, ki pomeni velike upravne obremenitve za vse udeležene akterje, ne glede na obseg učinkov na notranji trg;

| 2. | zato poziva k jasni poenostavitvi predpisov o državni pomoči in njihovi osredotočenosti na bistvene primere, izboljšanju njihove praktične uporabnosti ter pospešitvi oz. zmanjšanju števila postopkov; |
| --- | --- |

2.

zato poziva k jasni poenostavitvi predpisov o državni pomoči in njihovi osredotočenosti na bistvene primere, izboljšanju njihove praktične uporabnosti ter pospešitvi oz. zmanjšanju števila postopkov;

| 3. | v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije EU, da bo poenostavila pravila in natančneje določila pomembne pojme; |
| --- | --- |

3.

v zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije EU, da bo poenostavila pravila in natančneje določila pomembne pojme;

| 4. | pozdravlja namen Komisije, da se osredotoči na primere, ki posebno močno vplivajo na notranji trg, in da zato okrepi prednostno razvrščanje v postopkih državne pomoči, ki bo razbremenilo vse udeležene akterje – Komisijo EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja namen Komisije, da se osredotoči na primere, ki posebno močno vplivajo na notranji trg, in da zato okrepi prednostno razvrščanje v postopkih državne pomoči, ki bo razbremenilo vse udeležene akterje – Komisijo EU, države članice ter regionalne in lokalne oblasti;

| 5. | ugotavlja, da sta lahko ustrezni izhodišči za to prednostno razvrščanje državne pomoči, ki je dejansko in zelo pomembna za notranji trg, med drugim natančna pojasnitev merila učinka na čezmejno trgovino ter jasna opredelitev pojma podjetja; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da sta lahko ustrezni izhodišči za to prednostno razvrščanje državne pomoči, ki je dejansko in zelo pomembna za notranji trg, med drugim natančna pojasnitev merila učinka na čezmejno trgovino ter jasna opredelitev pojma podjetja;

| 6. | poziva Komisijo EU, naj pojasni, v katerih primerih gre za vpliv na trgovino med državami članicami oziroma kdaj določena dejavnost ni pomembna za notranji trg; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo EU, naj pojasni, v katerih primerih gre za vpliv na trgovino med državami članicami oziroma kdaj določena dejavnost ni pomembna za notranji trg;

| 7. | poziva, da je treba pri tem upoštevati, da se plačila za dejavnosti, ki so v bistvu popolnoma lokalnega značaja, pravno sicer resda lahko uvrstijo med državno pomoč, da pa imajo lahko omejen učinek na trgovino med državami članicami; |
| --- | --- |

7.

poziva, da je treba pri tem upoštevati, da se plačila za dejavnosti, ki so v bistvu popolnoma lokalnega značaja, pravno sicer resda lahko uvrstijo med državno pomoč, da pa imajo lahko omejen učinek na trgovino med državami članicami;

| 8. | predlaga, da se v primeru neupravičenosti teh nadomestil do splošne izjeme preuči vsaj alternativna možnost poenostavljenega postopka; |
| --- | --- |

8.

predlaga, da se v primeru neupravičenosti teh nadomestil do splošne izjeme preuči vsaj alternativna možnost poenostavljenega postopka;

| 9. | poziva, da se pojasni pojem podjetja prek jasnejših razmejitev med gospodarskim in negospodarskim področjem – npr. z določitvijo meril, in da se pripravijo skupni seznami za posamezne države članice, pri kateri sodelujejo države članice in Komisija. Medtem ko abstraktna merila upoštevajo tudi dinamičen razvoj, pa skupno zasnovani seznami zagotavljajo pravno varnost za uveljavljena področja. To bi olajšalo delo lokalnih in regionalnih organov, pa tudi Komisije; |
| --- | --- |

9.

poziva, da se pojasni pojem podjetja prek jasnejših razmejitev med gospodarskim in negospodarskim področjem – npr. z določitvijo meril, in da se pripravijo skupni seznami za posamezne države članice, pri kateri sodelujejo države članice in Komisija. Medtem ko abstraktna merila upoštevajo tudi dinamičen razvoj, pa skupno zasnovani seznami zagotavljajo pravno varnost za uveljavljena področja. To bi olajšalo delo lokalnih in regionalnih organov, pa tudi Komisije;

| 10. | v primeru zavrnitve predlaga alternativno možnost, da se natančneje opredelijo merila, na podlagi katerih se na teh področjih predpostavlja obstoj gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

10.

v primeru zavrnitve predlaga alternativno možnost, da se natančneje opredelijo merila, na podlagi katerih se na teh področjih predpostavlja obstoj gospodarske dejavnosti;

| 11. | meni, da pojem podjetja ne vključuje nujno področij sociale, kulture in izobraževanja ter negospodarskih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

11.

meni, da pojem podjetja ne vključuje nujno področij sociale, kulture in izobraževanja ter negospodarskih storitev splošnega pomena;

| 12. | poudarja, da vsake pomoči, ki je zelo omejena v obsegu in dometu, ne bi bilo treba priglasiti pri Evropski komisiji in da bi morale države članice v teh primerih prevzeti odgovornost za uporabo zakonodaje o državni pomoči (npr. z izjemami ali pravili o pomoči de minimis); |
| --- | --- |

12.

poudarja, da vsake pomoči, ki je zelo omejena v obsegu in dometu, ne bi bilo treba priglasiti pri Evropski komisiji in da bi morale države članice v teh primerih prevzeti odgovornost za uporabo zakonodaje o državni pomoči (npr. z izjemami ali pravili o pomoči de minimis);

| 13. | poziva, da se kot možnosti za uresničitev cilja Komisije v okviru te pobude za posodobitev zvišajo mejne vrednosti za uredbo o pomoči de minimis, vključno z ustreznim zvišanjem posebnih mejnih vrednosti pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, kot tudi, da se razširijo horizontalne kategorije v pooblastitveni uredbi ter da se izvedejo ustrezne razširitve in natančne opredelitve v uredbi o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

13.

poziva, da se kot možnosti za uresničitev cilja Komisije v okviru te pobude za posodobitev zvišajo mejne vrednosti za uredbo o pomoči de minimis, vključno z ustreznim zvišanjem posebnih mejnih vrednosti pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, kot tudi, da se razširijo horizontalne kategorije v pooblastitveni uredbi ter da se izvedejo ustrezne razširitve in natančne opredelitve v uredbi o splošnih skupinskih izjemah;

| 14. | poudarja, da je potrebna jasnejša razmejitev med splošnimi določbami o državni pomoči, ki se posodabljajo, ter pravili o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (t. i. sveženj Almunia), zlasti z vidika mejnih primerov, v katerih je posamezno storitev težko razvrstiti kot storitev takšne vrste. |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je potrebna jasnejša razmejitev med splošnimi določbami o državni pomoči, ki se posodabljajo, ter pravili o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena (t. i. sveženj Almunia), zlasti z vidika mejnih primerov, v katerih je posamezno storitev težko razvrstiti kot storitev takšne vrste.

Večje upoštevanje ciljev strategije Evropa 2020

| 15. | pozdravlja večjo osredotočenost na cilje strategije Evropa 2020. Vendar ni primerno, če bi zaradi te pobude namesto načrtovane poenostavitve nastala še obsežnejša in bolj zapletena pravila za javne organe; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja večjo osredotočenost na cilje strategije Evropa 2020. Vendar ni primerno, če bi zaradi te pobude namesto načrtovane poenostavitve nastala še obsežnejša in bolj zapletena pravila za javne organe;

| 16. | poudarja pomen smernic o regionalni pomoči za lokalne in regionalne oblasti, saj bodo slednje odločile, katere podjetniške sektorje je mogoče spodbujati in na katerih območjih. V zvezi s tem bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti diskrecijsko pravico, da tudi na območjih, ki so upravičena do pomoči, spodbujajo podjetniške strukture ne glede na njihovo velikost; |
| --- | --- |

16.

poudarja pomen smernic o regionalni pomoči za lokalne in regionalne oblasti, saj bodo slednje odločile, katere podjetniške sektorje je mogoče spodbujati in na katerih območjih. V zvezi s tem bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti diskrecijsko pravico, da tudi na območjih, ki so upravičena do pomoči, spodbujajo podjetniške strukture ne glede na njihovo velikost;

| 17. | poudarja, da je treba prožno podporo, ki ustreza lokalnim razmeram, omogočiti tam, kjer obstaja konkretna potreba po podpornih ukrepih, ob upoštevanju demografskih sprememb ali trajnih naravnih ovir, zlasti na podeželskih in gorskih območjih; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba prožno podporo, ki ustreza lokalnim razmeram, omogočiti tam, kjer obstaja konkretna potreba po podpornih ukrepih, ob upoštevanju demografskih sprememb ali trajnih naravnih ovir, zlasti na podeželskih in gorskih območjih;

| 18. | zahteva več manevrskega prostora, da se oblikujejo razvojne strategije in spodbujevalni ukrepi, prilagojeni regionalni ravni, ter omogoči razpoložljivost regionalnih in lokalnih proračunov; |
| --- | --- |

18.

zahteva več manevrskega prostora, da se oblikujejo razvojne strategije in spodbujevalni ukrepi, prilagojeni regionalni ravni, ter omogoči razpoložljivost regionalnih in lokalnih proračunov;

| 19. | poudarja, da zaradi revizije regionalnih smernic za državno pomoč za obdobje 2014–2020 ne sme priti do neupravičenih neravnovesij med državami članicami z vidika zgornje meje prebivalstva in da morajo biti v prihodnosti v vseh regijah upoštevana tudi velika podjetja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da zaradi revizije regionalnih smernic za državno pomoč za obdobje 2014–2020 ne sme priti do neupravičenih neravnovesij med državami članicami z vidika zgornje meje prebivalstva in da morajo biti v prihodnosti v vseh regijah upoštevana tudi velika podjetja;

| 20. | zato pozdravlja instrument celostnih teritorialnih naložb. Ta instrument bo razširil lokalni manevrski prostor ter omogočil uresničitev obsežnih naložb; |
| --- | --- |

20.

zato pozdravlja instrument celostnih teritorialnih naložb. Ta instrument bo razširil lokalni manevrski prostor ter omogočil uresničitev obsežnih naložb;

| 21. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za bolj celosten pristop in boljše usklajevanje spodbujevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za bolj celosten pristop in boljše usklajevanje spodbujevalnih ukrepov;

| 22. | ceni možnost kombiniranja spodbujevalnih instrumentov in financiranja, ki izhaja iz več skladov, ter s tem povezano izboljšanje trajnostne uporabe regionalne finančne podpore; |
| --- | --- |

22.

ceni možnost kombiniranja spodbujevalnih instrumentov in financiranja, ki izhaja iz več skladov, ter s tem povezano izboljšanje trajnostne uporabe regionalne finančne podpore;

| 23. | v tej zvezi in ob upoštevanju revizije smernic glede regionalne državne pomoči zahteva, da se državne pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki v skladu s sklepom z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) PDEU za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, veljajo a priori za združljive s Pogodbo in se obenem lahko sofinancirajo iz strukturnih skladov, ne vključijo v izračunavanje zgornje meje stopenj regionalne pomoči ali pa se zanje pri izračunavanju določijo precej znižane stopnje. To bi morali pojasniti z revidirano različico smernic za regionalno državno pomoč ali s sporočilom o shemi državnih pomoči, ki se uporablja za strukturne sklade, iz katerih se sofinancirajo storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

23.

v tej zvezi in ob upoštevanju revizije smernic glede regionalne državne pomoči zahteva, da se državne pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena, ki v skladu s sklepom z dne 20. decembra 2011 o uporabi člena 106(2) PDEU za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, veljajo a priori za združljive s Pogodbo in se obenem lahko sofinancirajo iz strukturnih skladov, ne vključijo v izračunavanje zgornje meje stopenj regionalne pomoči ali pa se zanje pri izračunavanju določijo precej znižane stopnje. To bi morali pojasniti z revidirano različico smernic za regionalno državno pomoč ali s sporočilom o shemi državnih pomoči, ki se uporablja za strukturne sklade, iz katerih se sofinancirajo storitve splošnega gospodarskega pomena;

| 24. | poziva Komisijo, naj prizna, da se javno financiranje javnih infrastrukturnih projektov ne sme obravnavati kot državna pomoč, kljub temu, da so jih naročili javni organi; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj prizna, da se javno financiranje javnih infrastrukturnih projektov ne sme obravnavati kot državna pomoč, kljub temu, da so jih naročili javni organi;

| 25. | opozarja, da je treba pojasniti uporabo režima državnih pomoči za infrastrukturo ob upoštevanju težav pri razlagi sodbe Sodišča prve stopnje z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) in Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) proti Evropski komisiji, ki je povzročila velike zamude pri predhodnem preverjanju približno 200 infrastrukturnih projektov, financiranih iz strukturnih skladov. |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je treba pojasniti uporabo režima državnih pomoči za infrastrukturo ob upoštevanju težav pri razlagi sodbe Sodišča prve stopnje z dne 24. marca 2011 v zadevi Freistaat Sachsen in Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) in Mitteldeutsche Flughafen AG in Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) proti Evropski komisiji, ki je povzročila velike zamude pri predhodnem preverjanju približno 200 infrastrukturnih projektov, financiranih iz strukturnih skladov.

Poenostavitev pravil o državni pomoči

| 26. | podpira namero Komisije, da v sporočilu strnjeno pojasni razlago pojma državne pomoči s prakso odločanja in sodno prakso in da ta pojem povsod enotno uporablja; |
| --- | --- |

26.

podpira namero Komisije, da v sporočilu strnjeno pojasni razlago pojma državne pomoči s prakso odločanja in sodno prakso in da ta pojem povsod enotno uporablja;

| 27. | zahteva, da razlagalna sporočila ne smejo ustvarjati nobene dodatne potrebe po razlagi. Nujno se je izogibati uporabi nejasnih pravnih pojmov; |
| --- | --- |

27.

zahteva, da razlagalna sporočila ne smejo ustvarjati nobene dodatne potrebe po razlagi. Nujno se je izogibati uporabi nejasnih pravnih pojmov;

| 28. | podpira namero Komisije, da natančneje oblikuje številna besedila sekundarne zakonodaje in „mehkega prava“ na področju državne pomoči (uredbe, sporočila, smernice itd.) in jih, kadar je to mogoče, združi; |
| --- | --- |

28.

podpira namero Komisije, da natančneje oblikuje številna besedila sekundarne zakonodaje in „mehkega prava“ na področju državne pomoči (uredbe, sporočila, smernice itd.) in jih, kadar je to mogoče, združi;

| 29. | načeloma zavrača vključitev dodatnih razmišljanj Evropske komisije o kakovosti in učinkovitosti v oceno združljivosti. Vidiki kakovosti in učinkovitosti, ki dodatno omejujejo manevrski prostor lokalnih in regionalnih dajalcev pomoči, načeloma niso del pristojnosti Komisije, kakor so določene v poglavju PDEU o konkurenci. Odločitve o kakovosti in učinkovitosti morajo biti prepuščene organom na kraju samem v smislu manevrskega prostora za lokalno delovanje; |
| --- | --- |

29.

načeloma zavrača vključitev dodatnih razmišljanj Evropske komisije o kakovosti in učinkovitosti v oceno združljivosti. Vidiki kakovosti in učinkovitosti, ki dodatno omejujejo manevrski prostor lokalnih in regionalnih dajalcev pomoči, načeloma niso del pristojnosti Komisije, kakor so določene v poglavju PDEU o konkurenci. Odločitve o kakovosti in učinkovitosti morajo biti prepuščene organom na kraju samem v smislu manevrskega prostora za lokalno delovanje;

| 30. | ugotavlja, da vse večje število obveznosti organov držav članic na področju poročanja pomeni velikanske upravne obremenitve tako za države članice kot tudi za Komisijo; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da vse večje število obveznosti organov držav članic na področju poročanja pomeni velikanske upravne obremenitve tako za države članice kot tudi za Komisijo;

| 31. | zlasti v povezavi s ciljem zmanjšanja birokracije, za katerega si prizadeva EU, zahteva uvedbo sistema naključnih vzorcev, tako da bi se lahko pod določenim finančnim pragom popolnoma odpovedali doslednemu poročanju. |
| --- | --- |

31.

zlasti v povezavi s ciljem zmanjšanja birokracije, za katerega si prizadeva EU, zahteva uvedbo sistema naključnih vzorcev, tako da bi se lahko pod določenim finančnim pragom popolnoma odpovedali doslednemu poročanju.

Revizija zakonodajnih besedil

| 32. | V okviru posodobitve področja državnih pomoči EU bodo v celoti revidirana štiri zakonodajna besedila z namenom natančnejšega določanja prednostnih nalog: |
| --- | --- |

32.

V okviru posodobitve področja državnih pomoči EU bodo v celoti revidirana štiri zakonodajna besedila z namenom natančnejšega določanja prednostnih nalog:

a)   Revizija uredbe Komisije o pomoči de minimis

Uredba Komisije (ES) št. 1998/2006 z dne 15. decembra 2006 o uporabi členov 87 (107 PDEU) in 88 (108 PDEU) Pogodbe ES pri pomoči de minimis

| 33. | pozdravlja cilj Komisije, da za pomoč z nižjimi zneski več odgovornosti prenese na države članice. Vendar bi to moralo veljati na splošno in ne samo za manjše zneske. Po eni strani bi to bistveno olajšalo delo Komisije, po drugi strani pa bi imeli od tega koristi tudi lokalni organi, saj je nacionalna raven bližje lokalnim potrebam kot pa Komisija; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja cilj Komisije, da za pomoč z nižjimi zneski več odgovornosti prenese na države članice. Vendar bi to moralo veljati na splošno in ne samo za manjše zneske. Po eni strani bi to bistveno olajšalo delo Komisije, po drugi strani pa bi imeli od tega koristi tudi lokalni organi, saj je nacionalna raven bližje lokalnim potrebam kot pa Komisija;

| 34. | poziva, da se mejna vrednost splošne uredbe o pomoči de minimis zviša z 200 000 EUR na vsaj 500 000 EUR za obdobje treh davčnih let, in sicer z vidika upravičenih prizadevanj Komisije za močnejšo koncentracijo na primere, ki so za notranji trg posebnega pomena; |
| --- | --- |

34.

poziva, da se mejna vrednost splošne uredbe o pomoči de minimis zviša z 200 000 EUR na vsaj 500 000 EUR za obdobje treh davčnih let, in sicer z vidika upravičenih prizadevanj Komisije za močnejšo koncentracijo na primere, ki so za notranji trg posebnega pomena;

| 35. | opozarja, da je bila posebna uredba o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena s svojimi zvišanimi mejnimi vrednostmi oblikovana ob upoštevanju nižjih mejnih vrednosti splošne uredbe o pomoči de minimis in z namenom, da se uvede razlikovanje v razmerju do slednjih; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da je bila posebna uredba o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena s svojimi zvišanimi mejnimi vrednostmi oblikovana ob upoštevanju nižjih mejnih vrednosti splošne uredbe o pomoči de minimis in z namenom, da se uvede razlikovanje v razmerju do slednjih;

| 36. | zato poziva k znatnemu zvišanju mejne vrednosti za te storitve glede na mejno vrednost splošne uredbe o pomoči de minimis, da se upoštevajo posebnosti storitev splošnega gospodarskega pomena in da se ohrani njihov poseben položaj v celotnem okviru; |
| --- | --- |

36.

zato poziva k znatnemu zvišanju mejne vrednosti za te storitve glede na mejno vrednost splošne uredbe o pomoči de minimis, da se upoštevajo posebnosti storitev splošnega gospodarskega pomena in da se ohrani njihov poseben položaj v celotnem okviru;

| 37. | opozarja, da je OR že glede svežnja Almunia pozval k mejni vrednosti de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena v višini 800 000 EUR na leto in tu to zahtevo znova poudarja; |
| --- | --- |

37.

opozarja, da je OR že glede svežnja Almunia pozval k mejni vrednosti de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena v višini 800 000 EUR na leto in tu to zahtevo znova poudarja;

| 38. | glede državne pomoči, ki se zagotavlja v obliki, ki ni podpora (npr. jamstva, zlasti poroštva), zahteva, da se pravila uredbe o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena uporabljajo tudi za splošno uredbo o pomoči de minimis; |
| --- | --- |

38.

glede državne pomoči, ki se zagotavlja v obliki, ki ni podpora (npr. jamstva, zlasti poroštva), zahteva, da se pravila uredbe o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena uporabljajo tudi za splošno uredbo o pomoči de minimis;

| 39. | v tem smislu poziva, da se, podobno kot v uredbi o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, najvišji posebni znesek za posamezne pomoči, ki se zagotovijo na podlagi jamstvenih shem, zviša na 3,75 milijona EUR. To velja zlasti ob upoštevanju prepovedi kumulacije, določene v uredbi o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, v skladu s katero se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne bi smela dodeliti še druga pomoč. |
| --- | --- |

39.

v tem smislu poziva, da se, podobno kot v uredbi o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, najvišji posebni znesek za posamezne pomoči, ki se zagotovijo na podlagi jamstvenih shem, zviša na 3,75 milijona EUR. To velja zlasti ob upoštevanju prepovedi kumulacije, določene v uredbi o pomoči de minimis za storitve splošnega gospodarskega pomena, v skladu s katero se poleg pomoči de minimis v zvezi z istimi upravičenimi stroški ne bi smela dodeliti še druga pomoč.

b)   Revizija pooblastitvene uredbe Sveta

Uredba Sveta (ES) št. 994/1998 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 (112 PDEU) in 93 (113 PDEU) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči

| 40. | pozdravlja ukrepe za spremembo pooblastitvene uredbe Sveta, ki jih predlaga Komisija in na podlagi katerih bo za še več kategorij državne pomoči veljalo, da so združljive z notranjim trgom in tako izvzete iz obveznosti priglasitve; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja ukrepe za spremembo pooblastitvene uredbe Sveta, ki jih predlaga Komisija in na podlagi katerih bo za še več kategorij državne pomoči veljalo, da so združljive z notranjim trgom in tako izvzete iz obveznosti priglasitve;

| 41. | poleg tega pozdravlja napoved Komisije, da bo iz obveznosti priglasitve izvzela naslednje vrste državne pomoči:






  — | državno pomoč za področje kulture; |
| --- | --- | --- |

41.

poleg tega pozdravlja napoved Komisije, da bo iz obveznosti priglasitve izvzela naslednje vrste državne pomoči:

—

državno pomoč za področje kulture;

| — | državno pomoč za odpravo škode, ki je posledica naravnih nesreč; |
| --- | --- |

—

državno pomoč za odpravo škode, ki je posledica naravnih nesreč;

| — | državno pomoč za projekte, ki jih (delno) financira EU, kot je na primer JESSICA, ter |
| --- | --- |

—

državno pomoč za projekte, ki jih (delno) financira EU, kot je na primer JESSICA, ter

| — | drugo; |
| --- | --- |

—

drugo;

| 42. | predlaga, da se v kategorijo „drugo“ vključijo področja sociale, izobraževanja, zdravja, če niso komercialno ali pridobitno usmerjena, širokopasovne povezave ter higienski ukrepi na področju živalskih bolezni; |
| --- | --- |

42.

predlaga, da se v kategorijo „drugo“ vključijo področja sociale, izobraževanja, zdravja, če niso komercialno ali pridobitno usmerjena, širokopasovne povezave ter higienski ukrepi na področju živalskih bolezni;

| 43. | poziva k natančnejši določitvi razmerja med temi horizontalnimi izjemami in sklepom o izjemi za storitve splošnega gospodarskega pomena. |
| --- | --- |

43.

poziva k natančnejši določitvi razmerja med temi horizontalnimi izjemami in sklepom o izjemi za storitve splošnega gospodarskega pomena.

c)   Revizija uredbe Komisije o splošnih skupinskih izjemah

Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 (107 PDEU) in 88 (108 PDEU) Pogodbe ES (t. i. uredba o splošnih skupinskih izjemah)

| 44. | pozdravlja napovedane ukrepe za revizijo in razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah v okviru kategorij državne pomoči, ki jih zajema revidirana pooblastitvena uredba, da se znižajo upravne obremenitve za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja napovedane ukrepe za revizijo in razširitev uredbe o splošnih skupinskih izjemah v okviru kategorij državne pomoči, ki jih zajema revidirana pooblastitvena uredba, da se znižajo upravne obremenitve za lokalne in regionalne oblasti;

| 45. | zahteva, da se skupinske izjeme v skladu s horizontalno razširitvijo v pooblastitveni uredbi razširijo na področja sociale, izobraževanja, zdravja in širokopasovnih povezav; |
| --- | --- |

45.

zahteva, da se skupinske izjeme v skladu s horizontalno razširitvijo v pooblastitveni uredbi razširijo na področja sociale, izobraževanja, zdravja in širokopasovnih povezav;

| 46. | poudarja, da mora izjema na področju izobraževanja vključevati zlasti šolanje in izobraževanje odraslih, ki ju izvajajo nedržavne institucije, če zanju ne veljajo zakonodajni predpisi o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da mora izjema na področju izobraževanja vključevati zlasti šolanje in izobraževanje odraslih, ki ju izvajajo nedržavne institucije, če zanju ne veljajo zakonodajni predpisi o državni pomoči za storitve splošnega gospodarskega pomena;

| 47. | poudarja, da mora enako veljati za področje zdravstvenih storitev posebnih oddelkov ali bolnišnic, kot tudi za nekomercialno področje socialnih storitev dobrodelnih združenj in domov za ostarele (ki jih je treba razlikovati od stanovanj za starejše osebe); |
| --- | --- |

47.

poudarja, da mora enako veljati za področje zdravstvenih storitev posebnih oddelkov ali bolnišnic, kot tudi za nekomercialno področje socialnih storitev dobrodelnih združenj in domov za ostarele (ki jih je treba razlikovati od stanovanj za starejše osebe);

| 48. | opozarja na Evropsko digitalno agendo in cilj EU, da se do leta 2013 vsem Evropejcem omogoči dostop do osnovne širokopasovne storitve; |
| --- | --- |

48.

opozarja na Evropsko digitalno agendo in cilj EU, da se do leta 2013 vsem Evropejcem omogoči dostop do osnovne širokopasovne storitve;

| 49. | ugotavlja, da vzpostavitev pogojev za gradnjo takšnih zmogljivih širokopasovnih omrežij na podeželju brez državne pomoči ne bo mogoča, in poudarja, da zato zakonodajna pravila o državni pomoči ne smejo po nepotrebnem ovirati razvoja širokopasovnih omrežij na podeželju. Podeželska območja je treba zavarovati pred (nevarnostjo) digitalno izključenostjo; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da vzpostavitev pogojev za gradnjo takšnih zmogljivih širokopasovnih omrežij na podeželju brez državne pomoči ne bo mogoča, in poudarja, da zato zakonodajna pravila o državni pomoči ne smejo po nepotrebnem ovirati razvoja širokopasovnih omrežij na podeželju. Podeželska območja je treba zavarovati pred (nevarnostjo) digitalno izključenostjo;

| 50. | poudarja, da je treba pri tem upoštevati zlasti tudi prednosti, ki bi v primeru vzpostavitve širokopasovne strukture nastale kot posledica oblikovanja trga za širokopasovne storitve na koncu prodajne verige; |
| --- | --- |

50.

poudarja, da je treba pri tem upoštevati zlasti tudi prednosti, ki bi v primeru vzpostavitve širokopasovne strukture nastale kot posledica oblikovanja trga za širokopasovne storitve na koncu prodajne verige;

| 51. | izraža obžalovanje, da osnutek prenovljenih smernic za širokopasovna omrežja, ki ga je predložila Evropska komisija, ne vsebuje ponovno izražene zahteve po jasni racionalizaciji in poenostavitvi regulativnega okvira; |
| --- | --- |

51.

izraža obžalovanje, da osnutek prenovljenih smernic za širokopasovna omrežja, ki ga je predložila Evropska komisija, ne vsebuje ponovno izražene zahteve po jasni racionalizaciji in poenostavitvi regulativnega okvira;

| 52. | poziva Evropsko komisijo, naj z upoštevanjem vzpostavitve širokopasovnih povezav v uredbi o splošnih skupinskih izjemah zagotovi, da bo tudi v redkeje naseljenih regijah možna obsežna vzpostavitev širokopasovnih povezav, pri čemer je treba izhajati iz tega, da prihodki teh regij ne bodo zadostovali za celotno kritje stroškov vzpostavitve aktivne tehnike in njenega obratovanja; |
| --- | --- |

52.

poziva Evropsko komisijo, naj z upoštevanjem vzpostavitve širokopasovnih povezav v uredbi o splošnih skupinskih izjemah zagotovi, da bo tudi v redkeje naseljenih regijah možna obsežna vzpostavitev širokopasovnih povezav, pri čemer je treba izhajati iz tega, da prihodki teh regij ne bodo zadostovali za celotno kritje stroškov vzpostavitve aktivne tehnike in njenega obratovanja;

| 53. | poziva, da se v skladu s horizontalno razširitvijo v pooblastitveni uredbi skupinska izjema razširi na higienske ukrepe na področju živalskih bolezni, zlasti kar zadeva zagotavljanje zmogljivosti v primeru izbruha živalskih kužnih bolezni; |
| --- | --- |

53.

poziva, da se v skladu s horizontalno razširitvijo v pooblastitveni uredbi skupinska izjema razširi na higienske ukrepe na področju živalskih bolezni, zlasti kar zadeva zagotavljanje zmogljivosti v primeru izbruha živalskih kužnih bolezni;

| 54. | pozdravlja dejstvo, da bodo z razširitvijo izjeme države članice prevzele več odgovornosti. V zvezi s tem izraža zadovoljstvo zaradi večje odgovornosti držav članic pri nadzoru državne pomoči na splošno; |
| --- | --- |

54.

pozdravlja dejstvo, da bodo z razširitvijo izjeme države članice prevzele več odgovornosti. V zvezi s tem izraža zadovoljstvo zaradi večje odgovornosti držav članic pri nadzoru državne pomoči na splošno;

| 55. | zahteva, da to ne sme pomeniti, da bo razbremenjena zgolj Komisija, medtem ko bodo države članice vedno bolj obremenjene zaradi številnih obveznosti poročanja in dokumentiranja, natančnih in podrobnih pogojev za upravičenost itd.; |
| --- | --- |

55.

zahteva, da to ne sme pomeniti, da bo razbremenjena zgolj Komisija, medtem ko bodo države članice vedno bolj obremenjene zaradi številnih obveznosti poročanja in dokumentiranja, natančnih in podrobnih pogojev za upravičenost itd.;

| 56. | v zvezi s tem zato meni, da se pravica Komisije do naknadnega preverjanja ne sme dodatno razširiti (naknadni nadzor), temveč mora Komisija dejansko prenesti odgovornost na državo članico. S tega vidika se nacionalni organi za nadzor nad državno pomočjo ne smejo uporabljati kot nekakšni organi predhodnega pregleda v okviru generalnega direktorata za konkurenco, vsaj ne takrat, kadar je odločitev še vedno v pristojnosti Komisije; |
| --- | --- |

56.

v zvezi s tem zato meni, da se pravica Komisije do naknadnega preverjanja ne sme dodatno razširiti (naknadni nadzor), temveč mora Komisija dejansko prenesti odgovornost na državo članico. S tega vidika se nacionalni organi za nadzor nad državno pomočjo ne smejo uporabljati kot nekakšni organi predhodnega pregleda v okviru generalnega direktorata za konkurenco, vsaj ne takrat, kadar je odločitev še vedno v pristojnosti Komisije;

| 57. | zavrača zamisel Komisije, da bi se nacionalni nadzor nad državno pomočjo prenesel na neodvisne organe (npr. urade za konkurenco), saj so za odločitve o organizaciji nadzora nad državno pomočjo na nacionalni ravni pristojne zgolj države članice in ne Komisija. Iz istih razlogov se zavrača možnost, da bi Komisija izvajala lastne raziskave. |
| --- | --- |

57.

zavrača zamisel Komisije, da bi se nacionalni nadzor nad državno pomočjo prenesel na neodvisne organe (npr. urade za konkurenco), saj so za odločitve o organizaciji nadzora nad državno pomočjo na nacionalni ravni pristojne zgolj države članice in ne Komisija. Iz istih razlogov se zavrača možnost, da bi Komisija izvajala lastne raziskave.

d)   Revizija postopkovne uredbe Sveta

Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (člen 113 PDEU)

| 58. | pozdravlja poenostavitev predpisov postopkovne uredbe; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja poenostavitev predpisov postopkovne uredbe;

| 59. | zavrača zamisel, da bi se Komisiji dodelila nova pooblastila za preiskave v podjetjih, npr. z orodji tržnih informacij (market information tools), pri čemer bi se zaobšle države članice. To bi pomenilo prenos pristojnosti držav članic na evropsko raven. |
| --- | --- |

59.

zavrača zamisel, da bi se Komisiji dodelila nova pooblastila za preiskave v podjetjih, npr. z orodji tržnih informacij (market information tools), pri čemer bi se zaobšle države članice. To bi pomenilo prenos pristojnosti držav članic na evropsko raven.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/30

---

Mnenje Odbora regij – 7. okoljskemu akcijskemu programu naproti: boljše izvajanje okoljske zakonodaje EU

2013/C 17/07

ODBOR REGIJ

| — | poziva k temu, da bi 7. okoljski akcijski program podpiral lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju, zlasti z vključitvijo elementov, kot so večja udeležba teh oblasti pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU, učinkovite politike glede virov emisij in večje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti, osredotočenje na to, kako trajnostno upravljati z mestnim okoljem, ter določitev razumnega časovnega obdobja med sprejetjem zakonov in njihovim naknadnim pregledom; |
| --- | --- |

—

poziva k temu, da bi 7. okoljski akcijski program podpiral lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju, zlasti z vključitvijo elementov, kot so večja udeležba teh oblasti pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU, učinkovite politike glede virov emisij in večje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti, osredotočenje na to, kako trajnostno upravljati z mestnim okoljem, ter določitev razumnega časovnega obdobja med sprejetjem zakonov in njihovim naknadnim pregledom;

| — | podpira izboljšanje strukturiranja, proaktivnega razširjanja in dostopnosti informacij, vključno z oblikovanjem strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF). Finančna podpora za to bi morala biti na voljo v okviru tehnične pomoči iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2014 in prihodnjega programa LIFE; |
| --- | --- |

—

podpira izboljšanje strukturiranja, proaktivnega razširjanja in dostopnosti informacij, vključno z oblikovanjem strukturiranih okvirov za izvajanje in informacije (SIIF). Finančna podpora za to bi morala biti na voljo v okviru tehnične pomoči iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2014 in prihodnjega programa LIFE;

| — | meni, da bi se morale EU in države članice na podlagi 7. okoljskega akcijskega programa zavezati k vpeljavi novih in izboljšanih instrumentov za povečanje odzivnosti, kot so splošni okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor, pooblastila Komisije za opravljanje inšpekcijskih pregledov, splošna merila reševanja pritožb na nacionalni ravni in direktiva o dostopu do sodnega varstva; |
| --- | --- |

—

meni, da bi se morale EU in države članice na podlagi 7. okoljskega akcijskega programa zavezati k vpeljavi novih in izboljšanih instrumentov za povečanje odzivnosti, kot so splošni okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor, pooblastila Komisije za opravljanje inšpekcijskih pregledov, splošna merila reševanja pritožb na nacionalni ravni in direktiva o dostopu do sodnega varstva;

| — | pozdravlja predlagane sporazume o izvajanju partnerstva, vendar meni, da bi morali biti ne le stvar dogovora med Evropsko komisijo in državo članico, ampak bi morali vključevati tudi eno ali več lokalnih in regionalnih oblasti, da bi tako ustrezno upoštevali upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlagane sporazume o izvajanju partnerstva, vendar meni, da bi morali biti ne le stvar dogovora med Evropsko komisijo in državo članico, ampak bi morali vključevati tudi eno ali več lokalnih in regionalnih oblasti, da bi tako ustrezno upoštevali upravljanje na več ravneh;

| — | priporoča, da se doseganje okoljskih rezultatov izboljša z inovativnimi metodami upravljanja na več ravneh, vključno z razširitvijo Konvencije županov na gospodarnost z viri in nadgradnjo nagrade Zelena prestolnica Evrope; |
| --- | --- |

—

priporoča, da se doseganje okoljskih rezultatov izboljša z inovativnimi metodami upravljanja na več ravneh, vključno z razširitvijo Konvencije županov na gospodarnost z viri in nadgradnjo nagrade Zelena prestolnica Evrope;

| — | pozdravlja podporo, ki jo Komisija v sporočilu namenja predlogu Odbora regij, da bi soorganiziral redni forum, na katerem bi obravnavali regionalne in lokalne probleme ter rešitve pri uporabi okoljske zakonodaje EU. |
| --- | --- |

—

pozdravlja podporo, ki jo Komisija v sporočilu namenja predlogu Odbora regij, da bi soorganiziral redni forum, na katerem bi obravnavali regionalne in lokalne probleme ter rešitve pri uporabi okoljske zakonodaje EU.

| Poročevalka | Nilgun CANVER (UK/PES), članica londonskega okrožja Haringey |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo o boljšem zagotavljanju koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo
  COM(2012) 95 final |

Poročevalka

Nilgun CANVER (UK/PES), članica londonskega okrožja Haringey

Referenčni dokument

Sporočilo o boljšem zagotavljanju koristi okoljskih ukrepov EU: krepitev zaupanja z boljšim znanjem in odzivnostjo

COM(2012) 95 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   
  Splošna priporočila

| 1. | opozarja na trojni namen tega mnenja:






  — | odzvati se na sporočilo Evropske komisije z dne 7. marca 2012, ki bo sooblikovalo prihodnji 7. okoljski akcijski program; |
| --- | --- | --- |

1.

opozarja na trojni namen tega mnenja:

—

odzvati se na sporočilo Evropske komisije z dne 7. marca 2012, ki bo sooblikovalo prihodnji 7. okoljski akcijski program;

| — | prispevati k razpravi o prihodnjem 7. okoljskem akcijskem programu, ki naj bi se po pričakovanjih osredotočil na boljše izvajanje; |
| --- | --- |

—

prispevati k razpravi o prihodnjem 7. okoljskem akcijskem programu, ki naj bi se po pričakovanjih osredotočil na boljše izvajanje;

| — | nadgraditi prejšnje mnenje OR o vlogi regionalnih in lokalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (CdR 164/2010 fin), v katerem so bile izpostavljene priložnosti za povečanje učinkovitosti varstva okolja na vseh ravneh upravljanja in vseh stopnjah oblikovanja politike; |
| --- | --- |

—

nadgraditi prejšnje mnenje OR o vlogi regionalnih in lokalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (CdR 164/2010 fin), v katerem so bile izpostavljene priložnosti za povečanje učinkovitosti varstva okolja na vseh ravneh upravljanja in vseh stopnjah oblikovanja politike;

| 2. | priznava, da medtem ko se je sporočilo Evropske komisije o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju iz leta 2008 (1) osredotočilo na izvedbena pooblastila Evropske komisije za soočanje s kršitvami okoljske zakonodaje EU, je poudarek novega sporočila iz leta 2012 na tem, kako izboljšati izvajanje z dobrim upravljanjem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. To odraža prejšnje kritike in priporočila OR (2); |
| --- | --- |

2.

priznava, da medtem ko se je sporočilo Evropske komisije o izvajanju prava Evropske skupnosti o okolju iz leta 2008 (1) osredotočilo na izvedbena pooblastila Evropske komisije za soočanje s kršitvami okoljske zakonodaje EU, je poudarek novega sporočila iz leta 2012 na tem, kako izboljšati izvajanje z dobrim upravljanjem na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. To odraža prejšnje kritike in priporočila OR (2);

| 3. | ugotavlja, da je namen sporočila o boljšem izvajanju okrepiti dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z lokalnimi in regionalnimi vladami, o tem, kako lahko bolje sodelujejo za boljše izvajanje zakonodaje EU z izboljšanjem pridobivanja in izmenjave znanja ter s prevzemanjem večje odgovornosti in večjo odzivnostjo vseh z namenom uspešnega reševanja problemov v praksi. OR odobrava stališče, da sta znanje in odzivnost dopolnilna vidika izvajanja; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je namen sporočila o boljšem izvajanju okrepiti dialog z vsemi zainteresiranimi stranmi, vključno z lokalnimi in regionalnimi vladami, o tem, kako lahko bolje sodelujejo za boljše izvajanje zakonodaje EU z izboljšanjem pridobivanja in izmenjave znanja ter s prevzemanjem večje odgovornosti in večjo odzivnostjo vseh z namenom uspešnega reševanja problemov v praksi. OR odobrava stališče, da sta znanje in odzivnost dopolnilna vidika izvajanja;

| 4. | meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti morda dosežejo večjo skladnost pri izvajanju in izvrševanju z različnimi sredstvi, zlasti z določitvijo dolgoročnih okoljskih ciljev in strategij, mobilizacijo državljanov, ustanovitvijo dobro delujočih oddelkov in služb, uporabo sredstev EU za naložbe v okoljsko infrastrukturo in ekosistemske storitve, prilagajanjem podnebnim spremembam in zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč, izvajanjem direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji ter spodbujanjem preglednosti in dostopa do sodnega varstva (3); |
| --- | --- |

4.

meni, da lahko lokalne in regionalne oblasti morda dosežejo večjo skladnost pri izvajanju in izvrševanju z različnimi sredstvi, zlasti z določitvijo dolgoročnih okoljskih ciljev in strategij, mobilizacijo državljanov, ustanovitvijo dobro delujočih oddelkov in služb, uporabo sredstev EU za naložbe v okoljsko infrastrukturo in ekosistemske storitve, prilagajanjem podnebnim spremembam in zmanjševanjem tveganja naravnih nesreč, izvajanjem direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji ter spodbujanjem preglednosti in dostopa do sodnega varstva (3);

| 5. | kljub temu priznava, da nove naloge in uredbe, ki jih EU na tem področju uporablja za lokalne in regionalne vlade, lahko privedejo do vprašanj glede stroškov in upravnega bremena. OR meni, da bi bilo treba nove pobude uvajati tako, da s tem ne bi povečali stroškov in upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti. Odbor poziva Evropsko komisijo, naj o tem vprašanju pripravi oceno učinka in študije. Opozarja na svoja dobro utemeljena stališča o upravnem bremenu in glede na določbe Pogodbe (4) poziva Evropsko komisijo, naj opravi temeljito oceno učinka upravnega in regulativnega bremena, ki izhaja iz vseh novih pobud EU na podlagi tega sporočila. |
| --- | --- |

5.

kljub temu priznava, da nove naloge in uredbe, ki jih EU na tem področju uporablja za lokalne in regionalne vlade, lahko privedejo do vprašanj glede stroškov in upravnega bremena. OR meni, da bi bilo treba nove pobude uvajati tako, da s tem ne bi povečali stroškov in upravnega bremena za lokalne in regionalne oblasti. Odbor poziva Evropsko komisijo, naj o tem vprašanju pripravi oceno učinka in študije. Opozarja na svoja dobro utemeljena stališča o upravnem bremenu in glede na določbe Pogodbe (4) poziva Evropsko komisijo, naj opravi temeljito oceno učinka upravnega in regulativnega bremena, ki izhaja iz vseh novih pobud EU na podlagi tega sporočila.

B.   
  Izvajanje mora postati prednostna naloga 7. okoljskega akcijskega programa

ODBOR REGIJ

| 6. | ponavlja svoje stališče, da je glede na to, da se je sedanji okoljski akcijski program iztekel 22. julija 2012 in da je treba zagotoviti kontinuiteto, potreben 7. okoljski akcijski program. Ta bi moral zagotoviti, da okoljske odločitve EU ostanejo dovolj jasne in predvidljive za lokalne in regionalne uprave (5); |
| --- | --- |

6.

ponavlja svoje stališče, da je glede na to, da se je sedanji okoljski akcijski program iztekel 22. julija 2012 in da je treba zagotoviti kontinuiteto, potreben 7. okoljski akcijski program. Ta bi moral zagotoviti, da okoljske odločitve EU ostanejo dovolj jasne in predvidljive za lokalne in regionalne uprave (5);

| 7. | opozarja na svoja prejšnja priporočila o splošnem značaju in prednostnih nalogah 7. okoljskega akcijskega programa (6), v katerih je bilo zlasti poudarjeno, da mora ta akcijski program v okviru strategije Evropa 2020 prispevati k doseganju Evrope, gospodarne z viri, in izpostavljena vizija dolgoročne usmeritve okoljske politike EU. Določiti bi moral tudi jasne cilje, časovne okvirje in ukrepe za leto 2020. Upoštevati je treba izjavo Rio+20, kakor je bila sprejeta na konferenci ZN o trajnostnem razvoju 22. junija 2012, in njen poudarek na vključujočem, okolju prijaznem gospodarstvu in ciljih trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, pa tudi prispevek OR k vrhu v Riu (7); |
| --- | --- |

7.

opozarja na svoja prejšnja priporočila o splošnem značaju in prednostnih nalogah 7. okoljskega akcijskega programa (6), v katerih je bilo zlasti poudarjeno, da mora ta akcijski program v okviru strategije Evropa 2020 prispevati k doseganju Evrope, gospodarne z viri, in izpostavljena vizija dolgoročne usmeritve okoljske politike EU. Določiti bi moral tudi jasne cilje, časovne okvirje in ukrepe za leto 2020. Upoštevati je treba izjavo Rio+20, kakor je bila sprejeta na konferenci ZN o trajnostnem razvoju 22. junija 2012, in njen poudarek na vključujočem, okolju prijaznem gospodarstvu in ciljih trajnostnega razvoja za obdobje po letu 2015, pa tudi prispevek OR k vrhu v Riu (7);

| 8. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izvajanje okoljske zakonodaje EU še zmeraj nezadostno, pri čemer je polno izvajanje in izvrševanje na vseh ravneh ključnega pomena za izboljšanje stanja okolja in javnega zdravja, če želimo ustvariti enake konkurenčne pogoje in zagotovili pravno varnost podjetij ter preprečiti izkrivljanje trga (8). Do konca leta 2009 je bilo 18,8 % (544) vseh postopkov ugotavljanja kršitev zakonodaje EU zoper države članice EU povezanih z okoljem, kar kaže, da se škodovanje okolju in izkrivljanje konkurence nadaljujeta (9); |
| --- | --- |

8.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je izvajanje okoljske zakonodaje EU še zmeraj nezadostno, pri čemer je polno izvajanje in izvrševanje na vseh ravneh ključnega pomena za izboljšanje stanja okolja in javnega zdravja, če želimo ustvariti enake konkurenčne pogoje in zagotovili pravno varnost podjetij ter preprečiti izkrivljanje trga (8). Do konca leta 2009 je bilo 18,8 % (544) vseh postopkov ugotavljanja kršitev zakonodaje EU zoper države članice EU povezanih z okoljem, kar kaže, da se škodovanje okolju in izkrivljanje konkurence nadaljujeta (9);

| 9. | ugotavlja, na primer, da so stroški neizvajanja trenutne okoljske zakonodaje EU na splošno ocenjeni na približno 50 milijard EUR letno v obliki zdravstvenih stroškov in neposrednih stroškov za okolje (10). Med nadaljnje stroške neizvajanja sodijo zamujene priložnosti za podjetja, različni stroški usklajevanja, izkrivljanje konkurence med podjetji EU in večji stroški zaradi postopkov za ugotavljanje kršitev. Ocenjeno je, da bi polno izvajanje vse zakonodaje o odpadkih industriji z odpadki (in industriji recikliranja) zagotovilo dodatne prihodke v višini 42 milijard EUR ter ustvarilo 400 000 novih delovnih mest (11). Okoljska industrija EU ima po ocenah več kot 300 milijard EUR prihodkov, tako da lahko negotovost glede načinov in časovnih okvirov izvajanja privede do precejšnjih stroškov v smislu zamujenih priložnosti (12). Če je zaradi postopka za ugotavljanje kršitev treba opraviti naložbe v zelo kratkem času, bodo te verjetno dražje kot v primeru boljšega načrtovanja izvajanja; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, na primer, da so stroški neizvajanja trenutne okoljske zakonodaje EU na splošno ocenjeni na približno 50 milijard EUR letno v obliki zdravstvenih stroškov in neposrednih stroškov za okolje (10). Med nadaljnje stroške neizvajanja sodijo zamujene priložnosti za podjetja, različni stroški usklajevanja, izkrivljanje konkurence med podjetji EU in večji stroški zaradi postopkov za ugotavljanje kršitev. Ocenjeno je, da bi polno izvajanje vse zakonodaje o odpadkih industriji z odpadki (in industriji recikliranja) zagotovilo dodatne prihodke v višini 42 milijard EUR ter ustvarilo 400 000 novih delovnih mest (11). Okoljska industrija EU ima po ocenah več kot 300 milijard EUR prihodkov, tako da lahko negotovost glede načinov in časovnih okvirov izvajanja privede do precejšnjih stroškov v smislu zamujenih priložnosti (12). Če je zaradi postopka za ugotavljanje kršitev treba opraviti naložbe v zelo kratkem času, bodo te verjetno dražje kot v primeru boljšega načrtovanja izvajanja;

| 10. | poziva k temu, da dobro izvajanje postane prednostna naloga 7. okoljskega akcijskega programa, če želimo zagotoviti zavezanost doseganju boljših okoljskih rezultatov, zlasti tistih iz časovnega okvira za gospodarnost z viri, načrta za nizkoogljično gospodarstvo in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020; |
| --- | --- |

10.

poziva k temu, da dobro izvajanje postane prednostna naloga 7. okoljskega akcijskega programa, če želimo zagotoviti zavezanost doseganju boljših okoljskih rezultatov, zlasti tistih iz časovnega okvira za gospodarnost z viri, načrta za nizkoogljično gospodarstvo in strategije za biotsko raznovrstnost do leta 2020;

| 11. | poziva k temu, da bi 7. okoljski akcijski program podpiral lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju, zlasti z vključitvijo naslednjih elementov:






  — | večja lokalna in regionalna udeležba pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU ob upoštevanju izkušenj na lokalni in regionalni ravni, da bi izboljšali izvajanje zakonodaje in prispevali k prevzemanju večje odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

11.

poziva k temu, da bi 7. okoljski akcijski program podpiral lokalne in regionalne oblasti pri izvajanju, zlasti z vključitvijo naslednjih elementov:

—

večja lokalna in regionalna udeležba pri oblikovanju, prenosu in oceni zakonodaje EU ob upoštevanju izkušenj na lokalni in regionalni ravni, da bi izboljšali izvajanje zakonodaje in prispevali k prevzemanju večje odgovornosti;

| — | mehanizmi za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti pri izmenjavi najboljših praks in izvajanju politik; |
| --- | --- |

—

mehanizmi za spodbujanje lokalnih in regionalnih oblasti pri izmenjavi najboljših praks in izvajanju politik;

| — | učinkovite politike glede virov emisij in večje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

—

učinkovite politike glede virov emisij in večje možnosti povračila stroškov za lokalne in regionalne oblasti;

| — | osredotočenje na to, kako trajnostno upravljati z mestnim okoljem, s poudarkom na celovitem okoljskem načrtovanju, trajnostni mobilnosti, kakovosti življenja in javnem zdravju; |
| --- | --- |

—

osredotočenje na to, kako trajnostno upravljati z mestnim okoljem, s poudarkom na celovitem okoljskem načrtovanju, trajnostni mobilnosti, kakovosti življenja in javnem zdravju;

| — | določitev razumnega časovnega obdobja med sprejetjem zakonov in njihovim naknadnim pregledom, da se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi dovolj časa za načrtovanje izvajanja in naložbe v prilagajanje v okviru stabilnega pravnega okolja, sočasno pa ohrani prožnost EU za posodobitev zakonov, ki bi odražali tehnološke spremembe in spreminjajoče se potrebe ali pričakovanja javnosti; |
| --- | --- |

—

določitev razumnega časovnega obdobja med sprejetjem zakonov in njihovim naknadnim pregledom, da se lokalnim in regionalnim oblastem zagotovi dovolj časa za načrtovanje izvajanja in naložbe v prilagajanje v okviru stabilnega pravnega okolja, sočasno pa ohrani prožnost EU za posodobitev zakonov, ki bi odražali tehnološke spremembe in spreminjajoče se potrebe ali pričakovanja javnosti;

| 12. | meni, da bi moral 7. okoljski akcijski program EU in države članice zavezovati k uvedbi novih in okrepljenih instrumentov za izvajanje ter pri tem graditi na naslednjih pobudah iz sporočila, ki so podrobno opisane v oddelkih C in D: (13)







  — | izboljšanje strukturiranja, proaktivnega razširjanja in dostopnosti informacij, povezanih z okoljem in izvajanjem, vključno z nacionalnimi agencijami za varstvo okolja in Evropsko agencijo za okolje; |
| --- | --- | --- |

12.

meni, da bi moral 7. okoljski akcijski program EU in države članice zavezovati k uvedbi novih in okrepljenih instrumentov za izvajanje ter pri tem graditi na naslednjih pobudah iz sporočila, ki so podrobno opisane v oddelkih C in D: (13)

—

izboljšanje strukturiranja, proaktivnega razširjanja in dostopnosti informacij, povezanih z okoljem in izvajanjem, vključno z nacionalnimi agencijami za varstvo okolja in Evropsko agencijo za okolje;

| — | okvir EU za okoljske preglede na ravni držav članic; |
| --- | --- |

—

okvir EU za okoljske preglede na ravni držav članic;

| — | merila za reševanje pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov, na primer z mediacijo; |
| --- | --- |

—

merila za reševanje pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov, na primer z mediacijo;

| — | oživitev zastalega predloga direktive o dostopu do sodnega varstva; |
| --- | --- |

—

oživitev zastalega predloga direktive o dostopu do sodnega varstva;

| — | oblikovanje tristranskih sporazumov o izvajanju med državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugih instrumentov upravljanja na več ravneh; |
| --- | --- |

—

oblikovanje tristranskih sporazumov o izvajanju med državami članicami ter lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter drugih instrumentov upravljanja na več ravneh;

| — | učinkovito izvajanje časovnega okvira EU za gospodarnost z viri, tudi z vključitvijo ciljev in kazalnikov glede učinkovitosti virov v letni pregled rasti ter nacionalne programe reform držav članic; |
| --- | --- |

—

učinkovito izvajanje časovnega okvira EU za gospodarnost z viri, tudi z vključitvijo ciljev in kazalnikov glede učinkovitosti virov v letni pregled rasti ter nacionalne programe reform držav članic;

| — | inovativni koncepti financiranja in načini za spodbujanje zasebnih naložb v izvajanje, vključno s postopno opustitvijo okolju škodljivih subvencij in spodbujanem okolju prijaznih fiskalnih reform, ki v večji meri upoštevajo rabo virov; |
| --- | --- |

—

inovativni koncepti financiranja in načini za spodbujanje zasebnih naložb v izvajanje, vključno s postopno opustitvijo okolju škodljivih subvencij in spodbujanem okolju prijaznih fiskalnih reform, ki v večji meri upoštevajo rabo virov;

| — | izboljšanje vključevanja okoljske in podnebne politike v druge politike EU s ciljem spodbujanja celovitega pristopa k izvajanju na lokalni ravni ter vključitev razmisleka glede zmanjševanja tveganja v presoje vpliva na okolje. |
| --- | --- |

—

izboljšanje vključevanja okoljske in podnebne politike v druge politike EU s ciljem spodbujanja celovitega pristopa k izvajanju na lokalni ravni ter vključitev razmisleka glede zmanjševanja tveganja v presoje vpliva na okolje.

C.   
  Izboljšanje znanja o izvajanju

ODBOR REGIJ

| 13. | tako kot Evropska komisija meni, da prizadevanja za spremljanje po Evropi niso enaka, saj so pridobljene informacije pogosto nepopolne, neskladne in zastarele. V spletu je na voljo premalo uporabnih informacij, te pa se pogosto ne objavljajo sistematično. OR priznava, da bi boljše in dostopnejše informacije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni omogočile zgodnejše odkrivanje glavnih okoljskih problemov, s čimer bi dolgoročneje zmanjšali stroške; |
| --- | --- |

13.

tako kot Evropska komisija meni, da prizadevanja za spremljanje po Evropi niso enaka, saj so pridobljene informacije pogosto nepopolne, neskladne in zastarele. V spletu je na voljo premalo uporabnih informacij, te pa se pogosto ne objavljajo sistematično. OR priznava, da bi boljše in dostopnejše informacije na nacionalni, regionalni in lokalni ravni omogočile zgodnejše odkrivanje glavnih okoljskih problemov, s čimer bi dolgoročneje zmanjšali stroške;

| 14. | poudarja ključno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri zbiranju znanja o izvajanju. Cilj mora biti zagotavljanje doslednosti in skladnosti informacij tudi na nacionalni ravni in ravni EU ter njihove učinkovitosti in zanesljivosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja ključno vlogo regionalnih in lokalnih oblasti pri zbiranju znanja o izvajanju. Cilj mora biti zagotavljanje doslednosti in skladnosti informacij tudi na nacionalni ravni in ravni EU ter njihove učinkovitosti in zanesljivosti;

| 15. | meni, da lahko preglednost močno spodbudi boljše izvajanje in izvrševanje. Treba je spodbujati naložbe v spletne informacijske sisteme, s katerimi se javnosti in javnim ustanovam omogoči dostop do informacij o okolju in izvajanju, pri čemer so na vseh ravneh upravljanja potrebna večja prizadevanja za proaktivno razširjanje okoljskih informacij in dostop do njih. |
| --- | --- |

15.

meni, da lahko preglednost močno spodbudi boljše izvajanje in izvrševanje. Treba je spodbujati naložbe v spletne informacijske sisteme, s katerimi se javnosti in javnim ustanovam omogoči dostop do informacij o okolju in izvajanju, pri čemer so na vseh ravneh upravljanja potrebna večja prizadevanja za proaktivno razširjanje okoljskih informacij in dostop do njih.

Učinkovitejši informacijski sistemi o izvajanju na nacionalni, regionalni in lokalni ravni

ODBOR REGIJ

| 16. | vztraja, da bi morala Evropska komisija poleg okrepitve direktive o dostopu do informacij, kakor je predvideno v sporočilu, poskrbeti, da države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti ustrezno udejanjijo obstoječe minimalne zahteve direktive, zlasti tiste, ki govorijo o bolj proaktivnem, ažurnem in sistematičnem razširjanju informacij med državljani, kar je skladno tudi z Aarhuško konvencijo (14); |
| --- | --- |

16.

vztraja, da bi morala Evropska komisija poleg okrepitve direktive o dostopu do informacij, kakor je predvideno v sporočilu, poskrbeti, da države članice ter njihove lokalne in regionalne oblasti ustrezno udejanjijo obstoječe minimalne zahteve direktive, zlasti tiste, ki govorijo o bolj proaktivnem, ažurnem in sistematičnem razširjanju informacij med državljani, kar je skladno tudi z Aarhuško konvencijo (14);

| 17. | podpira predlog Komisije, da se oblikujejo strukturirani okviri za izvajanje in informacije (SIIF) za vso ključno okoljsko zakonodajo EU, vendar mora biti razvoj teh informacijskih sistemov uspešen in učinkovit, tako da se na učinkovit in prožen način bolje izkoristijo sistemi v posameznih državah članicah. Poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo ter tako vzpostavijo okvire SIIF v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi vladami. Po mnenju OR bi lahko z okviri SIIF v kombinaciji s pobudami SEIS (skupni okoljski informacijski sistem) vzpostavili pregledne informacijske sisteme na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s katerimi bi bile informacije na voljo v spletu in ki bi lokalnim in regionalnim oblastem, državljanom, strokovnjakom in podjetjem omogočali čim bolj učinkovito in pravočasno spremljanje izvajanja (15); |
| --- | --- |

17.

podpira predlog Komisije, da se oblikujejo strukturirani okviri za izvajanje in informacije (SIIF) za vso ključno okoljsko zakonodajo EU, vendar mora biti razvoj teh informacijskih sistemov uspešen in učinkovit, tako da se na učinkovit in prožen način bolje izkoristijo sistemi v posameznih državah članicah. Poziva države članice, naj sodelujejo s Komisijo ter tako vzpostavijo okvire SIIF v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi vladami. Po mnenju OR bi lahko z okviri SIIF v kombinaciji s pobudami SEIS (skupni okoljski informacijski sistem) vzpostavili pregledne informacijske sisteme na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, s katerimi bi bile informacije na voljo v spletu in ki bi lokalnim in regionalnim oblastem, državljanom, strokovnjakom in podjetjem omogočali čim bolj učinkovito in pravočasno spremljanje izvajanja (15);

| 18. | meni, da bi bilo mogoče bolj uskladiti in poenostaviti povpraševanje po podatkih za potrebe nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti v skladu z načelom „pripravi enkrat, uporabi večkrat“ (angl. produce once, use many times). Podatke, pripravljene za poročanje, ki je obvezno po enem zakonu, je pogosto mogoče uporabiti tudi v zvezi z drugimi zakoni; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi bilo mogoče bolj uskladiti in poenostaviti povpraševanje po podatkih za potrebe nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti v skladu z načelom „pripravi enkrat, uporabi večkrat“ (angl. produce once, use many times). Podatke, pripravljene za poročanje, ki je obvezno po enem zakonu, je pogosto mogoče uporabiti tudi v zvezi z drugimi zakoni;

| 19. | kljub temu poudarja, da je treba izboljšati opredelitve v direktivah EU in s tem zagotoviti enake pogoje pri spremljanju in poročanju, obveščanju javnosti in izvrševanju, npr. v zvezi z različnimi možnostmi ravnanja z odpadki in tokovi odpadkov v skladu z okvirno direktivo o odpadkih; |
| --- | --- |

19.

kljub temu poudarja, da je treba izboljšati opredelitve v direktivah EU in s tem zagotoviti enake pogoje pri spremljanju in poročanju, obveščanju javnosti in izvrševanju, npr. v zvezi z različnimi možnostmi ravnanja z odpadki in tokovi odpadkov v skladu z okvirno direktivo o odpadkih;

| 20. | pripisuje velik pomen zavezi Evropske komisije, da bo proučila, kako bi bilo mogoče v državah članicah, regijah in občinah finančna sredstva EU uporabiti za razvoj, nadgradnjo in uvedbo SIIF ter ustreznih interoperabilnih informacijskih sistemov in za usposabljanje na tem področju ter izboljšanje upravne zmogljivosti, kjer je to potrebno. Tovrstna podpora bi morala biti na voljo zlasti v okviru tehnične pomoči iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2014 in prihodnjega programa LIFE; |
| --- | --- |

20.

pripisuje velik pomen zavezi Evropske komisije, da bo proučila, kako bi bilo mogoče v državah članicah, regijah in občinah finančna sredstva EU uporabiti za razvoj, nadgradnjo in uvedbo SIIF ter ustreznih interoperabilnih informacijskih sistemov in za usposabljanje na tem področju ter izboljšanje upravne zmogljivosti, kjer je to potrebno. Tovrstna podpora bi morala biti na voljo zlasti v okviru tehnične pomoči iz strukturnih skladov za obdobje 2007–2014 in prihodnjega programa LIFE;

| 21. | poziva Evropsko agencijo za okolje (EEA), da s pilotnimi projekti ugotovi, kako bi lahko z IKT in e-upravo razbremenili lokalne in regionalne oblasti pri spremljanju in poročanju, ne da bi vplivali na učinek zakonodaje; |
| --- | --- |

21.

poziva Evropsko agencijo za okolje (EEA), da s pilotnimi projekti ugotovi, kako bi lahko z IKT in e-upravo razbremenili lokalne in regionalne oblasti pri spremljanju in poročanju, ne da bi vplivali na učinek zakonodaje;

| 22. | podpira pobude Evropske komisije in držav članic, da se proučijo možnosti za učinkovitejše spremljanje izvajanja na terenu, ki jih ponujajo tehnologije za opazovanje Zemlje, kot je GMES, tudi z vidika nižjih stroškov spremljanja (16). To bi lahko zajemalo tudi spodbujanje pilotnih projektov pri lokalnih in regionalnih oblasteh; |
| --- | --- |

22.

podpira pobude Evropske komisije in držav članic, da se proučijo možnosti za učinkovitejše spremljanje izvajanja na terenu, ki jih ponujajo tehnologije za opazovanje Zemlje, kot je GMES, tudi z vidika nižjih stroškov spremljanja (16). To bi lahko zajemalo tudi spodbujanje pilotnih projektov pri lokalnih in regionalnih oblasteh;

| 23. | poudarja pomen direktiv o strateški okoljski presoji in presoji vplivov na okolje kot sredstev za sodelovanje javnosti v okoljski politiki na lokalni in regionalni ravni in ponavlja poziv v zvezi s prihodnjo revizijo direktive o presoji vplivov na okolje, naj se okrepijo določbe, v skladu s katerimi bi bilo treba posvetovanja z javnostjo pri presoji vplivov na okolje začeti čim prej, npr. v predhodni fazi določanja obsega in presejanja, da bi še dodatno pospešili izvedbo kasnejših faz in odločanje pristojnih organov; poleg tega je treba vključiti minimalne zahteve o tem, kako dokumentacijo o presoji vplivov na okolje dati na razpolago zainteresirani javnosti (17). |
| --- | --- |

23.

poudarja pomen direktiv o strateški okoljski presoji in presoji vplivov na okolje kot sredstev za sodelovanje javnosti v okoljski politiki na lokalni in regionalni ravni in ponavlja poziv v zvezi s prihodnjo revizijo direktive o presoji vplivov na okolje, naj se okrepijo določbe, v skladu s katerimi bi bilo treba posvetovanja z javnostjo pri presoji vplivov na okolje začeti čim prej, npr. v predhodni fazi določanja obsega in presejanja, da bi še dodatno pospešili izvedbo kasnejših faz in odločanje pristojnih organov; poleg tega je treba vključiti minimalne zahteve o tem, kako dokumentacijo o presoji vplivov na okolje dati na razpolago zainteresirani javnosti (17).

Izboljšanje informacij na ravni EU

ODBOR REGIJ

| 24. | se strinja, da so potrebni boljši, bolj sistematični in proaktivno razširjeni spletno dostopni prostorsko opredeljeni podatki in zemljevidi o okolju za celotno EU, če želimo ustvariti enake pogoje in dopolniti izboljšane informacijske sisteme, ki jih imajo države članice ter regionalne in lokalne oblasti; |
| --- | --- |

24.

se strinja, da so potrebni boljši, bolj sistematični in proaktivno razširjeni spletno dostopni prostorsko opredeljeni podatki in zemljevidi o okolju za celotno EU, če želimo ustvariti enake pogoje in dopolniti izboljšane informacijske sisteme, ki jih imajo države članice ter regionalne in lokalne oblasti;

| 25. | pozdravlja namero Evropske komisije, da pristop, uporabljen v direktivi o kopalnih vodah, razširi na vso ustrezno okoljsko zakonodajo EU, tudi na podlagi pilotnih dejavnosti, ki jih na področju kakovosti zraka in ravnanja z odpadki razvija EEA; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja namero Evropske komisije, da pristop, uporabljen v direktivi o kopalnih vodah, razširi na vso ustrezno okoljsko zakonodajo EU, tudi na podlagi pilotnih dejavnosti, ki jih na področju kakovosti zraka in ravnanja z odpadki razvija EEA;

| 26. | ugotavlja, da ima EEA pomembno vlogo pri obdelavi podatkov o spremljanju, ki jih države članice sporočajo Komisiji, in podpira njeno vse večjo vlogo pri tem, ko Komisiji pomaga pri analizi poročil o izvajanju, ki jih predložijo države članice; poziva, naj EEA dobi večjo koordinacijsko vlogo za zagotovitev doslednosti in skladnosti pri zbiranju in primerjanju teh različnih podatkov na ravni EU, kakor to že velja za razna druga orodja, kot so INSPIRE, SEIS, GMES, GEOSS in EyeonEarth; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da ima EEA pomembno vlogo pri obdelavi podatkov o spremljanju, ki jih države članice sporočajo Komisiji, in podpira njeno vse večjo vlogo pri tem, ko Komisiji pomaga pri analizi poročil o izvajanju, ki jih predložijo države članice; poziva, naj EEA dobi večjo koordinacijsko vlogo za zagotovitev doslednosti in skladnosti pri zbiranju in primerjanju teh različnih podatkov na ravni EU, kakor to že velja za razna druga orodja, kot so INSPIRE, SEIS, GMES, GEOSS in EyeonEarth;

| 27. | pričakuje, da bo Evropska komisija še dodatno razvila SEIS in še v letu 2012 predstavila izvedbeni načrt zanj, v katerem bo orisala obstoječe stanje in navedla, kako bi ga bilo mogoče izboljšati; |
| --- | --- |

27.

pričakuje, da bo Evropska komisija še dodatno razvila SEIS in še v letu 2012 predstavila izvedbeni načrt zanj, v katerem bo orisala obstoječe stanje in navedla, kako bi ga bilo mogoče izboljšati;

| 28. | poziva Evropsko komisijo, naj objavi študije o preverjanju skladnosti, ki jih redno naroča v zvezi z izvajanjem okoljske zakonodaje EU v 27 državah članicah, in tako omogoči celovito in demokratično razpravo o stanju na področju okoljske zakonodaje. |
| --- | --- |

28.

poziva Evropsko komisijo, naj objavi študije o preverjanju skladnosti, ki jih redno naroča v zvezi z izvajanjem okoljske zakonodaje EU v 27 državah članicah, in tako omogoči celovito in demokratično razpravo o stanju na področju okoljske zakonodaje.

D.   
  Izboljšanje odzivnosti

ODBOR REGIJ

Izboljšanje inšpekcijskih pregledov in nadzora

| 29. | ponovno poziva Evropsko komisijo, naj predlaga splošen okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor (18). Takšen okvir bi moral državam članicam omogočiti prožno uporabo smernic, hkrati pa bi bilo mogoče pri uporabi doseči visoko raven skladnosti; |
| --- | --- |

29.

ponovno poziva Evropsko komisijo, naj predlaga splošen okvir EU za okoljske inšpekcijske preglede in nadzor (18). Takšen okvir bi moral državam članicam omogočiti prožno uporabo smernic, hkrati pa bi bilo mogoče pri uporabi doseči visoko raven skladnosti;

| 30. | z vidika boljše zakonodaje bi moral biti evropski okvir za inšpekcijske preglede osrednji okvir za okoljsko zakonodajo EU. Posebnim predpisom v sektorskih okoljskih direktivah EU bi se bilo treba čim bolj izogibati. Če so ločeni prepisi v sektorskih direktivah nepogrešljivi, pa jih je treba nujno prilagoditi okviru; |
| --- | --- |

30.

z vidika boljše zakonodaje bi moral biti evropski okvir za inšpekcijske preglede osrednji okvir za okoljsko zakonodajo EU. Posebnim predpisom v sektorskih okoljskih direktivah EU bi se bilo treba čim bolj izogibati. Če so ločeni prepisi v sektorskih direktivah nepogrešljivi, pa jih je treba nujno prilagoditi okviru;

| 31. | meni, da je mogoče z okvirom za nacionalne inšpekcijske preglede za celotno EU zmanjšati nelojalno konkurenco med regijami in občinami EU, do katere prihaja zaradi različnih ali pomanjkljivih ureditev inšpekcijskih pregledov, zagotoviti enake pogoje pri sodnih postopkih in izboljšati čezmejno sodelovanje in skladnost po vsej EU. Oblika in vsebina inšpekcijskih pregledov bi morali biti urejeni na nacionalni ravni, nadalje pa bi jih bilo treba razviti na lokalni in regionalni ravni, vendar na podlagi splošnih načel, določenih z okvirom EU, vključno s poenostavljenim in na oceni tveganj temelječim pristopom (19). Evropska agencija za okolje pa bi v sodelovanju z nacionalnimi agencijami za varstvo okolja lahko imela pomembno vlogo pri opredelitvi in spodbujanju teh načel; |
| --- | --- |

31.

meni, da je mogoče z okvirom za nacionalne inšpekcijske preglede za celotno EU zmanjšati nelojalno konkurenco med regijami in občinami EU, do katere prihaja zaradi različnih ali pomanjkljivih ureditev inšpekcijskih pregledov, zagotoviti enake pogoje pri sodnih postopkih in izboljšati čezmejno sodelovanje in skladnost po vsej EU. Oblika in vsebina inšpekcijskih pregledov bi morali biti urejeni na nacionalni ravni, nadalje pa bi jih bilo treba razviti na lokalni in regionalni ravni, vendar na podlagi splošnih načel, določenih z okvirom EU, vključno s poenostavljenim in na oceni tveganj temelječim pristopom (19). Evropska agencija za okolje pa bi v sodelovanju z nacionalnimi agencijami za varstvo okolja lahko imela pomembno vlogo pri opredelitvi in spodbujanju teh načel;

| 32. | meni, da bi morala imeti Evropska komisija možnost, da preišče sume o neskladnosti z okoljsko zakonodajo EU. To možnost ima trenutno na področjih carinske unije, kmetijstva, ribištva, regionalne politike, konkurence, veterine in finančne politike (20). Možnost, da Evropska komisija opravlja tovrstne preiskave, je lahko v nasprotju z odnosi med različnimi ravnmi upravljanja v državah članicah. Navedene preiskave morajo zato upoštevati veljavne predpise o nadzoru med različnimi vladnimi ravnmi v zadevni državi članici. Tudi preiskovanja Evropske komisije bi morala, kolikor je to možno, potekati po običajnem postopku ugotavljanja kršitev; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi morala imeti Evropska komisija možnost, da preišče sume o neskladnosti z okoljsko zakonodajo EU. To možnost ima trenutno na področjih carinske unije, kmetijstva, ribištva, regionalne politike, konkurence, veterine in finančne politike (20). Možnost, da Evropska komisija opravlja tovrstne preiskave, je lahko v nasprotju z odnosi med različnimi ravnmi upravljanja v državah članicah. Navedene preiskave morajo zato upoštevati veljavne predpise o nadzoru med različnimi vladnimi ravnmi v zadevni državi članici. Tudi preiskovanja Evropske komisije bi morala, kolikor je to možno, potekati po običajnem postopku ugotavljanja kršitev;

| 33. | meni, naj Evropska komisija kot dopolnilni ukrep nujno pripravi poročilo o načinih za okrepitev mreže za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje EU (IMPEL), ki naj zlasti vključuje zagotavljanje ustrezne dolgoročne finančne podpore za mrežo IMPEL, večjo sistematično uporabo mreže za medsebojne inšpekcijske preglede, okrepitev dela na področju prepoznavanja in izmenjevanja dobre prakse ter širitev mreže na regionalno in lokalno raven (21). |
| --- | --- |

33.

meni, naj Evropska komisija kot dopolnilni ukrep nujno pripravi poročilo o načinih za okrepitev mreže za izvajanje in uveljavljanje okoljske zakonodaje EU (IMPEL), ki naj zlasti vključuje zagotavljanje ustrezne dolgoročne finančne podpore za mrežo IMPEL, večjo sistematično uporabo mreže za medsebojne inšpekcijske preglede, okrepitev dela na področju prepoznavanja in izmenjevanja dobre prakse ter širitev mreže na regionalno in lokalno raven (21).

Boljša obravnava pritožb in mediacija na nacionalni ravni

ODBOR REGIJ

| 34. | izraža zaskrbljenost nad pomanjkljivostmi in pomanjkanjem pravnih sredstev v številnih sistemih za reševanje pritožb, kar državljane sili, da se obračajo na Evropsko komisijo, odbor Evropskega parlamenta za peticije ali Evropskega varuha človekovih pravic, ki so zaradi pritožb preobremenjeni; |
| --- | --- |

34.

izraža zaskrbljenost nad pomanjkljivostmi in pomanjkanjem pravnih sredstev v številnih sistemih za reševanje pritožb, kar državljane sili, da se obračajo na Evropsko komisijo, odbor Evropskega parlamenta za peticije ali Evropskega varuha človekovih pravic, ki so zaradi pritožb preobremenjeni;

| 35. | podpira predloge za splošna merila reševanja pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov denimo z mediacijo, na podlagi nedavno sprejetih posebnih določb o nacionalnih mehanizmih reševanja pritožb in sporov v potrošniški zakonodaji (22). Ta merila bi na primer morala vsebovati splošne varovalke v smislu zaupnosti in pravočasnosti ter potrebe, da se državljanom po spletu zagotovi dostop do informacij o rešitvi posameznega problema, pa tudi potrebe, da imajo državljani in nevladne organizacije na razpolago neodvisne lokalne ustanove za reševanje pritožb, pri čemer je treba upoštevati obveze glede dostopa do sodnega varstva, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, hkrati pa to ne sme vplivati na splošno pravico dostopa do institucij EU. |
| --- | --- |

35.

podpira predloge za splošna merila reševanja pritožb na nacionalni ravni, med drugim tudi za reševanje sporov denimo z mediacijo, na podlagi nedavno sprejetih posebnih določb o nacionalnih mehanizmih reševanja pritožb in sporov v potrošniški zakonodaji (22). Ta merila bi na primer morala vsebovati splošne varovalke v smislu zaupnosti in pravočasnosti ter potrebe, da se državljanom po spletu zagotovi dostop do informacij o rešitvi posameznega problema, pa tudi potrebe, da imajo državljani in nevladne organizacije na razpolago neodvisne lokalne ustanove za reševanje pritožb, pri čemer je treba upoštevati obveze glede dostopa do sodnega varstva, ki izhajajo iz Aarhuške konvencije, hkrati pa to ne sme vplivati na splošno pravico dostopa do institucij EU.

Boljši dostop do sodnega varstva

ODBOR REGIJ

| 36. | ugotavlja, da predlog direktive o dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah iz leta 2003 sicer še ni bil sprejet kot pravni akt, vendar je Sodišče potrdilo, da morajo nacionalna sodišča pravila o dostopu do sodnega varstva razlagati v skladu z Aarhuško konvencijo (23). Zaradi sodne prakse, ki predvideva boljši dostop državljanov in nevladnih organizacij do sodišč, nacionalna sodišča, lokalne in regionalne oblasti ter gospodarske in okoljske interesne skupine ne vedo z gotovostjo, kako se lotiti tega izziva; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da predlog direktive o dostopu do sodnega varstva v okoljskih zadevah iz leta 2003 sicer še ni bil sprejet kot pravni akt, vendar je Sodišče potrdilo, da morajo nacionalna sodišča pravila o dostopu do sodnega varstva razlagati v skladu z Aarhuško konvencijo (23). Zaradi sodne prakse, ki predvideva boljši dostop državljanov in nevladnih organizacij do sodišč, nacionalna sodišča, lokalne in regionalne oblasti ter gospodarske in okoljske interesne skupine ne vedo z gotovostjo, kako se lotiti tega izziva;

| 37. | zato ponavlja, da je treba oživiti zastalo direktivo o dostopu do sodnega varstva (24). S tem bi v številnih državah članicah odpravili sedanje vrzeli pri izpolnjevanju zahtev iz člena 9(3) in (4) Aarhuške konvencije. Prav tako bi okrepili vlogo javnosti kot spodbujevalke boljšega izvrševanja okoljske zakonodaje na vseh ravneh. V sporočilu ni izrecno navedeno, kako namerava Komisija rešiti ta problem. |
| --- | --- |

37.

zato ponavlja, da je treba oživiti zastalo direktivo o dostopu do sodnega varstva (24). S tem bi v številnih državah članicah odpravili sedanje vrzeli pri izpolnjevanju zahtev iz člena 9(3) in (4) Aarhuške konvencije. Prav tako bi okrepili vlogo javnosti kot spodbujevalke boljšega izvrševanja okoljske zakonodaje na vseh ravneh. V sporočilu ni izrecno navedeno, kako namerava Komisija rešiti ta problem.

Izboljšanje okoljskih rezultatov z izgradnjo zmogljivosti in izvajanjem sporazumov, ki vključujejo države članice

ODBOR REGIJ

| 38. | pozdravlja podporo, ki jo Komisija v sporočilu namenja predlogu Odbora regij, da bi soorganizirali redni forum, na katerem bi obravnavali regionalne in lokalne probleme ter rešitve pri uporabi okoljske zakonodaje EU (25). Takšen forum bi omogočal stalen dialog in izmenjavo izkušenj med osebami, ki se ukvarjajo z okoljskimi zadevami v okviru lokalnih in regionalnih oblasti, njihovih združenj, posvetovalnih platform in mrež OR, ter Evropsko komisijo; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja podporo, ki jo Komisija v sporočilu namenja predlogu Odbora regij, da bi soorganizirali redni forum, na katerem bi obravnavali regionalne in lokalne probleme ter rešitve pri uporabi okoljske zakonodaje EU (25). Takšen forum bi omogočal stalen dialog in izmenjavo izkušenj med osebami, ki se ukvarjajo z okoljskimi zadevami v okviru lokalnih in regionalnih oblasti, njihovih združenj, posvetovalnih platform in mrež OR, ter Evropsko komisijo;

| 39. | pozdravlja, da se je Evropska komisija s tem, ko je ponudila nov instrument, tj. sporazume o izvajanju partnerstva, v veliki meri odzvala na predhodne pozive OR (26), naj EU razširi pilotne dejavnosti, ki jih je Evropska komisija že leta 2002 izvedla v zvezi s tristranskimi sporazumi in pogodbami (27). OR poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij in smernic o tem, kako namerava načrtovati in uporabljati ta instrument; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja, da se je Evropska komisija s tem, ko je ponudila nov instrument, tj. sporazume o izvajanju partnerstva, v veliki meri odzvala na predhodne pozive OR (26), naj EU razširi pilotne dejavnosti, ki jih je Evropska komisija že leta 2002 izvedla v zvezi s tristranskimi sporazumi in pogodbami (27). OR poziva Komisijo, naj zagotovi več informacij in smernic o tem, kako namerava načrtovati in uporabljati ta instrument;

| 40. | meni, da bi morali biti sporazumi o izvajanju partnerstva ne le stvar dogovora med Evropsko komisijo in državo članico, ampak bi morali vključevati tudi eno ali več lokalnih in regionalnih oblasti, da bi tako ustrezno upoštevali upravljanje na več ravneh, s čimer bi ti postali tristranski sporazumi o izvajanju; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi morali biti sporazumi o izvajanju partnerstva ne le stvar dogovora med Evropsko komisijo in državo članico, ampak bi morali vključevati tudi eno ali več lokalnih in regionalnih oblasti, da bi tako ustrezno upoštevali upravljanje na več ravneh, s čimer bi ti postali tristranski sporazumi o izvajanju;

| 41. | meni, da bi lahko s tristranskimi sporazumi o izvajanju lažje izvajali nekatere okoljske politike EU, kadar z običajnimi instrumenti ni mogoče doseči potrebnih zavez za reševanje novih ali obstoječih okoljskih problemov in problemov v zvezi z neizpolnjevanjem predpisov. S temi sporazumi bi se morale države članice ter lokalne in regionalne oblasti jasno zavezati k sprejetju potrebnih ukrepov, z njimi pa bi se morala k zagotavljanju podpore zavezati tudi EU. Te zaveze je treba formalizirati ter določiti dosegljive cilje in časovni okvir. Ravno tako morajo biti javno dostopne, da jih je mogoče preverjati. |
| --- | --- |

41.

meni, da bi lahko s tristranskimi sporazumi o izvajanju lažje izvajali nekatere okoljske politike EU, kadar z običajnimi instrumenti ni mogoče doseči potrebnih zavez za reševanje novih ali obstoječih okoljskih problemov in problemov v zvezi z neizpolnjevanjem predpisov. S temi sporazumi bi se morale države članice ter lokalne in regionalne oblasti jasno zavezati k sprejetju potrebnih ukrepov, z njimi pa bi se morala k zagotavljanju podpore zavezati tudi EU. Te zaveze je treba formalizirati ter določiti dosegljive cilje in časovni okvir. Ravno tako morajo biti javno dostopne, da jih je mogoče preverjati.

Izboljšanje okoljskih rezultatov z inovativnimi metodami upravljanja na več ravneh

ODBOR REGIJ

| 42. | izraža obžalovanje, da sporočilo ne odraža predloga OR o skupni proučitvi konkretnih načinov razširitve Konvencije županov na glavna področja časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, kot so biotska raznovrstnost in raba zemljišč, ravnanje z odpadki in upravljanje voda ter onesnaževanje zraka (28). OR meni, da bi bilo mogoče tako lažje izvajati okoljsko politiko EU z inovativno metodo upravljanja na več ravneh, ki spodbuja proaktivno angažiranost lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju izvajanja, ne pa zanašanje na golo izvrševanje zakonodaje EU; |
| --- | --- |

42.

izraža obžalovanje, da sporočilo ne odraža predloga OR o skupni proučitvi konkretnih načinov razširitve Konvencije županov na glavna področja časovnega okvira za Evropo, gospodarno z viri, kot so biotska raznovrstnost in raba zemljišč, ravnanje z odpadki in upravljanje voda ter onesnaževanje zraka (28). OR meni, da bi bilo mogoče tako lažje izvajati okoljsko politiko EU z inovativno metodo upravljanja na več ravneh, ki spodbuja proaktivno angažiranost lokalnih in regionalnih oblasti pri uresničevanju izvajanja, ne pa zanašanje na golo izvrševanje zakonodaje EU;

| 43. | izraža obžalovanje, da sporočilo ne omenja nagrade Zelena prestolnica Evrope, ki jo podeljuje Evropska komisija in jo OR močno podpira kot pomembno sredstvo za predstavitev mest, ki vzorno in inovativno izvajajo okoljsko zakonodajo EU, in posredovanje njihovih izkušenj drugim mestom. OR zato ponavlja priporočila iz leta 2010 glede nadgradnje nagrade (29); |
| --- | --- |

43.

izraža obžalovanje, da sporočilo ne omenja nagrade Zelena prestolnica Evrope, ki jo podeljuje Evropska komisija in jo OR močno podpira kot pomembno sredstvo za predstavitev mest, ki vzorno in inovativno izvajajo okoljsko zakonodajo EU, in posredovanje njihovih izkušenj drugim mestom. OR zato ponavlja priporočila iz leta 2010 glede nadgradnje nagrade (29);

| 44. | poudarja, da okoljskih problemov in podnebnih sprememb ne more rešiti ena sama raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvesti ukrepov EU. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in tudi mora sprejeti. Odbor podpira oblikovanje medresorskih skupin v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne izvedbene načrte (30). |
| --- | --- |

44.

poudarja, da okoljskih problemov in podnebnih sprememb ne more rešiti ena sama raven upravljanja, ki tudi ne more sama izvesti ukrepov EU. Potreben je pristop na podlagi upravljanja na več ravneh, pri čemer mora vsaka politična raven (evropska, nacionalna, regionalna in lokalna) prevzeti svojo odgovornost in sprejeti tiste ukrepe, ki jih ta raven upravljanja lahko in tudi mora sprejeti. Odbor podpira oblikovanje medresorskih skupin v državah članicah, v katerih strokovnjaki z različnih ravni upravljanja skupaj pripravljajo nacionalne izvedbene načrte (30).

E.   
  Subsidiarnost, sorazmernost in boljša zakonodaja

ODBOR REGIJ

| 45. | opozarja, da je okoljska politika področje deljene pristojnost EU in držav članic, zato se zanjo uporablja načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

45.

opozarja, da je okoljska politika področje deljene pristojnost EU in držav članic, zato se zanjo uporablja načelo subsidiarnosti;

| 46. | ugotavlja, da Evropska komisija ne podaja ocene skladnosti različnih možnosti iz sporočila z načelom subsidiarnosti. Meni, da so v sporočilu predstavljene možnosti na tej stopnji namenjene le razpravi in razmisleku ter zato niso dovolj dobro izdelane, da bi lahko OR oblikoval dokončno stališče, pri čemer je veliko odvisno od tega, ali (in kako) bo Evropska komisija nekatere od teh možnosti razvijala naprej; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da Evropska komisija ne podaja ocene skladnosti različnih možnosti iz sporočila z načelom subsidiarnosti. Meni, da so v sporočilu predstavljene možnosti na tej stopnji namenjene le razpravi in razmisleku ter zato niso dovolj dobro izdelane, da bi lahko OR oblikoval dokončno stališče, pri čemer je veliko odvisno od tega, ali (in kako) bo Evropska komisija nekatere od teh možnosti razvijala naprej;

| 47. | želi s tem pridržkom izpostaviti prispevek mreže za nadzor subsidiarnosti, ki na splošno meni, da možnosti, predstavljene v sporočilu, v končni obliki najverjetneje ne bodo v večji meri kršile načela subsidiarnosti (31); |
| --- | --- |

47.

želi s tem pridržkom izpostaviti prispevek mreže za nadzor subsidiarnosti, ki na splošno meni, da možnosti, predstavljene v sporočilu, v končni obliki najverjetneje ne bodo v večji meri kršile načela subsidiarnosti (31);

| 48. | kljub temu opozarja, da utegne mreža za nadzor subsidiarnosti, čeprav podpira nadgradnjo okvira za inšpekcijske preglede, v določeni meri nasprotovati temu, da okvir postane zavezujoč in da se ustanovi inšpekcijski organ EU. Podobno bi lahko nekaterim članom mreže kljub podpori merilom za obravnavo pritožb v državah članicah bolj ustrezalo, če bi ta imela obliko nezavezujočih priporočil. Splošno sprejemljivo pa se zdi, da bi morala EU opredeliti pogoje za učinkovit in dober dostop do nacionalnih sodišč v zvezi z okoljsko zakonodajo EU. |
| --- | --- |

48.

kljub temu opozarja, da utegne mreža za nadzor subsidiarnosti, čeprav podpira nadgradnjo okvira za inšpekcijske preglede, v določeni meri nasprotovati temu, da okvir postane zavezujoč in da se ustanovi inšpekcijski organ EU. Podobno bi lahko nekaterim članom mreže kljub podpori merilom za obravnavo pritožb v državah članicah bolj ustrezalo, če bi ta imela obliko nezavezujočih priporočil. Splošno sprejemljivo pa se zdi, da bi morala EU opredeliti pogoje za učinkovit in dober dostop do nacionalnih sodišč v zvezi z okoljsko zakonodajo EU.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 773 final

1

(2)  CdR 164/2010 fin

2

(3)  CdR 164/2010 fin, CdR 38/2010 fin, CdR 199/2009 fin, CdR 89/2009 fin

3

(4)  „Pri osnutkih zakonodajnih aktov se upošteva, da so finančne ali upravne obremenitve Unije, nacionalnih vlad, regionalnih ali lokalnih organov, gospodarskih subjektov in državljanov čim manjše in sorazmerne s ciljem, ki se želi doseči.“ [Pogodba o delovanju Evropske unije, Protokol št. 2, člen 5].

4

(5)  CdR 164/2010 fin, Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 (2011/2194(INI).

5

(6)  CdR 164/2010 fin.

6

(7)  CdR 187/2011 fin.

7

(8)  Glej tudi resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 (2011/2194(INI) in sklepe Sveta o izboljšanju instrumentov okoljske politike z dne 20. decembra 2010.

8

(9)  Spletna stran Evropske komisije Statistika kršitev okoljske zakonodaje.

9

Statistika kršitev okoljske zakonodaje

(10)  Študija o stroških neizvajanja okoljske zakonodaje, COWI 2011, ki jo je naročila Evropska komisija.

10

stroških neizvajanja okoljske zakonodaje

(11)  Študija o izvajanju zakonodaje EU o odpadkih za zeleno rast, Bio Intelligence Service 2011, ki jo je naročila Evropska komisija.

11

izvajanju zakonodaje EU o odpadkih za zeleno rast

(12)  Študija o stroških neizvajanja okoljske zakonodaje, COWI 2011.

12

stroških neizvajanja okoljske zakonodaje

(13)  CdR 164/2010 fin, CdR 140/2011 fin.

13

Glej tudi resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 (2011/2194(INI), sklepe Sveta o 7. okoljskemu akcijskemu programu z dne 11. junija 2012 in sklepe Sveta o oceni šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti in prihodnjem ukrepanju: na poti k sedmemu okoljskemu akcijskemu programu, 10. oktober 2011.

oceni šestega okoljskega akcijskega programa Skupnosti in prihodnjem ukrepanju: na poti k sedmemu okoljskemu akcijskemu programu

(14)  Konvencija ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE) o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

14

(15)  Komisija navaja tale primer: za potrebe izvajanja pravil EU o pitni vodi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni bi bilo mogoče na zemljevidu določiti zajetja, vodovarstvena območja, čistilne naprave in vodovodna omrežja ter imeti na razpolago povezave do s tem povezanih informacij, kot so programi za zmanjšanje puščanja (Evropska komisija, MEMO/12/159).

15

(16)  Glej tudi mnenje CdR 163/2011 fin.

16

(17)  CdR 38/2010 fin.

17

(18)  CdR 164/2010 fin.

18

(19)  CdR 164/2010 fin.

19

(20)  Glej tudi ClientEarth 2012: 7. okoljski akcijski program in njegovo izvrševanje.

20

(21)  Glej tudi CdR 164/2010 fin, odziv mreže IMPEL iz leta 2012 na posvetovanje o 7. okoljskem akcijskem programu, resolucijo Evropskega parlamenta z dne 20. aprila 2012 (2011/2194(INI) ter sklepe Sveta o izboljšanju instrumentov okoljske politike z dne 20. decembra 2010.

21

(22)  Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES, UL L 211, 14.8.2009.

22

(23)  Zadeva C-240/09.

23

(24)  CdR 164/2010 fin.

24

(25)  COM(2012) 95 final, str. 10. Pismo komisarja Potočnika z dne 5. julija 2012.

25

(26)  CdR 164/2010 fin.

26

(27)  CdR 89/2009 fin, COM(2002) 709 final.

27

(28)  CdR 140/2011 fin, CdR 164/2010 fin, COM(2011) 571 final.

28

(29)  CdR 164/2010 fin.

29

(30)  Oblikovanje takšnih skupin priporoča mnenje CdR 164/2010 fin.

30

(31)  Izsledki so na voljo na: http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

31

http://extranet.cor.europa.eu/subsidiarity/Pages/default.aspx.

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/37

---

Mnenje Odbora regij – Izvajanje tematske strategije za varstvo tal

2013/C 17/08

ODBOR REGIJ

| — | meni, da se tip tal, upravljanje z zemljišči in podnebje po posameznih evropskih regijah zelo razlikujejo. Zato so potrebni posebno svetovanje pri upravljanju ter posebne strategije varstva, da se zagotovi takšno varovanje tal, ki se izvaja sorazmerno in temelji na regionalnih prednostnih nalogah, vendar je skladno tudi s splošnim okvirom, da se zagotovi izpolnjevanje političnih ciljev EU; |
| --- | --- |

—

meni, da se tip tal, upravljanje z zemljišči in podnebje po posameznih evropskih regijah zelo razlikujejo. Zato so potrebni posebno svetovanje pri upravljanju ter posebne strategije varstva, da se zagotovi takšno varovanje tal, ki se izvaja sorazmerno in temelji na regionalnih prednostnih nalogah, vendar je skladno tudi s splošnim okvirom, da se zagotovi izpolnjevanje političnih ciljev EU;

| — | ugotavlja, da je obvladovanje tveganj in groženj v zvezi s tlemi nujno, zlasti glede na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je obvladovanje tveganj in groženj v zvezi s tlemi nujno, zlasti glede na podnebne spremembe;

| — | poudarja, da imajo podnebne spremembe lahko na tla različne vplive, ki so predvsem posledica sprememb vlažnosti in temperature tal, pa tudi padavinskih vzorcev, kar lahko privede do degradacije tal, vključno z izgubo organskih snovi in povečanjem erozije, zbitosti in odtekanja s površine; |
| --- | --- |

—

poudarja, da imajo podnebne spremembe lahko na tla različne vplive, ki so predvsem posledica sprememb vlažnosti in temperature tal, pa tudi padavinskih vzorcev, kar lahko privede do degradacije tal, vključno z izgubo organskih snovi in povečanjem erozije, zbitosti in odtekanja s površine;

| — | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno vlogo pri spremljanju degradacije tal in prispevanju k popisu onesnaženih območij; |
| --- | --- |

—

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti lahko pomembno vlogo pri spremljanju degradacije tal in prispevanju k popisu onesnaženih območij;

| — | meni, da mora politika na področju varstva tal najti pravo ravnovesje med ukrepi na evropski ravni, uravnoteženimi z načeli subsidiarnosti, in boljšo ureditvijo, da se prepreči nepotrebne dodatne upravne obremenitve in nesorazmerne stroške. Ureditve EU o tleh je treba zato pripravljati samo na področjih, kjer je treba ukrepati; |
| --- | --- |

—

meni, da mora politika na področju varstva tal najti pravo ravnovesje med ukrepi na evropski ravni, uravnoteženimi z načeli subsidiarnosti, in boljšo ureditvijo, da se prepreči nepotrebne dodatne upravne obremenitve in nesorazmerne stroške. Ureditve EU o tleh je treba zato pripravljati samo na področjih, kjer je treba ukrepati;

| — | meni, da bi bilo vrzeli v ukrepih varstva tal najbolje obravnavati na skupni osnovi v EU s splošnim okvirom in skupnimi načeli, ki jih morajo spoštovati vse države. Zato bi bilo treba okvirno direktivo o varstvu tal podpreti, čeprav je bistvenega pomena, da ta politika ni po nepotrebnem predpisujoča, npr. z obveznimi količinskimi določbami in mejnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

—

meni, da bi bilo vrzeli v ukrepih varstva tal najbolje obravnavati na skupni osnovi v EU s splošnim okvirom in skupnimi načeli, ki jih morajo spoštovati vse države. Zato bi bilo treba okvirno direktivo o varstvu tal podpreti, čeprav je bistvenega pomena, da ta politika ni po nepotrebnem predpisujoča, npr. z obveznimi količinskimi določbami in mejnimi vrednostmi.

| Berichterstatter | Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling |
| --- | --- |
| Referenzdokument | Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izvajanje tematske strategije za varstvo tal in dejavnosti, ki potekajo v zvezi s tem
  COM(2012) 46 final |

Berichterstatter

Corrie McCHORD (UK/SPE), Mitglied des Stadtrates von Stirling

Referenzdokument

Poročilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Izvajanje tematske strategije za varstvo tal in dejavnosti, ki potekajo v zvezi s tem

COM(2012) 46 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   
  Splošne ugotovitve

| 1. | Poročilo Komisije vsebuje pregled izvajanja tematske strategije za varstvo tal od njenega sprejetja v septembru 2006. Obravnava tudi trenutne trende degradacije tal in prihodnje izzive za zagotovitev varstva. |
| --- | --- |

1.

Poročilo Komisije vsebuje pregled izvajanja tematske strategije za varstvo tal od njenega sprejetja v septembru 2006. Obravnava tudi trenutne trende degradacije tal in prihodnje izzive za zagotovitev varstva.

| 2. | V strategiji so opredeljeni štirje ključni stebri za izvajanje: ozaveščanje, raziskave, vključevanje in zakonodaja. Sestavni del strategije je predlog okvirne direktive o tleh (COM(2006) 232 final), ki sloni na treh tematskih sklopih: preventivnih ukrepih, opredelitvi problema in operativnih ukrepih. |
| --- | --- |

2.

V strategiji so opredeljeni štirje ključni stebri za izvajanje: ozaveščanje, raziskave, vključevanje in zakonodaja. Sestavni del strategije je predlog okvirne direktive o tleh (COM(2006) 232 final), ki sloni na treh tematskih sklopih: preventivnih ukrepih, opredelitvi problema in operativnih ukrepih.

| 3. | OR je v preteklosti že objavil naslednja mnenja v zvezi z varstvom tal:






  — | Evropa, gospodarna z viri Evropa – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin); |
| --- | --- | --- |

3.

OR je v preteklosti že objavil naslednja mnenja v zvezi z varstvom tal:

—

Evropa, gospodarna z viri Evropa – vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 (Michel Lebrun, CdR 140/2011 fin);

| — | Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (Paula Baker, CdR 164/2010 fin); |
| --- | --- |

—

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti v prihodnji okoljski politiki (Paula Baker, CdR 164/2010 fin);

| — | Tematska strategija za varstvo tal (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin); |
| --- | --- |

—

Tematska strategija za varstvo tal (Cor Lamers, CdR 321/2006 fin);

| — | Razvoj tematske strategije za varstvo tal (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin). |
| --- | --- |

—

Razvoj tematske strategije za varstvo tal (Corrie McChord, CdR 190/2002 fin).

| 4. | Tla so sestavni del našega okolja ter našega družbenega in gospodarskega sistema. So podlaga za proizvodnjo hrane, med drugimi okoljskimi storitvami pa uravnavajo kakovost in količino pretoka vode, blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter na biološko raznovrstnost. Za zagotovitev trajnostnega okolja in gospodarstva v Evropi je nujno treba poskrbeti, da so tla v dobrem stanju, da lahko opravljajo svoje bistvene naloge. |
| --- | --- |

4.

Tla so sestavni del našega okolja ter našega družbenega in gospodarskega sistema. So podlaga za proizvodnjo hrane, med drugimi okoljskimi storitvami pa uravnavajo kakovost in količino pretoka vode, blaženje podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter na biološko raznovrstnost. Za zagotovitev trajnostnega okolja in gospodarstva v Evropi je nujno treba poskrbeti, da so tla v dobrem stanju, da lahko opravljajo svoje bistvene naloge.

| 5. | V enem od ključnih poročil Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC) o stanju tal v Evropi je poudarjen pomen desetih največjih nevarnosti za tla. Te so: zmanjšanje količine organskih snovi, erozija, zbijanje tal, pozidava, zasoljevanje, zakisljevanje, zmanjševanje biotske raznovrstnosti, dezertifikacija (v južni Evropi), zemeljski plazovi in onesnaževanje tal. V poročilu se obravnavajo tudi obeti glede ogljika v tleh in globalnih podnebnih sprememb, erozije, zadrževanja vode, zakisljevanja in biogoriv. Poročilo ugotavlja, da se degradacija tal v EU nadaljuje in da se v nekaterih delih Evrope položaj celo zaostruje. Poročilo kaže, da obstoječe politike in zakonodaja na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni ne zadostujejo za popolno zaščito tal. |
| --- | --- |

5.

V enem od ključnih poročil Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC) o stanju tal v Evropi je poudarjen pomen desetih največjih nevarnosti za tla. Te so: zmanjšanje količine organskih snovi, erozija, zbijanje tal, pozidava, zasoljevanje, zakisljevanje, zmanjševanje biotske raznovrstnosti, dezertifikacija (v južni Evropi), zemeljski plazovi in onesnaževanje tal. V poročilu se obravnavajo tudi obeti glede ogljika v tleh in globalnih podnebnih sprememb, erozije, zadrževanja vode, zakisljevanja in biogoriv. Poročilo ugotavlja, da se degradacija tal v EU nadaljuje in da se v nekaterih delih Evrope položaj celo zaostruje. Poročilo kaže, da obstoječe politike in zakonodaja na ravni EU ter na nacionalni in regionalni ravni ne zadostujejo za popolno zaščito tal.

| 6. | Organska in mineralna vrsta tal in tip tal, upravljanje z zemljišči in podnebje se po posameznih evropskih regijah zelo razlikujejo. Zato so potrebni posebno svetovanje pri upravljanju ter posebne strategije varstva, da se zagotovi takšno varovanje tal, ki temelji na regionalnih prednostnih nalogah, vendar je skladno tudi s splošnim okvirom, da se zagotovi izpolnjevanje ciljev EU. |
| --- | --- |

6.

Organska in mineralna vrsta tal in tip tal, upravljanje z zemljišči in podnebje se po posameznih evropskih regijah zelo razlikujejo. Zato so potrebni posebno svetovanje pri upravljanju ter posebne strategije varstva, da se zagotovi takšno varovanje tal, ki temelji na regionalnih prednostnih nalogah, vendar je skladno tudi s splošnim okvirom, da se zagotovi izpolnjevanje ciljev EU.

| 7. | Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri varstvu tal v Evropi. Med drugim so pristojne za zagotavljanje, da zakonodaja o prostorskem načrtovanju, kjer obstaja, izpolnjuje cilj varstva tal in se uporablja pravilno, saj so prostorski načrtovalci in organi za izdajo gradbenih dovoljenj in dovoljenj za rabo zemljišč. Takšni organi imajo lahko pooblastila za preprečevanje širjenja mestnih območij in zapiranja tal, spodbujanje saniranja degradiranih ali opuščenih urbanih stanovanjskih in industrijskih območij ter zaščito in spodbujanje zelenih površin. |
| --- | --- |

7.

Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri varstvu tal v Evropi. Med drugim so pristojne za zagotavljanje, da zakonodaja o prostorskem načrtovanju, kjer obstaja, izpolnjuje cilj varstva tal in se uporablja pravilno, saj so prostorski načrtovalci in organi za izdajo gradbenih dovoljenj in dovoljenj za rabo zemljišč. Takšni organi imajo lahko pooblastila za preprečevanje širjenja mestnih območij in zapiranja tal, spodbujanje saniranja degradiranih ali opuščenih urbanih stanovanjskih in industrijskih območij ter zaščito in spodbujanje zelenih površin.

| 8. | OR meni, da bi morale vse prihodnje določbe v zvezi s tlemi temeljiti na pristopih, ki bi morali biti dovolj prožni, da bi upoštevali razlike v stanju na nacionalni in regionalni ravni. Skupen okvir za varstvo tal na ravni EU bo prispeval k temu, da bodo v vseh državah članicah glede varstva tal zagotovljene podobne obveznosti upravljavcev zemljišč (v najširšem smislu), kar bo zmanjšalo nevarnost izkrivljanja konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

8.

OR meni, da bi morale vse prihodnje določbe v zvezi s tlemi temeljiti na pristopih, ki bi morali biti dovolj prožni, da bi upoštevali razlike v stanju na nacionalni in regionalni ravni. Skupen okvir za varstvo tal na ravni EU bo prispeval k temu, da bodo v vseh državah članicah glede varstva tal zagotovljene podobne obveznosti upravljavcev zemljišč (v najširšem smislu), kar bo zmanjšalo nevarnost izkrivljanja konkurence na notranjem trgu.

B.   
  Sedanji in prihodnji izzivi

| 9. | Poročilo Komisije (razdelek 4) vsebuje oceno sedanjih in prihodnjih izzivov. OR se strinja z analizo Komisije, da se je degradacija tal v zadnjem desetletju v EU in tudi v svetu povečala in da se bo ta trend verjetno nadaljeval, če ne bodo učinkovito obravnavana vprašanja rabe zemljišč in njihovega upravljanja, organskih snovi in ogljika ter učinkovitosti uporabe virov. |
| --- | --- |

9.

Poročilo Komisije (razdelek 4) vsebuje oceno sedanjih in prihodnjih izzivov. OR se strinja z analizo Komisije, da se je degradacija tal v zadnjem desetletju v EU in tudi v svetu povečala in da se bo ta trend verjetno nadaljeval, če ne bodo učinkovito obravnavana vprašanja rabe zemljišč in njihovega upravljanja, organskih snovi in ogljika ter učinkovitosti uporabe virov.

| 10. | Jasno je, da bodo napovedana rast svetovnega prebivalstva, naraščajoča poraba mesa in mlečnih izdelkov ter večja uporaba biomase za pridobivanje energije v povezavi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, tveganji dezertifikacije in rabo zemljišč povzročili večjo konkurenco za zemljišča in vodne vire ter nevarnost degradacije. |
| --- | --- |

10.

Jasno je, da bodo napovedana rast svetovnega prebivalstva, naraščajoča poraba mesa in mlečnih izdelkov ter večja uporaba biomase za pridobivanje energije v povezavi z blaženjem podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, tveganji dezertifikacije in rabo zemljišč povzročili večjo konkurenco za zemljišča in vodne vire ter nevarnost degradacije.

| 11. | Obvladovanje tveganj in groženj v zvezi s tlemi je nujno, zlasti glede na podnebne spremembe. Kmetijstvo še zlasti močno vpliva na izpuste ogljikovega dioksida (CO2) in dušikovega oksida (N2O) iz tal. Tla v EU vsebujejo več kot 70 milijard ton organskega ogljika, kar ustreza skoraj 50-kratni količini naših letnih izpustov toplogrednih plinov. Izguba organskih snovi iz tal in posledično povečani izpusti CO2 so še posebno resen problem, ker prispevajo k podnebnim spremembam. Obstajajo dokazi, (1) da se količina organskih snovi v Združenem kraljestvu, Franciji, Belgiji in Avstriji zmanjšuje. Poleg tega, da izguba organskih snovi iz tal negativno vpliva na kakovost tal, ima lahko za posledico izpuste ogljikovega dioksida v ozračje in tako negativno vpliva na cilje EU za njihovo zmanjšanje. |
| --- | --- |

11.

Obvladovanje tveganj in groženj v zvezi s tlemi je nujno, zlasti glede na podnebne spremembe. Kmetijstvo še zlasti močno vpliva na izpuste ogljikovega dioksida (CO2) in dušikovega oksida (N2O) iz tal. Tla v EU vsebujejo več kot 70 milijard ton organskega ogljika, kar ustreza skoraj 50-kratni količini naših letnih izpustov toplogrednih plinov. Izguba organskih snovi iz tal in posledično povečani izpusti CO2 so še posebno resen problem, ker prispevajo k podnebnim spremembam. Obstajajo dokazi, (1) da se količina organskih snovi v Združenem kraljestvu, Franciji, Belgiji in Avstriji zmanjšuje. Poleg tega, da izguba organskih snovi iz tal negativno vpliva na kakovost tal, ima lahko za posledico izpuste ogljikovega dioksida v ozračje in tako negativno vpliva na cilje EU za njihovo zmanjšanje.

| 12. | Podnebne spremembe imajo lahko na tla različne vplive, ki so predvsem posledica sprememb vlažnosti in temperature tal, pa tudi padavinskih vzorcev, kar lahko privede do degradacije tal, vključno z izgubo organskih snovi in povečanjem erozije, zbitosti in odtekanja s površine. Trenutno politike upravljanja zemljišč ne varujejo ogljika v tleh v vseh evropskih državah. |
| --- | --- |

12.

Podnebne spremembe imajo lahko na tla različne vplive, ki so predvsem posledica sprememb vlažnosti in temperature tal, pa tudi padavinskih vzorcev, kar lahko privede do degradacije tal, vključno z izgubo organskih snovi in povečanjem erozije, zbitosti in odtekanja s površine. Trenutno politike upravljanja zemljišč ne varujejo ogljika v tleh v vseh evropskih državah.

| 13. | Pojavljajo se pozivi k nujnim ukrepom za obnovo poškodovanih šotišč, da bi zaustavili izgubo ogljika in oživili več ekosistemskih funkcij zdravih šotišč. Medtem ko šotišča predstavljajo le 2 % obdelovalnih površin v EU, povzročajo več kot 50 % emisij CO2 v tej panogi. V zadnjih letih se je zaskrbljenost povečala tudi zaradi učinkov izkoriščanja šotišč za pridobivanje šote za komercialne namene, in sicer vrtnarstvo. |
| --- | --- |

13.

Pojavljajo se pozivi k nujnim ukrepom za obnovo poškodovanih šotišč, da bi zaustavili izgubo ogljika in oživili več ekosistemskih funkcij zdravih šotišč. Medtem ko šotišča predstavljajo le 2 % obdelovalnih površin v EU, povzročajo več kot 50 % emisij CO2 v tej panogi. V zadnjih letih se je zaskrbljenost povečala tudi zaradi učinkov izkoriščanja šotišč za pridobivanje šote za komercialne namene, in sicer vrtnarstvo.

| 14. | Ohranjanje zalog ogljika v tleh (in zmanjšanje izpustov dušikovega oksida) bo pomembno prispevalo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in blažitvi podnebnih sprememb. S projektom Komisije (2) Trajnostno kmetijstvo in varovanje tal (Sustainable Agriculture and Soil Conservation, SoCo) so bile zbrane koristne študije primerov in priporočila. |
| --- | --- |

14.

Ohranjanje zalog ogljika v tleh (in zmanjšanje izpustov dušikovega oksida) bo pomembno prispevalo k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov in blažitvi podnebnih sprememb. S projektom Komisije (2) Trajnostno kmetijstvo in varovanje tal (Sustainable Agriculture and Soil Conservation, SoCo) so bile zbrane koristne študije primerov in priporočila.

| 15. | Učinkovita raba virov je ključnega pomena. Kmetijstvo je močno odvisno od rodovitnosti tal, zlasti razpoložljivosti hranil. Večina fosfornih gnojil, ki se uporabljajo v EU, se uvaža. V EU vsako leto nastajajo tudi velike količine gnoja, bioloških odpadkov in kanalizacijskih odplak. Eden od načinov, da bi se lotili vprašanja zanesljivosti oskrbe s hranili in izboljšanja stanja tal ter omejili onesnaževanje s potencialno toksičnimi elementi, je zagotovitev ustreznega zbiranja, obdelave in uporabe teh snovi. Odbor regij priporoča revizijo direktive o odplakah, da bi lahko nadzorovali uporabo drugih organskih snovi, ki se uporabljajo na zemljiščih in ki zdaj niso zajete v nadzor na podlagi te direktive. |
| --- | --- |

15.

Učinkovita raba virov je ključnega pomena. Kmetijstvo je močno odvisno od rodovitnosti tal, zlasti razpoložljivosti hranil. Večina fosfornih gnojil, ki se uporabljajo v EU, se uvaža. V EU vsako leto nastajajo tudi velike količine gnoja, bioloških odpadkov in kanalizacijskih odplak. Eden od načinov, da bi se lotili vprašanja zanesljivosti oskrbe s hranili in izboljšanja stanja tal ter omejili onesnaževanje s potencialno toksičnimi elementi, je zagotovitev ustreznega zbiranja, obdelave in uporabe teh snovi. Odbor regij priporoča revizijo direktive o odplakah, da bi lahko nadzorovali uporabo drugih organskih snovi, ki se uporabljajo na zemljiščih in ki zdaj niso zajete v nadzor na podlagi te direktive.

| 16. | Trenutni trendi na področju rabe zemljišč (zapiranje tal) so v vsej EU zelo nevzdržni in to je pomemben vzrok degradacije tal v EU. Zapiranje tal pogosto prizadene plodna kmetijska zemljišča, ogroža biološko raznovrstnost, povečuje nevarnost poplav in pomanjkanja vode ter prispeva h globalnemu segrevanju. Komisija je aprila 2012 objavila smernice (3) za najboljše prakse za omejevanje, zmanjšanje ali izravnavo zapiranja tal. Odbor močno priporoča uporabo teh smernic. |
| --- | --- |

16.

Trenutni trendi na področju rabe zemljišč (zapiranje tal) so v vsej EU zelo nevzdržni in to je pomemben vzrok degradacije tal v EU. Zapiranje tal pogosto prizadene plodna kmetijska zemljišča, ogroža biološko raznovrstnost, povečuje nevarnost poplav in pomanjkanja vode ter prispeva h globalnemu segrevanju. Komisija je aprila 2012 objavila smernice (3) za najboljše prakse za omejevanje, zmanjšanje ali izravnavo zapiranja tal. Odbor močno priporoča uporabo teh smernic.

| 17. | Atmosferske usedline, ki zakisljujejo, lahko negativno vplivajo na tla zaradi zakisljevanja in nitrifikacije. Dušikovi oksidi in amoniak so zdaj opredeljeni kot glavni povzročitelji zakisljevanja, medtem ko so se izpusti žveplovega dioksida na splošno v zadnjih letih zmanjšali, kar je posledica predpisov. Bistvenega pomena bo zagotoviti, da se bodo izpusti zakisljevalnih snovi v vsej Evropi še naprej zmanjševali, da bi tako omejili površino zemljišč, kjer kislost presega kritične meje. |
| --- | --- |

17.

Atmosferske usedline, ki zakisljujejo, lahko negativno vplivajo na tla zaradi zakisljevanja in nitrifikacije. Dušikovi oksidi in amoniak so zdaj opredeljeni kot glavni povzročitelji zakisljevanja, medtem ko so se izpusti žveplovega dioksida na splošno v zadnjih letih zmanjšali, kar je posledica predpisov. Bistvenega pomena bo zagotoviti, da se bodo izpusti zakisljevalnih snovi v vsej Evropi še naprej zmanjševali, da bi tako omejili površino zemljišč, kjer kislost presega kritične meje.

C.   
  Tekoče dejavnosti Evropske komisije

| 18. | Poročilo Komisije (razdelek 5) opredeljuje pet tekočih dejavnosti in OR želi v zvezi z vsako od njih podatki naslednje pripombe: |
| --- | --- |

18.

Poročilo Komisije (razdelek 5) opredeljuje pet tekočih dejavnosti in OR želi v zvezi z vsako od njih podatki naslednje pripombe:

Ozaveščanje

| 19. | Ozaveščanje o tematski strategiji za varstvo tal in potrebi po varstvu tal v EU je zelo pomembno. Upravljavci zemljišč se morajo v celoti zavedati trajnostnih praks upravljanja tal, ki ohranjajo ekosistemske funkcije tal. OR zato izrecno pozdravlja delo Komisije od leta 2006 v zvezi s krepitvijo ozaveščenosti o tleh. To vključuje objave Komisije, atlasov evropskih tal (4) in biološke raznovrstnosti tal (5), kot tudi pomembne konference o problematiki tal. OR podpira tudi to, da je Komisija v okviru mreže Evropskega urada za tla ustanovila delovno skupino za ozaveščanje in izobraževanje. |
| --- | --- |

19.

Ozaveščanje o tematski strategiji za varstvo tal in potrebi po varstvu tal v EU je zelo pomembno. Upravljavci zemljišč se morajo v celoti zavedati trajnostnih praks upravljanja tal, ki ohranjajo ekosistemske funkcije tal. OR zato izrecno pozdravlja delo Komisije od leta 2006 v zvezi s krepitvijo ozaveščenosti o tleh. To vključuje objave Komisije, atlasov evropskih tal (4) in biološke raznovrstnosti tal (5), kot tudi pomembne konference o problematiki tal. OR podpira tudi to, da je Komisija v okviru mreže Evropskega urada za tla ustanovila delovno skupino za ozaveščanje in izobraževanje.

| 20. | Ozaveščanje upravljavcev zemljišč in drugih vpletenih akterjev ter izobraževanje in ozaveščanje javnosti o pomenu tal bo imelo ključno vlogo pri spodbujanju trajnostne rabe tal. Vendar zgolj z ozaveščanjem ne bo mogoče doseči zahtevane stopnje varstva tal. Namesto tega je potrebna kombinacija ukrepov, pri katerih bi morali izobraževalni in gospodarski spodbujevalni ukrepi imeti enak pomen kot regulativni ukrepi. Ozaveščanje za izboljšanje izvajanja trajnostnih praks upravljanja tal bo še naprej imelo pomembno vlogo pri zmanjševanju degradacije tal. OR zato spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj delujejo kot ambasadorji na tem področju in sledijo zgledom, kot je na primer združenje European Land and Soil Alliance (ELSA). |
| --- | --- |

20.

Ozaveščanje upravljavcev zemljišč in drugih vpletenih akterjev ter izobraževanje in ozaveščanje javnosti o pomenu tal bo imelo ključno vlogo pri spodbujanju trajnostne rabe tal. Vendar zgolj z ozaveščanjem ne bo mogoče doseči zahtevane stopnje varstva tal. Namesto tega je potrebna kombinacija ukrepov, pri katerih bi morali izobraževalni in gospodarski spodbujevalni ukrepi imeti enak pomen kot regulativni ukrepi. Ozaveščanje za izboljšanje izvajanja trajnostnih praks upravljanja tal bo še naprej imelo pomembno vlogo pri zmanjševanju degradacije tal. OR zato spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj delujejo kot ambasadorji na tem področju in sledijo zgledom, kot je na primer združenje European Land and Soil Alliance (ELSA).

Raziskave

| 21. | Raziskave so ključnega pomena, da se zagotovi boljše razumevanje prednostnih nalog varstva tal in poskrbi, da bo razvojna politika še naprej temeljila na trdnih znanstvenih izsledkih. OR zato toplo pozdravlja prizadevanja Komisije od leta 2006 za financiranje približno 25 raziskovalnih projektov (6), kot so ENVASSO, RAMSOIL in SOILSERVICE, namenjenih obravnavanju vprašanj tal. Pomembno bo zagotoviti, da se bo znanje, pridobljeno s temi raziskovalnimi projekti, še naprej ustrezno posredovalo končnim uporabnikom raziskav, vključno z upravljavci zemljišč. Za zapolnitev sedanje vrzeli v znanju bo treba zagotoviti dodatne podatke o raziskavah in spremljanju tal, pri čemer je treba vedno upoštevati sorazmernost stroškov ter zagotoviti izmenjavo informacij med vsemi udeleženimi akterji. Bistvenega pomena je opredelitev metodologij za ocenjevanje ukrepov za blaženje in minimalnih zahtev za usklajevanje dejavnosti spremljanja tal. |
| --- | --- |

21.

Raziskave so ključnega pomena, da se zagotovi boljše razumevanje prednostnih nalog varstva tal in poskrbi, da bo razvojna politika še naprej temeljila na trdnih znanstvenih izsledkih. OR zato toplo pozdravlja prizadevanja Komisije od leta 2006 za financiranje približno 25 raziskovalnih projektov (6), kot so ENVASSO, RAMSOIL in SOILSERVICE, namenjenih obravnavanju vprašanj tal. Pomembno bo zagotoviti, da se bo znanje, pridobljeno s temi raziskovalnimi projekti, še naprej ustrezno posredovalo končnim uporabnikom raziskav, vključno z upravljavci zemljišč. Za zapolnitev sedanje vrzeli v znanju bo treba zagotoviti dodatne podatke o raziskavah in spremljanju tal, pri čemer je treba vedno upoštevati sorazmernost stroškov ter zagotoviti izmenjavo informacij med vsemi udeleženimi akterji. Bistvenega pomena je opredelitev metodologij za ocenjevanje ukrepov za blaženje in minimalnih zahtev za usklajevanje dejavnosti spremljanja tal.

| 22. | OR ugotavlja, da Komisija še naprej financira raziskave, zlasti o zemeljskih plazovih, zapiranju tal, funkcijah tal, ogljiku v tleh in dušikovih ciklih (s poudarkom na obnovi šotišč), rodovitnosti tal in recikliranju hranilnih snovi v kmetijstvu. OR podpira stališče, da so vse te raziskave potrebne in da bodo zahtevale tudi ustrezne izmenjave znanja z udeleženimi akterji. |
| --- | --- |

22.

OR ugotavlja, da Komisija še naprej financira raziskave, zlasti o zemeljskih plazovih, zapiranju tal, funkcijah tal, ogljiku v tleh in dušikovih ciklih (s poudarkom na obnovi šotišč), rodovitnosti tal in recikliranju hranilnih snovi v kmetijstvu. OR podpira stališče, da so vse te raziskave potrebne in da bodo zahtevale tudi ustrezne izmenjave znanja z udeleženimi akterji.

| 23. | Odbor regij poziva, naj se pripravi posodobljen pregled nad obsegom onesnaženosti tal v EU in obravnavanjem te problematike v državah članicah. Posebno pozornost je treba pri tem posvetiti povezavi med onesnaženostjo tal in pitne vode, saj je podtalnica v številnih državah zelo pomembna za zagotavljanje pitne vode. |
| --- | --- |

23.

Odbor regij poziva, naj se pripravi posodobljen pregled nad obsegom onesnaženosti tal v EU in obravnavanjem te problematike v državah članicah. Posebno pozornost je treba pri tem posvetiti povezavi med onesnaženostjo tal in pitne vode, saj je podtalnica v številnih državah zelo pomembna za zagotavljanje pitne vode.

Spremljanje

| 24. | Okoljskih standardov za zaščito ključnih procesov in funkcij v zvezi s tlemi trenutno ni. Evropa tudi nima splošnega sistema za spremljanje tal. Treba bo obravnavati tudi pomanjkanje sistematičnih podatkov o tleh za celotno EU, se seznaniti s tem, katere informacije so že na voljo, ugotoviti slabosti in pripraviti priporočila za prihodnje spremljanje tal. OR se strinja, da bo treba tla bolj spremljati, na primer podpirati ustrezne regionalne pristope za varstvo tal. Treba je izboljšati dostop evropskih, nacionalnih in regionalnih oblikovalcev politike in nosilcev odločanja do pomembnih podatkov o tleh in informacij, in to na ustreznih ravneh. Poleg tega v Evropi kot celoti ni ustreznega dolgoročnega spremljanja tal v okviru mreže krajev, s katerim bi obravnavali vprašanja, zlasti medsebojne učinke med tlemi in podnebnimi spremembami. OR zato pozdravlja ohranitev Evropskega centra za podatke o tleh (ESDAC). |
| --- | --- |

24.

Okoljskih standardov za zaščito ključnih procesov in funkcij v zvezi s tlemi trenutno ni. Evropa tudi nima splošnega sistema za spremljanje tal. Treba bo obravnavati tudi pomanjkanje sistematičnih podatkov o tleh za celotno EU, se seznaniti s tem, katere informacije so že na voljo, ugotoviti slabosti in pripraviti priporočila za prihodnje spremljanje tal. OR se strinja, da bo treba tla bolj spremljati, na primer podpirati ustrezne regionalne pristope za varstvo tal. Treba je izboljšati dostop evropskih, nacionalnih in regionalnih oblikovalcev politike in nosilcev odločanja do pomembnih podatkov o tleh in informacij, in to na ustreznih ravneh. Poleg tega v Evropi kot celoti ni ustreznega dolgoročnega spremljanja tal v okviru mreže krajev, s katerim bi obravnavali vprašanja, zlasti medsebojne učinke med tlemi in podnebnimi spremembami. OR zato pozdravlja ohranitev Evropskega centra za podatke o tleh (ESDAC).

| 25. | Čeprav strategija obstaja že šest let, je EU še vedno brez kakršnih koli sistematičnih ali usklajenih sistemov za spremljanje tal po vsej Evropi, razlikujejo pa se tudi raziskovalne metodologije. Obstaja velika razlika v oblikah varstva in kakovosti tal po vsej EU in predlagana okvirna direktiva o tleh naj bi uredila to vprašanje. V zvezi s tem OR pozdravlja raziskovalne projekte, namenjene zagotavljanju podatkov za ESDAC, kot je LUCAS. OR podpira predloge Komisije za utrditev usklajenega spremljanja tal s ponovitvijo raziskav tal in tudi s preizkušanjem novih tehnik daljinskega zaznavanja. |
| --- | --- |

25.

Čeprav strategija obstaja že šest let, je EU še vedno brez kakršnih koli sistematičnih ali usklajenih sistemov za spremljanje tal po vsej Evropi, razlikujejo pa se tudi raziskovalne metodologije. Obstaja velika razlika v oblikah varstva in kakovosti tal po vsej EU in predlagana okvirna direktiva o tleh naj bi uredila to vprašanje. V zvezi s tem OR pozdravlja raziskovalne projekte, namenjene zagotavljanju podatkov za ESDAC, kot je LUCAS. OR podpira predloge Komisije za utrditev usklajenega spremljanja tal s ponovitvijo raziskav tal in tudi s preizkušanjem novih tehnik daljinskega zaznavanja.

| 26. | Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko pomembno vlogo pri spremljanju degradacije tal in prispevanju k popisu onesnaženih območij. Usmerjena in učinkovita politika varstva tal mora temeljiti na poznavanju mest, kjer se bo verjetno pojavila degradacija. |
| --- | --- |

26.

Lokalne in regionalne oblasti imajo lahko pomembno vlogo pri spremljanju degradacije tal in prispevanju k popisu onesnaženih območij. Usmerjena in učinkovita politika varstva tal mora temeljiti na poznavanju mest, kjer se bo verjetno pojavila degradacija.

| 27. | Kakovost tal se na različne načine spremlja v vseh državah članicah. Komisija je predlagala uskladitev dejavnosti spremljanja, da bi dobili jasnejšo sliko o stanju evropskih tal. Skupno raziskovalno središče je že zbralo veliko podatkov, vendar bi lahko storili več, če bi bila na voljo jasna in primerljiva poročila držav članic. Usklajeno spremljanje je treba izvajati v skladu z odločbo o mehanizmu za spremljanje, ki je trenutno v postopku revizije. |
| --- | --- |

27.

Kakovost tal se na različne načine spremlja v vseh državah članicah. Komisija je predlagala uskladitev dejavnosti spremljanja, da bi dobili jasnejšo sliko o stanju evropskih tal. Skupno raziskovalno središče je že zbralo veliko podatkov, vendar bi lahko storili več, če bi bila na voljo jasna in primerljiva poročila držav članic. Usklajeno spremljanje je treba izvajati v skladu z odločbo o mehanizmu za spremljanje, ki je trenutno v postopku revizije.

Vključevanje

| 28. | OR pozdravlja dejavno sodelovanje Komisije z državami članicami pri razvoju ukrepov v zvezi s tlemi, vključno z ukrepi iz časovnega okvira za gospodarnost z viri, skupne kmetijske politike (SKP) in regionalne politike. Medsektorska narava tal pomeni, da bo treba predloge Evropske komisije za varstvo tal vključiti v več političnih pobud in izvedbenih mehanizmov (npr. v okvirno direktivo o vodah ter direktive o nitratih, poplavah in blatu iz čistilnih naprav, v direktivo o habitatih in pticah, politiko ohranjanja biotske raznovrstnosti, direktive o presoji okoljskih vplivov načrtov, programov in projektov, uredbo o razvoju podeželja in SKP). |
| --- | --- |

28.

OR pozdravlja dejavno sodelovanje Komisije z državami članicami pri razvoju ukrepov v zvezi s tlemi, vključno z ukrepi iz časovnega okvira za gospodarnost z viri, skupne kmetijske politike (SKP) in regionalne politike. Medsektorska narava tal pomeni, da bo treba predloge Evropske komisije za varstvo tal vključiti v več političnih pobud in izvedbenih mehanizmov (npr. v okvirno direktivo o vodah ter direktive o nitratih, poplavah in blatu iz čistilnih naprav, v direktivo o habitatih in pticah, politiko ohranjanja biotske raznovrstnosti, direktive o presoji okoljskih vplivov načrtov, programov in projektov, uredbo o razvoju podeželja in SKP).

| 29. | Odbor regij poziva Evropsko komisijo, naj tematsko strategijo za varstvo tal oblikuje v okviru skupnega akcijskega načrta, ki bo državam članicam ter regionalnim in lokalnim oblastem olajšal izvajanje politike varstva tal ter evropskih predpisov. Trenutno vsebujejo pobude in ukrepe za varstvo tal številni predlogi EU. Tematska strategija za varstvo tal bi lahko ponudila celovit pregled sedanjih in novih ukrepov. Tako bi lahko podrobno






  — | navedla, katere probleme v zvezi s tlemi je mogoče rešiti z okoljsko zakonodajo za posamezne sektorje in kakšni so drugi problemi; |
| --- | --- | --- |

29.

Odbor regij poziva Evropsko komisijo, naj tematsko strategijo za varstvo tal oblikuje v okviru skupnega akcijskega načrta, ki bo državam članicam ter regionalnim in lokalnim oblastem olajšal izvajanje politike varstva tal ter evropskih predpisov. Trenutno vsebujejo pobude in ukrepe za varstvo tal številni predlogi EU. Tematska strategija za varstvo tal bi lahko ponudila celovit pregled sedanjih in novih ukrepov. Tako bi lahko podrobno

—

navedla, katere probleme v zvezi s tlemi je mogoče rešiti z okoljsko zakonodajo za posamezne sektorje in kakšni so drugi problemi;

| — | navedla, kakšne možnosti so na voljo za reševanje drugih problemov s prilagajanjem okoljske zakonodaje za posamezne sektorje; |
| --- | --- |

—

navedla, kakšne možnosti so na voljo za reševanje drugih problemov s prilagajanjem okoljske zakonodaje za posamezne sektorje;

| — | ponudila pregled projektov za varstvo tal, ki se financirajo iz skladov EU. Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da v okviru sredstev EU zagotovi možnosti za projekte za varstvo tal. |
| --- | --- |

—

ponudila pregled projektov za varstvo tal, ki se financirajo iz skladov EU. Odbor regij poziva Evropsko komisijo, da v okviru sredstev EU zagotovi možnosti za projekte za varstvo tal.

| 30. | Predlagano "zelenitev" SKP je treba pozdraviti. Reforma je potrebna, da se zagotovijo ukrepi, s katerimi bi SKP postala bolj privlačna za regionalne rešitve pri vprašanjih, kot je varstvo tal. To vključuje preučitev uporabe sredstev EU za razvoj podeželja za sklepanje pogodb, s katerimi bi upravljavci zemljišč prejeli sredstva za zaščito tal, obnovo šotišč, ustvarjanje mokrišč, spreminjanje njiv v travinja, preprečevanje erozije tal in zaščito organskih snovi. OR zato odločno podpira pripombe Komisije glede okrepitve sprejemanja ukrepov s pomočjo sredstev za razvoj podeželja, da bi izboljšali kakovost tal in razširili površino, zajeto s takimi ukrepi. |
| --- | --- |

30.

Predlagano "zelenitev" SKP je treba pozdraviti. Reforma je potrebna, da se zagotovijo ukrepi, s katerimi bi SKP postala bolj privlačna za regionalne rešitve pri vprašanjih, kot je varstvo tal. To vključuje preučitev uporabe sredstev EU za razvoj podeželja za sklepanje pogodb, s katerimi bi upravljavci zemljišč prejeli sredstva za zaščito tal, obnovo šotišč, ustvarjanje mokrišč, spreminjanje njiv v travinja, preprečevanje erozije tal in zaščito organskih snovi. OR zato odločno podpira pripombe Komisije glede okrepitve sprejemanja ukrepov s pomočjo sredstev za razvoj podeželja, da bi izboljšali kakovost tal in razširili površino, zajeto s takimi ukrepi.

| 31. | V poročilu Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC) iz leta 2012 je navedeno, da sedanji ukrepi SKP o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) niso bili v celoti primerni za namene varstva tal. Trenutni predlogi za "zelenitev SKP" morajo biti zato bolj usmerjeni k boljšim rezultatom varstva tal, ne da bi povečali upravno obremenitev organov držav članic. To vključuje oceno, ali obstajajo možnosti za nadaljnji razvoj ukrepov o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih za izboljšanje varstva tal. |
| --- | --- |

31.

V poročilu Evropske agencije za okolje (EEA) in Skupnega raziskovalnega središča Evropske komisije (JRC) iz leta 2012 je navedeno, da sedanji ukrepi SKP o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih (GAEC) niso bili v celoti primerni za namene varstva tal. Trenutni predlogi za "zelenitev SKP" morajo biti zato bolj usmerjeni k boljšim rezultatom varstva tal, ne da bi povečali upravno obremenitev organov držav članic. To vključuje oceno, ali obstajajo možnosti za nadaljnji razvoj ukrepov o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih za izboljšanje varstva tal.

| 32. | Prav tako bi bilo treba priznati, da ukrepi SKP zajemajo samo kmetijska zemljišča, ki prejemajo plačila na kmetijo. OR podpira predloge Komisije za dodatno razjasnitev in določitev standardov v zvezi s tlemi v okviru splošne reforme SKP. OR zlasti pozdravlja sedanji predlog za nove ukrepe SKP o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih, ki bi se nanašali na zaščito organskih snovi, vključno s prepovedjo požiganja ornih strnišč ter prepovedjo prvega oranja mokrišč in tal, bogatih z ogljikom. |
| --- | --- |

32.

Prav tako bi bilo treba priznati, da ukrepi SKP zajemajo samo kmetijska zemljišča, ki prejemajo plačila na kmetijo. OR podpira predloge Komisije za dodatno razjasnitev in določitev standardov v zvezi s tlemi v okviru splošne reforme SKP. OR zlasti pozdravlja sedanji predlog za nove ukrepe SKP o dobrih kmetijskih in okoljskih pogojih, ki bi se nanašali na zaščito organskih snovi, vključno s prepovedjo požiganja ornih strnišč ter prepovedjo prvega oranja mokrišč in tal, bogatih z ogljikom.

| 33. | OR podpira sedanje delo Komisije za boljše vključevanje varstva tal v druga ustrezna področja politike. To vključuje razvoj evropskega partnerstva za inovacije na področju produktivnosti in trajnostnega razvoja kmetijstva s posebnim poudarkom na upravljanju zemljišč in tal, načrtu za varovanje evropskih vodnih virov in izvajanju kohezijske politike. |
| --- | --- |

33.

OR podpira sedanje delo Komisije za boljše vključevanje varstva tal v druga ustrezna področja politike. To vključuje razvoj evropskega partnerstva za inovacije na področju produktivnosti in trajnostnega razvoja kmetijstva s posebnim poudarkom na upravljanju zemljišč in tal, načrtu za varovanje evropskih vodnih virov in izvajanju kohezijske politike.

| 34. | Obstajajo jasne povezave med upravljanjem tal in razpršenim onesnaževanjem. Z vidika kakovosti vode po vsej Evropi je to pomemben in pereč problem. Obstajajo tveganja glede kakovosti vode v zvezi z erozijo tal ter uhajanjem pesticidov in hranil s kmetijskih površin. Direktiva o nitratih 91/676/EGS, direktiva o podtalnici 2006/118/ES in okvirna direktiva o vodah neposredno ne zahtevajo posebnih predpisov o tleh, kljub pomembnosti razpršenega onesnaževanja. Ko je podtalnica onesnažena, lahko traja več sto let, preden je spet neonesnažena, zato OR poziva k uvedbi ustreznih ukrepov za boj proti degradaciji tal ter tveganju razpršenega onesnaženja podtalnice in drugih vodotokov. |
| --- | --- |

34.

Obstajajo jasne povezave med upravljanjem tal in razpršenim onesnaževanjem. Z vidika kakovosti vode po vsej Evropi je to pomemben in pereč problem. Obstajajo tveganja glede kakovosti vode v zvezi z erozijo tal ter uhajanjem pesticidov in hranil s kmetijskih površin. Direktiva o nitratih 91/676/EGS, direktiva o podtalnici 2006/118/ES in okvirna direktiva o vodah neposredno ne zahtevajo posebnih predpisov o tleh, kljub pomembnosti razpršenega onesnaževanja. Ko je podtalnica onesnažena, lahko traja več sto let, preden je spet neonesnažena, zato OR poziva k uvedbi ustreznih ukrepov za boj proti degradaciji tal ter tveganju razpršenega onesnaženja podtalnice in drugih vodotokov.

| 35. | Medtem ko bi moralo preprečevanje degradacije tal ostati prednostna naloga, bo sedanje stanje nekaterih evropskih tal zahtevalo sprejetje ukrepe za sanacijo tal. OR pozdravlja predlog Komisije za nadaljnjo podporo iz sredstev Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) za obnovo degradiranih območij v naslednjem programskem obdobju 2014–2020. Lokalne in regionalne oblasti se morajo še naprej zavedati, da bodo za upravičene regije, ki se želijo spopasti z degradacijo tal, še naprej na voljo precejšnja sredstva Kohezijskega sklada. |
| --- | --- |

35.

Medtem ko bi moralo preprečevanje degradacije tal ostati prednostna naloga, bo sedanje stanje nekaterih evropskih tal zahtevalo sprejetje ukrepe za sanacijo tal. OR pozdravlja predlog Komisije za nadaljnjo podporo iz sredstev Kohezijskega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) za obnovo degradiranih območij v naslednjem programskem obdobju 2014–2020. Lokalne in regionalne oblasti se morajo še naprej zavedati, da bodo za upravičene regije, ki se želijo spopasti z degradacijo tal, še naprej na voljo precejšnja sredstva Kohezijskega sklada.

| 36. | Odbor poziva Evropsko komisijo, da v okviru podpornega programa LIFE + predvidi dodatne možnosti za projekte v zvezi s tlemi. V naslednjem obdobju načrtovanja je mogoče zagotoviti širši način financiranja. Po zdaj veljavnih merilih morajo projekti, ki se uvrščajo v "okoljsko politiko in upravljanje", služiti kot vzor in/ali biti inovativni. Pri obravnavi problemov v zvezi s tlemi pa v številnih primerih ni v tolikšni meri potrebna inovativnost, temveč bolj ponavljanje ali nadaljevanje izvajanja že začetih ukrepov. |
| --- | --- |

36.

Odbor poziva Evropsko komisijo, da v okviru podpornega programa LIFE + predvidi dodatne možnosti za projekte v zvezi s tlemi. V naslednjem obdobju načrtovanja je mogoče zagotoviti širši način financiranja. Po zdaj veljavnih merilih morajo projekti, ki se uvrščajo v "okoljsko politiko in upravljanje", služiti kot vzor in/ali biti inovativni. Pri obravnavi problemov v zvezi s tlemi pa v številnih primerih ni v tolikšni meri potrebna inovativnost, temveč bolj ponavljanje ali nadaljevanje izvajanja že začetih ukrepov.

Zakonodaja

| 37. | Odbor pozdravlja dejstvo, da Komisija predlaga pregled direktive o presoji vplivov na okolje, ki bo priložnost za boljše vključevanje zahtev v zvezi s tlemi v zgodnji fazi načrtovanja projektov. Pomembno bo, da Komisija preuči, kako oblikovati spodbude za zmanjševanje izpustov ogljikovega dioksida in ohranjanje organskih snovi v tleh z upoštevanjem izpustov v zvezi z rabo zemljišč, spreminjanjem rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF) v okviru zaveze EU na področju boja proti podnebnim spremembam do leta 2020. |
| --- | --- |

37.

Odbor pozdravlja dejstvo, da Komisija predlaga pregled direktive o presoji vplivov na okolje, ki bo priložnost za boljše vključevanje zahtev v zvezi s tlemi v zgodnji fazi načrtovanja projektov. Pomembno bo, da Komisija preuči, kako oblikovati spodbude za zmanjševanje izpustov ogljikovega dioksida in ohranjanje organskih snovi v tleh z upoštevanjem izpustov v zvezi z rabo zemljišč, spreminjanjem rabe zemljišč in gozdarstvom (LULUCF) v okviru zaveze EU na področju boja proti podnebnim spremembam do leta 2020.

Mednarodna raven

| 38. | Škoda na tleh ima lahko čezmejne učinke (npr.: izpusti toplogrednih plinov, razpršena onesnaževala, erozija usedlin, izguba ogljika, vezanega v tleh, širjenje onesnaženja prek meja). Tla v Evropi so eden glavnih ponorov in tudi potencialni vir toplogrednih plinov, vključno z izpusti N2O. |
| --- | --- |

38.

Škoda na tleh ima lahko čezmejne učinke (npr.: izpusti toplogrednih plinov, razpršena onesnaževala, erozija usedlin, izguba ogljika, vezanega v tleh, širjenje onesnaženja prek meja). Tla v Evropi so eden glavnih ponorov in tudi potencialni vir toplogrednih plinov, vključno z izpusti N2O.

| 39. | OR pozdravlja konstruktivna prizadevanja Komisije na konferenci Rio+20 in vključitev vprašanj degradacije tal v končno besedilo (7) ter spodbuja Komisijo, naj ohrani politiko varstva tal med svojimi prednostnimi nalogami na mednarodnih konferencah, kot so na primer seje Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in drugi ustrezni forumi, vključno s Konvencijo o biološki raznovrstnosti. OR pozdravlja tudi, da Komisija in Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD) aktivno podpirata pobudo na področju ekonomije degradacije tal, da bi določili spodbude za naložbe v trajnostne politike upravljanja zemljišč. OR prav tako izraža zadovoljstvo, da bo Komisija delovala na mednarodni ravni za spodbujanje oblikovanja meddržavnega foruma o tleh. |
| --- | --- |

39.

OR pozdravlja konstruktivna prizadevanja Komisije na konferenci Rio+20 in vključitev vprašanj degradacije tal v končno besedilo (7) ter spodbuja Komisijo, naj ohrani politiko varstva tal med svojimi prednostnimi nalogami na mednarodnih konferencah, kot so na primer seje Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (UNFCCC) in drugi ustrezni forumi, vključno s Konvencijo o biološki raznovrstnosti. OR pozdravlja tudi, da Komisija in Konvencija Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji (UNCCD) aktivno podpirata pobudo na področju ekonomije degradacije tal, da bi določili spodbude za naložbe v trajnostne politike upravljanja zemljišč. OR prav tako izraža zadovoljstvo, da bo Komisija delovala na mednarodni ravni za spodbujanje oblikovanja meddržavnega foruma o tleh.

D.   
  Subsidiarnost, sorazmernost in boljša zakonodaja

| 40. | Dokument Komisije sam po sebi ne sproža nobenih vprašanj subsidiarnosti in sorazmernosti, saj gre za poročilo o izvajanju tematske strategije za varstvo tal. Vendar se posredno nanaša na morebitno zakonodajo EU o varstvu tal, ki pa bi takšna vprašanja sprožila. |
| --- | --- |

40.

Dokument Komisije sam po sebi ne sproža nobenih vprašanj subsidiarnosti in sorazmernosti, saj gre za poročilo o izvajanju tematske strategije za varstvo tal. Vendar se posredno nanaša na morebitno zakonodajo EU o varstvu tal, ki pa bi takšna vprašanja sprožila.

| 41. | Tiste države članice, ki nasprotujejo predlogu za okvirno direktivo iz leta 2006 in so v Svetu leta 2010 blokirale sprejetje zakonodaje, se sklicujejo na argument subsidiarnosti. Težava je v tem, da nekatere države članice že imajo napredno zakonodajo o varstvu tal, druge pravnega okvira nimajo ali pa je ta veliko manj razvit. To pomeni, da bi lahko država članica utrpela škodo in imela stroške v zvezi z onesnaževanjem tal ali vode ali zemeljskimi plazovi, erozijo tal ali poplavami zaradi neustreznih ukrepov v zvezi s tlemi v sosednji državi članici. OR poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe na nacionalni ravni in poziva, naj takoj






  — | države članice, ki že imajo politiko varstva tal, slednjo po potrebi razširijo; |
| --- | --- | --- |

41.

Tiste države članice, ki nasprotujejo predlogu za okvirno direktivo iz leta 2006 in so v Svetu leta 2010 blokirale sprejetje zakonodaje, se sklicujejo na argument subsidiarnosti. Težava je v tem, da nekatere države članice že imajo napredno zakonodajo o varstvu tal, druge pravnega okvira nimajo ali pa je ta veliko manj razvit. To pomeni, da bi lahko država članica utrpela škodo in imela stroške v zvezi z onesnaževanjem tal ali vode ali zemeljskimi plazovi, erozijo tal ali poplavami zaradi neustreznih ukrepov v zvezi s tlemi v sosednji državi članici. OR poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe na nacionalni ravni in poziva, naj takoj

—

države članice, ki že imajo politiko varstva tal, slednjo po potrebi razširijo;

| — | države članice, ki že imajo dobro razvito politiko varstva tal, delujejo kot most za tiste države članice, ki nimajo nobene politike, in delijo svoje strokovno znanje, Evropska komisija pa naj ta proces spremlja; |
| --- | --- |

—

države članice, ki že imajo dobro razvito politiko varstva tal, delujejo kot most za tiste države članice, ki nimajo nobene politike, in delijo svoje strokovno znanje, Evropska komisija pa naj ta proces spremlja;

| — | države članice, ki še nimajo politike varstva tal, takšno politiko uvedejo v bližnji prihodnosti, medtem ko čakajo na napredek na evropski ravni. |
| --- | --- |

—

države članice, ki še nimajo politike varstva tal, takšno politiko uvedejo v bližnji prihodnosti, medtem ko čakajo na napredek na evropski ravni.

OR podpira ukrepe Komisije, ki omogočajo državam članicam, da v okviru svojih pristojnosti oblikujejo in izvajajo določbe o tleh.

| 42. | Degradacija tal – vključno z uhajanjem toplogrednih plinov, onesnaževanjem, zbitostjo, razpršenim onesnaževanjem in zapiranjem tal – ima čezmejne učinke in zato upravičuje (vsaj) usklajevanje politike na evropski ravni. Kot primere je mogoče navesti zbita ali poslabšana tla, ki ne morejo zadrževati deževnice in zato lahko povečajo poplave v sosednjih državah. Onesnaženje in evtrofikacija se pojavljata tudi zaradi onesnaževanja tal in ju ne omejujejo državne meje. Usedline, ki jih odplavi erozija tal v eni državi, lahko blokirajo jezove ali poškodujejo infrastrukturo, kot so pristanišča v drugih državah; onesnažena tla lahko onesnažijo podtalnico v sosednji državi. Evropska zakonodaja se torej pojmuje kot način za zaščito uporabnikov zemljišč v posamezni državi pred škodljivimi posledicami praks v drugi državi, za katere niso odgovorni (8). Tam, kjer se pojavljajo čezmejni učinki, so bistvenega pomena za reševanje tega vprašanja pobude za sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi. |
| --- | --- |

42.

Degradacija tal – vključno z uhajanjem toplogrednih plinov, onesnaževanjem, zbitostjo, razpršenim onesnaževanjem in zapiranjem tal – ima čezmejne učinke in zato upravičuje (vsaj) usklajevanje politike na evropski ravni. Kot primere je mogoče navesti zbita ali poslabšana tla, ki ne morejo zadrževati deževnice in zato lahko povečajo poplave v sosednjih državah. Onesnaženje in evtrofikacija se pojavljata tudi zaradi onesnaževanja tal in ju ne omejujejo državne meje. Usedline, ki jih odplavi erozija tal v eni državi, lahko blokirajo jezove ali poškodujejo infrastrukturo, kot so pristanišča v drugih državah; onesnažena tla lahko onesnažijo podtalnico v sosednji državi. Evropska zakonodaja se torej pojmuje kot način za zaščito uporabnikov zemljišč v posamezni državi pred škodljivimi posledicami praks v drugi državi, za katere niso odgovorni (8). Tam, kjer se pojavljajo čezmejni učinki, so bistvenega pomena za reševanje tega vprašanja pobude za sodelovanje med regionalnimi in lokalnimi oblastmi.

| 43. | Glede na dejstvo, da Evropa šest let po objavi tematske strategije o varstvu tal še vedno doživlja škodljive učinke za tla, je težko razumeti, kako naj bi – četudi revidirana – tematska strategija brez okvirne direktive o varstvu tal zadoščala, da bi dosegli visoko raven varstva tal v vseh državah članicah EU in odpravili omenjene probleme. Komisija in države članice si morajo bolj prizadevati za zagotavljanje varstva tal. |
| --- | --- |

43.

Glede na dejstvo, da Evropa šest let po objavi tematske strategije o varstvu tal še vedno doživlja škodljive učinke za tla, je težko razumeti, kako naj bi – četudi revidirana – tematska strategija brez okvirne direktive o varstvu tal zadoščala, da bi dosegli visoko raven varstva tal v vseh državah članicah EU in odpravili omenjene probleme. Komisija in države članice si morajo bolj prizadevati za zagotavljanje varstva tal.

| 44. | Za zagotovitev sorazmernosti mora prihodnja zakonodaja EU o varstvu tal državam članicam pustiti dovolj prostora za opredelitev najprimernejših ukrepov na najprimernejši geografski in upravni ravni. To bi bilo ključnega pomena, da se zagotovi, da bodo lahko ustrezno upoštevane regionalne in lokalne posebnosti v zvezi z raznolikostjo tal, rabo zemljišč in krajevnimi podnebnimi razmerami ter družbeno-gospodarski vidiki. |
| --- | --- |

44.

Za zagotovitev sorazmernosti mora prihodnja zakonodaja EU o varstvu tal državam članicam pustiti dovolj prostora za opredelitev najprimernejših ukrepov na najprimernejši geografski in upravni ravni. To bi bilo ključnega pomena, da se zagotovi, da bodo lahko ustrezno upoštevane regionalne in lokalne posebnosti v zvezi z raznolikostjo tal, rabo zemljišč in krajevnimi podnebnimi razmerami ter družbeno-gospodarski vidiki.

E.   
  Sklepne ugotovitve

| 45. | OR pozdravlja delo Komisije pri izvajanju tematske strategije o varstvu tal. Tla v Evropi so temeljnega pomena za naše preživetje in treba jih je varovati. Pomen tal kot neobnovljivega vira, bistvenega za trajnostno okolje, bi bilo treba priznati v okviru krovne politike in ukrepov za varstvo tal. |
| --- | --- |

45.

OR pozdravlja delo Komisije pri izvajanju tematske strategije o varstvu tal. Tla v Evropi so temeljnega pomena za naše preživetje in treba jih je varovati. Pomen tal kot neobnovljivega vira, bistvenega za trajnostno okolje, bi bilo treba priznati v okviru krovne politike in ukrepov za varstvo tal.

| 46. | Tla je treba zaščititi, da se






  — | tako danes kot tudi v prihodnosti zagotovi oskrba s kakovostno hrano; |
| --- | --- | --- |

46.

Tla je treba zaščititi, da se

—

tako danes kot tudi v prihodnosti zagotovi oskrba s kakovostno hrano;

| — | zagotovi ohranjanje čistih površin in podtalnice; |
| --- | --- |

—

zagotovi ohranjanje čistih površin in podtalnice;

| — | veže ogljikov dioksid, zmanjšujejo izpusti toplogrednih plinov in omogoči prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

—

veže ogljikov dioksid, zmanjšujejo izpusti toplogrednih plinov in omogoči prilagajanje podnebnim spremembam;

| — | prispeva k naravnemu preprečevanju in blaženju učinkov poplav in drugih naravnih nesreč; |
| --- | --- |

—

prispeva k naravnemu preprečevanju in blaženju učinkov poplav in drugih naravnih nesreč;

| — | ohranja biološka raznovrstnost in njeni sestavni deli; |
| --- | --- |

—

ohranja biološka raznovrstnost in njeni sestavni deli;

| — | vzdržujejo zdrave rekreacijske površine; |
| --- | --- |

—

vzdržujejo zdrave rekreacijske površine;

| — | ohranjajo geološka raznolikost ter kulturna in arheološka dediščina. |
| --- | --- |

—

ohranjajo geološka raznolikost ter kulturna in arheološka dediščina.

| 47. | V vseh evropskih državah se lahko pojavlja cela vrsta problemov v zvezi s tlemi, včasih s hudimi, trajnimi in dragimi posledicami. To je predvsem posledica onesnaževanja tal, zemeljskih plazov, izgube organske snovi, erozije, zasoljevanja, dezertifikacije in zapiranja tal. Za varstvo tal bodo na ravni EU potrebni nadaljnji ukrepi in predpisi, na ravni držav članic pa nacionalni ukrepi in – kadar še ne obstajajo – tudi predpisi, to pa zaradi ključnih funkcij in ekosistemskih dobrin, ki jih tla zagotavljajo za evropsko gospodarstvo, družbo in okolje. Stroške dejavnosti v zvezi z urejanjem moramo primerjati s stroški neukrepanja, posrednimi stroški, povezanimi s podnebnimi spremembami, onesnaževanjem vode, obvladovanjem poplav, javnim zdravjem itd. Komisija je leta 2006 ocenila, da bi lahko skupni stroški degradacije tal v EU-25 znašali 38 milijard EUR na leto. |
| --- | --- |

47.

V vseh evropskih državah se lahko pojavlja cela vrsta problemov v zvezi s tlemi, včasih s hudimi, trajnimi in dragimi posledicami. To je predvsem posledica onesnaževanja tal, zemeljskih plazov, izgube organske snovi, erozije, zasoljevanja, dezertifikacije in zapiranja tal. Za varstvo tal bodo na ravni EU potrebni nadaljnji ukrepi in predpisi, na ravni držav članic pa nacionalni ukrepi in – kadar še ne obstajajo – tudi predpisi, to pa zaradi ključnih funkcij in ekosistemskih dobrin, ki jih tla zagotavljajo za evropsko gospodarstvo, družbo in okolje. Stroške dejavnosti v zvezi z urejanjem moramo primerjati s stroški neukrepanja, posrednimi stroški, povezanimi s podnebnimi spremembami, onesnaževanjem vode, obvladovanjem poplav, javnim zdravjem itd. Komisija je leta 2006 ocenila, da bi lahko skupni stroški degradacije tal v EU-25 znašali 38 milijard EUR na leto.

| 48. | Kakovost tal je močno povezana z drugimi okoljskimi vidiki, pomembnimi za EU (npr. kakovostjo zraka in vod, nevarnostmi poplav, biološko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami, obnovljivimi viri energije itd.). Prihodnja politika varstva tal bo morala upoštevati povezave z drugimi okoljskimi cilji EU (npr. okvirno direktivo o vodah). Obstaja veliko določb EU, ki vsebujejo nekatere elemente varstva tal, vendar ni posebne splošne zakonodaje. Obstoječe določbe se na splošno omejujejo na specifične načine rabe ali upravljanja zemljišč in ne zajemajo v celoti področja zemljišč in tal. |
| --- | --- |

48.

Kakovost tal je močno povezana z drugimi okoljskimi vidiki, pomembnimi za EU (npr. kakovostjo zraka in vod, nevarnostmi poplav, biološko raznovrstnostjo, podnebnimi spremembami, obnovljivimi viri energije itd.). Prihodnja politika varstva tal bo morala upoštevati povezave z drugimi okoljskimi cilji EU (npr. okvirno direktivo o vodah). Obstaja veliko določb EU, ki vsebujejo nekatere elemente varstva tal, vendar ni posebne splošne zakonodaje. Obstoječe določbe se na splošno omejujejo na specifične načine rabe ali upravljanja zemljišč in ne zajemajo v celoti področja zemljišč in tal.

| 49. | Lokalne in regionalne oblasti morajo ocenjevati izkoriščanje zemljišč na svojih območjih in pretehtati, kaj je mogoče storiti, če so trendi netrajnostni. To delo je mogoče podpreti z uporabo smernic Komisije o zapiranju tal in tudi s tekočim izvajanjem štirih stebrov tematske strategije o varstvu tal. Lokalne in regionalne oblasti bi morale tudi še naprej proaktivno prispevati k tej strategiji, na primer s podpiranjem razvoja lokalnih kodeksov ravnanja na področju varstva tal. |
| --- | --- |

49.

Lokalne in regionalne oblasti morajo ocenjevati izkoriščanje zemljišč na svojih območjih in pretehtati, kaj je mogoče storiti, če so trendi netrajnostni. To delo je mogoče podpreti z uporabo smernic Komisije o zapiranju tal in tudi s tekočim izvajanjem štirih stebrov tematske strategije o varstvu tal. Lokalne in regionalne oblasti bi morale tudi še naprej proaktivno prispevati k tej strategiji, na primer s podpiranjem razvoja lokalnih kodeksov ravnanja na področju varstva tal.

| 50. | Vrzeli v ukrepih varstva tal je najbolje obravnavati na skupni osnovi v EU s splošnim okvirom in skupnimi načeli, ki jih morajo spoštovati vse države. Zato bi bilo treba okvirno direktivo o varstvu tal podpreti, čeprav je bistvenega pomena, da ta politika ni po nepotrebnem predpisujoča, npr. z obveznimi količinskimi določbami in mejnimi vrednostmi. Načelo subsidiarnosti je še posebej pomembno, ker se tla v različnih regijah Evrope zelo razlikujejo. Strategije za varstvo tal bi zato morale temeljiti na oceni tveganj, morale bi biti odvisne od razmer in sorazmerne ter upoštevati regionalne posebnosti. Da bi zagotovili uspešno varstvo tal, je treba sprejeti ukrepe po meri. Izvajanje politike varstva tal se predvsem izvaja na lokalni in regionalni ravni, zato je treba urejanje na tem področju uvesti na tej ravni. Potrebujemo boljše spremljanje tal, da bi pomagali pri razvoju, podpori in ocenjevanju regionalnih pristopov za varstvo tal. |
| --- | --- |

50.

Vrzeli v ukrepih varstva tal je najbolje obravnavati na skupni osnovi v EU s splošnim okvirom in skupnimi načeli, ki jih morajo spoštovati vse države. Zato bi bilo treba okvirno direktivo o varstvu tal podpreti, čeprav je bistvenega pomena, da ta politika ni po nepotrebnem predpisujoča, npr. z obveznimi količinskimi določbami in mejnimi vrednostmi. Načelo subsidiarnosti je še posebej pomembno, ker se tla v različnih regijah Evrope zelo razlikujejo. Strategije za varstvo tal bi zato morale temeljiti na oceni tveganj, morale bi biti odvisne od razmer in sorazmerne ter upoštevati regionalne posebnosti. Da bi zagotovili uspešno varstvo tal, je treba sprejeti ukrepe po meri. Izvajanje politike varstva tal se predvsem izvaja na lokalni in regionalni ravni, zato je treba urejanje na tem področju uvesti na tej ravni. Potrebujemo boljše spremljanje tal, da bi pomagali pri razvoju, podpori in ocenjevanju regionalnih pristopov za varstvo tal.

| 51. | Politika na področju varstva tal mora najti pravo ravnovesje med ukrepi na evropski ravni, uravnoteženimi z načeli subsidiarnosti, in boljšo ureditvijo, da se prepreči nepotrebne dodatne upravne obremenitve in nesorazmerne stroške. Ureditve EU o tleh je treba zato pripravljati samo na področjih, kjer je treba ukrepati. |
| --- | --- |

51.

Politika na področju varstva tal mora najti pravo ravnovesje med ukrepi na evropski ravni, uravnoteženimi z načeli subsidiarnosti, in boljšo ureditvijo, da se prepreči nepotrebne dodatne upravne obremenitve in nesorazmerne stroške. Ureditve EU o tleh je treba zato pripravljati samo na področjih, kjer je treba ukrepati.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Evropska agencija za okolje/Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC), 2012: State of Soil in Europe (Stanje tal v Evropi), http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_reference_report_2012_02_soil.pdf.

1

(2)  Glej http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/SOCO/.

2

(3)  Poročilo o najboljših praksah za omejitev pozidave in za ublažitev posledic (april 2011, v angl.).

3

(4)  Glej http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/projects/soil_atlas/index.html.

4

(5)  Evropski atlas biološke raznovrstnosti tal (v angl.).

5

(6)  Projekti Skupnega raziskovalnega središča v zvezi s tlemi (v angl.).

6

(7)  http://www.uncsd2012.org/thefuturewewant.html (v angl.).

7

(8)  Evropski urad za okolje (EEB) (2011): Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive (Tla: vredno se je postaviti za svojo zemljo. Argumenti za okvirno direktivo o tleh).

8

Soil: Worth Standing your ground for. Arguments for the Soil Framework Directive

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/45

---

Mnenje Odbora regij – Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo

2013/C 17/09

ODBOR REGIJ ugotavlja naslednje:

| — | znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU na področju zdravja, trajnostnega in gospodarskega razvoja ter ustvarjanja delovnih mest; |
| --- | --- |

—

znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU na področju zdravja, trajnostnega in gospodarskega razvoja ter ustvarjanja delovnih mest;

| — | prehod k biogospodarstvu je nujen pogoj za to, da Evropa postane vodilna v svetu na področju biogospodarstva, zlasti pri inovacijah in konkurenčnosti; |
| --- | --- |

—

prehod k biogospodarstvu je nujen pogoj za to, da Evropa postane vodilna v svetu na področju biogospodarstva, zlasti pri inovacijah in konkurenčnosti;

| — | biogospodarstvo je v pobudi Obzorje 2020 skupaj s prehransko varnostjo in trajnostnim kmetijstvom navedeno kot "družbeni izziv", za katerega Komisija predlaga proračun v višini 4,5 milijarde EUR; Odbor regij to pozdravlja; |
| --- | --- |

—

biogospodarstvo je v pobudi Obzorje 2020 skupaj s prehransko varnostjo in trajnostnim kmetijstvom navedeno kot "družbeni izziv", za katerega Komisija predlaga proračun v višini 4,5 milijarde EUR; Odbor regij to pozdravlja;

| — | potrebno bo vsaj 25 let, preden bo biogospodarstvo lahko konkuriralo gospodarstvu, ki temelji na fosilnih gorivih, in to zahteva dolgoročne naložbe (v raziskave in razvoj), strategije (za obdobje po letu 2020) in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v vrednostni verigi s ciljem, da se s sodelovanjem doseže prenos znanja; |
| --- | --- |

—

potrebno bo vsaj 25 let, preden bo biogospodarstvo lahko konkuriralo gospodarstvu, ki temelji na fosilnih gorivih, in to zahteva dolgoročne naložbe (v raziskave in razvoj), strategije (za obdobje po letu 2020) in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v vrednostni verigi s ciljem, da se s sodelovanjem doseže prenos znanja;

| — | biogospodarstvo bo omogočalo nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo, vključno s kmetijskim sektorjem; |
| --- | --- |

—

biogospodarstvo bo omogočalo nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo, vključno s kmetijskim sektorjem;

| — | instrumenti politike prostorskega načrtovanja so pomembni za ohranitev kmetijskih in gozdnih površin; |
| --- | --- |

—

instrumenti politike prostorskega načrtovanja so pomembni za ohranitev kmetijskih in gozdnih površin;

| — | da akcijski načrt, ki ga predlaga Komisija, ne vključuje ukrepov za učinkovitejšo rabo naravnih virov. |
| --- | --- |

—

da akcijski načrt, ki ga predlaga Komisija, ne vključuje ukrepov za učinkovitejšo rabo naravnih virov.

| Poročevalec | Rogier VAN DER SANDE (NL/ALDE), član izvršnega sveta province Južna Holandija |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o inovacijah za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo
  COM(2012) 60 final |

Poročevalec

Rogier VAN DER SANDE (NL/ALDE), član izvršnega sveta province Južna Holandija

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o inovacijah za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo

COM(2012) 60 final

I.   ODBOR REGIJ

Glavna sporočila

| 1. | pozdravlja sporočilo Evropske komisije, ki predlaga preusmeritev k večji in bolj trajnostni uporabi obnovljivih virov ter poziva k prehodu z družbe, ki temelji na fosilnih gorivih, na družbo, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, s pomočjo raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Evropske komisije, ki predlaga preusmeritev k večji in bolj trajnostni uporabi obnovljivih virov ter poziva k prehodu z družbe, ki temelji na fosilnih gorivih, na družbo, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, s pomočjo raziskav in inovacij;

| 2. | se strinja s stališčem Komisije, da je biogospodarstvo ključni element za pametno in zeleno rast ter da prispeva k ciljem strategije Evropa 2020 ter vodilnih pobud Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri; ponavlja, da znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU na področju zdravja, trajnostnega in gospodarskega razvoja ter ustvarjanja delovnih mest (1); |
| --- | --- |

2.

se strinja s stališčem Komisije, da je biogospodarstvo ključni element za pametno in zeleno rast ter da prispeva k ciljem strategije Evropa 2020 ter vodilnih pobud Unija inovacij in Evropa, gospodarna z viri; ponavlja, da znanosti o življenju in biotehnologija bistveno prispevajo h ključnim političnim ciljem EU na področju zdravja, trajnostnega in gospodarskega razvoja ter ustvarjanja delovnih mest (1);

| 3. | priznava, da je prehod k biogospodarstvu nujen pogoj za to, da Evropa postane vodilna v svetu na področju biogospodarstva, zlasti pri inovacijah in konkurenčnosti; poudarja, da biogospodarstvo ponuja velik potencial za ustvarjanje delovnih mest, in sicer ne le v kmetijskem sektorju; ugotavlja, da se zaloga svetovnih naravnih virov zmanjšuje in da bo Evropa morala ukrepati hitreje, da bo ostala konkurenčna na področju biogospodarstva, saj druge države po svetu pripravljajo podobne strategije in dejavno spodbujajo tržne pobude (npr. Kitajska, ZDA); meni, da Evropa v podporo biogospodarstva potrebuje močan evropski odziv, ki temelji na inovacijah; |
| --- | --- |

3.

priznava, da je prehod k biogospodarstvu nujen pogoj za to, da Evropa postane vodilna v svetu na področju biogospodarstva, zlasti pri inovacijah in konkurenčnosti; poudarja, da biogospodarstvo ponuja velik potencial za ustvarjanje delovnih mest, in sicer ne le v kmetijskem sektorju; ugotavlja, da se zaloga svetovnih naravnih virov zmanjšuje in da bo Evropa morala ukrepati hitreje, da bo ostala konkurenčna na področju biogospodarstva, saj druge države po svetu pripravljajo podobne strategije in dejavno spodbujajo tržne pobude (npr. Kitajska, ZDA); meni, da Evropa v podporo biogospodarstva potrebuje močan evropski odziv, ki temelji na inovacijah;

| 4. | meni, da akcijski načrt, predstavljen v sporočilu, ne vsebuje praktičnih ukrepov in instrumentov za obravnavo morebitnih ovir ali tveganj pri preusmeritvi na biogospodarstvo; posebno pozornost bi bilo treba nameniti podvojenim ali nasprotujočim si predpisom in razpoložljivosti tveganega kapitala; |
| --- | --- |

4.

meni, da akcijski načrt, predstavljen v sporočilu, ne vsebuje praktičnih ukrepov in instrumentov za obravnavo morebitnih ovir ali tveganj pri preusmeritvi na biogospodarstvo; posebno pozornost bi bilo treba nameniti podvojenim ali nasprotujočim si predpisom in razpoložljivosti tveganega kapitala;

| 5. | pozdravlja dejstvo, da je biogospodarstvo v pobudi Obzorje 2020 (2) skupaj s prehransko varnostjo in trajnostnim kmetijstvom navedeno kot "družbeni izziv", za katerega Komisija predlaga proračun v višini 4,5 milijarde EUR; to zagotavlja možnosti za inovativne ukrepe na področju prehranske varnosti, omejenosti naravnih virov, trajnostnega kmetijstva, odvisnosti od fosilnih virov, rodovitnosti tal in podnebnih sprememb ob hkratnem doseganju trajnostne gospodarske rasti; vendar opozarja, da bodo ta sredstva namenjena samo za prehransko varnost, trajnostno kmetijstvo, morske in pomorske raziskave ter biogospodarstvo, kar je velika omejitev glede na to, kateri sektorji so v sporočilu Komisije vključeni v biogospodarstvo; poudarja, da bo potrebno vsaj 25 let, preden bo biogospodarstvo lahko konkuriralo gospodarstvu, ki temelji na fosilnih gorivih, in da to zahteva dolgoročne naložbe (v raziskave in razvoj), strategije (za obdobje po letu 2020) in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v vrednostni verigi s ciljem, da se s sodelovanjem doseže prenos znanja; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja dejstvo, da je biogospodarstvo v pobudi Obzorje 2020 (2) skupaj s prehransko varnostjo in trajnostnim kmetijstvom navedeno kot "družbeni izziv", za katerega Komisija predlaga proračun v višini 4,5 milijarde EUR; to zagotavlja možnosti za inovativne ukrepe na področju prehranske varnosti, omejenosti naravnih virov, trajnostnega kmetijstva, odvisnosti od fosilnih virov, rodovitnosti tal in podnebnih sprememb ob hkratnem doseganju trajnostne gospodarske rasti; vendar opozarja, da bodo ta sredstva namenjena samo za prehransko varnost, trajnostno kmetijstvo, morske in pomorske raziskave ter biogospodarstvo, kar je velika omejitev glede na to, kateri sektorji so v sporočilu Komisije vključeni v biogospodarstvo; poudarja, da bo potrebno vsaj 25 let, preden bo biogospodarstvo lahko konkuriralo gospodarstvu, ki temelji na fosilnih gorivih, in da to zahteva dolgoročne naložbe (v raziskave in razvoj), strategije (za obdobje po letu 2020) in sodelovanje med vsemi zainteresiranimi stranmi v vrednostni verigi s ciljem, da se s sodelovanjem doseže prenos znanja;

| 6. | meni, da bi kmetijski sektor, ki zagotavlja prehransko varnost, zaradi prehoda z gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na biogospodarstvo hkrati lahko postal dobavitelj vrste (neživilskih) bioproizvodov ne da bi to spodkopalo njegovo prvotno vlogo zagotavljanja hrane, kar bi lahko privedlo do bolj trajnostnega kmetijskega sektorja. Biogospodarstvo bo omogočalo nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo, vključno s kmetijskim sektorjem; meni, da je za optimalno uporabo naravnih virov potrebno tesno medsebojno delovanje med kmetijstvom, biogospodarstvom in znanostjo (3), da se oblikuje trajnosten in učinkovitejši kmetijski sektor; meni, da mora biti vsakršno povečanje primarne proizvodnje v skladu z načelom trajnosti, zato poudarja pomen instrumentov politike prostorskega načrtovanja za ohranitev kmetijskih in gozdnih površin; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi kmetijski sektor, ki zagotavlja prehransko varnost, zaradi prehoda z gospodarstva, ki temelji na fosilnih gorivih, na biogospodarstvo hkrati lahko postal dobavitelj vrste (neživilskih) bioproizvodov ne da bi to spodkopalo njegovo prvotno vlogo zagotavljanja hrane, kar bi lahko privedlo do bolj trajnostnega kmetijskega sektorja. Biogospodarstvo bo omogočalo nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo, vključno s kmetijskim sektorjem; meni, da je za optimalno uporabo naravnih virov potrebno tesno medsebojno delovanje med kmetijstvom, biogospodarstvom in znanostjo (3), da se oblikuje trajnosten in učinkovitejši kmetijski sektor; meni, da mora biti vsakršno povečanje primarne proizvodnje v skladu z načelom trajnosti, zato poudarja pomen instrumentov politike prostorskega načrtovanja za ohranitev kmetijskih in gozdnih površin;

| 7. | se strinja, da so za hitrejši prehod na trajnostno evropsko biogospodarstvo nujno potrebni zanesljiva in zadostna preskrba s trajnostnimi in visokokakovostnimi bioproizvodi ter sistemi primarne proizvodnje, ki učinkovito izkoriščajo vire; vendar poudarja, da akcijski načrt, ki ga predlaga Komisija, ne vključuje ukrepov za učinkovitejšo rabo naravnih virov. |
| --- | --- |

7.

se strinja, da so za hitrejši prehod na trajnostno evropsko biogospodarstvo nujno potrebni zanesljiva in zadostna preskrba s trajnostnimi in visokokakovostnimi bioproizvodi ter sistemi primarne proizvodnje, ki učinkovito izkoriščajo vire; vendar poudarja, da akcijski načrt, ki ga predlaga Komisija, ne vključuje ukrepov za učinkovitejšo rabo naravnih virov.

Izvajanje (medsektorskega) biogospodarstva

| 8. | poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na strategijo in politiko, predpise in spodbude na področju biogospodarstva; poudarja, da so potrebni neprestano usklajevanje, jasna politična zavezanost ter nadaljnje povezovanje evropskih politik (Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska politika, direktiva o obnovljivih virih energije, okvirna direktiva o odpadkih) in sektorjev, da se preprečijo nasprotujoči si politični cilji in zagotovijo enaki pogoji za vse akterje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da se je treba bolj osredotočiti na strategijo in politiko, predpise in spodbude na področju biogospodarstva; poudarja, da so potrebni neprestano usklajevanje, jasna politična zavezanost ter nadaljnje povezovanje evropskih politik (Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska politika, direktiva o obnovljivih virih energije, okvirna direktiva o odpadkih) in sektorjev, da se preprečijo nasprotujoči si politični cilji in zagotovijo enaki pogoji za vse akterje;

| 9. | odobrava prizadevanja in ambicije Komisije za celosten, medsektorski in interdisciplinarni politični pristop k biogospodarstvu; ugotavlja, da je potrebno tesno usklajevanje politik Komisije in da ambicije še ne upoštevajo potrebne stopnje praktičnega izvajanja na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

9.

odobrava prizadevanja in ambicije Komisije za celosten, medsektorski in interdisciplinarni politični pristop k biogospodarstvu; ugotavlja, da je potrebno tesno usklajevanje politik Komisije in da ambicije še ne upoštevajo potrebne stopnje praktičnega izvajanja na regionalni in lokalni ravni;

| 10. | podpira poskus Komisije, da bi določila skupno in široko opredelitev biogospodarstva; meni, da zaradi medsektorske narave biogospodarstva različne evropske, nacionalne in regionalne zainteresirane strani, ki so dejavne v sektorju biogospodarstva, morda različno razumejo pojem biogospodarstva; predlaga, da bi piramida biomase (Slika 1) (4) lahko bila okvir za bolj strukturirano razpravo o vrednosti biomase in njeni prednostni uporabi; |
| --- | --- |

10.

podpira poskus Komisije, da bi določila skupno in široko opredelitev biogospodarstva; meni, da zaradi medsektorske narave biogospodarstva različne evropske, nacionalne in regionalne zainteresirane strani, ki so dejavne v sektorju biogospodarstva, morda različno razumejo pojem biogospodarstva; predlaga, da bi piramida biomase (Slika 1) (4) lahko bila okvir za bolj strukturirano razpravo o vrednosti biomase in njeni prednostni uporabi;

| 11. | meni, da bi Evropa morala izvajati lastno jasno in dolgoročno vizijo biogospodarstva na podlagi različnih segmentov piramide biomase (glej Sliko 1), v kateri višji segmenti predstavljajo večjo vrednost; meni, da bi morala Evropa sprejeti "strategijo vrednosti", ki je usmerjena v višje segmente piramide biomase in daje prednost uporabi druge in pozneje tretje generacije biomase (5); priznava, da so naložbe v prvo generacijo biomase potrebne za prehod k drugi in pozneje tretji generaciji biomase; meni, da bi bilo treba te evropske cilje vključiti v vse medsektorske politike, povezane z biogospodarstvom; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi Evropa morala izvajati lastno jasno in dolgoročno vizijo biogospodarstva na podlagi različnih segmentov piramide biomase (glej Sliko 1), v kateri višji segmenti predstavljajo večjo vrednost; meni, da bi morala Evropa sprejeti "strategijo vrednosti", ki je usmerjena v višje segmente piramide biomase in daje prednost uporabi druge in pozneje tretje generacije biomase (5); priznava, da so naložbe v prvo generacijo biomase potrebne za prehod k drugi in pozneje tretji generaciji biomase; meni, da bi bilo treba te evropske cilje vključiti v vse medsektorske politike, povezane z biogospodarstvom;

Image

| 12. | meni, da bi morala Evropa prevzeti in ohraniti vodilni položaj pri razvoju meril trajnosti za optimizacijo zalog biomase in povpraševanja po njej (ali "obnovljivih bioloških virih"), pri spodbujanju trajnostnega izkoriščanja zemljišč, razmišljanju o povečani proizvodni zmogljivosti v kmetijstvu in pospešeni uporabi biomase druge in pozneje tretje generacije, pri zmanjšanju morebitnih negativnih učinkov netrajnostne uporabe biomase prve generacije in vodenju razprave o njeni uporabi za proizvodnjo hrane ali goriva; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi morala Evropa prevzeti in ohraniti vodilni položaj pri razvoju meril trajnosti za optimizacijo zalog biomase in povpraševanja po njej (ali "obnovljivih bioloških virih"), pri spodbujanju trajnostnega izkoriščanja zemljišč, razmišljanju o povečani proizvodni zmogljivosti v kmetijstvu in pospešeni uporabi biomase druge in pozneje tretje generacije, pri zmanjšanju morebitnih negativnih učinkov netrajnostne uporabe biomase prve generacije in vodenju razprave o njeni uporabi za proizvodnjo hrane ali goriva;

| 13. | svetuje Komisiji, naj razvije skupen časovni načrt za biogospodarstvo, ki bo vseboval analizo nadaljnjih korakov, potrebnih pri razvoju evropskega biogospodarstva, pri čemer je treba upoštevati pristop vrednostne verige in dosedanje delo (evropskih tehnoloških platform, OECD in drugih); poziva k vključitvi praktičnih ukrepov in instrumentov, pri čemer je treba upoštevati različne regionalne značilnosti; poudarja potencial za medregionalno sodelovanje za vrednostno verigo; |
| --- | --- |

13.

svetuje Komisiji, naj razvije skupen časovni načrt za biogospodarstvo, ki bo vseboval analizo nadaljnjih korakov, potrebnih pri razvoju evropskega biogospodarstva, pri čemer je treba upoštevati pristop vrednostne verige in dosedanje delo (evropskih tehnoloških platform, OECD in drugih); poziva k vključitvi praktičnih ukrepov in instrumentov, pri čemer je treba upoštevati različne regionalne značilnosti; poudarja potencial za medregionalno sodelovanje za vrednostno verigo;

| 14. | poudarja, da biogospodarstvo zajema vrsto političnih področij v pristojnosti Komisije. Za lažji dostop do pobud in programov EU, povezanih z biogospodarstvom, zato predlaga pristop "vse na enem mestu", tako da bi vse zahteve obravnavala ena sama vstopna točka v Komisiji. |
| --- | --- |

14.

poudarja, da biogospodarstvo zajema vrsto političnih področij v pristojnosti Komisije. Za lažji dostop do pobud in programov EU, povezanih z biogospodarstvom, zato predlaga pristop "vse na enem mestu", tako da bi vse zahteve obravnavala ena sama vstopna točka v Komisiji.

Instrumenti upravljanja na več ravneh in subsidiarnost

| 15. | pozdravlja dejstvo, da sporočilo Komisije upošteva regionalno razsežnost biogospodarstva, in meni, da so sporočilo in vsi predlogi v akcijskem načrtu za biogospodarstvo v skladu z načelom subsidiarnosti; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da sporočilo Komisije upošteva regionalno razsežnost biogospodarstva, in meni, da so sporočilo in vsi predlogi v akcijskem načrtu za biogospodarstvo v skladu z načelom subsidiarnosti;

| 16. | ugotavlja, da v Evropi le malo držav članic izvaja dejavnosti v podporo razvoja biogospodarstva in da strategije večinoma razvijajo nacionalne vlade; dober primer je skupna regionalna strategija za biogospodarstvo Biobased Delta Europe (jugozahodna Nizozemska in Flandrija); meni, da sta potrebna celostni okvir in evropski pristop, ki je bolj usmerjen v sodelovanje; meni, da moramo okrepiti lokalne in regionalne pobude z izvajanjem strategij za biogospodarstvo na vseh ravneh sodelovanja (EU, nacionalni, regionalni, lokalni) in usklajevanjem medsektorskih dejavnosti. Treba bi bilo vzpostaviti mehanizme za usklajevanje vseh ustreznih (medsektorskih) političnih področij, povezanih z biogospodarstvom na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

16.

ugotavlja, da v Evropi le malo držav članic izvaja dejavnosti v podporo razvoja biogospodarstva in da strategije večinoma razvijajo nacionalne vlade; dober primer je skupna regionalna strategija za biogospodarstvo Biobased Delta Europe (jugozahodna Nizozemska in Flandrija); meni, da sta potrebna celostni okvir in evropski pristop, ki je bolj usmerjen v sodelovanje; meni, da moramo okrepiti lokalne in regionalne pobude z izvajanjem strategij za biogospodarstvo na vseh ravneh sodelovanja (EU, nacionalni, regionalni, lokalni) in usklajevanjem medsektorskih dejavnosti. Treba bi bilo vzpostaviti mehanizme za usklajevanje vseh ustreznih (medsektorskih) političnih področij, povezanih z biogospodarstvom na ravni EU ter nacionalni in regionalni ravni;

| 17. | podpira predlog Komisije o ustanovitvi odbora za biogospodarstvo, ki bo pripomogel k povečanju sinergij in usklajenosti med politikami ter obravnaval in ocenjeval praktične učinke političnih ukrepov, povezanih z biogospodarstvom; meni, da točen namen odbora še ni znan, kot tudi ni znano, kako bo deloval v praksi in kako bodo vanj vključene regije; poudarja, da bi to moral biti forum več zainteresiranih strani, ki združuje predstavnike v trojni spirali (ang. Triple Helix) (podjetja, raziskovalni instituti ter lokalne in regionalne oblasti) za izmenjavo znanja in idej ter razpravo o rešitvah za družbo, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, in praktična prizadevanja za prehod od gospodarstva, ki temelji na fosilnih virih, k biogospodarstvu; meni, da bi morala biti v platformi dobro zastopana široka paleta sektorjev, ki bi zagotavljala dobro podlago za spodbujanje medsektorskega pristopa k biogospodarstvu; |
| --- | --- |

17.

podpira predlog Komisije o ustanovitvi odbora za biogospodarstvo, ki bo pripomogel k povečanju sinergij in usklajenosti med politikami ter obravnaval in ocenjeval praktične učinke političnih ukrepov, povezanih z biogospodarstvom; meni, da točen namen odbora še ni znan, kot tudi ni znano, kako bo deloval v praksi in kako bodo vanj vključene regije; poudarja, da bi to moral biti forum več zainteresiranih strani, ki združuje predstavnike v trojni spirali (ang. Triple Helix) (podjetja, raziskovalni instituti ter lokalne in regionalne oblasti) za izmenjavo znanja in idej ter razpravo o rešitvah za družbo, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, in praktična prizadevanja za prehod od gospodarstva, ki temelji na fosilnih virih, k biogospodarstvu; meni, da bi morala biti v platformi dobro zastopana široka paleta sektorjev, ki bi zagotavljala dobro podlago za spodbujanje medsektorskega pristopa k biogospodarstvu;

| 18. | meni, da bi se utegnila delovanje in vloga nacionalnih, regionalnih in lokalnih platform za biogospodarstvo razlikovati; poziva Komisijo, naj pripravi posebne smernice z opisom pristojnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih odborov za biogospodarstvo; poudarja, da bi morali odbori za biogospodarstvo izvajati naloge usklajevanja med političnimi, znanstvenimi in poslovnimi skupnostmi s ciljem, da se dogovorijo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v predkonkurenčni fazi; poziva h krajevnemu pristopu, ki upošteva obstoječe geografske, razvojne, okoljske in regionalne okoliščine ter prednostne naloge in obstoječe regionalne pobude; meni, da bi morala vsaka regija povedati "svojo zgodbo" in razviti lastno strategijo za biogospodarstvo; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi se utegnila delovanje in vloga nacionalnih, regionalnih in lokalnih platform za biogospodarstvo razlikovati; poziva Komisijo, naj pripravi posebne smernice z opisom pristojnosti nacionalnih, regionalnih in lokalnih odborov za biogospodarstvo; poudarja, da bi morali odbori za biogospodarstvo izvajati naloge usklajevanja med političnimi, znanstvenimi in poslovnimi skupnostmi s ciljem, da se dogovorijo o ukrepih, ki jih je treba sprejeti v predkonkurenčni fazi; poziva h krajevnemu pristopu, ki upošteva obstoječe geografske, razvojne, okoljske in regionalne okoliščine ter prednostne naloge in obstoječe regionalne pobude; meni, da bi morala vsaka regija povedati "svojo zgodbo" in razviti lastno strategijo za biogospodarstvo;

| 19. | poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri izvajanju in razvoju biogospodarstva; priznava, da so lokalne in regionalne oblasti nujno potrebne pri opredelitvi tveganj in morebitnih ovir pri izvajanju na lokalni ravni, zato močno spodbuja njihovo dejavno vključenost in sodelovanje pri ustanavljanju, organizaciji in delovanju odbora za biogospodarstvo; Komisijo poziva, naj zagotovi dovolj prožnosti ter pojasni funkcijo in vlogo regionalnih in/ali nacionalnih odborov, način njihovega medsebojnega delovanja in upoštevanje regionalnih in/ali lokalnih izkušenj v odboru EU za biogospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti ključno vlogo pri izvajanju in razvoju biogospodarstva; priznava, da so lokalne in regionalne oblasti nujno potrebne pri opredelitvi tveganj in morebitnih ovir pri izvajanju na lokalni ravni, zato močno spodbuja njihovo dejavno vključenost in sodelovanje pri ustanavljanju, organizaciji in delovanju odbora za biogospodarstvo; Komisijo poziva, naj zagotovi dovolj prožnosti ter pojasni funkcijo in vlogo regionalnih in/ali nacionalnih odborov, način njihovega medsebojnega delovanja in upoštevanje regionalnih in/ali lokalnih izkušenj v odboru EU za biogospodarstvo;

| 20. | meni, da bo uspeh prehoda k biogospodarstvu odvisen od aktivnega sodelovanja civilne družbe pri načrtovanju in izvajanju; poudarja pomen ozaveščanja javnosti; spodbuja Komisijo k poudarjanju povezave med znanostjo, družbo in oblikovanjem politik ter pomembne vloge lokalnih in regionalnih oblasti v tem prehodu; |
| --- | --- |

20.

meni, da bo uspeh prehoda k biogospodarstvu odvisen od aktivnega sodelovanja civilne družbe pri načrtovanju in izvajanju; poudarja pomen ozaveščanja javnosti; spodbuja Komisijo k poudarjanju povezave med znanostjo, družbo in oblikovanjem politik ter pomembne vloge lokalnih in regionalnih oblasti v tem prehodu;

| 21. | meni, da bo prehod na biogospodarstvo uspešen le v družbi, ki temelji na obnovljivih bioloških virih; zato predlaga, da bi morali imeti predstavniki nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe pomembno vlogo v zgodnji fazi prehoda in bi morali biti zastopani v odborih; |
| --- | --- |

21.

meni, da bo prehod na biogospodarstvo uspešen le v družbi, ki temelji na obnovljivih bioloških virih; zato predlaga, da bi morali imeti predstavniki nevladnih organizacij in organizacij civilne družbe pomembno vlogo v zgodnji fazi prehoda in bi morali biti zastopani v odborih;

| 22. | poudarja potencial biogospodarstva za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; meni, da so za to potrebni visokokvalificirani delavci, da se razvijejo inovacije in baza znanja, na kateri bo gradilo biogospodarstvo; poudarja, da je pomembno, da postane razvoj, povezan z biogospodarstvom, del rednega učnega programa na osnovnošolski ravni ter v poklicnem in visokošolskem izobraževanju, prek študija in programov, ki obravnavajo kmetijstvo, kemijo in živila; vendar pa je politika izobraževanja v skladu s členom 165 PDEU v pristojnosti držav članic in zato na tem področju ni mogoče postavljati zahtev na ravni EU; |
| --- | --- |

22.

poudarja potencial biogospodarstva za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; meni, da so za to potrebni visokokvalificirani delavci, da se razvijejo inovacije in baza znanja, na kateri bo gradilo biogospodarstvo; poudarja, da je pomembno, da postane razvoj, povezan z biogospodarstvom, del rednega učnega programa na osnovnošolski ravni ter v poklicnem in visokošolskem izobraževanju, prek študija in programov, ki obravnavajo kmetijstvo, kemijo in živila; vendar pa je politika izobraževanja v skladu s členom 165 PDEU v pristojnosti držav članic in zato na tem področju ni mogoče postavljati zahtev na ravni EU;

| 23. | meni, da je za doseganje inovacij in praktično uporabo znanja v biogospodarstvu nujno sodelovanje na podlagi koncepta trojne spirale. Tudi koncept trojne spirale je treba posodobiti in nadalje razviti, da se zagotovi učinkovito delovanje regionalnih inovacijskih ekosistemov. To področje lahko že po svoji naravi računa na široko pozitivno udeležbo državljanov, zato bi lahko v Evropi postalo vodilno področje med raziskovalno intenzivnimi inovacijskimi dejavnostmi, ki so hkrati prilagojene uporabnikom. |
| --- | --- |

23.

meni, da je za doseganje inovacij in praktično uporabo znanja v biogospodarstvu nujno sodelovanje na podlagi koncepta trojne spirale. Tudi koncept trojne spirale je treba posodobiti in nadalje razviti, da se zagotovi učinkovito delovanje regionalnih inovacijskih ekosistemov. To področje lahko že po svoji naravi računa na široko pozitivno udeležbo državljanov, zato bi lahko v Evropi postalo vodilno področje med raziskovalno intenzivnimi inovacijskimi dejavnostmi, ki so hkrati prilagojene uporabnikom.

Trajnostno biogospodarstvo na notranjem in svetovnih trgih

| 24. | opozarja na pomembno vlogo javno-zasebnih partnerstev pri pospeševanju prehoda k biogospodarstvu; meni, da imajo MSP ključno vlogo pri prenosu znanstvenih raziskav v prakso in uvedbo na trg v obliki novih izdelkov ali tehnik; vloge regionalnih MSP pri inovacijah ni mogoče dovolj poudariti in za spodbujanje njihove dejavnosti je potrebna močna, strukturirana podpora; |
| --- | --- |

24.

opozarja na pomembno vlogo javno-zasebnih partnerstev pri pospeševanju prehoda k biogospodarstvu; meni, da imajo MSP ključno vlogo pri prenosu znanstvenih raziskav v prakso in uvedbo na trg v obliki novih izdelkov ali tehnik; vloge regionalnih MSP pri inovacijah ni mogoče dovolj poudariti in za spodbujanje njihove dejavnosti je potrebna močna, strukturirana podpora;

| 25. | meni, da je nujno treba olajšati dostop do finančnih sredstev za MSP prek naložb v nova podjetja, tveganega kapitala in podpore za prenos tehnologij; predpisi morajo biti manj zapleteni in olajšati je treba uporabo znanja na področju biogospodastva; predlaga, da se ustanovi odbor za MSP, ki bi svetoval odboru za biogospodarstvo in zagotovil poslovno usmerjen pristop; |
| --- | --- |

25.

meni, da je nujno treba olajšati dostop do finančnih sredstev za MSP prek naložb v nova podjetja, tveganega kapitala in podpore za prenos tehnologij; predpisi morajo biti manj zapleteni in olajšati je treba uporabo znanja na področju biogospodastva; predlaga, da se ustanovi odbor za MSP, ki bi svetoval odboru za biogospodarstvo in zagotovil poslovno usmerjen pristop;

| 26. | izraža zaskrbljenost, da sedanji politični in gospodarski okvir v EU ne podpira industrijske rabe biomase kot surovine; |
| --- | --- |

26.

izraža zaskrbljenost, da sedanji politični in gospodarski okvir v EU ne podpira industrijske rabe biomase kot surovine;

| 27. | poudarja, da mora biti prehod na biogospodarstvo v skladu z uresničevanjem notranjega trga in izvajanjem trgovinske politike. |
| --- | --- |

27.

poudarja, da mora biti prehod na biogospodarstvo v skladu z uresničevanjem notranjega trga in izvajanjem trgovinske politike.

Regionalni primeri in instrumenti financiranja

| 28. | pozdravlja pojav vodilnih evropskih mrež regij in grozdov biogospodarstva, kot so na primer sodelovanje med Flandrijo (Belgija) in jugozahodno Nizozemsko, primeri v severozahodni Franciji, Severnem Porenju-Vestfaliji (Nemčija), regiji mesta Helsinki (Finska) in na Štajerskem (Avstrija) ter pobude na Švedskem, v Estoniji in na Madžarskem; poziva Komisijo, naj podpre tovrstne mreže in grozde z namenom spodbujanja izmenjave izkušenj in skupne obravnave prijav projektov z drugimi evropskimi regijami in njihovega vključevanja v odbor za biogospodarstvo; meni, da je pomembno vzajemno učenje o ustanavljanju naložbenih skladov in prenosu tehnologij; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja pojav vodilnih evropskih mrež regij in grozdov biogospodarstva, kot so na primer sodelovanje med Flandrijo (Belgija) in jugozahodno Nizozemsko, primeri v severozahodni Franciji, Severnem Porenju-Vestfaliji (Nemčija), regiji mesta Helsinki (Finska) in na Štajerskem (Avstrija) ter pobude na Švedskem, v Estoniji in na Madžarskem; poziva Komisijo, naj podpre tovrstne mreže in grozde z namenom spodbujanja izmenjave izkušenj in skupne obravnave prijav projektov z drugimi evropskimi regijami in njihovega vključevanja v odbor za biogospodarstvo; meni, da je pomembno vzajemno učenje o ustanavljanju naložbenih skladov in prenosu tehnologij;

| 29. | meni, da so pri oblikovanju družbe, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, pomembne pobude od spodaj navzgor in da je bistvenega pomena pristop, ki ga usmerjajo podjetja in povpraševanje, v povezavi s pristopom, ki ga usmerja vlada; |
| --- | --- |

29.

meni, da so pri oblikovanju družbe, ki temelji na obnovljivih bioloških virih, pomembne pobude od spodaj navzgor in da je bistvenega pomena pristop, ki ga usmerjajo podjetja in povpraševanje, v povezavi s pristopom, ki ga usmerja vlada;

| 30. | poudarja, da bi morale regije, ki proizvajajo biomaso, imeti možnost, da uživajo koristi tehnoloških inovacij in da se ne obravnavajo le kot dobaviteljice biomase; zato je treba posebno pozornost nameniti prenosu tehnologij in praktični uporabi znanja; meni, da so za vzpostavljanje prenosa tehnologij in praktično uporabo znanja pomembni tesni odnosi med urbanimi in kmetijskimi regijami; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da bi morale regije, ki proizvajajo biomaso, imeti možnost, da uživajo koristi tehnoloških inovacij in da se ne obravnavajo le kot dobaviteljice biomase; zato je treba posebno pozornost nameniti prenosu tehnologij in praktični uporabi znanja; meni, da so za vzpostavljanje prenosa tehnologij in praktično uporabo znanja pomembni tesni odnosi med urbanimi in kmetijskimi regijami;

| 31. | meni, da bi morali z delom sredstev skupne kmetijske politike podpreti – skupaj z Obzorjem 2020 – evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, da se premosti vrzel med raziskavami in razvojem ter kmetijsko prakso, da se poveča baza znanja in njegova praktična uporaba (6); |
| --- | --- |

31.

meni, da bi morali z delom sredstev skupne kmetijske politike podpreti – skupaj z Obzorjem 2020 – evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti, da se premosti vrzel med raziskavami in razvojem ter kmetijsko prakso, da se poveča baza znanja in njegova praktična uporaba (6);

| 32. | predlaga, naj Komisija olajša pregled in evidentiranje najboljših praks, obstoječih dejavnosti in razpoložljivih bioproizvodov iz regionalnih grozdov in regij, tako da se nadgrajujejo že opravljeno delo in rezultati v okviru obstoječih programov, na primer ABC-Europe, pobude Cluster-IP, ki jo financira GD za podjetništvo in industrijo (7), programa Interreg v okviru regionalne politike in regij znanja iz 7. okvirnega programa za raziskave (8), ter spodbuja financiranje programov iz več skladov; |
| --- | --- |

32.

predlaga, naj Komisija olajša pregled in evidentiranje najboljših praks, obstoječih dejavnosti in razpoložljivih bioproizvodov iz regionalnih grozdov in regij, tako da se nadgrajujejo že opravljeno delo in rezultati v okviru obstoječih programov, na primer ABC-Europe, pobude Cluster-IP, ki jo financira GD za podjetništvo in industrijo (7), programa Interreg v okviru regionalne politike in regij znanja iz 7. okvirnega programa za raziskave (8), ter spodbuja financiranje programov iz več skladov;

| 33. | pozdravlja predlog Evropske komisije, da se del sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) nameni projektom nizkoogljičnega gospodarstva za manj razvite regije, razvite regije v prehodu in premožnejše regije; meni, da bo to pozitivno vplivalo na prehod k evropski družbi, ki temelji na obnovljivih bioloških virih; poudarja potencial strategij za pametno specializacijo, da omogočijo regijam zavzeti bolj strateški in celostni pristop k biogospodarstvu; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predlog Evropske komisije, da se del sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) nameni projektom nizkoogljičnega gospodarstva za manj razvite regije, razvite regije v prehodu in premožnejše regije; meni, da bo to pozitivno vplivalo na prehod k evropski družbi, ki temelji na obnovljivih bioloških virih; poudarja potencial strategij za pametno specializacijo, da omogočijo regijam zavzeti bolj strateški in celostni pristop k biogospodarstvu;

| 34. | predlaga, da se regije, ki so bolj razvite na področju biogospodarstva, podprejo pri ukrepih, ki jih zahtevajo vrednostne verige biogospodarstva, in pri povezovanju z drugimi manj razvitimi regijami; meni, da bi morale razvite in manj razvite regije skupaj dajati pobude za pilotne obrate, kjer bi (nova) podjetja lahko testirala nove proizvode v zavarovanem okolju; meni, da bi ta pristop "poti do odličnosti" vodil k učinkoviti uporabi virov, medtem ko krepi kohezijo; podpira pobude, kot so regije znanja, ki zagotavljajo koristno orodje za izmenjavo znanja, močno spodbujajo učinkovito izkoriščanje in uporabo rezultatov raziskav v regijah ter vzpostavljajo dodatno sodelovanje na področju raziskav; |
| --- | --- |

34.

predlaga, da se regije, ki so bolj razvite na področju biogospodarstva, podprejo pri ukrepih, ki jih zahtevajo vrednostne verige biogospodarstva, in pri povezovanju z drugimi manj razvitimi regijami; meni, da bi morale razvite in manj razvite regije skupaj dajati pobude za pilotne obrate, kjer bi (nova) podjetja lahko testirala nove proizvode v zavarovanem okolju; meni, da bi ta pristop "poti do odličnosti" vodil k učinkoviti uporabi virov, medtem ko krepi kohezijo; podpira pobude, kot so regije znanja, ki zagotavljajo koristno orodje za izmenjavo znanja, močno spodbujajo učinkovito izkoriščanje in uporabo rezultatov raziskav v regijah ter vzpostavljajo dodatno sodelovanje na področju raziskav;

| 35. | je prepričan, da skupnosti znanja in inovacij ter regionalne skupnosti za izvajanje in inovacije obravnavajo dolgoročne družbene izzive ter opredeljujejo in izkoriščajo nove možnosti za inovacije v Evropi; zato poziva Komisijo, naj v novi fazi ustanavljanja skupnosti znanja in inovacij v obdobju 2014–2020 oblikuje skupnost znanja in inovacij, osredotočeno na biogospodarstvo (9); |
| --- | --- |

35.

je prepričan, da skupnosti znanja in inovacij ter regionalne skupnosti za izvajanje in inovacije obravnavajo dolgoročne družbene izzive ter opredeljujejo in izkoriščajo nove možnosti za inovacije v Evropi; zato poziva Komisijo, naj v novi fazi ustanavljanja skupnosti znanja in inovacij v obdobju 2014–2020 oblikuje skupnost znanja in inovacij, osredotočeno na biogospodarstvo (9);

| 36. | ob navedenem meni, da med vsemi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi zainteresiranimi stranmi prevladuje občutek nujnosti v zvezi z razvojem nizkoogljičnega gospodarstva oz. biogospodarstva; pot do tega cilja in njegovo uresničevanje zahtevata revolucijo v našem načinu razmišljanja in dela; ker so regije ključne pri praktičnem izvajanju, OR nudi svoje strokovno znanje in izraža pripravljenost za tesno sodelovanje s Komisijo pri pripravi naslednje faze strategije biogospodarstva v Evropi; |
| --- | --- |

36.

ob navedenem meni, da med vsemi evropskimi, nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi zainteresiranimi stranmi prevladuje občutek nujnosti v zvezi z razvojem nizkoogljičnega gospodarstva oz. biogospodarstva; pot do tega cilja in njegovo uresničevanje zahtevata revolucijo v našem načinu razmišljanja in dela; ker so regije ključne pri praktičnem izvajanju, OR nudi svoje strokovno znanje in izraža pripravljenost za tesno sodelovanje s Komisijo pri pripravi naslednje faze strategije biogospodarstva v Evropi;

| 37. | poziva Komisijo, naj sprejme naslednje ukrepe na ravni EU:






  a. | nadaljnji razvoj strategije za biogospodarstvo (ob uporabi strukture trojne spirale), ki se osredotoča na višje segmente piramide biomase; ustanovitev odbora za biogospodarstvo s predstavniki podjetij, znanstvenih institucij in javnih oblasti (na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU); |
| --- | --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj sprejme naslednje ukrepe na ravni EU:

a.

nadaljnji razvoj strategije za biogospodarstvo (ob uporabi strukture trojne spirale), ki se osredotoča na višje segmente piramide biomase; ustanovitev odbora za biogospodarstvo s predstavniki podjetij, znanstvenih institucij in javnih oblasti (na regionalni in nacionalni ravni ter ravni EU);

| b. | razvoj celostnega pristopa k biogospodarstvu, ki temelji na nujno potrebni strategiji financiranja iz več skladov tako na regionalni kot tudi evropski ravni (Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska politika, energija); |
| --- | --- |

b.

razvoj celostnega pristopa k biogospodarstvu, ki temelji na nujno potrebni strategiji financiranja iz več skladov tako na regionalni kot tudi evropski ravni (Obzorje 2020, kohezijska politika, skupna kmetijska politika, energija);

| c. | ozaveščanje javnosti v regijah o potrebnosti biogospodarstva in možnostih, ki jih prinaša; |
| --- | --- |

c.

ozaveščanje javnosti v regijah o potrebnosti biogospodarstva in možnostih, ki jih prinaša;

| d. | utemeljitev celostnega pristopa k biogospodarstvu na spodbujajočih in ne nasprotujočih si predpisih in ukrepih (s sistemi certificiranja, celostnimi in prilagojenimi programi raziskav in razvoja, ki so v pristojnosti več generalnih direktoratov) ter možnostih za regije, da same določijo svojo smer na področju biogospodarstva in strategije pametne specializacije; |
| --- | --- |

d.

utemeljitev celostnega pristopa k biogospodarstvu na spodbujajočih in ne nasprotujočih si predpisih in ukrepih (s sistemi certificiranja, celostnimi in prilagojenimi programi raziskav in razvoja, ki so v pristojnosti več generalnih direktoratov) ter možnostih za regije, da same določijo svojo smer na področju biogospodarstva in strategije pametne specializacije;

ter nadaljuje z razvojem evropske strategije s poudarkom na:

| — | specializaciji in praktični uporabi znanja, ki ga prinašajo inovacije v evropskem biogospodarstvu, da bo ostalo konkurenčno na svetovni ravni; |
| --- | --- |

—

specializaciji in praktični uporabi znanja, ki ga prinašajo inovacije v evropskem biogospodarstvu, da bo ostalo konkurenčno na svetovni ravni;

| — | raziskavah in razvoju na področju biomase druge in tretje generacije; |
| --- | --- |

—

raziskavah in razvoju na področju biomase druge in tretje generacije;

| — | vrednostnih verigah (od proizvodnje surovin do končnih proizvodov na trgu); |
| --- | --- |

—

vrednostnih verigah (od proizvodnje surovin do končnih proizvodov na trgu);

| — | proizvodih z veliko dodano vrednostjo; |
| --- | --- |

—

proizvodih z veliko dodano vrednostjo;

| 38. | meni, da bi lahko regije nudile naslednje:






  a. | evidentiranje in dostopnost dokumentiranih najboljših praks regij, ki uspešno načrtujejo in uresničujejo biogospodarstvo (ali nekatere njegove vidike), in ugotavljanje načinov za razširjanje in uporabo teh struktur tudi v drugih regijah (pot do odličnosti); |
| --- | --- | --- |

38.

meni, da bi lahko regije nudile naslednje:

a.

evidentiranje in dostopnost dokumentiranih najboljših praks regij, ki uspešno načrtujejo in uresničujejo biogospodarstvo (ali nekatere njegove vidike), in ugotavljanje načinov za razširjanje in uporabo teh struktur tudi v drugih regijah (pot do odličnosti);

| b. | pomoč pri vzpostavljanju struktur trojne spirale in zagotavljanju prispevka odborom za biogospodarstvo; |
| --- | --- |

b.

pomoč pri vzpostavljanju struktur trojne spirale in zagotavljanju prispevka odborom za biogospodarstvo;

| c. | glede na njihovo bližino državljanom lahko lokalne in regionalne oblasti povečajo ozaveščenost javnosti glede (potrebnosti in koristi) biogospodarstva na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

c.

glede na njihovo bližino državljanom lahko lokalne in regionalne oblasti povečajo ozaveščenost javnosti glede (potrebnosti in koristi) biogospodarstva na lokalni in regionalni ravni;

| d. | podpora na poti do odličnosti z olajševanjem in spodbujanjem medregionalnega sodelovanja med manj in bolj razvitimi regijami ter uporabo pristopov financiranja iz več skladov za evropske programe in projekte. |
| --- | --- |

d.

podpora na poti do odličnosti z olajševanjem in spodbujanjem medregionalnega sodelovanja med manj in bolj razvitimi regijami ter uporabo pristopov financiranja iz več skladov za evropske programe in projekte.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 174/2007 fin.

1

(2)  COM(2011) 808 final.

2

(3)  CdR 1749/2012 – NAT-V-022.

3

(4)  Poročilo De Ecopyramide – Biomassa beter benutten (Eko-piramida – večja učinkovitost biomase) (Derksen et al 2008) in povzetek v angleščini The Ecopyramid – better biomass efficiency

4

De Ecopyramide – Biomassa beter benutten

Eko-piramida – večja učinkovitost biomase

The Ecopyramid – better biomass efficiency

http://www.innovatienetwerk.org/en/bibliotheek/rapporten/342/DeEcopyramide.

(5)  Prva generacija biogoriv se na splošno proizvaja iz žit (npr. pšenica, koruza), oljnic (npr. oljna repica, palmovo olje) in rastlin za pridelavo sladkorja (npr. sladkorna pesa, sladkorni trs) z uporabo uveljavljene tehnologije. Druga generacija biogoriv se na splošno pridobiva iz celuloznih materialov (lignocelulozne surovine), kmetijskih odpadkov in posebno v ta namen gojenih rastlin. Biogoriva tretje generacije je mogoče opredeliti kot biomaso, ki se ne goji tako kot prehrambeni pridelek ter izredno učinkovito uporablja svetlobo in zemljo. Dober primer so alge, ki se uporabljajo za olje in dragocene proizvode. Glej tudi: http://www.biofuelstp.eu/fuelproduction.html in http://biofuelsandthepoor.com/facts-and-definitions/.

5

(6)  Mnenje (osnutek) Odbora regij o evropskem partnerstvu za inovacije: kmetijska produktivnost in trajnost, CdR 1749/2012 (NAT-V-022).

6

(7)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/biotechnology/index_en.htm in http://www.europe-innova.eu/web/guest/cluster-cooperation/cluster-innovation-platform.

7

(8)  ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/kbbe/docs/regional-biotech-report.pdf, http://cordis.europa.eu/fp7/kbbe/library_en.html.

8

(9)  Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo se bo leta 2014 s skupnostmi znanja in inovacij na različnih področjih ukvarjal z vprašanji, vezanimi na biogospodarstvo, zlasti v okviru predlagane skupnosti znanja in inovacij "Food4future", glej COM(2012) 60 final; biogospodarstvo obsega ne le živilske, ampak tudi neživilske proizvode. Pomembno je, da se v celotno vrednostno verigo biogospodarstva vključi tudi neživilska komponenta.

9

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/51

---

Mnenje Odbora regij – Evropsko partnerstvo za inovacije: kmetijska produktivnost in trajnost

2013/C 17/10

ODBOR REGIJ svetuje Evropski komisiji, da:

| — | prizna bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter zainteresiranih strani pri uspešnem delovanju EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost; |
| --- | --- |

—

prizna bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter zainteresiranih strani pri uspešnem delovanju EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost;

| — | lokalne in regionalne oblasti polno vključi v strukture upravljanja, ki bodo vzpostavljene za spodbujanje in spremljanje te pobude; |
| --- | --- |

—

lokalne in regionalne oblasti polno vključi v strukture upravljanja, ki bodo vzpostavljene za spodbujanje in spremljanje te pobude;

| — | „povečanje produktivnosti“ opredeli kot „proizvajanje več in bolje z manj“; |
| --- | --- |

—

„povečanje produktivnosti“ opredeli kot „proizvajanje več in bolje z manj“;

| — | dovoli širok razpon tem, povezanih s primarno pridelavo, upravljanjem virov, biogospodarstvom, oskrbovalno verigo, kakovostjo, varnostjo hrane in varstvom potrošnikov, ki naj bi jih obravnaval EIP; |
| --- | --- |

—

dovoli širok razpon tem, povezanih s primarno pridelavo, upravljanjem virov, biogospodarstvom, oskrbovalno verigo, kakovostjo, varnostjo hrane in varstvom potrošnikov, ki naj bi jih obravnaval EIP;

| — | inovacijskim programom da prednost in tako zagotovi ohranitev kmetijskih dejavnosti v vsej Evropi ter vključitev raziskovalnih prizadevanj, ki koristijo živinorejskim območjem, primestnim regijam, območjem z naravnimi ovirami in lokalnim kmetijskim območjem; |
| --- | --- |

—

inovacijskim programom da prednost in tako zagotovi ohranitev kmetijskih dejavnosti v vsej Evropi ter vključitev raziskovalnih prizadevanj, ki koristijo živinorejskim območjem, primestnim regijam, območjem z naravnimi ovirami in lokalnim kmetijskim območjem;

| — | daje prednost inovativnim pobudam MSP po pristopu od spodaj navzgor pred industrijskimi pobudami, da bi popravili sedanje neravnovesje v sodelovanju, ki izhaja iz različnih ravni organizacije in zmogljivosti; |
| --- | --- |

—

daje prednost inovativnim pobudam MSP po pristopu od spodaj navzgor pred industrijskimi pobudami, da bi popravili sedanje neravnovesje v sodelovanju, ki izhaja iz različnih ravni organizacije in zmogljivosti;

| — | si še naprej prizadeva za izboljšanje položaja primarnih proizvajalcev v verigi pridelave, predelave in distribucije hrane; |
| --- | --- |

—

si še naprej prizadeva za izboljšanje položaja primarnih proizvajalcev v verigi pridelave, predelave in distribucije hrane;

| — | omogoči operativnim skupinam, da podporo EKSRP uporabijo tudi za začetne stroške, kot so stroški razvoja pristopa k obravnavi tehničnega in znanstvenega vprašanja. |
| --- | --- |

—

omogoči operativnim skupinam, da podporo EKSRP uporabijo tudi za začetne stroške, kot so stroški razvoja pristopa k obravnavi tehničnega in znanstvenega vprašanja.

| Poročevalec | Henk BRINK (NL/ALDE) član izvršnega sveta province Drenthe |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“
  COM(2012) 79 final |

Poročevalec

Henk BRINK (NL/ALDE) član izvršnega sveta province Drenthe

Referenčni dokument

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o Evropskem partnerstvu za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“

COM(2012) 79 final

I.   IZZIVI IN CILJI

ODBOR REGIJ

Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020 Unija inovacij

podpira strategijo Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter se zaveda, da:

| 1. | mora Evropa, če naj preživi konkurenco na globalnem tržišču, povečati svoja prizadevanja za ohranitev in izboljšanje svojega položaja na področju trgovine, industrijskega vodstva in odličnosti znanstvene baze; |
| --- | --- |

1.

mora Evropa, če naj preživi konkurenco na globalnem tržišču, povečati svoja prizadevanja za ohranitev in izboljšanje svojega položaja na področju trgovine, industrijskega vodstva in odličnosti znanstvene baze;

| 2. | je evropsko znanje glede trajnostne proizvodnje živil, vključno z znanjem na področju upravljanja kmetij, rešitev IKT, varnosti hrane, kmetijske biotehnologije, tehnologije rasti, zaščite pridelka, vode, ostankov, upravljanja energije in odpadkov ter sociologije kmetijstva, dobrodošlo po vsem svetu in ima velike tržne možnosti na naglo nastajajočih trgih in trgih v razvoju v Evropi in zunaj nje; |
| --- | --- |

2.

je evropsko znanje glede trajnostne proizvodnje živil, vključno z znanjem na področju upravljanja kmetij, rešitev IKT, varnosti hrane, kmetijske biotehnologije, tehnologije rasti, zaščite pridelka, vode, ostankov, upravljanja energije in odpadkov ter sociologije kmetijstva, dobrodošlo po vsem svetu in ima velike tržne možnosti na naglo nastajajočih trgih in trgih v razvoju v Evropi in zunaj nje;

| 3. | potrebuje Evropa, če naj to znanje uspešno pretvori v vrednost, 1) več inovativnih malih in srednje velikih podjetij (MSP), ki ustvarjajo rast in delovna mesta; 2) več zasebnih naložb; 3) inovacije v vseh obstoječih in nastajajočih sektorjih; 4) multidisciplinarno sodelovanje, da se dosežejo prodorne rešitve in 5) udeležence, ki si želijo obetavne rešitve testirati, pokazati in razširiti. |
| --- | --- |

3.

potrebuje Evropa, če naj to znanje uspešno pretvori v vrednost, 1) več inovativnih malih in srednje velikih podjetij (MSP), ki ustvarjajo rast in delovna mesta; 2) več zasebnih naložb; 3) inovacije v vseh obstoječih in nastajajočih sektorjih; 4) multidisciplinarno sodelovanje, da se dosežejo prodorne rešitve in 5) udeležence, ki si želijo obetavne rešitve testirati, pokazati in razširiti.

Izzivi na področju kmetijstva, zanesljive preskrbe s hrano in naravnih virov

ODBOR REGIJ

ugotavlja:

| 4. | svet se trenutno sooča z raznolikimi pomembnimi izzivi, kot so: nadaljnja rast števila prebivalcev in naraščanje kupne moči, zaradi česar se spreminjajo prehranjevalne navade in veča povpraševanje po osnovnih proizvodih, ter nevarnost, ki jo za svetovne kmetijske proizvodne zmogljivosti predstavljajo podnebne spremembe; |
| --- | --- |

4.

svet se trenutno sooča z raznolikimi pomembnimi izzivi, kot so: nadaljnja rast števila prebivalcev in naraščanje kupne moči, zaradi česar se spreminjajo prehranjevalne navade in veča povpraševanje po osnovnih proizvodih, ter nevarnost, ki jo za svetovne kmetijske proizvodne zmogljivosti predstavljajo podnebne spremembe;

| 5. | ti izzivi so povezani z nevarnostjo pomanjkanja hrane, krme, fosilnih goriv, surovin, vlaken in sveže vode zaradi vse večje degradacije tal in izgube biotske raznovrstnosti ter zaradi vse večje nevarnosti zloma finančnega trga, političnega neravnovesja in oboroženih spopadov; |
| --- | --- |

5.

ti izzivi so povezani z nevarnostjo pomanjkanja hrane, krme, fosilnih goriv, surovin, vlaken in sveže vode zaradi vse večje degradacije tal in izgube biotske raznovrstnosti ter zaradi vse večje nevarnosti zloma finančnega trga, političnega neravnovesja in oboroženih spopadov;

| 6. | v kmetijstvu in pri preskrbi s hrano je treba biti v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih proizvodov, povečati raznolikost in tako čim bolj izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi vodami in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

6.

v kmetijstvu in pri preskrbi s hrano je treba biti v prihodnosti varčnejši pri uporabi vode in fosilnih goriv, uporabljati manj gnojil in fitosanitarnih proizvodov, povečati raznolikost in tako čim bolj izkoristiti sinergije med poljedelstvom, živinorejo, ravnanjem z organskimi odpadki, odpadnimi vodami in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov;

in poudarja naslednje:

| 7. | države članice in zainteresirane strani so že večkrat izrazile veliko zanimanje za spodbujanje inovacij v kmetijstvu s pristopom, ki bi vključeval vso EU, Evropski svet pa je 20. junija 2008 že poudaril, da si je treba „prizadevati za inovacije, raziskave in razvoj kmetijske proizvodnje, zlasti da se povečajo njena energetska učinkovitost, rast produktivnosti in sposobnost prilagajanja podnebnim spremembam“; |
| --- | --- |

7.

države članice in zainteresirane strani so že večkrat izrazile veliko zanimanje za spodbujanje inovacij v kmetijstvu s pristopom, ki bi vključeval vso EU, Evropski svet pa je 20. junija 2008 že poudaril, da si je treba „prizadevati za inovacije, raziskave in razvoj kmetijske proizvodnje, zlasti da se povečajo njena energetska učinkovitost, rast produktivnosti in sposobnost prilagajanja podnebnim spremembam“;

| 8. | do podobnih zaključkov so prišle kmetijske organizacije in zbornice, skupina G-20 pa je v sporočilu iz Cannesa poudarila ključno potrebo po vlaganju v kmetijske raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

8.

do podobnih zaključkov so prišle kmetijske organizacije in zbornice, skupina G-20 pa je v sporočilu iz Cannesa poudarila ključno potrebo po vlaganju v kmetijske raziskave in inovacije.

Zato Odbor regij:

| 9. | pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje inovacij v kmetijskem sektorju z ustanovitvijo posebnega Evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“, kot tudi njegova dva glavna cilja: 1) pomagati kmetijskemu sektorju k večji produktivnosti in učinkovitosti (z obrnitvijo nedavnega trenda zmanjševanja rasti produktivnosti do leta 2020) in 2) spodbujati trajnostni razvoj kmetijstva (zagotoviti ustrezno rabo tal do leta 2020). |
| --- | --- |

9.

pozdravlja pobudo Komisije za spodbujanje inovacij v kmetijskem sektorju z ustanovitvijo posebnega Evropskega partnerstva za inovacije „Kmetijska produktivnost in trajnost“, kot tudi njegova dva glavna cilja: 1) pomagati kmetijskemu sektorju k večji produktivnosti in učinkovitosti (z obrnitvijo nedavnega trenda zmanjševanja rasti produktivnosti do leta 2020) in 2) spodbujati trajnostni razvoj kmetijstva (zagotoviti ustrezno rabo tal do leta 2020).

| 10. | zlasti pozdravlja dejstvo, da so tudi lokalni kmetijski in prehranski sistemi zajeti v področja sodelovanja, tj. horizontalno in vertikalno sodelovanje med akterji verige preskrbe s hrano z namenom oblikovanja logističnih platform za spodbujanje kratkih oskrbovalnih verig in lokalnih trgov, pa tudi promocijske dejavnosti lokalnega značaja, ki se nanašajo na razvoj kratkih oskrbovalnih verig in lokalnih trgov; |
| --- | --- |

10.

zlasti pozdravlja dejstvo, da so tudi lokalni kmetijski in prehranski sistemi zajeti v področja sodelovanja, tj. horizontalno in vertikalno sodelovanje med akterji verige preskrbe s hrano z namenom oblikovanja logističnih platform za spodbujanje kratkih oskrbovalnih verig in lokalnih trgov, pa tudi promocijske dejavnosti lokalnega značaja, ki se nanašajo na razvoj kratkih oskrbovalnih verig in lokalnih trgov;

| 11. | pozdravlja predlog Komisije, da se raziskavam in inovacijam na področju varnosti preskrbe s hrano, biogospodarstva in trajnostnega kmetijstva namenijo sredstva v višini 4,5 milijarde EUR; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja predlog Komisije, da se raziskavam in inovacijam na področju varnosti preskrbe s hrano, biogospodarstva in trajnostnega kmetijstva namenijo sredstva v višini 4,5 milijarde EUR;

| 12. | se strinja, da bi bilo treba Evropsko partnerstvo za inovacije (EIP, European Innovation Partnership) na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti podpreti s sredstvi, namenjenimi skupni kmetijski politiki in okvirnemu programu za raziskave, da bi premostili razkorak med svetom raziskav in kmetijskimi praksami; |
| --- | --- |

12.

se strinja, da bi bilo treba Evropsko partnerstvo za inovacije (EIP, European Innovation Partnership) na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti podpreti s sredstvi, namenjenimi skupni kmetijski politiki in okvirnemu programu za raziskave, da bi premostili razkorak med svetom raziskav in kmetijskimi praksami;

| 13. | meni, da bo prehod, ki ga mora kmetijski sektor doseči zaradi vse nujnejše učinkovite rabe virov, prinesel predvsem trajnejšo pridelavo več hrane, zagotovil pa bo tudi vrsto različnih družbenih storitev in bioproizvodov, povezanih z zdravjem, preživljanjem prostega časa, gospodarjenjem z zemljišči, ravnanjem z odpadki, krmo, vlakni in obnovljivimi viri energije. Ta širši obseg bo koristil tako samemu sektorju kot družbi, če se doseže dobro ravnovesje med živilsko in neživilsko proizvodnjo, če se kmetijski sektor osredotoči na novo opredeljene prednostne naloge skupne kmetijske politike in če bodo oblasti dosledno usmerjale k tem prednostnim nalogam; |
| --- | --- |

13.

meni, da bo prehod, ki ga mora kmetijski sektor doseči zaradi vse nujnejše učinkovite rabe virov, prinesel predvsem trajnejšo pridelavo več hrane, zagotovil pa bo tudi vrsto različnih družbenih storitev in bioproizvodov, povezanih z zdravjem, preživljanjem prostega časa, gospodarjenjem z zemljišči, ravnanjem z odpadki, krmo, vlakni in obnovljivimi viri energije. Ta širši obseg bo koristil tako samemu sektorju kot družbi, če se doseže dobro ravnovesje med živilsko in neživilsko proizvodnjo, če se kmetijski sektor osredotoči na novo opredeljene prednostne naloge skupne kmetijske politike in če bodo oblasti dosledno usmerjale k tem prednostnim nalogam;

| 14. | izraža prepričanje, da ta na novo opredeljeni kmetijski sektor prinaša nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo; |
| --- | --- |

14.

izraža prepričanje, da ta na novo opredeljeni kmetijski sektor prinaša nove poslovne in inovacijske priložnosti za evropsko vrednostno verigo;

| 15. | izraža prepričanje, da je za optimalno uporabo naravnih virov potrebno tesno medsebojno delovanje med kmetijstvom, biogospodarstvom in znanostjo (1), da se oblikuje trajnosten in učinkovitejši kmetijski sektor; glede na to, da je kmetijstvo proizvajalec biomase za pridobivanje energije, bi bilo treba paziti na uravnoteženo vzporedno proizvodnjo živil in biomase. |
| --- | --- |

15.

izraža prepričanje, da je za optimalno uporabo naravnih virov potrebno tesno medsebojno delovanje med kmetijstvom, biogospodarstvom in znanostjo (1), da se oblikuje trajnosten in učinkovitejši kmetijski sektor; glede na to, da je kmetijstvo proizvajalec biomase za pridobivanje energije, bi bilo treba paziti na uravnoteženo vzporedno proizvodnjo živil in biomase.

II.   VPRAŠANJA OZIROMA KLJUČNI DEJAVNIKI ZA USPEH

Vprašanja

ODBOR REGIJ

poudarja naslednje:

| 16. | prizadevanja za premostitev razkoraka med prakso in znanostjo so ključna, vendar pa sam obstoj EIP še ne rešuje kulturnega in strokovnega razkoraka med dvema enako pomembnima vidikoma: 1) vidikom znanstvene skupnosti, ki se običajno osredotoča na odličnost v znanstveni bazi, na pionirske raziskave, prihodnje in nastajajoče tehnologije, razvoj znanja in poklicnih možnosti ter raziskovalno infrastrukturo; in 2) vidikom podjetnikov in oblikovalcev politik, ki iščejo načine za pretvorbo znanja v vrednost in rešitve, ki naj bi pomagale odgovoriti na družbene potrebe in poslovne priložnosti. Na obeh straneh bodo potrebne komunikacija in spodbude; |
| --- | --- |

16.

prizadevanja za premostitev razkoraka med prakso in znanostjo so ključna, vendar pa sam obstoj EIP še ne rešuje kulturnega in strokovnega razkoraka med dvema enako pomembnima vidikoma: 1) vidikom znanstvene skupnosti, ki se običajno osredotoča na odličnost v znanstveni bazi, na pionirske raziskave, prihodnje in nastajajoče tehnologije, razvoj znanja in poklicnih možnosti ter raziskovalno infrastrukturo; in 2) vidikom podjetnikov in oblikovalcev politik, ki iščejo načine za pretvorbo znanja v vrednost in rešitve, ki naj bi pomagale odgovoriti na družbene potrebe in poslovne priložnosti. Na obeh straneh bodo potrebne komunikacija in spodbude;

| 17. | predlagani Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) v členih 15, 16, 18, 20, 33, 36, 46, 53, 61, 62 in 63 zagotavlja več spodbud, vendar pa te ne bodo sprejete, če posrednik znanja v okviru EIP držav članic ne bo obveščal o teh možnostih še pred dokončanjem pogodb o partnerstvu ali med postopkom priprave nacionalnih in/ali regionalnih operativnih programov za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

17.

predlagani Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) v členih 15, 16, 18, 20, 33, 36, 46, 53, 61, 62 in 63 zagotavlja več spodbud, vendar pa te ne bodo sprejete, če posrednik znanja v okviru EIP držav članic ne bo obveščal o teh možnostih še pred dokončanjem pogodb o partnerstvu ali med postopkom priprave nacionalnih in/ali regionalnih operativnih programov za razvoj podeželja;

| 18. | EIP ne bo vključen v programe za razvoj podeželja, če nacionalno sofinanciranje ne bo krilo različnih stopenj inovacijskega procesa: 1) sodelovanja (za oblikovanje operativnih skupin) za poslovni razvoj (za začetek inovativnega projekta); 2) prenosa znanja in svetovalnih storitev (za pridobitev strokovnega znanja in uporabo obstoječih rezultatov raziskav); 3) vključevanja v programe kakovosti (za spodbujanje družbenih koristi in poslovnih rezultatov) in 4) naložb (finančna podpora za doseganje ciljev, produktivnost in trajnost); |
| --- | --- |

18.

EIP ne bo vključen v programe za razvoj podeželja, če nacionalno sofinanciranje ne bo krilo različnih stopenj inovacijskega procesa: 1) sodelovanja (za oblikovanje operativnih skupin) za poslovni razvoj (za začetek inovativnega projekta); 2) prenosa znanja in svetovalnih storitev (za pridobitev strokovnega znanja in uporabo obstoječih rezultatov raziskav); 3) vključevanja v programe kakovosti (za spodbujanje družbenih koristi in poslovnih rezultatov) in 4) naložb (finančna podpora za doseganje ciljev, produktivnost in trajnost);

| 19. | zaenkrat je bilo vzpostavljenih pet EIP za naslednja področja:






  a. | aktivno in zdravo staranje SEC(2011) 1028, sprejeto 1. 9. 2011, |
| --- | --- | --- |

19.

zaenkrat je bilo vzpostavljenih pet EIP za naslednja področja:

a.

aktivno in zdravo staranje SEC(2011) 1028, sprejeto 1. 9. 2011,

| b. | surovine, COM(2012) 82, sprejeto 29. 2. 2012, |
| --- | --- |

b.

surovine, COM(2012) 82, sprejeto 29. 2. 2012,

| c. | kmetijska produktivnost in trajnost COM(2012) 79, sprejeto 29. 2. 2012, |
| --- | --- |

c.

kmetijska produktivnost in trajnost COM(2012) 79, sprejeto 29. 2. 2012,

| d. | voda, COM(2012) 216, sprejeto 10. 5. 2012, |
| --- | --- |

d.

voda, COM(2012) 216, sprejeto 10. 5. 2012,

| e. | pametna mesta COM(2012) 4701, sprejeto 10. 7. 2012. |
| --- | --- |

e.

pametna mesta COM(2012) 4701, sprejeto 10. 7. 2012.

Vsa so 1) pomembna za regionalne in lokalne oblasti, pa tudi 2) odvisna od regionalnega vodstva, podpore in financiranja, če naj bodo uspešna. Vendar do zdaj regionalne oblasti niso bile povabljene k sodelovanju v tem procesu.

Ključni dejavniki za uspeh

ODBOR REGIJ

poudarja naslednje:

| 20. | regije in podeželske skupnosti imajo lahko odločilno vlogo pri usmerjanju in sofinanciranju ukrepov v okviru EKSRP in drugih instrumentov za spodbujanje inovacij. Poleg tega so nepogrešljive pri prilagajanju pomoči konkretnim kmetijskim, okoljskim in ozemeljskim značilnostim posamezne regije, s čimer omogočajo učinkovitejšo uporabo evropskih sredstev; |
| --- | --- |

20.

regije in podeželske skupnosti imajo lahko odločilno vlogo pri usmerjanju in sofinanciranju ukrepov v okviru EKSRP in drugih instrumentov za spodbujanje inovacij. Poleg tega so nepogrešljive pri prilagajanju pomoči konkretnim kmetijskim, okoljskim in ozemeljskim značilnostim posamezne regije, s čimer omogočajo učinkovitejšo uporabo evropskih sredstev;

| 21. | regije in podeželske skupnosti bi pozdravile možnost, da izrazijo svoje mnenje o prednostnih nalogah ter ureditvi izvajanja in upravljanja; |
| --- | --- |

21.

regije in podeželske skupnosti bi pozdravile možnost, da izrazijo svoje mnenje o prednostnih nalogah ter ureditvi izvajanja in upravljanja;

| 22. | vzpostavitev okvira upravljanja na več ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – je nujen pogoj za uspeh reforme skupne kmetijske politike po letu 2013, vključno z EIP; |
| --- | --- |

22.

vzpostavitev okvira upravljanja na več ravneh – evropski, nacionalni in regionalni – je nujen pogoj za uspeh reforme skupne kmetijske politike po letu 2013, vključno z EIP;

| 23. | zainteresirane strani naj bi po pričakovanju oblikovale osnovno operativno skupino, ki bo nadalje raziskovala vrzeli v znanju glede npr. tehnologije, poslovnih modelov, organizacijskih sistemov, trženjskih strategij, potrošniških potreb in izobraževanja, za kar bi bila sredstva iz EKSRP že dobrodošla; njihov naslednji korak bi lahko bil, da poiščejo partnerje in ustvarijo multidisciplinarno skupino, ki preučila možnosti za uporabo čezmejnega sodelovanja in/ali obstoječe baze znanja, preden stopi v stik z mrežo EIP po nadaljnjo pomoč – ta naslednji korak pa ne bi smel biti obvezen; |
| --- | --- |

23.

zainteresirane strani naj bi po pričakovanju oblikovale osnovno operativno skupino, ki bo nadalje raziskovala vrzeli v znanju glede npr. tehnologije, poslovnih modelov, organizacijskih sistemov, trženjskih strategij, potrošniških potreb in izobraževanja, za kar bi bila sredstva iz EKSRP že dobrodošla; njihov naslednji korak bi lahko bil, da poiščejo partnerje in ustvarijo multidisciplinarno skupino, ki preučila možnosti za uporabo čezmejnega sodelovanja in/ali obstoječe baze znanja, preden stopi v stik z mrežo EIP po nadaljnjo pomoč – ta naslednji korak pa ne bi smel biti obvezen;

| 24. | nekatere inovacijske pobude po pristopu od spodaj navzgor, povezane s trajnostjo in produktivnostjo, bi lahko bile dobrodošle na regionalni ali nacionalni ravni, a jim grozi nevarnost, da ne bodo izpolnile merila prednostne teme, kot ga določata strateški načrt izvajanja (SIP, Strategic Implementation Plan) in večletni načrt (ki ga objavi usmerjevalna skupina na visoki ravni po posvetovanju s Stalnim odborom za raziskave v kmetijstvu in Odborom za razvoj podeželja); kar pa ne bi smela biti ovira za pridobitev podpore – to bi namreč imelo odvračilen učinek na udeležence in inovacijsko spiralo prekinilo v njeni najšibkejši točki; |
| --- | --- |

24.

nekatere inovacijske pobude po pristopu od spodaj navzgor, povezane s trajnostjo in produktivnostjo, bi lahko bile dobrodošle na regionalni ali nacionalni ravni, a jim grozi nevarnost, da ne bodo izpolnile merila prednostne teme, kot ga določata strateški načrt izvajanja (SIP, Strategic Implementation Plan) in večletni načrt (ki ga objavi usmerjevalna skupina na visoki ravni po posvetovanju s Stalnim odborom za raziskave v kmetijstvu in Odborom za razvoj podeželja); kar pa ne bi smela biti ovira za pridobitev podpore – to bi namreč imelo odvračilen učinek na udeležence in inovacijsko spiralo prekinilo v njeni najšibkejši točki;

| 25. | posredovanje inovacij in znanja je nepogrešljivo pri sprožitvi inovacijskega procesa in prizadevanjih za napredek. |
| --- | --- |

25.

posredovanje inovacij in znanja je nepogrešljivo pri sprožitvi inovacijskega procesa in prizadevanjih za napredek.

III.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Za Evropsko komisijo

ODBOR REGIJ

Evropski komisiji močno priporoča, da:

| 26. | prizna bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter zainteresiranih strani pri uspešnem delovanju EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost; |
| --- | --- |

26.

prizna bistveno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter zainteresiranih strani pri uspešnem delovanju EIP za kmetijsko produktivnost in trajnost;

| 27. | lokalne in regionalne oblasti polno vključi v strukture upravljanja, ki bodo vzpostavljene za spodbujanje in spremljanje te pobude; |
| --- | --- |

27.

lokalne in regionalne oblasti polno vključi v strukture upravljanja, ki bodo vzpostavljene za spodbujanje in spremljanje te pobude;

| 28. | predstavnika Odbora regij povabi k sodelovanju pri delu usmerjevalne skupine na visoki ravni, ki bo opredelila strategijo za EIP, in usklajevalnega odbora Evropske mreže za razvoj podeželja, da bi zagotovili, da se pobuda izvaja v skladu z dejanskimi potrebami lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

28.

predstavnika Odbora regij povabi k sodelovanju pri delu usmerjevalne skupine na visoki ravni, ki bo opredelila strategijo za EIP, in usklajevalnega odbora Evropske mreže za razvoj podeželja, da bi zagotovili, da se pobuda izvaja v skladu z dejanskimi potrebami lokalnih in regionalnih oblasti;

| 29. | države članice obveže k vključitvi medsektorskih ciljev EIP v pogodbe o partnerstvu; |
| --- | --- |

29.

države članice obveže k vključitvi medsektorskih ciljev EIP v pogodbe o partnerstvu;

| 30. | „povečanje produktivnosti“ opredeli kot „proizvajanje več in bolje z manj“; |
| --- | --- |

30.

„povečanje produktivnosti“ opredeli kot „proizvajanje več in bolje z manj“;

| 31. | dovoli širok razpon tem, povezanih s primarno pridelavo, upravljanjem virov, biogospodarstvom, oskrbovalno verigo, kakovostjo, varnostjo hrane in varstvom potrošnikov, ki naj bi jih obravnaval EIP; |
| --- | --- |

31.

dovoli širok razpon tem, povezanih s primarno pridelavo, upravljanjem virov, biogospodarstvom, oskrbovalno verigo, kakovostjo, varnostjo hrane in varstvom potrošnikov, ki naj bi jih obravnaval EIP;

| 32. | inovacijskim programom da prednost in tako zagotovi ohranitev kmetijskih dejavnosti v vsej Evropi ter vključitev raziskovalnih prizadevanj, ki koristijo živinorejskim območjem, primestnim regijam, območjem z naravnimi ovirami in lokalnim kmetijskim območjem; |
| --- | --- |

32.

inovacijskim programom da prednost in tako zagotovi ohranitev kmetijskih dejavnosti v vsej Evropi ter vključitev raziskovalnih prizadevanj, ki koristijo živinorejskim območjem, primestnim regijam, območjem z naravnimi ovirami in lokalnim kmetijskim območjem;

| 33. | daje prednost inovativnim pobudam MSP po pristopu od spodaj navzgor pred industrijskimi pobudami, da bi popravili sedanje neravnovesje v sodelovanju, ki izhaja iz različnih ravni organizacije in zmogljivosti; |
| --- | --- |

33.

daje prednost inovativnim pobudam MSP po pristopu od spodaj navzgor pred industrijskimi pobudami, da bi popravili sedanje neravnovesje v sodelovanju, ki izhaja iz različnih ravni organizacije in zmogljivosti;

| 34. | se – poleg povečevanja proizvodnje – osredotoči na trajnostno kmetijstvo, produktivno kmetijstvo, ki je posledica dostopnosti sodobne tehnologije, na preprečevanje odpadkov hrane in izgub po žetvi ter na odgovorno ravnanje potrošnikov; |
| --- | --- |

34.

se – poleg povečevanja proizvodnje – osredotoči na trajnostno kmetijstvo, produktivno kmetijstvo, ki je posledica dostopnosti sodobne tehnologije, na preprečevanje odpadkov hrane in izgub po žetvi ter na odgovorno ravnanje potrošnikov;

| 35. | se osredotoči na izvoz in trženje znanja in (bio)tehnologije EU ter na pravično sodelovanje v oddaljeni lokalni (mestni ali omejeni) pridelavi v tretjih državah; |
| --- | --- |

35.

se osredotoči na izvoz in trženje znanja in (bio)tehnologije EU ter na pravično sodelovanje v oddaljeni lokalni (mestni ali omejeni) pridelavi v tretjih državah;

| 36. | si še naprej prizadeva za izboljšanje položaja primarnih proizvajalcev v verigi pridelave, predelave in distribucije hrane; |
| --- | --- |

36.

si še naprej prizadeva za izboljšanje položaja primarnih proizvajalcev v verigi pridelave, predelave in distribucije hrane;

| 37. | si prizadeva za to, da se pri ocenjevanju izobraževalnih in znanstvenih ustanov upošteva tudi „stopnja praktične uporabe rezultatov raziskovanj“, kar bi bila spodbuda znanstvenikom za premoščanje inovacijskega razkoraka; |
| --- | --- |

37.

si prizadeva za to, da se pri ocenjevanju izobraževalnih in znanstvenih ustanov upošteva tudi „stopnja praktične uporabe rezultatov raziskovanj“, kar bi bila spodbuda znanstvenikom za premoščanje inovacijskega razkoraka;

| 38. | pozdravi obstoj vodilnih evropskih mrež regij, raziskovalnih institutov in grozdov za visoko produktivnost in trajnostno kmetijstvo, prizna vlogo teh mrež in grozdov ter olajša prenos znanja med podjetniki na lokalni in medregionalni ravni; |
| --- | --- |

38.

pozdravi obstoj vodilnih evropskih mrež regij, raziskovalnih institutov in grozdov za visoko produktivnost in trajnostno kmetijstvo, prizna vlogo teh mrež in grozdov ter olajša prenos znanja med podjetniki na lokalni in medregionalni ravni;

| 39. | državam članicam omogoči, da začetne in regionalne dejavnosti operativnih skupin, ki obravnavajo cilje EIP, podprejo s sredstvi iz EKSRP in z regionalnim sofinanciranjem, ne glede na njihovo uspešnost pri pridobivanju hkratne podpore iz mreže EIP po prijavi na razpise; |
| --- | --- |

39.

državam članicam omogoči, da začetne in regionalne dejavnosti operativnih skupin, ki obravnavajo cilje EIP, podprejo s sredstvi iz EKSRP in z regionalnim sofinanciranjem, ne glede na njihovo uspešnost pri pridobivanju hkratne podpore iz mreže EIP po prijavi na razpise;

| 40. | se strinja, da lahko operativne skupine delujejo znotraj meja države članice ali pa imajo člane v več državah članicah in tretjih državah; |
| --- | --- |

40.

se strinja, da lahko operativne skupine delujejo znotraj meja države članice ali pa imajo člane v več državah članicah in tretjih državah;

| 41. | se navedba „kmetov“ kot upravičencev razume kot „kmetov in organizacij proizvajalcev“, da bi bilo skupino lažje ustanoviti; |
| --- | --- |

41.

se navedba „kmetov“ kot upravičencev razume kot „kmetov in organizacij proizvajalcev“, da bi bilo skupino lažje ustanoviti;

| 42. | omogoči operativnim skupinam, da podporo EKSRP uporabijo tudi za začetne stroške, kot so stroški razvoja pristopa k obravnavi tehničnega in znanstvenega vprašanja, ali za uporabo posrednika inovacij in znanja; |
| --- | --- |

42.

omogoči operativnim skupinam, da podporo EKSRP uporabijo tudi za začetne stroške, kot so stroški razvoja pristopa k obravnavi tehničnega in znanstvenega vprašanja, ali za uporabo posrednika inovacij in znanja;

| 43. | pred oblikovanjem usmerjevalne skupine na visoki ravni, skupine za podporo SHERPA, točke za podporo operativnim skupinam in tajništva, ki pripravlja strateški načrt izvajanja, oblikuje skupino za komuniciranje, ki bo spodbujala uporabo 1) EIP v nacionalnih programih za razvoj podeželja; 2) možnosti programa Obzorje 2020 za podporo raziskovalnih projektov, večstranskih projektov, grozdov inovacijskih dejavnosti, posrednikov inovacij in inovacijskih centrov; 3) infrastrukture in kontaktov mreže EIP ter 4) priročnika oziroma smernic za lokalne skupine. |
| --- | --- |

43.

pred oblikovanjem usmerjevalne skupine na visoki ravni, skupine za podporo SHERPA, točke za podporo operativnim skupinam in tajništva, ki pripravlja strateški načrt izvajanja, oblikuje skupino za komuniciranje, ki bo spodbujala uporabo 1) EIP v nacionalnih programih za razvoj podeželja; 2) možnosti programa Obzorje 2020 za podporo raziskovalnih projektov, večstranskih projektov, grozdov inovacijskih dejavnosti, posrednikov inovacij in inovacijskih centrov; 3) infrastrukture in kontaktov mreže EIP ter 4) priročnika oziroma smernic za lokalne skupine.

Za lokalne in regionalne organe

ODBOR REGIJ

Lokalnim in regionalnim organom priporoča, da:

| 44. | podprejo sodelovanje z EIP in njegovo načrtovanje v okviru operativnih programov EKSRP ter se pripravijo na oblikovanje operativnih skupin; |
| --- | --- |

44.

podprejo sodelovanje z EIP in njegovo načrtovanje v okviru operativnih programov EKSRP ter se pripravijo na oblikovanje operativnih skupin;

| 45. | svetujejo državam članicam, naj resno razmislijo o nujnosti obravnavanja produktivnosti, učinkovite rabe virov in trajnosti ter zato najmanj 10 % celotnega prispevka iz EKSRP porabijo za spodbujanje prenosa znanja in inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

45.

svetujejo državam članicam, naj resno razmislijo o nujnosti obravnavanja produktivnosti, učinkovite rabe virov in trajnosti ter zato najmanj 10 % celotnega prispevka iz EKSRP porabijo za spodbujanje prenosa znanja in inovacij v kmetijstvu, gozdarstvu in na podeželskih območjih;

| 46. | okrepijo svoje sedanje sodelovanje v nacionalni in evropski mreži za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

46.

okrepijo svoje sedanje sodelovanje v nacionalni in evropski mreži za razvoj podeželja.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 1112/2012 – EDUC-V-024, Inovacije za trajnostno rast: biogospodarstvo za Evropo.

1

---

III Pripravljalni akti

ODBOR REGIJ

98. plenarno zasedanje 29. in 30. novembra 2012

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/56

---

Mnenje Odbora regij – Skupni strateški okvir

2013/C 17/11

ODBOR REGIJ

| — | ponovno izraža prepričanje, da je potreben skupni strateški okvir (SSO) za obdobje 2014–2020, da bi tako zagotovili usklajevanje in sinergijo med ukrepi skladov skupnega strateškega okvira (SSO) ter nakazali jasno strateško usmeritev za partnerske pogodbe in operativne programe; |
| --- | --- |

—

ponovno izraža prepričanje, da je potreben skupni strateški okvir (SSO) za obdobje 2014–2020, da bi tako zagotovili usklajevanje in sinergijo med ukrepi skladov skupnega strateškega okvira (SSO) ter nakazali jasno strateško usmeritev za partnerske pogodbe in operativne programe;

| — | izraža dvom o predlagani razdelitvi SSO na prilogo k splošni uredbi in na delegiran akt z okvirnimi ukrepi z visoko evropsko dodano vrednostjo in prednostnimi nalogami sodelovanja. Podpira sprejetje SSO zgolj kot priloge splošne uredbe; |
| --- | --- |

—

izraža dvom o predlagani razdelitvi SSO na prilogo k splošni uredbi in na delegiran akt z okvirnimi ukrepi z visoko evropsko dodano vrednostjo in prednostnimi nalogami sodelovanja. Podpira sprejetje SSO zgolj kot priloge splošne uredbe;

| — | meni, da mora okvirne ukrepe z visoko evropsko dodano vrednostjo sprejeti Evropska komisija v obliki nezavezujočega sporočila Komisije, podobno kot v primeru strateških smernic Skupnosti 2007–2013; |
| --- | --- |

—

meni, da mora okvirne ukrepe z visoko evropsko dodano vrednostjo sprejeti Evropska komisija v obliki nezavezujočega sporočila Komisije, podobno kot v primeru strateških smernic Skupnosti 2007–2013;

| — | poudarja, da bi cilj SSO moral biti ustvarjanje pogojev za nemoten prehod od zakonodajnega svežnja k partnerskim pogodbam in operativnim programom, ter opozarja na potrebo po opredelitvi podrobnosti izvedbenih mehanizmov; |
| --- | --- |

—

poudarja, da bi cilj SSO moral biti ustvarjanje pogojev za nemoten prehod od zakonodajnega svežnja k partnerskim pogodbam in operativnim programom, ter opozarja na potrebo po opredelitvi podrobnosti izvedbenih mehanizmov;

| — | izraža obžalovanje, da se 11 tematskih ciljev, navedenih v predlogu splošne uredbe, razlikuje od šestih prednostnih nalog Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in šestih ločenih prednostnih nalog Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, zaradi česar je usklajevanje izjemno težavno; |
| --- | --- |

—

izraža obžalovanje, da se 11 tematskih ciljev, navedenih v predlogu splošne uredbe, razlikuje od šestih prednostnih nalog Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in šestih ločenih prednostnih nalog Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, zaradi česar je usklajevanje izjemno težavno;

| — | izraža prepričanje, da je nujna decentralizacija operativnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni, da bi se povečalo usklajevanje in dopolnjevanje med različnimi skladi, kar bo zagotovilo učinkovit integriran pristop – večtematski pristop od spodaj navzgor, prilagojen posebnosti vsake regije; |
| --- | --- |

—

izraža prepričanje, da je nujna decentralizacija operativnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni, da bi se povečalo usklajevanje in dopolnjevanje med različnimi skladi, kar bo zagotovilo učinkovit integriran pristop – večtematski pristop od spodaj navzgor, prilagojen posebnosti vsake regije;

| — | močno priporoča izvajanje operativnih programov, ki temeljijo na več skladih; |
| --- | --- |

—

močno priporoča izvajanje operativnih programov, ki temeljijo na več skladih;

| — | se zavzema za stabilen okvir načrtovanja, da bi zagotovili skladnost z večletno perspektivo kohezijske politike; |
| --- | --- |

—

se zavzema za stabilen okvir načrtovanja, da bi zagotovili skladnost z večletno perspektivo kohezijske politike;

| — | postavlja pod vprašaj možnost spreminjanja SSO z delegiranim aktom. |
| --- | --- |

—

postavlja pod vprašaj možnost spreminjanja SSO z delegiranim aktom.

| Glavni poročevalec | Marek WOŹNIAK (PL/EPP), maršal Velikopoljskega vojvodstva |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006.
  COM(2012) 496 final, Priloga I |

Glavni poročevalec

Marek WOŹNIAK (PL/EPP), maršal Velikopoljskega vojvodstva

Referenčni dokument

Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, ki jih zajema splošni strateški okvir, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1083/2006.

COM(2012) 496 final, Priloga I

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

Splošne ugotovitve

| 1. | ponovno izraža prepričanje, da je potreben skupni strateški okvir (SSO) za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), da bi tako zagotovili usklajevanje in sinergijo med ukrepi skladov skupnega strateškega okvira (SSO) ter nakazali jasno strateško usmeritev za partnerske pogodbe in operativne programe; |
| --- | --- |

1.

ponovno izraža prepričanje, da je potreben skupni strateški okvir (SSO) za obdobje 2014–2020 za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR), Evropski socialni sklad (ESS), Kohezijski sklad, Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja (EKSRP) ter Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo (ESPR), da bi tako zagotovili usklajevanje in sinergijo med ukrepi skladov skupnega strateškega okvira (SSO) ter nakazali jasno strateško usmeritev za partnerske pogodbe in operativne programe;

| 2. | opozarja na politična priporočila, ki jih je OR predstavil v mnenju o splošni uredbi in poudarja, da bo SSO sprejet kot priloga k splošni uredbi: strateška vizija in cilji torej izvirajo iz splošne uredbe, SSO pa bi moral veljati za glavno sredstvo za izvajanje; |
| --- | --- |

2.

opozarja na politična priporočila, ki jih je OR predstavil v mnenju o splošni uredbi in poudarja, da bo SSO sprejet kot priloga k splošni uredbi: strateška vizija in cilji torej izvirajo iz splošne uredbe, SSO pa bi moral veljati za glavno sredstvo za izvajanje;

| 3. | izraža dvom o predlagani razdelitvi SSO na prilogo k splošni uredbi (1) in na delegiran akt z okvirnimi ukrepi z visoko evropsko dodano vrednostjo in prednostnimi nalogami sodelovanja. Podpira sprejetje SSO zgolj kot priloge splošne uredbe. Poudarja, da bi bilo delegiran akt treba omejiti na dele temeljnih zakonodajnih aktov, ki niso bistveni, vse zadeve, povezane s SSO, pa so bistvenega pomena za lokalne in regionalne oblasti in so strateške narave. Z Odborom regij ni predvideno posvetovanje na področju delegiranih aktov, SSO pa v skladu s členom 177 PDEU sodi med področja, za katera je posvetovanje obvezno; |
| --- | --- |

3.

izraža dvom o predlagani razdelitvi SSO na prilogo k splošni uredbi (1) in na delegiran akt z okvirnimi ukrepi z visoko evropsko dodano vrednostjo in prednostnimi nalogami sodelovanja. Podpira sprejetje SSO zgolj kot priloge splošne uredbe. Poudarja, da bi bilo delegiran akt treba omejiti na dele temeljnih zakonodajnih aktov, ki niso bistveni, vse zadeve, povezane s SSO, pa so bistvenega pomena za lokalne in regionalne oblasti in so strateške narave. Z Odborom regij ni predvideno posvetovanje na področju delegiranih aktov, SSO pa v skladu s členom 177 PDEU sodi med področja, za katera je posvetovanje obvezno;

| 4. | meni, da bi SSO morala sprejeti Svet in Evropski parlament ter da bi v primeru pomembnih sprememb v socialno-gospodarskem položaju EU morala obstajati možnost pregleda. V zvezi s tem postavlja pod vprašaj možnost spreminjanja Priloge I z delegiranim aktom; |
| --- | --- |

4.

meni, da bi SSO morala sprejeti Svet in Evropski parlament ter da bi v primeru pomembnih sprememb v socialno-gospodarskem položaju EU morala obstajati možnost pregleda. V zvezi s tem postavlja pod vprašaj možnost spreminjanja Priloge I z delegiranim aktom;

| 5. | meni, da mora okvirne ukrepe z visoko evropsko dodano vrednostjo sprejeti Evropska komisija v obliki nezavezujočega sporočila Komisije, podobno kot v primeru strateških smernic Skupnosti 2007–2013 (COM(2005) 299 final); |
| --- | --- |

5.

meni, da mora okvirne ukrepe z visoko evropsko dodano vrednostjo sprejeti Evropska komisija v obliki nezavezujočega sporočila Komisije, podobno kot v primeru strateških smernic Skupnosti 2007–2013 (COM(2005) 299 final);

| 6. | poudarja, da morajo skladi SSO odigrati ključno vlogo pri podpori instrumentom za izvajanje strategije Evropa 2020 in pri naložbah za zmanjšanje razvojnih razlik med državami članicami in med regijami, pa tudi znotraj samih regij. Hkrati poziva, da se obveznosti iz Pogodbe uporabijo kot vodilna načela; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da morajo skladi SSO odigrati ključno vlogo pri podpori instrumentom za izvajanje strategije Evropa 2020 in pri naložbah za zmanjšanje razvojnih razlik med državami članicami in med regijami, pa tudi znotraj samih regij. Hkrati poziva, da se obveznosti iz Pogodbe uporabijo kot vodilna načela;

| 7. | izraža zadovoljstvo, da se bodo s predlogi, ki jih vsebuje SSO, uresničevala načela, navedena v členu 11 predloga skupne uredbe, po katerem mora SSO odgovoriti na ključne ozemeljske izzive. Hkrati opozarja, da mora delovni dokument služb Komisije jasno navesti najbolj oddaljene regije ter območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, kot so gorska območja, najbolj obrobne regije, industrijska območja v tranziciji ter otoke in regije z nizko gostoto prebivalstva, kjer so potrebne posebne oblike ukrepov; |
| --- | --- |

7.

izraža zadovoljstvo, da se bodo s predlogi, ki jih vsebuje SSO, uresničevala načela, navedena v členu 11 predloga skupne uredbe, po katerem mora SSO odgovoriti na ključne ozemeljske izzive. Hkrati opozarja, da mora delovni dokument služb Komisije jasno navesti najbolj oddaljene regije ter območja s posebnimi teritorialnimi značilnostmi, kot so gorska območja, najbolj obrobne regije, industrijska območja v tranziciji ter otoke in regije z nizko gostoto prebivalstva, kjer so potrebne posebne oblike ukrepov;

| 8. | z zadovoljstvom sprejema omembo, da je za uresničitev političnih ciljev treba vključiti lokalne in regionalne partnerje. Meni, da bo to olajšalo uporabo teritorialnega pristopa od spodaj navzgor; |
| --- | --- |

8.

z zadovoljstvom sprejema omembo, da je za uresničitev političnih ciljev treba vključiti lokalne in regionalne partnerje. Meni, da bo to olajšalo uporabo teritorialnega pristopa od spodaj navzgor;

| 9. | poziva, da SSO v skladu z načelom sorazmernosti služi predvsem za pojasnitev in natančnejšo opredelitev delovanja skladov v prihodnjem programskem obdobju, hkrati pa pušča možnost prilagajanja programskih ukrepov posebnim razmeram, potrebam in potencialom posameznih držav članic in regij. SSO bi moral zagotoviti orientacijski okvir za partnerske pogodbe in operativne programe, pripravljene v posameznih državah članicah, s tem pa tem državam članicam ter pristojnim regionalnim in lokalnim oblastem dati možnost samostojnega odzivanja na ugotovljene razvojne izzive, zlasti z upoštevanjem ciljev strategije Evropa 2020. Poudarja, da bi cilj SSO moral biti ustvarjanje pogojev za nemoten prehod od zakonodajnega svežnja k partnerskim pogodbam in operativnim programom; |
| --- | --- |

9.

poziva, da SSO v skladu z načelom sorazmernosti služi predvsem za pojasnitev in natančnejšo opredelitev delovanja skladov v prihodnjem programskem obdobju, hkrati pa pušča možnost prilagajanja programskih ukrepov posebnim razmeram, potrebam in potencialom posameznih držav članic in regij. SSO bi moral zagotoviti orientacijski okvir za partnerske pogodbe in operativne programe, pripravljene v posameznih državah članicah, s tem pa tem državam članicam ter pristojnim regionalnim in lokalnim oblastem dati možnost samostojnega odzivanja na ugotovljene razvojne izzive, zlasti z upoštevanjem ciljev strategije Evropa 2020. Poudarja, da bi cilj SSO moral biti ustvarjanje pogojev za nemoten prehod od zakonodajnega svežnja k partnerskim pogodbam in operativnim programom;

| 10. | opozarja na potrebo po opredelitvi podrobnosti izvedbenih mehanizmov; |
| --- | --- |

10.

opozarja na potrebo po opredelitvi podrobnosti izvedbenih mehanizmov;

| 11. | izraža obžalovanje, da se 11 tematskih ciljev, navedenih v predlogu splošne uredbe, razlikuje od šestih prednostnih nalog Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in šestih ločenih prednostnih nalog Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, zaradi česar je usklajevanje izjemno težavno. |
| --- | --- |

11.

izraža obžalovanje, da se 11 tematskih ciljev, navedenih v predlogu splošne uredbe, razlikuje od šestih prednostnih nalog Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja in šestih ločenih prednostnih nalog Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, zaradi česar je usklajevanje izjemno težavno.

Uvod k Prilogi SSO

ODBOR REGIJ

| 12. | izraža obžalovanje, da SSO ne vsebuje elementov o ključnih načelih, ki bi jih bilo treba uresničevati. |
| --- | --- |

12.

izraža obžalovanje, da SSO ne vsebuje elementov o ključnih načelih, ki bi jih bilo treba uresničevati.

Skladnost in doslednost gospodarskega upravljanja Unije

ODBOR REGIJ

| 13. | se zavzema za stabilen okvir načrtovanja, da bi zagotovili skladnost z večletno perspektivo kohezijske politike; |
| --- | --- |

13.

se zavzema za stabilen okvir načrtovanja, da bi zagotovili skladnost z večletno perspektivo kohezijske politike;

| 14. | meni, da bi morala biti od samega začetka glavna dejavnost opredelitev ustreznih programskih prednostnih nalog za celotno obdobje 2014–2020, na primer med pripravo partnerskih pogodb in operativnih programov. V tem okviru je nekoliko zaskrbljen, da bi bilo upoštevanje priporočil za posamezne države in nacionalnih programov reform lahko v nasprotju z dogovorjenim večletnim načrtovanjem programov na regionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi morala biti od samega začetka glavna dejavnost opredelitev ustreznih programskih prednostnih nalog za celotno obdobje 2014–2020, na primer med pripravo partnerskih pogodb in operativnih programov. V tem okviru je nekoliko zaskrbljen, da bi bilo upoštevanje priporočil za posamezne države in nacionalnih programov reform lahko v nasprotju z dogovorjenim večletnim načrtovanjem programov na regionalni ravni;

| 15. | opozarja na mnenje OR o splošni uredbi, v katerem so zavrnjeni predlogi, katerih cilj je povezava kohezijske politike s spoštovanjem Pakta za stabilnost in rast, (2) vendar je predlagana možnost spremembe partnerskih sporazumov in operativnih programov na podlagi priporočil evropskega semestra; |
| --- | --- |

15.

opozarja na mnenje OR o splošni uredbi, v katerem so zavrnjeni predlogi, katerih cilj je povezava kohezijske politike s spoštovanjem Pakta za stabilnost in rast, (2) vendar je predlagana možnost spremembe partnerskih sporazumov in operativnih programov na podlagi priporočil evropskega semestra;

| 16. | vendar opozarja na to, da bo zaradi pogostega ponovnega programiranja upravljanje skladov manj predvidljivo in bi ga bilo zato treba omejiti samo na nujne primere. |
| --- | --- |

16.

vendar opozarja na to, da bo zaradi pogostega ponovnega programiranja upravljanje skladov manj predvidljivo in bi ga bilo zato treba omejiti samo na nujne primere.

Mehanizmi za usklajevanje med skladi SSO

ODBOR REGIJ

| 17. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju med skladi SSO, kar bi prispevalo k večji učinkovitosti njihovih ukrepov in omogočilo potrebno sinergijo v težkih proračunskih razmerah in ob omejenih finančnih sredstvih. To bo omogočilo višjo raven sinergije in dopolnjevanja naložb EU; |
| --- | --- |

17.

poudarja potrebo po boljšem usklajevanju med skladi SSO, kar bi prispevalo k večji učinkovitosti njihovih ukrepov in omogočilo potrebno sinergijo v težkih proračunskih razmerah in ob omejenih finančnih sredstvih. To bo omogočilo višjo raven sinergije in dopolnjevanja naložb EU;

| 18. | poziva k temu, da bi bilo dopolnjevanje v središču pozornosti pri pripravi SSO. Zato si je treba prizadevati za pripravo integriranega večtematskega pristopa, ki bi povezoval okvirne ukrepe različnih skladov, ti pa bi se za doseganje istega cilja med seboj dopolnjevali. Vendar izraža obžalovanje, da Komisija ni šla dlje v smeri podrobnejše opredelitve možnega dopolnjevanja med različnimi tematskimi prednostnimi nalogami, naložbenimi prioritetami za več skladov SSO ter med okvirnimi ukrepi in naložbenimi prioritetami. V zvezi z navedenim poudarja, da mora predlog dokumenta o SSO zagotoviti dopolnjevanje med področji dejavnosti posameznih skladov in odpraviti nevarnost podvajanja; |
| --- | --- |

18.

poziva k temu, da bi bilo dopolnjevanje v središču pozornosti pri pripravi SSO. Zato si je treba prizadevati za pripravo integriranega večtematskega pristopa, ki bi povezoval okvirne ukrepe različnih skladov, ti pa bi se za doseganje istega cilja med seboj dopolnjevali. Vendar izraža obžalovanje, da Komisija ni šla dlje v smeri podrobnejše opredelitve možnega dopolnjevanja med različnimi tematskimi prednostnimi nalogami, naložbenimi prioritetami za več skladov SSO ter med okvirnimi ukrepi in naložbenimi prioritetami. V zvezi z navedenim poudarja, da mora predlog dokumenta o SSO zagotoviti dopolnjevanje med področji dejavnosti posameznih skladov in odpraviti nevarnost podvajanja;

| 19. | izraža prepričanje, da je nujna decentralizacija operativnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni, da bi se povečalo usklajevanje in dopolnjevanje med različnimi skladi, kar bo zagotovilo učinkovit integriran pristop – večtematski pristop od spodaj navzgor, prilagojen posebnosti vsake regije; |
| --- | --- |

19.

izraža prepričanje, da je nujna decentralizacija operativnega upravljanja na lokalni in regionalni ravni, da bi se povečalo usklajevanje in dopolnjevanje med različnimi skladi, kar bo zagotovilo učinkovit integriran pristop – večtematski pristop od spodaj navzgor, prilagojen posebnosti vsake regije;

| 20. | močno priporoča izvajanje operativnih programov, ki temeljijo na več skladih, kar bo omogočilo največji možni pozitivni učinek ukrepov EU v regijah s celovito uporabo možnosti, ki jih prinašajo instrumenti regionalnega razvoja in uresničevanje strategij socialno-gospodarskega razvoja, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

20.

močno priporoča izvajanje operativnih programov, ki temeljijo na več skladih, kar bo omogočilo največji možni pozitivni učinek ukrepov EU v regijah s celovito uporabo možnosti, ki jih prinašajo instrumenti regionalnega razvoja in uresničevanje strategij socialno-gospodarskega razvoja, ki jih izvajajo lokalne in regionalne oblasti;

| 21. | z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da Evropska komisija namenja veliko pozornost potrebi po načrtovanju integriranega teritorialnega razvoja. Z zadovoljstvom sprejema omembo „celostnih ozemeljskih naložb“, „integriranih dejavnosti“ in „skupnih akcijskih načrtov“, obžaluje pa, da opis teh instrumentov in koncept „integriranih dejavnosti“ nista opredeljena v splošni uredbi in prilogi SSO. Poudarja, da je treba natančno opredeliti koncept integriranih dejavnosti kot instrumenta, ki skupaj z drugimi področji politik in instrumentov EU služi integriranemu financiranju; |
| --- | --- |

21.

z zadovoljstvom sprejema dejstvo, da Evropska komisija namenja veliko pozornost potrebi po načrtovanju integriranega teritorialnega razvoja. Z zadovoljstvom sprejema omembo „celostnih ozemeljskih naložb“, „integriranih dejavnosti“ in „skupnih akcijskih načrtov“, obžaluje pa, da opis teh instrumentov in koncept „integriranih dejavnosti“ nista opredeljena v splošni uredbi in prilogi SSO. Poudarja, da je treba natančno opredeliti koncept integriranih dejavnosti kot instrumenta, ki skupaj z drugimi področji politik in instrumentov EU služi integriranemu financiranju;

| 22. | v zvezi s strategijo razvoja mest iz točke 7 uredbe o ESRR poudarja predvsem pomen in inovativno naravo sredstev za integrirane dejavnosti za trajnostni razvoj mest, ki jih je treba izvajati v obliki „celostnih ozemeljskih naložb“, in izraža obžalovanje, da zakonodajni okvir ne navaja dovolj jasno, da se v tem primeru odgovornost za upravljanje in izvajanje teh naložb prenese neposredno na mestne oblasti; |
| --- | --- |

22.

v zvezi s strategijo razvoja mest iz točke 7 uredbe o ESRR poudarja predvsem pomen in inovativno naravo sredstev za integrirane dejavnosti za trajnostni razvoj mest, ki jih je treba izvajati v obliki „celostnih ozemeljskih naložb“, in izraža obžalovanje, da zakonodajni okvir ne navaja dovolj jasno, da se v tem primeru odgovornost za upravljanje in izvajanje teh naložb prenese neposredno na mestne oblasti;

| 23. | meni, da bi bilo treba ohraniti lokalni značaj lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi bilo treba ohraniti lokalni značaj lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost;

| 24. | v skladu z mnenjem OR o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, opozarja na celostni značaj lokalnega razvoja, ki se osredotoča na izzive in potenciale vseh vrst regij, med drugim mestnih, podeželskih in primestnih regij ter funkcionalnih območij. Zato poziva k ukrepom, ki bi omogočili, da se lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v skladu z lokalnimi potrebami izkoristi za izvedbo vseh enajstih tematskih ciljev strateških okvir. |
| --- | --- |

24.

v skladu z mnenjem OR o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, opozarja na celostni značaj lokalnega razvoja, ki se osredotoča na izzive in potenciale vseh vrst regij, med drugim mestnih, podeželskih in primestnih regij ter funkcionalnih območij. Zato poziva k ukrepom, ki bi omogočili, da se lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v skladu z lokalnimi potrebami izkoristi za izvedbo vseh enajstih tematskih ciljev strateških okvir.

Usklajevanje skladov SSO z drugimi politikami in instrumenti Unije

ODBOR REGIJ

| 25. | podpira, da se omeni potreba po usklajevanju z drugimi instrumenti in politikami EU, ki jih ne zajema SSO. To bo prispevalo k močnejši povezavi strategije Evropa 2020 ter kohezijske politike in sektorskih politik EU na evropski, nacionalni in lokalni ravni. Posebej meni, da bo to omogočilo poenostavitev upravljanja in povečanje učinkovitosti izvedenih programov; |
| --- | --- |

25.

podpira, da se omeni potreba po usklajevanju z drugimi instrumenti in politikami EU, ki jih ne zajema SSO. To bo prispevalo k močnejši povezavi strategije Evropa 2020 ter kohezijske politike in sektorskih politik EU na evropski, nacionalni in lokalni ravni. Posebej meni, da bo to omogočilo poenostavitev upravljanja in povečanje učinkovitosti izvedenih programov;

| 26. | poziva k podrobnejši opredelitvi mehanizmov za usklajevanje in k pripravi smernic za politična področja in instrumente EU, povezane s SSO, zlasti na ravni EU. Poudarja, da se večina teh instrumentov upravlja centralno, zato je poleg vloge držav članic treba poudariti tudi soodgovornost Evropske komisije; |
| --- | --- |

26.

poziva k podrobnejši opredelitvi mehanizmov za usklajevanje in k pripravi smernic za politična področja in instrumente EU, povezane s SSO, zlasti na ravni EU. Poudarja, da se večina teh instrumentov upravlja centralno, zato je poleg vloge držav članic treba poudariti tudi soodgovornost Evropske komisije;

| 27. | izraža zadovoljstvo, da osnutek priloge zdaj vključuje tudi seznam področij politik EU in instrumentov oziroma programov (to so med drugim program Obzorje 2020, NER, COSME, LIFE, ERASMUS za vse, Program za socialne spremembe in inovacije (PSCI), instrument za povezovanje Evrope, evropski sosedski instrument (ENI), instrument za predpristopno pomoč (IPA) in Evropski razvojni sklad (ERS)); |
| --- | --- |

27.

izraža zadovoljstvo, da osnutek priloge zdaj vključuje tudi seznam področij politik EU in instrumentov oziroma programov (to so med drugim program Obzorje 2020, NER, COSME, LIFE, ERASMUS za vse, Program za socialne spremembe in inovacije (PSCI), instrument za povezovanje Evrope, evropski sosedski instrument (ENI), instrument za predpristopno pomoč (IPA) in Evropski razvojni sklad (ERS));

| 28. | pozdravlja poudarek, namenjen povezavi med skladi SSO in programom Obzorje 2020. Ugotavlja, da je Evropska komisija podrobneje opredelila smernice, v katerih je predlagala, da skladi SSO podpirajo strategije pametne specializacije v zvezi s programom Obzorje 2020, ki temeljijo na ukrepih v obe smeri: krepitev usposobljenosti na eni strani ter uporaba in takojšnje razširjanje rezultatov raziskav in inovacij na drugi; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja poudarek, namenjen povezavi med skladi SSO in programom Obzorje 2020. Ugotavlja, da je Evropska komisija podrobneje opredelila smernice, v katerih je predlagala, da skladi SSO podpirajo strategije pametne specializacije v zvezi s programom Obzorje 2020, ki temeljijo na ukrepih v obe smeri: krepitev usposobljenosti na eni strani ter uporaba in takojšnje razširjanje rezultatov raziskav in inovacij na drugi;

| 29. | z zadovoljstvom sprejema priporočilo, da skladi SSO sofinancirajo partnerstva med sektorji izobraževanja, podjetništva in raziskav ter da je te ukrepe treba usklajevati z mednarodnimi partnerstvi med podjetji in šolskimi ustanovami v obliki združevanja znanja ali zvez na področju sektorskega znanja, ki jih je mogoče podpirati s programom Erasmus za vse; |
| --- | --- |

29.

z zadovoljstvom sprejema priporočilo, da skladi SSO sofinancirajo partnerstva med sektorji izobraževanja, podjetništva in raziskav ter da je te ukrepe treba usklajevati z mednarodnimi partnerstvi med podjetji in šolskimi ustanovami v obliki združevanja znanja ali zvez na področju sektorskega znanja, ki jih je mogoče podpirati s programom Erasmus za vse;

| 30. | podpira uvedbo možnosti uporabe sredstev SSO za dopolnitev instrumenta za povezovanje Evrope, na primer s pomočjo povezav drugega ali tretjega razreda z infrastrukturnimi prednostnimi nalogami EU; |
| --- | --- |

30.

podpira uvedbo možnosti uporabe sredstev SSO za dopolnitev instrumenta za povezovanje Evrope, na primer s pomočjo povezav drugega ali tretjega razreda z infrastrukturnimi prednostnimi nalogami EU;

| 31. | opozarja na mnenje OR o programu LIFE in soglaša z mnenjem Komisije, da ta igra odločilno vlogo pri zagotavljanju znatno večjih sredstev ESRR, ESS in Kohezijskega sklada za okoljske cilje. Odbor regij podpira „integrirane projekte“ LIFE, ki so predstavljeni kot projekti nove, višje kategorije; |
| --- | --- |

31.

opozarja na mnenje OR o programu LIFE in soglaša z mnenjem Komisije, da ta igra odločilno vlogo pri zagotavljanju znatno večjih sredstev ESRR, ESS in Kohezijskega sklada za okoljske cilje. Odbor regij podpira „integrirane projekte“ LIFE, ki so predstavljeni kot projekti nove, višje kategorije;

| 32. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju med zunanjimi instrumenti ENI, IPA in ESR, zlasti kar zadeva regije, ki mejijo z državami vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje, ter najbolj oddaljene regije EU, ki mejijo na države AKP. |
| --- | --- |

32.

poudarja potrebo po boljšem usklajevanju med zunanjimi instrumenti ENI, IPA in ESR, zlasti kar zadeva regije, ki mejijo z državami vzhodnega partnerstva in Unije za Sredozemlje, ter najbolj oddaljene regije EU, ki mejijo na države AKP.

Usklajevanje z dejavnostmi sodelovanja

ODBOR REGIJ

| 33. | opozarja, da v skladu z mnenjem Odbora regij o predlogu splošne uredbe ni razloga za vključitev evropskega teritorialnega sodelovanja v partnerske pogodbe. Zato zavrača vključitev razdelka „prednostne naloge za sodelovanje“ v področje delegiranega akta; |
| --- | --- |

33.

opozarja, da v skladu z mnenjem Odbora regij o predlogu splošne uredbe ni razloga za vključitev evropskega teritorialnega sodelovanja v partnerske pogodbe. Zato zavrača vključitev razdelka „prednostne naloge za sodelovanje“ v področje delegiranega akta;

| 34. | odobrava pa skrajšan razdelek Usklajevanje z dejavnostmi sodelovanja v prilogi SSO; |
| --- | --- |

34.

odobrava pa skrajšan razdelek Usklajevanje z dejavnostmi sodelovanja v prilogi SSO;

| 35. | opozarja, da bi bilo koristno razširiti čezmejno teritorialno sodelovanje v okviru ESS na medregionalno in čezmejno sodelovanje; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da bi bilo koristno razširiti čezmejno teritorialno sodelovanje v okviru ESS na medregionalno in čezmejno sodelovanje;

| 36. | pozdravlja dejstvo, da je bila upoštevana makroregionalna razsežnost in poudarja pomen, ki ga instrument teritorialnega sodelovanja daje uresničevanju ciljev makroregionalnih strategij. |
| --- | --- |

36.

pozdravlja dejstvo, da je bila upoštevana makroregionalna razsežnost in poudarja pomen, ki ga instrument teritorialnega sodelovanja daje uresničevanju ciljev makroregionalnih strategij.

Horizontalna načela in medsektorski cilji politike

ODBOR REGIJ

| 37. | izraža zadovoljstvo, da SSO v skladu s členom 5 predloga skupne uredbe med horizontalna načela vključuje načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva; |
| --- | --- |

37.

izraža zadovoljstvo, da SSO v skladu s členom 5 predloga skupne uredbe med horizontalna načela vključuje načeli upravljanja na več ravneh in partnerstva;

| 38. | poziva k uporabi načela upravljanja na več ravneh v praksi in poudarja pomen sprejetja pristopa od spodaj navzgor v procesu odločanja ter v procesu priprave partnerskih pogodb in operativnih programov; |
| --- | --- |

38.

poziva k uporabi načela upravljanja na več ravneh v praksi in poudarja pomen sprejetja pristopa od spodaj navzgor v procesu odločanja ter v procesu priprave partnerskih pogodb in operativnih programov;

| 39. | odločno podpira ukrepe za spodbujanje enakosti spolov. Vendar meni, da vzpostavljanje ločenih organov, posvečenih zgolj temu vprašanju, v sistemu uresničevanja skladov ni učinkovito. Ustreznejše bi bilo uvajanje postopkovnih rešitev, ki bi omogočile učinkovito izpolnjevanje tega načela v okviru obstoječih institucionalnih struktur; |
| --- | --- |

39.

odločno podpira ukrepe za spodbujanje enakosti spolov. Vendar meni, da vzpostavljanje ločenih organov, posvečenih zgolj temu vprašanju, v sistemu uresničevanja skladov ni učinkovito. Ustreznejše bi bilo uvajanje postopkovnih rešitev, ki bi omogočile učinkovito izpolnjevanje tega načela v okviru obstoječih institucionalnih struktur;

| 40. | spominja na prejšnji mnenji Odbora regij o ESRR in ESS, ki opozarjata na premajhno zanimanje za vprašanje demografskih sprememb. V zvezi s tem izraža veliko zadovoljstvo, da je bilo vprašanje demografskih sprememb vključeno kot eno izmed predlaganih medsektorskih političnih ciljev. |
| --- | --- |

40.

spominja na prejšnji mnenji Odbora regij o ESRR in ESS, ki opozarjata na premajhno zanimanje za vprašanje demografskih sprememb. V zvezi s tem izraža veliko zadovoljstvo, da je bilo vprašanje demografskih sprememb vključeno kot eno izmed predlaganih medsektorskih političnih ciljev.

Ureditve za obravnavo ozemeljskih izzivov

ODBOR REGIJ

| 41. | izraža zadovoljstvo, da SSO kaže na potrebo po prilagoditvi oblik ukrepov lokalnim izzivom in možnostim, vendar pričakuje globljo analizo in nadaljnje delo na tem področju, tako da bi izsledki lahko služili kot kazalniki za lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

41.

izraža zadovoljstvo, da SSO kaže na potrebo po prilagoditvi oblik ukrepov lokalnim izzivom in možnostim, vendar pričakuje globljo analizo in nadaljnje delo na tem področju, tako da bi izsledki lahko služili kot kazalniki za lokalne in regionalne oblasti;

| 42. | z zadovoljstvom sprejema predlog o partnerskih pogodbah, ki naj bi elemente SSO prenesle v nacionalne okvire. Poudarja potrebo po upoštevanju enot na nižjih ravneh teritorialne razdelitve, zaradi česar je treba vključiti ustrezne lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

42.

z zadovoljstvom sprejema predlog o partnerskih pogodbah, ki naj bi elemente SSO prenesle v nacionalne okvire. Poudarja potrebo po upoštevanju enot na nižjih ravneh teritorialne razdelitve, zaradi česar je treba vključiti ustrezne lokalne in regionalne oblasti;

| 43. | se zaveda težavnosti oblikovanja usklajene opredelitve teritorialnih območij v skladih SSO in ponuja svojo pomoč za napredek pri tem vprašanju. Poudarja, da se opredelitev spreminja glede na sektorsko zakonodajo, kar otežuje ugotavljanje glavnih teritorialnih izzivov. |
| --- | --- |

43.

se zaveda težavnosti oblikovanja usklajene opredelitve teritorialnih območij v skladih SSO in ponuja svojo pomoč za napredek pri tem vprašanju. Poudarja, da se opredelitev spreminja glede na sektorsko zakonodajo, kar otežuje ugotavljanje glavnih teritorialnih izzivov.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 3.2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice in organi upravljanja, ki so pristojni za izvajanje skladov SSO, tesno sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju pogodbe o partnerstvu in programov. | Države članice, njihovi lokalni in regionalni organi, partnerji in organi upravljanja, ki so pristojni za izvajanje skladov SSO, tesno sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju pogodbe o partnerstvu in programov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice in organi upravljanja, ki so pristojni za izvajanje skladov SSO, tesno sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju pogodbe o partnerstvu in programov.

Države članice, njihovi lokalni in regionalni organi, partnerji in organi upravljanja, ki so pristojni za izvajanje skladov SSO, tesno sodelujejo pri pripravi, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju pogodbe o partnerstvu in programov.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 2

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 3.3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (...) 2. | Države članice spodbujajo razvoj lokalnih in podregionalnih pristopov zlasti prek lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z zaupanjem odločanja in izvajanja lokalnemu partnerstvu javnih, zasebnih akterjev in akterjev civilne družbe. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice zato opredelijo pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, za vse sklade SSO ter v pogodbah o partnerstvu navedejo glavne izzive, ki jih je treba obravnavati na ta način, glavne cilje in prednostne naloge za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, vrste ozemelj, ki jih je treba zajeti, posebno vlogo, ki jo bodo imele lokalne akcijske skupine pri izvajanju strategij, in vlogo, predvideno za različne sklade SSO pri izvajanju lokalnih razvojnih strategij pri različnih vrstah ozemlja, kot so podeželska, mestna in obalna območja ter ustrezne mehanizme usklajevanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(...) 2.

Države članice spodbujajo razvoj lokalnih in podregionalnih pristopov zlasti prek lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z zaupanjem odločanja in izvajanja lokalnemu partnerstvu javnih, zasebnih akterjev in akterjev civilne družbe. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice zato opredelijo pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, za vse sklade SSO ter v pogodbah o partnerstvu navedejo glavne izzive, ki jih je treba obravnavati na ta način, glavne cilje in prednostne naloge za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, vrste ozemelj, ki jih je treba zajeti, posebno vlogo, ki jo bodo imele lokalne akcijske skupine pri izvajanju strategij, in vlogo, predvideno za različne sklade SSO pri izvajanju lokalnih razvojnih strategij pri različnih vrstah ozemlja, kot so podeželska, mestna in obalna območja ter ustrezne mehanizme usklajevanja.

| (...) 2. | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice spodbujajo razvoj lokalnih in podregionalnih pristopov zlasti prek lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z zaupanjem odločanja in izvajanja lokalnemu partnerstvu javnih, zasebnih akterjev in akterjev civilne družbe. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice zato opredelijo pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, za vse sklade SSO ter v pogodbah o partnerstvu navedejo glavne izzive, ki jih je treba obravnavati na ta način, glavne cilje in prednostne naloge za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, vrste ozemelj, ki jih je treba zajeti, posebno vlogo, ki jo bodo imele lokalne akcijske skupine pri izvajanju strategij, in vlogo, predvideno za različne sklade SSO pri izvajanju lokalnih razvojnih strategij pri različnih vrstah ozemlja, kot so podeželska, mestna in obalna območja ter ustrezne mehanizme usklajevanja. |
| --- | --- |

(...) 2.

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice spodbujajo razvoj lokalnih in podregionalnih pristopov zlasti prek lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, z zaupanjem odločanja in izvajanja lokalnemu partnerstvu javnih, zasebnih akterjev in akterjev civilne družbe. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, se izvaja v okviru strateškega pristopa za zagotovitev, da opredelitev lokalnih potreb „od spodaj navzgor“ upošteva prednostne naloge na višji ravni. Države članice zato opredelijo pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, za vse sklade SSO ter v pogodbah o partnerstvu navedejo glavne izzive, ki jih je treba obravnavati na ta način, glavne cilje in prednostne naloge za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, vrste ozemelj, ki jih je treba zajeti, posebno vlogo, ki jo bodo imele lokalne akcijske skupine pri izvajanju strategij, in vlogo, predvideno za različne sklade SSO pri izvajanju lokalnih razvojnih strategij pri različnih vrstah ozemlja, kot so podeželska, mestna in obalna območja ter ustrezne mehanizme usklajevanja.

| 3. | Celostne ozemeljske naložbe so instrument, ki predvideva ureditev integriranega izvajanja za naložbe, ki se nanašajo na več kot eno prednostno os ali enega ali več operativnih programov. Financiranje v okviru več prednostnih osi ali programov je mogoče povezati v naložbeno strategijo za določeno območje ali funkcionalno območje. To ima lahko obliko celostne strategije razvoja mest, pa tudi medobčinskega sodelovanja na podeželskih območjih. Organom upravljanja omogoča, da izvajanje delov različnih prednostnih osi zaupajo lokalnim oblastem in s tem zagotovijo, da so naložbe izvedene komplementarno. V okviru celostnih ozemeljskih naložb je nekatere dele mogoče izvajati v obliki ukrepov za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, pri čemer se oba pristopa povezujeta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Integrirane dejavnosti so projekt, pogodba, ukrep ali niz projektov, ki so deležni podpore enega ali več skladov SSO in drugih instrumentov Unije. Vendar pa je ta možnost pogojena s tem, da se posamezen izdatek iz skladov SSO ali drugega instrumenta Unije ne financira dvakrat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skupni akcijski načrt je dejavnost, ki se izvaja s pristopom, usmerjenem k rezultatom, cilj pa je doseganje posebnih ciljev, o katerih se dogovorijo države članice in Komisija. Lahko je del enega ali več operativnih programov in je lahko koristen instrument za spodbujanje boljšega povezovanja različnih skladov SSO za dosego skupnega cilja. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skupni operativni program je operativni program, ki povezuje podporo različnih skladov SSO. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Države članice spodbujajo lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, celostne ozemeljske naložbe, integrirane dejavnosti, skupne akcijske načrte in skupne operativne programe, in sicer tako, da v pogodbah o partnerstvu navedejo glavne probleme, ki jih je treba odpraviti na ta način, glavne cilje in prednostne naloge za te instrumente, vrste območij, ki jih je treba zajeti, konkretno vlogo, ki jo bodo imele lokalne akcijske skupine pri izvajanju strategij lokalnega razvoja, in vlogo, predvideno za različne sklade SSO pri izvajanju celostnih strategij na različnih vrstah območij, kot so podeželska, mestna in obalna območja, ter ustrezne mehanizme usklajevanja. |
| --- | --- |

7.

Obrazložitev

Glej točko 21 mnenja.

Predlog spremembe 3

COM(2012) 496 final

Priloga I, za točko 3.3.2 se doda nova točka

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Kjer “celostna ozemeljska naložba“ v skladu s členom 99 predlagane splošne uredbe o strukturnih skladih zadeva strategijo za trajnostni razvoj mest v skladu s členom 7 predloga uredbe o ESRR, je treba upravljanje in izvajanje takšne celostne naložbe neposredno prenesti na mestne oblasti upravičenke. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kjer “celostna ozemeljska naložba“ v skladu s členom 99 predlagane splošne uredbe o strukturnih skladih zadeva strategijo za trajnostni razvoj mest v skladu s členom 7 predloga uredbe o ESRR, je treba upravljanje in izvajanje takšne celostne naložbe neposredno prenesti na mestne oblasti upravičenke.

Obrazložitev

Besedilo v obliki zakonodajne določbe vključuje vsebino točke 22 mnenja. Namen je poudariti inovacijo, tj. prenos pooblastil za upravljanje in izvajanje celostnih ozemeljskih naložb na mesta. Takšen prenos je predviden že v členu 7 uredbe o ESRR in členu 99 splošne uredbe.

Predlog spremembe 4

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 4.4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice po potrebi zagotovijo, da je financiranje iz skladov SSO usklajeno s podporo iz programa NER 300. (...) | Države članice in Komisija po potrebi zagotovijo, da je financiranje iz skladov SSO usklajeno s podporo iz programa NER 300. (...) |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice po potrebi zagotovijo, da je financiranje iz skladov SSO usklajeno s podporo iz programa NER 300. (...)

Države članice in Komisija po potrebi zagotovijo, da je financiranje iz skladov SSO usklajeno s podporo iz programa NER 300. (...)

Obrazložitev

Glej točko 26 mnenja.

Predlog spremembe 5

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 4.5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice si prizadevajo po možnosti izkoristiti sinergije z instrumenti politike Unije (finančnimi in nefinančnimi instrumenti) za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditve tem spremembam, varstvo okolja in učinkovito rabo virov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice si prizadevajo po možnosti izkoristiti sinergije z instrumenti politike Unije (finančnimi in nefinančnimi instrumenti) za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditve tem spremembam, varstvo okolja in učinkovito rabo virov.

| 1. | Države članice in Komisija si prizadevajo po možnosti izkoristiti sinergije z instrumenti politike Unije (finančnimi in nefinančnimi instrumenti) za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditve tem spremembam, varstvo okolja in učinkovito rabo virov. |
| --- | --- |

1.

Države članice in Komisija si prizadevajo po možnosti izkoristiti sinergije z instrumenti politike Unije (finančnimi in nefinančnimi instrumenti) za ublažitev podnebnih sprememb in prilagoditve tem spremembam, varstvo okolja in učinkovito rabo virov.

| 2. | Kadar je ustrezno, države članice zagotovijo dopolnjevanje in usklajevanje z LIFE, zlasti z integriranimi projekti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka, ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.

Kadar je ustrezno, države članice zagotovijo dopolnjevanje in usklajevanje z LIFE, zlasti z integriranimi projekti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka, ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam.

| 2. | Kadar je ustrezno, države članice in Komisija zagotovijo dopolnjevanje in usklajevanje z LIFE, zlasti z integriranimi projekti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka, ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.

Kadar je ustrezno, države članice in Komisija zagotovijo dopolnjevanje in usklajevanje z LIFE, zlasti z integriranimi projekti na področjih narave, vode, odpadkov, zraka, ublažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam.

Obrazložitev

Glej točko 26 mnenja.

Predlog spremembe 6

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 4.6.1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice si prizadevajo za uporabo skladov SSO za vključevanje orodij in metod, razvitih in uspešno preskušenih v programu “Erasmus za vse“. | Države članice in Komisija si prizadevajo za uporabo skladov SSO za vključevanje orodij in metod, razvitih in uspešno preskušenih v programu “Erasmus za vse“. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice si prizadevajo za uporabo skladov SSO za vključevanje orodij in metod, razvitih in uspešno preskušenih v programu “Erasmus za vse“.

Države članice in Komisija si prizadevajo za uporabo skladov SSO za vključevanje orodij in metod, razvitih in uspešno preskušenih v programu “Erasmus za vse“.

Obrazložitev

Glej točko 26 mnenja.

Predlog spremembe 7

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 4.9.2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Za podporo močnejšemu teritorialnemu povezovanju si države članice prizadevajo izkoristiti sinergije med dejavnostmi teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in evropskimi sosedskimi instrumenti, zlasti v zvezi z dejavnostmi čezmejnega sodelovanja. Države članice prav tako, kadar je primerno, zagotovijo, da so obstoječe dejavnosti povezane z novimi evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje ob posebnem upoštevanju usklajevanja in izmenjave najboljših praks. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Za podporo močnejšemu teritorialnemu povezovanju si države članice prizadevajo izkoristiti sinergije med dejavnostmi teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in evropskimi sosedskimi instrumenti, zlasti v zvezi z dejavnostmi čezmejnega sodelovanja. Države članice prav tako, kadar je primerno, zagotovijo, da so obstoječe dejavnosti povezane z novimi evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje ob posebnem upoštevanju usklajevanja in izmenjave najboljših praks.

| 2. | Za podporo močnejšemu teritorialnemu povezovanju si države članice prizadevajo izkoristiti sinergije med dejavnostmi teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in
  ter evropskimi sosedskimi instrumenti, instrumentom za predpristopno pomoč in Evropskim razvojnim skladom, zlasti v zvezi z dejavnostmi čezmejnega sodelovanja. Države članice prav tako, kadar je primerno, zagotovijo, da so obstoječe dejavnosti povezane z novimi evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje ob posebnem upoštevanju usklajevanja in izmenjave najboljših praks. |
| --- | --- |

2.

Za podporo močnejšemu teritorialnemu povezovanju si države članice prizadevajo izkoristiti sinergije med dejavnostmi teritorialnega sodelovanja v okviru kohezijske politike in
  ter evropskimi sosedskimi instrumenti, instrumentom za predpristopno pomoč in Evropskim razvojnim skladom, zlasti v zvezi z dejavnostmi čezmejnega sodelovanja. Države članice prav tako, kadar je primerno, zagotovijo, da so obstoječe dejavnosti povezane z novimi evropskimi združenji za teritorialno sodelovanje ob posebnem upoštevanju usklajevanja in izmenjave najboljših praks.

Obrazložitev

Glej točko 32 mnenja.

Predlog spremembe 8

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 6.3.2

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo sodelovanje ustreznih organov, pristojnih za spodbujanje enakosti spolov, nediskriminacije in dostopnosti v partnerstvu, ter zagotavljajo ustrezne strukture v skladu z nacionalnimi praksami za svetovanje o enakosti spolov, nediskriminaciji in dostopnosti, da se zagotovi potrebno strokovno znanje pri pripravi, spremljanju in vrednotenju skladov SSO. V odborih za spremljanje sta enakomerno zastopana oba spola, vključujejo pa tudi strokovno znanje/odgovornost glede enakosti spolov. | Države članice v okviru obstoječih nacionalnih struktur zagotovijo sodelovanje ustreznih organov, pristojnih za spodbujanje enakosti spolov, nediskriminacije in dostopnosti v partnerstvu, ter zagotavljajo ustrezne strukture v skladu z nacionalnimi praksami za svetovanje o enakosti spolov, nediskriminaciji in dostopnosti, da se zagotovi potrebno strokovno znanje pri pripravi, spremljanju in vrednotenju skladov SSO. V odborih za spremljanje sta enakomerno zastopana oba spola, vključujejo pa tudi strokovno znanje/odgovornost glede enakosti spolov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo sodelovanje ustreznih organov, pristojnih za spodbujanje enakosti spolov, nediskriminacije in dostopnosti v partnerstvu, ter zagotavljajo ustrezne strukture v skladu z nacionalnimi praksami za svetovanje o enakosti spolov, nediskriminaciji in dostopnosti, da se zagotovi potrebno strokovno znanje pri pripravi, spremljanju in vrednotenju skladov SSO. V odborih za spremljanje sta enakomerno zastopana oba spola, vključujejo pa tudi strokovno znanje/odgovornost glede enakosti spolov.

Države članice v okviru obstoječih nacionalnih struktur zagotovijo sodelovanje ustreznih organov, pristojnih za spodbujanje enakosti spolov, nediskriminacije in dostopnosti v partnerstvu, ter zagotavljajo ustrezne strukture v skladu z nacionalnimi praksami za svetovanje o enakosti spolov, nediskriminaciji in dostopnosti, da se zagotovi potrebno strokovno znanje pri pripravi, spremljanju in vrednotenju skladov SSO. V odborih za spremljanje sta enakomerno zastopana oba spola, vključujejo pa tudi strokovno znanje/odgovornost glede enakosti spolov.

Obrazložitev

Glej točko 39 mnenja.

Predlog spremembe 9

COM(2012) 496 final

Priloga I, točka 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 7.1. | Države članice in regije izvajajo naslednje ukrepe za pripravo njihovih pogodb o partnerstvu in programov: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

7.1.

Države članice in regije izvajajo naslednje ukrepe za pripravo njihovih pogodb o partnerstvu in programov:

| 7.1. | Države članice in regije izvajajo naslednje ukrepe za pripravo njihovih pogodb o partnerstvu in programov: |
| --- | --- |

7.1.

Države članice in regije izvajajo naslednje ukrepe za pripravo njihovih pogodb o partnerstvu in programov:

| (a) | analiza razvojnega potenciala in sposobnosti države članice ali regije, predvsem glede na ključne izzive, opredeljene v strategiji Evropa 2020, nacionalnih programih reform in veljavnih priporočilih za posamezne države; pristojni organi izvedejo podrobno analizo nacionalnih, regionalnih in lokalnih značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

analiza razvojnega potenciala in sposobnosti države članice ali regije, predvsem glede na ključne izzive, opredeljene v strategiji Evropa 2020, nacionalnih programih reform in veljavnih priporočilih za posamezne države; pristojni organi izvedejo podrobno analizo nacionalnih, regionalnih in lokalnih značilnosti;

| (a) | analiza razvojnega potenciala in sposobnosti države članice ali regije, predvsem glede na ključne izzive, opredeljene v poročilih Komisije o kohezijski politiki, strategiji Evropa 2020, nacionalnih programih reform in veljavnih priporočilih za posamezne države; pristojni organi izvedejo podrobno analizo nacionalnih, regionalnih in lokalnih značilnosti; |
| --- | --- |

(a)

analiza razvojnega potenciala in sposobnosti države članice ali regije, predvsem glede na ključne izzive, opredeljene v poročilih Komisije o kohezijski politiki, strategiji Evropa 2020, nacionalnih programih reform in veljavnih priporočilih za posamezne države; pristojni organi izvedejo podrobno analizo nacionalnih, regionalnih in lokalnih značilnosti;

| (b) | ocena glavnih izzivov, ki jih mora obravnavati zadevna regija ali država članica, opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, inovacijske vrzeli, vključno s pomanjkanjem zmogljivosti načrtovanja in izvajanja, ki omejujejo dolgoročne možnosti za rast in delovna mesta. To je podlaga za opredelitev mogočih področij in dejavnosti za prednostno obravnavo politike, intervencije in koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

ocena glavnih izzivov, ki jih mora obravnavati zadevna regija ali država članica, opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, inovacijske vrzeli, vključno s pomanjkanjem zmogljivosti načrtovanja in izvajanja, ki omejujejo dolgoročne možnosti za rast in delovna mesta. To je podlaga za opredelitev mogočih področij in dejavnosti za prednostno obravnavo politike, intervencije in koncentracije;

| (b) | ocena glavnih izzivov, ki jih mora obravnavati zadevna regija ali država članica, opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, inovacijske vrzeli, vključno s pomanjkanjem zmogljivosti načrtovanja in izvajanja, ki omejujejo dolgoročne možnosti za rast in delovna mesta. To je podlaga za opredelitev mogočih področij in dejavnosti za prednostno obravnavo politike, intervencije in koncentracije; |
| --- | --- |

(b)

ocena glavnih izzivov, ki jih mora obravnavati zadevna regija ali država članica, opredelitev ozkih grl in manjkajočih povezav, inovacijske vrzeli, vključno s pomanjkanjem zmogljivosti načrtovanja in izvajanja, ki omejujejo dolgoročne možnosti za rast in delovna mesta. To je podlaga za opredelitev mogočih področij in dejavnosti za prednostno obravnavo politike, intervencije in koncentracije;

| (c) | ocena medsektorskih izzivov, izzivov čez meje jurisdikcije ali čezmejnih izzivov, zlasti v kontekstu makroregionalne strategije in strategije za morske bazene; |
| --- | --- |

(c)

ocena medsektorskih izzivov, izzivov čez meje jurisdikcije ali čezmejnih izzivov, zlasti v kontekstu makroregionalne strategije in strategije za morske bazene;

| (c) | ocena teritorialnih posebnosti, ki jih je treba upoštevati:






  — | vloga mest, podeželskih, ribiških in obalnih območij ter območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi problemi; |
| --- | --- | --- |

(c)

—

vloga mest, podeželskih, ribiških in obalnih območij ter območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi problemi;

| — | posebni problemi območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, najbolj oddaljenih regij, najsevernejših regij z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoških, čezmejnih in gorskih regij; |
| --- | --- |

—

posebni problemi območij, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, najbolj oddaljenih regij, najsevernejših regij z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoških, čezmejnih in gorskih regij;

| — | povezave med mesti in podeželjem v smislu dostopa do cenovno dostopne, kakovostne infrastrukture in storitev ter težave v regijah z visoko koncentracijo socialno marginaliziranih skupnosti; |
| --- | --- |

—

povezave med mesti in podeželjem v smislu dostopa do cenovno dostopne, kakovostne infrastrukture in storitev ter težave v regijah z visoko koncentracijo socialno marginaliziranih skupnosti;

| (d) | identifikacija ukrepov, da se doseže boljše usklajevanje različnih teritorialnih ravni in virov financiranja za uresničevanje celostnega pristopa, ki povezuje Evropo 2020 z regionalnimi in lokalnimi akterji. |
| --- | --- |

(d)

identifikacija ukrepov, da se doseže boljše usklajevanje različnih teritorialnih ravni in virov financiranja za uresničevanje celostnega pristopa, ki povezuje Evropo 2020 z regionalnimi in lokalnimi akterji.

| (d
  c) | ocena medsektorskih izzivov, izzivov čez meje jurisdikcije ali čezmejnih izzivov, zlasti v kontekstu makroregionalne strategije in strategije za morske bazene; |
| --- | --- |

(d
  c)

ocena medsektorskih izzivov, izzivov čez meje jurisdikcije ali čezmejnih izzivov, zlasti v kontekstu makroregionalne strategije in strategije za morske bazene;

| (e
  d) | identifikacija ukrepov, da se doseže boljše usklajevanje različnih teritorialnih ravni in virov financiranja za uresničevanje celostnega pristopa, ki povezuje Evropo 2020 z regionalnimi in lokalnimi akterji. |
| --- | --- |

(e
  d)

identifikacija ukrepov, da se doseže boljše usklajevanje različnih teritorialnih ravni in virov financiranja za uresničevanje celostnega pristopa, ki povezuje Evropo 2020 z regionalnimi in lokalnimi akterji.

| 7.2. | Zaradi upoštevanja cilja teritorialne kohezije države članice in regije zagotovijo, da skupni pristop k spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti: |
| --- | --- |

7.2.

Zaradi upoštevanja cilja teritorialne kohezije države članice in regije zagotovijo, da skupni pristop k spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti:

| 7.2. | Zaradi upoštevanja cilja teritorialne kohezije države članice in regije zagotovijo, da skupni pristop k spodbujanju pametne, trajnostne in vključujoče rasti: |
| --- | --- |

7.2.

| (a) | odraža vlogo mest, podeželja, ribiških in obalnih območij, območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi težavami; |
| --- | --- |

(a)

odraža vlogo mest, podeželja, ribiških in obalnih območij, območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi težavami;

| (a) | odraža vlogo mest, podeželja, ribiških in obalnih območij, območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi težavami; |
| --- | --- |

(a)

odraža vlogo mest, podeželja, ribiških in obalnih območij, območij s posebnimi geografskimi ali demografskimi težavami;

| (b) | upošteva posebne izzive za najbolj oddaljene regije, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; |
| --- | --- |

(b)

upošteva posebne izzive za najbolj oddaljene regije, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije;

| (b) | upošteva posebne izzive za najbolj oddaljene regije, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije; |
| --- | --- |

(b)

upošteva posebne izzive za najbolj oddaljene regije, najsevernejše regije z zelo nizko gostoto prebivalstva ter otoške, čezmejne in gorske regije;

| (c) | obravnava povezave med mesti in podeželjem v smislu dostopa do cenovno dostopne, kakovostne infrastrukture in storitev ter težave v regijah z visoko koncentracijo socialno marginaliziranih skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

obravnava povezave med mesti in podeželjem v smislu dostopa do cenovno dostopne, kakovostne infrastrukture in storitev ter težave v regijah z visoko koncentracijo socialno marginaliziranih skupnosti.

| (c) | obravnava povezave med mesti in podeželjem v smislu dostopa do cenovno dostopne, kakovostne infrastrukture in storitev ter težave v regijah z visoko koncentracijo socialno marginaliziranih skupnosti. |
| --- | --- |

(c)

Obrazložitev

Odbor pozdravlja omembo obveznosti iz Pogodbe, ki se nanašajo na cilj teritorialne kohezije, v točki 7.2, vendar predlaga vključitev tega parametra v korake, navedene v točki 7.1.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2012) 496 final.

1

(2)  Pri tem gre za začasno ustavitev plačil in obveznosti v okviru operativnih programov, kadar se ne upoštevajo priporočila na področju gospodarskega upravljanja EU.

2

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/67 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/67

---

Mnenje Odbora regij – Napotitev delavcev na delo v okviru opravljanja storitev

2013/C 17/12

ODBOR REGIJ

| — | ugotavlja, da je napotitev delavcev na delo v Evropski uniji v zadnjih letih vse več; hkrati poudarja, da se število napotenih delavcev v državah članicah, iz katerih delavci prihajajo, kot tudi v ciljnih državah članicah močno razlikuje; |
| --- | --- |

—

ugotavlja, da je napotitev delavcev na delo v Evropski uniji v zadnjih letih vse več; hkrati poudarja, da se število napotenih delavcev v državah članicah, iz katerih delavci prihajajo, kot tudi v ciljnih državah članicah močno razlikuje;

| — | meni, da je v tem kontekstu danes pomembno sprejeti instrument Skupnosti glede napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, ki bi hkrati poenotil nadzor izvajanja napotitve in obravnaval vsebinska vprašanja, ki so se pojavila zaradi odločb Sodišča Evropske unije in so povzročile restriktivno tolmačenje Direktive 96/71/ES; |
| --- | --- |

—

meni, da je v tem kontekstu danes pomembno sprejeti instrument Skupnosti glede napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, ki bi hkrati poenotil nadzor izvajanja napotitve in obravnaval vsebinska vprašanja, ki so se pojavila zaradi odločb Sodišča Evropske unije in so povzročile restriktivno tolmačenje Direktive 96/71/ES;

| — | obžaluje, da zdajšnji predlog Evropske komisije ne uvaja revizije ali spremembe Direktive 96/71/ES in zato ne more obravnavati vseh vsebinskih vprašanj, ki jih je sprožila sodna praksa, zlasti vprašanj v povezavi z razširitvijo kolektivnih pogodb, razširitvijo "trdnega jedra veljavnih pravil", uporabo ugodnejših določb države gostiteljice in spoštovanjem temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do stavke; |
| --- | --- |

—

obžaluje, da zdajšnji predlog Evropske komisije ne uvaja revizije ali spremembe Direktive 96/71/ES in zato ne more obravnavati vseh vsebinskih vprašanj, ki jih je sprožila sodna praksa, zlasti vprašanj v povezavi z razširitvijo kolektivnih pogodb, razširitvijo "trdnega jedra veljavnih pravil", uporabo ugodnejših določb države gostiteljice in spoštovanjem temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do stavke;

| — | predlaga, da se okrepi solidarna odgovornost delodajalca in podizvajalca z uvedbo določbe, da se omeji število ravni podizvajalskih del; |
| --- | --- |

—

predlaga, da se okrepi solidarna odgovornost delodajalca in podizvajalca z uvedbo določbe, da se omeji število ravni podizvajalskih del;

| — | je zadovoljen, da je Evropska komisija 11. septembra 2012 umaknila predlog uredbe (Monti II) o uskladitvi pravice do stavke z gospodarskimi svoboščinami Evropske unije na podlagi klavzule o fleksibilnosti o dokončanju notranjega trga (člen 352 PDEU). |
| --- | --- |

—

je zadovoljen, da je Evropska komisija 11. septembra 2012 umaknila predlog uredbe (Monti II) o uskladitvi pravice do stavke z gospodarskimi svoboščinami Evropske unije na podlagi klavzule o fleksibilnosti o dokončanju notranjega trga (člen 352 PDEU).

| Poročevalec | Alain HUTCHINSON, član parlamenta regije glavnega mesta Bruselj |
| --- | --- |
| Referenčna dokumenta | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev
  COM(2012) 131 final
  in
  Predlog uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev
  COM(2012) 130 final |

Poročevalec

Alain HUTCHINSON, član parlamenta regije glavnega mesta Bruselj

Referenčna dokumenta

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o izvrševanju Direktive 96/71/ES o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev

COM(2012) 131 final

in

Predlog uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev

COM(2012) 130 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

| 1. | podpira pobude Evropske komisije za krepitev socialne razsežnosti notranjega trga v skladu s členom 9 Lizbonske pogodbe, ki zagotavlja upoštevanje socialne razsežnosti v vseh politikah Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

podpira pobude Evropske komisije za krepitev socialne razsežnosti notranjega trga v skladu s členom 9 Lizbonske pogodbe, ki zagotavlja upoštevanje socialne razsežnosti v vseh politikah Evropske unije;

Vse več pojavov napotitve delavcev na delo

| 2. | ugotavlja, da je napotitev delavcev na delo v Evropski uniji v zadnjih letih vse več. Po podatkih Evropske komisije naj bi vsako leto delodajalci iz ene države članice v drugo napotili na delo milijon svojih delavcev; hkrati poudarja, da se število napotenih delavcev v državah članicah, iz katerih delavci prihajajo, kot tudi v ciljnih državah članicah močno razlikuje; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je napotitev delavcev na delo v Evropski uniji v zadnjih letih vse več. Po podatkih Evropske komisije naj bi vsako leto delodajalci iz ene države članice v drugo napotili na delo milijon svojih delavcev; hkrati poudarja, da se število napotenih delavcev v državah članicah, iz katerih delavci prihajajo, kot tudi v ciljnih državah članicah močno razlikuje;

| 3. | ugotavlja, da največ napotitev delavcev na delo potrebujejo delovno najintenzivnejše panoge. Gradbeništvo in javna dela so že od nekdaj sektor, ki zaposluje največ napotenih delavcev (po podatkih Evropske komisije 24 % napotitev na delo v Evropi), pri čemer so ti napoteni delavci večinoma fizični delavci; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da največ napotitev delavcev na delo potrebujejo delovno najintenzivnejše panoge. Gradbeništvo in javna dela so že od nekdaj sektor, ki zaposluje največ napotenih delavcev (po podatkih Evropske komisije 24 % napotitev na delo v Evropi), pri čemer so ti napoteni delavci večinoma fizični delavci;

| 4. | poudarja, da so lahko razlike v plačah med državami velike. |
| --- | --- |

4.

poudarja, da so lahko razlike v plačah med državami velike.

Teritorialna razsežnost napotitev delavcev na delo

ODBOR REGIJ

| 5. | opozarja, da se napotitve na delo v nekaterih panogah osredotočajo na določena geografska območja, pri čemer imajo precejšen delež izjav o napotitvi na delo obmejne regije; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da se napotitve na delo v nekaterih panogah osredotočajo na določena geografska območja, pri čemer imajo precejšen delež izjav o napotitvi na delo obmejne regije;

| 6. | meni, da bi morale regije, zlasti obmejne regije, imeti večjo vlogo v okviru sodelovanja med oblastmi različnih držav, da bi po eni strani nadzirale, da se pri napotitvah spoštujejo pravice in dostojanstvo delavcev, ter po drugi strani izmenjavale dobre prakse. Zadevne regije bi morale imeti v zvezi s tem primerna sredstva za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi morale regije, zlasti obmejne regije, imeti večjo vlogo v okviru sodelovanja med oblastmi različnih držav, da bi po eni strani nadzirale, da se pri napotitvah spoštujejo pravice in dostojanstvo delavcev, ter po drugi strani izmenjavale dobre prakse. Zadevne regije bi morale imeti v zvezi s tem primerna sredstva za opravljanje svojih nalog;

| 7. | poudarja, da se kolektivne pogodbe o delu v skladu z Direktivo 1996/71/ES lahko uporabljajo tudi za napotene delavce, dejavne na območju uporabe teh pogodb, in da je zato nujno, da pristojne oblasti izvajalce storitev in delavce, ki so na ta območja napoteni iz drugih držav, lahko seznanijo z vsebino kolektivnih pogodb in zagotovijo njihovo uporabo. |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se kolektivne pogodbe o delu v skladu z Direktivo 1996/71/ES lahko uporabljajo tudi za napotene delavce, dejavne na območju uporabe teh pogodb, in da je zato nujno, da pristojne oblasti izvajalce storitev in delavce, ki so na ta območja napoteni iz drugih držav, lahko seznanijo z vsebino kolektivnih pogodb in zagotovijo njihovo uporabo.

Potreba po boljšem nadzoru izvajanja pravil na področju napotitve na delo

ODBOR REGIJ

| 8. | poudarja, da se te napotitve na delo pogosto izvajajo ob neupoštevanju tako delovnih predpisov na področju socialne varnosti kot tudi davčne zakonodaje. Med načini izogibanja zakonskim obveznostim so:






  — | zaposlitve zgolj za napotitev na delo prek navideznih podjetij, registriranih v državi članici, ki naj bi se prikazovala kot država, iz katere so delavci napoteni; |
| --- | --- | --- |

8.

poudarja, da se te napotitve na delo pogosto izvajajo ob neupoštevanju tako delovnih predpisov na področju socialne varnosti kot tudi davčne zakonodaje. Med načini izogibanja zakonskim obveznostim so:

—

zaposlitve zgolj za napotitev na delo prek navideznih podjetij, registriranih v državi članici, ki naj bi se prikazovala kot država, iz katere so delavci napoteni;

| — | "lažne samozaposlene osebe", ki ne poravnavajo stroškov socialnih dajatev in za katere ne veljajo določbe o delovnih pogojih in plačah v državi gostiteljici, kakor je predvideno v Direktivi 96/71/ES, ki se uporablja samo za delavce; |
| --- | --- |

—

"lažne samozaposlene osebe", ki ne poravnavajo stroškov socialnih dajatev in za katere ne veljajo določbe o delovnih pogojih in plačah v državi gostiteljici, kakor je predvideno v Direktivi 96/71/ES, ki se uporablja samo za delavce;

| — | oblikovanje platforme napotenih delavcev, kar se izvaja v nekaterih velikih podjetjih. Pri tem se v državi, v kateri so davčni in socialni predpisi finančno ugodnejši, ustanovi hčerinsko podjetje, kamor se napoti delavce; |
| --- | --- |

—

oblikovanje platforme napotenih delavcev, kar se izvaja v nekaterih velikih podjetjih. Pri tem se v državi, v kateri so davčni in socialni predpisi finančno ugodnejši, ustanovi hčerinsko podjetje, kamor se napoti delavce;

| — | zloraba instrumenta napotitve na delovna mesta za trajno zasedbo delovnih mest; |
| --- | --- |

—

zloraba instrumenta napotitve na delovna mesta za trajno zasedbo delovnih mest;

| — | neobstoj izjave o napotitvi; |
| --- | --- |

—

neobstoj izjave o napotitvi;

poudarja, da študije kažejo, da se zakonsko določeni minimalni pogoji glede dela in zaposlitve v državi članici gostiteljici v številnih primerih napotitve delavcev ne spoštujejo ter da se poskušajo zaobiti določbe o socialnem zavarovanju, pa tudi davčna zakonodaja;

| 9. | poudarja, da so ob upoštevanju ugotovitev Komisije o izjemnih razlikah med nacionalnimi ukrepi nadzora, ki so jih uvedle države članice oz. tretje države, podpisnice sporazumov o prostem gibanju oseb, skupni standardi nadzora izjemnega pomena; vendar pa se pri tem ne smejo omejiti možnosti nacionalnih organov za izvajanje nadzora; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da so ob upoštevanju ugotovitev Komisije o izjemnih razlikah med nacionalnimi ukrepi nadzora, ki so jih uvedle države članice oz. tretje države, podpisnice sporazumov o prostem gibanju oseb, skupni standardi nadzora izjemnega pomena; vendar pa se pri tem ne smejo omejiti možnosti nacionalnih organov za izvajanje nadzora;

| 10. | meni, da je v tem kontekstu danes pomembno sprejeti instrument Skupnosti glede napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, ki bi hkrati poenotil nadzor izvajanja napotitve in obravnaval vsebinska vprašanja, ki so se pojavila zaradi zgoraj navedenih odločb Sodišča Evropske unije, zlasti zadev Viking (zadeva C-438/05), Laval (zadeva C-341/05), Rüffert (zadeva C-346/06) in Luksemburg (zadeva C-319/06), ki so povzročile restriktivno tolmačenje Direktive 96/71/ES; |
| --- | --- |

10.

meni, da je v tem kontekstu danes pomembno sprejeti instrument Skupnosti glede napotitve delavcev na delo v okviru opravljanja storitev, ki bi hkrati poenotil nadzor izvajanja napotitve in obravnaval vsebinska vprašanja, ki so se pojavila zaradi zgoraj navedenih odločb Sodišča Evropske unije, zlasti zadev Viking (zadeva C-438/05), Laval (zadeva C-341/05), Rüffert (zadeva C-346/06) in Luksemburg (zadeva C-319/06), ki so povzročile restriktivno tolmačenje Direktive 96/71/ES;

| 11. | zato je naklonjen načrtu sprejetja predloga direktive na tem področju, vendar obžaluje, da zdajšnji predlog Evropske komisije ne uvaja revizije ali spremembe Direktive 96/71/ES in zato ne more obravnavati vseh vsebinskih vprašanj, ki so bila sprožena z zgoraj navedenimi odločbami, zlasti vprašanj v povezavi z razširitvijo kolektivnih pogodb, razširitvijo "trdnega jedra veljavnih pravil", uporabo ugodnejših določb države gostiteljice in spoštovanjem temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do stavke; |
| --- | --- |

11.

zato je naklonjen načrtu sprejetja predloga direktive na tem področju, vendar obžaluje, da zdajšnji predlog Evropske komisije ne uvaja revizije ali spremembe Direktive 96/71/ES in zato ne more obravnavati vseh vsebinskih vprašanj, ki so bila sprožena z zgoraj navedenimi odločbami, zlasti vprašanj v povezavi z razširitvijo kolektivnih pogodb, razširitvijo "trdnega jedra veljavnih pravil", uporabo ugodnejših določb države gostiteljice in spoštovanjem temeljnih socialnih pravic, kot je pravica do stavke;

| 12. | opozarja, da se obravnavani predlog direktive dejansko omejuje na uvedbo ukrepov in mehanizmov, ki so namenjeni izboljšanju in okrepitvi nadzora uporabe in izvajanja določb Direktive 96/71/ES, ki se je doslej izkazala za nezadostno pri boju proti socialnemu dampingu in goljufijam. |
| --- | --- |

12.

opozarja, da se obravnavani predlog direktive dejansko omejuje na uvedbo ukrepov in mehanizmov, ki so namenjeni izboljšanju in okrepitvi nadzora uporabe in izvajanja določb Direktive 96/71/ES, ki se je doslej izkazala za nezadostno pri boju proti socialnemu dampingu in goljufijam.

Temeljne pravice ne smejo biti podrejene gospodarskim svoboščinam

ODBOR REGIJ

| 13. | je zadovoljen, da je Evropska komisija 11. septembra 2012 umaknila predlog uredbe (Monti II) o uskladitvi pravice do stavke z gospodarskimi svoboščinami Evropske unije na podlagi klavzule o fleksibilnosti o dokončanju notranjega trga (člen 352 PDEU); |
| --- | --- |

13.

je zadovoljen, da je Evropska komisija 11. septembra 2012 umaknila predlog uredbe (Monti II) o uskladitvi pravice do stavke z gospodarskimi svoboščinami Evropske unije na podlagi klavzule o fleksibilnosti o dokončanju notranjega trga (člen 352 PDEU);

| 14. | se strinja z oceno, da pravica do stavke ne sme biti podrejena dopolnjujočemu cilju dokončanja notranjega trga, saj gre za nedotakljivo načelo, zagotovljeno z Listino o temeljnih pravicah, in da poleg tega poseben zakon (lex specialis), kot je opredeljen v členu 153 Pogodbe, izrecno izključuje pravico do stavke iz področja uporabe zakonodaje Skupnosti; |
| --- | --- |

14.

se strinja z oceno, da pravica do stavke ne sme biti podrejena dopolnjujočemu cilju dokončanja notranjega trga, saj gre za nedotakljivo načelo, zagotovljeno z Listino o temeljnih pravicah, in da poleg tega poseben zakon (lex specialis), kot je opredeljen v členu 153 Pogodbe, izrecno izključuje pravico do stavke iz področja uporabe zakonodaje Skupnosti;

| 15. | vendar meni, da je zaradi umika predloga uredbe ostalo neodgovorjenih več vprašanj, sproženih v okviru sodne prakse Sodišča Evropske unije. Zato poziva k pripravi novega zakonodajnega predloga, ki bi izrecno zagotovil, da se temeljne socialne pravice (pravica do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb, pravica do sindikalnega delovanja) ne morejo omejiti zaradi gospodarskih svoboščin (pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev) ter da z gospodarskimi svoboščinami ni mogoče upravičiti izogibanja nacionalnim zakonom in praksam na socialnem področju; |
| --- | --- |

15.

vendar meni, da je zaradi umika predloga uredbe ostalo neodgovorjenih več vprašanj, sproženih v okviru sodne prakse Sodišča Evropske unije. Zato poziva k pripravi novega zakonodajnega predloga, ki bi izrecno zagotovil, da se temeljne socialne pravice (pravica do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb, pravica do sindikalnega delovanja) ne morejo omejiti zaradi gospodarskih svoboščin (pravica do ustanavljanja in svoboda opravljanja storitev) ter da z gospodarskimi svoboščinami ni mogoče upravičiti izogibanja nacionalnim zakonom in praksam na socialnem področju;

| 16. | znova opozarja, da je v zvezi s tem predlogom uredbe 12 nacionalnih parlamentov (19 glasov) proti Komisiji prvič sprožilo mehanizem zgodnjega opozarjanja z utemeljitvijo, da je ta predlog v navzkrižju z nacionalnimi pristojnostmi in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

16.

znova opozarja, da je v zvezi s tem predlogom uredbe 12 nacionalnih parlamentov (19 glasov) proti Komisiji prvič sprožilo mehanizem zgodnjega opozarjanja z utemeljitvijo, da je ta predlog v navzkrižju z nacionalnimi pristojnostmi in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 17. | vendar meni, da mora zakonodajalec EU ukrepati tako, da pri dejanskih čeznacionalnih primerih, kot so na primer podjetja, ki imajo podružnice v več državah članicah, pojasni razmerje med "kolektivnimi ukrepi" ter svobodo ustanavljanja in opravljanja storitev; |
| --- | --- |

17.

vendar meni, da mora zakonodajalec EU ukrepati tako, da pri dejanskih čeznacionalnih primerih, kot so na primer podjetja, ki imajo podružnice v več državah članicah, pojasni razmerje med "kolektivnimi ukrepi" ter svobodo ustanavljanja in opravljanja storitev;

| 18. | zato meni, da bi lahko OR v primeru, če bi Komisija vztrajala pri svojem predlogu uredbe, glede na obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov in stališča, izražena prek OR na regionalni ravni, razmislil o naknadni vložitvi pritožbe proti temu predlogu zaradi kršitve načela subsidiarnosti, tako z vidika izbrane pravne podlage kot tudi nezadostne izkazane dodane vrednosti ukrepa EU na tem področju; opozarja Komisijo, da bo OR še naprej natančno spremljal spoštovanje načela subsidiarnosti na tem področju; |
| --- | --- |

18.

zato meni, da bi lahko OR v primeru, če bi Komisija vztrajala pri svojem predlogu uredbe, glede na obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov in stališča, izražena prek OR na regionalni ravni, razmislil o naknadni vložitvi pritožbe proti temu predlogu zaradi kršitve načela subsidiarnosti, tako z vidika izbrane pravne podlage kot tudi nezadostne izkazane dodane vrednosti ukrepa EU na tem področju; opozarja Komisijo, da bo OR še naprej natančno spremljal spoštovanje načela subsidiarnosti na tem področju;

| 19. | meni, da je predlog o izvajanju Direktive 96/71/ES še vedno v celoti veljaven in si zasluži vso njegovo pozornost; |
| --- | --- |

19.

meni, da je predlog o izvajanju Direktive 96/71/ES še vedno v celoti veljaven in si zasluži vso njegovo pozornost;

| 20. | meni, da Direktiva 96/71/ES uveljavlja temeljne pravice, katerih izvajanje je treba olajšati, da so bile te pravice, ki so povezane s človekovim dostojanstvom, okrepljene z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, s katero je Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča, in da te pravice ne smejo biti podrejene racionalnosti gospodarskih svoboščin; |
| --- | --- |

20.

meni, da Direktiva 96/71/ES uveljavlja temeljne pravice, katerih izvajanje je treba olajšati, da so bile te pravice, ki so povezane s človekovim dostojanstvom, okrepljene z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, s katero je Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča, in da te pravice ne smejo biti podrejene racionalnosti gospodarskih svoboščin;

| 21. | v zvezi s tem obžaluje, da o predlogu Komisije ni bila omogočena razprava glede izbire pravne podlage, saj je izbrana pravna podlaga "opravljanja storitev" (člen 62 PDEU v povezavi s členom 53), zaradi česar se vprašanja izvajanja Direktive 96/71/ES ponovno obravnavajo z vidika gospodarskih svoboščin in zaradi česar Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in socialni partnerji niso bili v celoti vključeni v pripravo besedila, ki jih neposredno zadeva. |
| --- | --- |

21.

v zvezi s tem obžaluje, da o predlogu Komisije ni bila omogočena razprava glede izbire pravne podlage, saj je izbrana pravna podlaga "opravljanja storitev" (člen 62 PDEU v povezavi s členom 53), zaradi česar se vprašanja izvajanja Direktive 96/71/ES ponovno obravnavajo z vidika gospodarskih svoboščin in zaradi česar Odbor regij, Evropski ekonomsko-socialni odbor in socialni partnerji niso bili v celoti vključeni v pripravo besedila, ki jih neposredno zadeva.

Predlog direktive mora upoštevati vse primere napotitve na delo

ODBOR REGIJ

| 22. | vseeno podpira vsebino obravnavanega predloga Komisije, boja proti socialnemu dampingu in goljufijam pri napotitvi delavcev na delo ter tudi vzpostavitev mehanizmov nadzora izvrševanja delovnih in plačnih pogojev napotenih delavcev; vendar pa predloženi predlog ne zadostuje za dosego teh ciljev, zato ga je treba v najpomembnejših točkah popraviti; |
| --- | --- |

22.

vseeno podpira vsebino obravnavanega predloga Komisije, boja proti socialnemu dampingu in goljufijam pri napotitvi delavcev na delo ter tudi vzpostavitev mehanizmov nadzora izvrševanja delovnih in plačnih pogojev napotenih delavcev; vendar pa predloženi predlog ne zadostuje za dosego teh ciljev, zato ga je treba v najpomembnejših točkah popraviti;

| 23. | meni, da bi primeri napotitve na delo iz držav zunaj Evropske unije, ki so upoštevani v Direktivi 96/71/ES, zaslužili, da se jih omeni v predlogu. Prav tako bi bilo treba določbe te direktive po možnosti takoj po sprejetju vključiti v pravni red Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in v sporazum o prostem gibanju oseb, ki je bil sklenjen s Švico; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi primeri napotitve na delo iz držav zunaj Evropske unije, ki so upoštevani v Direktivi 96/71/ES, zaslužili, da se jih omeni v predlogu. Prav tako bi bilo treba določbe te direktive po možnosti takoj po sprejetju vključiti v pravni red Evropskega gospodarskega prostora (EGP) in v sporazum o prostem gibanju oseb, ki je bil sklenjen s Švico;

| 24. | se zaveda obstoječih omejitev nadzora, kot so jezikovne ovire, nadzor kratkotrajne napotitve na delo, težave pridobivanja informacij v drugi državi članici, zapletenost izvajanja sankcij in pomanjkljivost načinov nadzora nacionalnih uprav; |
| --- | --- |

24.

se zaveda obstoječih omejitev nadzora, kot so jezikovne ovire, nadzor kratkotrajne napotitve na delo, težave pridobivanja informacij v drugi državi članici, zapletenost izvajanja sankcij in pomanjkljivost načinov nadzora nacionalnih uprav;

| 25. | zato močno podpira sprejetje določb predloga direktive za čim bolj učinkovito odpravo teh ovir in okrepitev mehanizmov izvrševanja nadzornih ukrepov in sankcij, da bi bilo izvajanje Direktive 96/71/ES učinkovito in smotrno; poleg tega mora biti sistem čezmejnega izvrševanja sodnih odločb bolj jasen, v skladu z veljavnimi načeli mednarodnega sodelovanja ter medsebojnega priznavanja in izvrševanja odločb in mora upoštevati postopkovne pravice posameznika; |
| --- | --- |

25.

zato močno podpira sprejetje določb predloga direktive za čim bolj učinkovito odpravo teh ovir in okrepitev mehanizmov izvrševanja nadzornih ukrepov in sankcij, da bi bilo izvajanje Direktive 96/71/ES učinkovito in smotrno; poleg tega mora biti sistem čezmejnega izvrševanja sodnih odločb bolj jasen, v skladu z veljavnimi načeli mednarodnega sodelovanja ter medsebojnega priznavanja in izvrševanja odločb in mora upoštevati postopkovne pravice posameznika;

| 26. | meni, da se mora v primeru neupoštevanja Direktive 96/71/ES in te direktive – na primer če se izkaže, da delavec ni dejansko napoten – za zadevno podjetje uporabljati ustrezna zakonodaja, veljavna v državi opravljanja storitve, vsi delavci pa se obravnavajo kot delavci, ki uveljavljajo pravico do prostega gibanja v Uniji v skladu s členom 45 PDEU. |
| --- | --- |

26.

meni, da se mora v primeru neupoštevanja Direktive 96/71/ES in te direktive – na primer če se izkaže, da delavec ni dejansko napoten – za zadevno podjetje uporabljati ustrezna zakonodaja, veljavna v državi opravljanja storitve, vsi delavci pa se obravnavajo kot delavci, ki uveljavljajo pravico do prostega gibanja v Uniji v skladu s členom 45 PDEU.

Solidarna odgovornost: ključna določba predloga direktive, ki bi jo bilo dobro dopolniti

ODBOR REGIJ

| 27. | pozdravlja določbe glede solidarne odgovornosti delodajalca in podizvajalca, zlasti v gradbeništvu, in ugotavlja, da osem držav članic EU dejansko že izvaja solidarno odgovornost (Avstrija, Nemčija, Španija, Finska, Francija, Italija, Nizozemska in Belgija); vendar pa to ne zadostuje za učinkovito preprečevanje zlorab; treba je zagotoviti, da vsa podjetja, ki zlorabljajo napotitev ali imajo od nje korist, za to tudi odgovarjajo; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja določbe glede solidarne odgovornosti delodajalca in podizvajalca, zlasti v gradbeništvu, in ugotavlja, da osem držav članic EU dejansko že izvaja solidarno odgovornost (Avstrija, Nemčija, Španija, Finska, Francija, Italija, Nizozemska in Belgija); vendar pa to ne zadostuje za učinkovito preprečevanje zlorab; treba je zagotoviti, da vsa podjetja, ki zlorabljajo napotitev ali imajo od nje korist, za to tudi odgovarjajo;

| 28. | meni, da bi bilo primerno, da se tej določbi o solidarni odgovornosti doda določba, ki bi omejila število ravni podizvajalskih del, kar bi zmanjšalo nevarnost odklonov na področju napotitve delavcev na delo. Prav tako bi bilo treba zagotoviti boljši popis podizvajalskih podjetij. |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo primerno, da se tej določbi o solidarni odgovornosti doda določba, ki bi omejila število ravni podizvajalskih del, kar bi zmanjšalo nevarnost odklonov na področju napotitve delavcev na delo. Prav tako bi bilo treba zagotoviti boljši popis podizvajalskih podjetij.

Proaktivna vloga socialnih akterjev pri nadzoru izvajanja zakonodaj

ODBOR REGIJ

| 29. | podpira določbe Evropske komisije, katerih namen je sindikatom, socialnim partnerjem in delovnim inšpekcijam zagotoviti ključno vlogo; vendar je treba hkrati upoštevati razlike v sistemih posameznih držav članic; |
| --- | --- |

29.

podpira določbe Evropske komisije, katerih namen je sindikatom, socialnim partnerjem in delovnim inšpekcijam zagotoviti ključno vlogo; vendar je treba hkrati upoštevati razlike v sistemih posameznih držav članic;

| 30. | meni, da bi bilo pomembno okrepiti to vlogo, tako da se ustreznim organom, pristojnim za nadzor uveljavljanja pravic v državah članicah, omogoči izmenjava praks na področju nadzora, da se bolj povežejo njihova prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

30.

meni, da bi bilo pomembno okrepiti to vlogo, tako da se ustreznim organom, pristojnim za nadzor uveljavljanja pravic v državah članicah, omogoči izmenjava praks na področju nadzora, da se bolj povežejo njihova prizadevanja na tem področju;

| 31. | prav tako meni, da bi morali biti predstavniki delavcev, še posebej člani evropskih svetov delavcev, zlasti v gradbenih podjetjih, omenjeni kot ključni akterji, saj je lahko usklajevanje med različnimi predstavniškimi telesi – na primer na velikih gradbiščih – tudi vzvod za obveščanje in opozarjanje. Te pobude predstavnikov delavcev so še toliko bolj legitimne, saj mnogo podjetij daje informacije o svoji politiki družbene odgovornosti. |
| --- | --- |

31.

prav tako meni, da bi morali biti predstavniki delavcev, še posebej člani evropskih svetov delavcev, zlasti v gradbenih podjetjih, omenjeni kot ključni akterji, saj je lahko usklajevanje med različnimi predstavniškimi telesi – na primer na velikih gradbiščih – tudi vzvod za obveščanje in opozarjanje. Te pobude predstavnikov delavcev so še toliko bolj legitimne, saj mnogo podjetij daje informacije o svoji politiki družbene odgovornosti.

V besedilu predloga so potrebne podrobnosti za dobro izvajanje določb

ODBOR REGIJ

| 32. | opozarja, da bodo nacionalna sodišča imela pomembno vlogo pri operativnem izvajanju predloga direktive, zato mora slednja vsebovati jasne in natančne določbe, da pri tolmačenju besedila na različnih nacionalnih sodiščih ne pride do novih dvomov in se na Sodišču Evropske unije ne nagrmadijo vprašanja za predhodno odločanje; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da bodo nacionalna sodišča imela pomembno vlogo pri operativnem izvajanju predloga direktive, zato mora slednja vsebovati jasne in natančne določbe, da pri tolmačenju besedila na različnih nacionalnih sodiščih ne pride do novih dvomov in se na Sodišču Evropske unije ne nagrmadijo vprašanja za predhodno odločanje;

| 33. | meni, da je zato v predlogu direktive treba pojasniti in jasno opredeliti nekatere pojme, na primer jasno je treba določiti pogoje za napotitev delavcev, pri čemer to ne sme imeti pravnih posledic za delavca v primeru zlorabe. Pojasniti je treba tudi uporabo dveh različnih terminov za opredelitev pojma "začasne napotitve na delo" v nekaterih jezikovnih različicah (npr. v francoski jezikovni različici: "provisoirement détaché" in "temporairement détaché") ali uporabo pojma "učinkovit", ki bi moral biti povezan z "učinkovitostjo", ali pojem "jedro pogojev za delo", ki v Direktivi 96/71/ES ne obstaja; |
| --- | --- |

33.

meni, da je zato v predlogu direktive treba pojasniti in jasno opredeliti nekatere pojme, na primer jasno je treba določiti pogoje za napotitev delavcev, pri čemer to ne sme imeti pravnih posledic za delavca v primeru zlorabe. Pojasniti je treba tudi uporabo dveh različnih terminov za opredelitev pojma "začasne napotitve na delo" v nekaterih jezikovnih različicah (npr. v francoski jezikovni različici: "provisoirement détaché" in "temporairement détaché") ali uporabo pojma "učinkovit", ki bi moral biti povezan z "učinkovitostjo", ali pojem "jedro pogojev za delo", ki v Direktivi 96/71/ES ne obstaja;

| 34. | iz istih razlogov opozarja na preambulo (točko 5) predloga, ki izpostavlja, da je treba "dodatno pojasniti [...] povezavo med Direktivo 96/71/ES in Uredbo (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za [...] obligacijska razmerja". |
| --- | --- |

34.

iz istih razlogov opozarja na preambulo (točko 5) predloga, ki izpostavlja, da je treba "dodatno pojasniti [...] povezavo med Direktivo 96/71/ES in Uredbo (ES) št. 593/2008 o pravu, ki se uporablja za [...] obligacijska razmerja".

Potreba po odpravi vsakršne nejasnosti pri izvajanju določb

ODBOR REGIJ

| 35. | meni, da zato preambula predloga lahko povzroči nejasnost glede vprašanja prava, ki se uporablja za pogodbo o zaposlitvi (tj. ali gre za pravo matične države ali države gostiteljice). Če je res, kot je poudarjeno v točki 6 preambule, da predlog neposredno ne posega v pravo, ki se uporablja v skladu s členom 8 uredbe Rim I, pa je treba opozoriti, da tudi namen direktive iz leta 1996 ni bil spremeniti te določbe (takrat člen 6 Rimske konvencije iz leta 1980), temveč pojasniti pogoje uporabe prevladujočih obveznih določb v smislu člena 9 uredbe Rim I (takrat člen 7 Rimske konvencije iz leta 1980); |
| --- | --- |

35.

meni, da zato preambula predloga lahko povzroči nejasnost glede vprašanja prava, ki se uporablja za pogodbo o zaposlitvi (tj. ali gre za pravo matične države ali države gostiteljice). Če je res, kot je poudarjeno v točki 6 preambule, da predlog neposredno ne posega v pravo, ki se uporablja v skladu s členom 8 uredbe Rim I, pa je treba opozoriti, da tudi namen direktive iz leta 1996 ni bil spremeniti te določbe (takrat člen 6 Rimske konvencije iz leta 1980), temveč pojasniti pogoje uporabe prevladujočih obveznih določb v smislu člena 9 uredbe Rim I (takrat člen 7 Rimske konvencije iz leta 1980);

| 36. | bo skrbel za to, da predlog direktive ne bo spremenil duha in cilja Direktive 96/71/ES; |
| --- | --- |

36.

bo skrbel za to, da predlog direktive ne bo spremenil duha in cilja Direktive 96/71/ES;

| 37. | meni, da bi moralo biti ponudnikovo spoštovanje določb Direktive 96/71/ES eno od meril za oddajo javnih ali zasebnih naročil, v primeru pomembnih kršitev pa bi morala biti kot doslej možna izključitev zadevnega ponudnika; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi moralo biti ponudnikovo spoštovanje določb Direktive 96/71/ES eno od meril za oddajo javnih ali zasebnih naročil, v primeru pomembnih kršitev pa bi morala biti kot doslej možna izključitev zadevnega ponudnika;

| 38. | se strinja z namenom Komisije, da zbliža zakonodaje držav članic o čezmejnem izvrševanju naloženih upravnih glob in kazni. |
| --- | --- |

38.

se strinja z namenom Komisije, da zbliža zakonodaje držav članic o čezmejnem izvrševanju naloženih upravnih glob in kazni.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Preambula

Navedba sklicevanja 1

| Predlog Komisije | Osnutek mnenja |
| --- | --- |
| ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) in člena 62 Pogodbe, | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) in člena 62
  153(1)(b) Pogodbe, |

Predlog Komisije

Osnutek mnenja

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) in člena 62 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 53(1) in člena 62
  153(1)(b) Pogodbe,

Obrazložitev

Delovni pogoji in pogoji za zaposlitev se običajno določijo v okviru kolektivnih pogajanj, pri čemer se upošteva neodvisnost socialnih partnerjev, ki imajo tudi ključno vlogo pri spremljanju izvajanja ustreznih konvencij na tem področju. Zato je člen 153(1)(b) Pogodbe, ki se izrecno nanaša na pobude EU na področju delovnih pogojev, najprimernejša pravna podlaga. Poleg tega pa je pravna podlaga za ta predlog direktive o izvrševanju Direktive 96/71/ES "opravljanje storitev", zato v skladu s sodbami Sodišča Evropske unije glede izbire pravne podlage ni izrecno prepovedana uporaba primernejše pravne podlage za sprejetje tega predloga.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3) | V zvezi z delavci, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni tista, v kateri običajno opravljajo svoje delo, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1) določa jedro jasno opredeljenih pogojev za delo in zaposlitev, ki jih mora izvajalec storitev izpolnjevati v državi članici, v katero napotuje delavce, da se zagotovi minimalna zaščita zadevnih napotenih delavcev. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3)

V zvezi z delavci, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni tista, v kateri običajno opravljajo svoje delo, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev (1) določa jedro jasno opredeljenih pogojev za delo in zaposlitev, ki jih mora izvajalec storitev izpolnjevati v državi članici, v katero napotuje delavce, da se zagotovi minimalna zaščita zadevnih napotenih delavcev.

| 3) | V zvezi z delavci, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni tista, v kateri običajno opravljajo svoje delo, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni država, na ozemlju katere običajno opravljajo svojo dejavnost, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev določa jedro jasno opredeljenih pogojev za delo in zaposlitev, ki jih mora izvajalec storitev izpolnjevati v državi članici, v katero napotuje delavce, da se zagotovi minimalna zaščita zadevnih napotenih delavcev. |
| --- | --- |

3)

V zvezi z delavci, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni tista, v kateri običajno opravljajo svoje delo, začasno napotenimi na delo z namenom opravljanja storitev v državi članici, ki ni država, na ozemlju katere običajno opravljajo svojo dejavnost, Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 96/71/ES z dne 16. decembra 1996 o napotitvi delavcev na delo v okviru opravljanja storitev določa jedro jasno opredeljenih pogojev za delo in zaposlitev, ki jih mora izvajalec storitev izpolnjevati v državi članici, v katero napotuje delavce, da se zagotovi minimalna zaščita zadevnih napotenih delavcev.

Obrazložitev

Sprememba ni samo semantične narave, temveč naj bi z njo zagotovili tudi skladnost s koncepti iz Direktive 96/71/ES. Sprememba dobesedno povzema besedilo uvodne izjave 3 Direktive 96/71/ES, v katerem se v francoski različici – kot sicer tudi v uvodni izjavi 5 tu obravnavanega predloga – uporablja izraz "temporairement détaché" namesto (pravno manj natančnega) "provisoirement détaché", in se ne omejuje le na napotitve med državami članicami, kot v uvodnih izjavah predloga uredbe. Če bi bilo to področje uporabe sedanjega predloga, bi se oddaljilo od zakonodajalčeve namere, ki v predpisu iz leta 1996 uporablja odlomek "na ozemlju države članice, ki ni država, v kateri [...]" (uvodna izjava 3 Direktive 96/71/ES) in ne "v drugi državi članici", kot v sedanjem predlogu za direktivo, da bi upoštevali napotitev delavcev iz tretjih držav. Zaradi pravne varnosti je primerno uporabiti to načelo v uvodnih izjavah tu obravnavanega predloga.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6) | Kot velja za Direktivo 96/71/ES, tudi ta direktiva ne sme posegati v uporabo prava, ki se na podlagi člena 8 uredbe Rim I uporablja za individualne pogodbe o zaposlitvi, ali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6)

Kot velja za Direktivo 96/71/ES, tudi ta direktiva ne sme posegati v uporabo prava, ki se na podlagi člena 8 uredbe Rim I uporablja za individualne pogodbe o zaposlitvi, ali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti.

| 6) | Kot velja za Direktivo 96/71/ES, tudi ta direktiva ne sme posegati v uporabo prava, ki se na podlagi člena 8 uredbe Rim I uporablja za individualne pogodbe o zaposlitvi, v prisilne določbe države članice gostiteljice, ki jih je treba uporabljati v skladu s členom 9 Uredbe Rim 1, ali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti. |
| --- | --- |

6)

Kot velja za Direktivo 96/71/ES, tudi ta direktiva ne sme posegati v uporabo prava, ki se na podlagi člena 8 uredbe Rim I uporablja za individualne pogodbe o zaposlitvi, v prisilne določbe države članice gostiteljice, ki jih je treba uporabljati v skladu s členom 9 Uredbe Rim 1, ali uporabo Uredbe (ES) št. 883/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in Uredbe (ES) št. 987/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti.

Obrazložitev

To dopolnilo je pomembno zato, ker prispeva k odpravi vsakršne nejasnosti glede področja uporabe Direktive 96/71/ES in njene povezave z mednarodnim zasebnim pravom. Direktiva 96/71/ES se neposredno ne nanaša na uporabo prava, ki v skladu s členom 8 Uredbe Rim I velja za individualne pogodbe o zaposlitvi, temveč izrecno predvideva – v skladu s členom 9 Uredbe Rim 1 – uporabo prisilnih določb države gostiteljice (ne glede na pravo, ki se uporablja za pogodbo) za napotene delavce. Če to na tem mestu ne bi bilo jasno poudarjeno ali izpostavljeno, bi lahko prihajalo do nesporazumov in obstajala bi nevarnost odstopanja od duha in črke Direktive 96/71/ES.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 14

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Konkretneje je treba določiti obveznosti držav članic, da zagotovijo vsesplošno razpoložljivost informacij o pogojih za zaposlitev ter učinkovit dostop do njih, in sicer ne samo izvajalcem storitev iz drugih držav članic, temveč tudi zadevnim napotenim delavcem. | Konkretneje je treba določiti obveznosti držav članic, da zagotovijo vsesplošno razpoložljivost informacij o pogojih za zaposlitev ter učinkovit in brezplačen dostop do njih, in sicer ne samo izvajalcem storitev iz drugih držav članic, temveč tudi zadevnim napotenim delavcem. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Konkretneje je treba določiti obveznosti držav članic, da zagotovijo vsesplošno razpoložljivost informacij o pogojih za zaposlitev ter učinkovit dostop do njih, in sicer ne samo izvajalcem storitev iz drugih držav članic, temveč tudi zadevnim napotenim delavcem.

Konkretneje je treba določiti obveznosti držav članic, da zagotovijo vsesplošno razpoložljivost informacij o pogojih za zaposlitev ter učinkovit in brezplačen dostop do njih, in sicer ne samo izvajalcem storitev iz drugih držav članic, temveč tudi zadevnim napotenim delavcem.

Obrazložitev

Da bi bile informacije dejansko dostopne, bi morale biti predvsem brezplačne.

Predlog spremembe 5

Člen 1 – nov odstavek 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 1
  Predmet
  (...) | Člen 1
  Predmet
  (...)

  3.   Ta direktiva mora glede uporabe ter uveljavljanja pogojev dela in zaposlovanja napotenih delavcev ustrezati določbam člena 1(4) Direktive 96/71/ES, ki določa: "Podjetja, s sedežem v državi, ki ni članica, ne smejo biti obravnavana bolj ugodno kot podjetja s sedežem v kateri od držav članic"; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 1

Predmet

(...)

Člen 1

Predmet

(...)

3.   Ta direktiva mora glede uporabe ter uveljavljanja pogojev dela in zaposlovanja napotenih delavcev ustrezati določbam člena 1(4) Direktive 96/71/ES, ki določa: "Podjetja, s sedežem v državi, ki ni članica, ne smejo biti obravnavana bolj ugodno kot podjetja s sedežem v kateri od držav članic";

Obrazložitev

Ta sprememba je povsem utemeljena, saj obravnavana predlagana direktiva ne sme spodkopati Direktive 96/71/ES, v katero je zakonodajalec vključil člen 1(4), da se prepreči nevarnost vnašanja socialnega dampinga iz tretjih držav. Iz istega razloga bi bilo treba preprečiti, da bi se stroga uporaba Direktive 96/71/ES omejevala na napotitve delavcev iz ene v drugo državo članico in s tem še naprej puščala odprta vrata za morebitne goljufije ali izogibanje predpisom z napotitvami iz tretjih držav. Države članice morajo biti zato pozorne in sprejemati potrebne ukrepe, da preprečijo takšna izogibanja zakonom, ki bi pomenila tudi šibke točke v obstoječih nadzornih sistemih.

Predlog spremembe 6

Člen 3(1) – nov odstavek

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3
  Preprečevanje zlorab in izogibanja
  1.   Pristojni organi za namene izvajanja, uporabe in izvrševanja Direktive 96/71/ES upoštevajo dejanske elemente, ki so značilni za dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v državi, v kateri ima sedež, da se določi, ali podjetje dejansko opravlja večji del svojih dejavnosti, ne le notranjih upravljavskih in/ali administrativnih dejavnosti. Taki elementi lahko zajemajo:






  (a) | kraj, kjer ima podjetje svoj statutarni sedež in upravo, uporablja poslovne prostore, plačuje davke, ima dovoljenje za obratovanje ali je registrirano pri trgovinski zbornici ali strokovnih združenjih; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Preprečevanje zlorab in izogibanja

1.   Pristojni organi za namene izvajanja, uporabe in izvrševanja Direktive 96/71/ES upoštevajo dejanske elemente, ki so značilni za dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v državi, v kateri ima sedež, da se določi, ali podjetje dejansko opravlja večji del svojih dejavnosti, ne le notranjih upravljavskih in/ali administrativnih dejavnosti. Taki elementi lahko zajemajo:

(a)

kraj, kjer ima podjetje svoj statutarni sedež in upravo, uporablja poslovne prostore, plačuje davke, ima dovoljenje za obratovanje ali je registrirano pri trgovinski zbornici ali strokovnih združenjih;

| (b) | kraj, kjer se napoteni delavci zaposlijo; |
| --- | --- |

(b)

kraj, kjer se napoteni delavci zaposlijo;

| (c) | pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci na eni in kupci na drugi strani; |
| --- | --- |

(c)

pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci na eni in kupci na drugi strani;

| (d) | kraj, kjer podjetje opravlja večji del svojih poslovnih dejavnosti in kjer zaposluje administrativno osebje; |
| --- | --- |

(d)

kraj, kjer podjetje opravlja večji del svojih poslovnih dejavnosti in kjer zaposluje administrativno osebje;

| (e) | neobičajno omejeno število izvedenih naročil in/ali obseg prometa v državi članici, kjer ima podjetje sedež. |
| --- | --- |

(e)

neobičajno omejeno število izvedenih naročil in/ali obseg prometa v državi članici, kjer ima podjetje sedež.

Ocena teh elementov se prilagodi posameznemu primeru in upošteva naravo dejavnosti podjetja v državi članici, v kateri ima podjetje sedež.

Člen 3

Preprečevanje zlorab in izogibanja

1.   Pristojni organi za namene izvajanja, uporabe in izvrševanja Direktive 96/71/ES upoštevajo dejanske elemente, ki so značilni za dejavnosti, ki jih podjetje opravlja v državi, v kateri ima sedež, da se določi, ali podjetje dejansko opravlja večji del svojih dejavnosti, ne le notranjih upravljavskih in/ali administrativnih dejavnosti. Taki elementi lahko zajemajo:

| (a) | državo članico, kjer podjetje opravlja glavno poklicno dejavnost, merjeno v časovnih enotah na zaposlenega, in kraj, kjer ima podjetje svoj statutarni sedež in upravo, uporablja poslovne prostore, plačuje davke, ima dovoljenje za obratovanje ali je registrirano pri trgovinski zbornici ali strokovnih združenjih; |
| --- | --- |

(a)

državo članico, kjer podjetje opravlja glavno poklicno dejavnost, merjeno v časovnih enotah na zaposlenega, in kraj, kjer ima podjetje svoj statutarni sedež in upravo, uporablja poslovne prostore, plačuje davke, ima dovoljenje za obratovanje ali je registrirano pri trgovinski zbornici ali strokovnih združenjih;

| (b) | kraj, kjer se napoteni delavci zaposlijo; |
| --- | --- |

(b)

kraj, kjer se napoteni delavci zaposlijo;

| (c) | pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci na eni in kupci na drugi strani; |
| --- | --- |

(c)

pravo, ki se uporablja za pogodbe, ki jih podjetje sklene s svojimi delavci na eni in kupci na drugi strani;

| (d) | kraj, kjer podjetje opravlja večji del svojih poslovnih dejavnosti in kjer zaposluje administrativno osebje; |
| --- | --- |

(d)

kraj, kjer podjetje opravlja večji del svojih poslovnih dejavnosti in kjer zaposluje administrativno osebje;

| (e) | neobičajno omejeno število izvedenih naročil in/ali obseg prometa v državi članici, kjer ima podjetje sedež. |
| --- | --- |

(e)

neobičajno omejeno število izvedenih naročil in/ali obseg prometa v državi članici, kjer ima podjetje sedež.

Ocena teh elementov se prilagodi posameznemu primeru in upošteva naravo dejavnosti podjetja v državi članici, v kateri ima podjetje sedež.

2.   Da se oceni, ali napoteni delavec začasno opravlja delo v državi članici, ki ni država, v kateri običajno dela, se preučijo vsi dejanski elementi, značilni za tako delo, ter položaj delavca.

Taki elementi lahko zajemajo:

| (f) | delo v drugi državi članici se opravlja za omejen čas; |
| --- | --- |

(f)

delo v drugi državi članici se opravlja za omejen čas;

| (g) | delavca se napoti v drugo državo članico, kot je tista, v kateri ali iz katere napoteni delavec običajno opravlja svoje delo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in/ali Rimsko konvencijo; |
| --- | --- |

(g)

delavca se napoti v drugo državo članico, kot je tista, v kateri ali iz katere napoteni delavec običajno opravlja svoje delo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in/ali Rimsko konvencijo;

| (h) | napoteni delavec se vrne ali naj bi se vrnil na delo v državo članico, iz katere je napoten, po zaključku del ali opravljanja storitev, za katere je bil napoten; |
| --- | --- |

(h)

napoteni delavec se vrne ali naj bi se vrnil na delo v državo članico, iz katere je napoten, po zaključku del ali opravljanja storitev, za katere je bil napoten;

| (i) | delodajalec, ki napotuje delavca, krije ali povrne potne stroške ter stroške za hrano in nastanitev, ter v tem primeru način kritja in povrnitve stroškov; ter |
| --- | --- |

(i)

delodajalec, ki napotuje delavca, krije ali povrne potne stroške ter stroške za hrano in nastanitev, ter v tem primeru način kritja in povrnitve stroškov; ter

| (j) | obstaja niz predhodnih obdobij, ko je bil na to delovno mesto napoten isti ali kak drug (napoteni) delavec. |
| --- | --- |

(j)

obstaja niz predhodnih obdobij, ko je bil na to delovno mesto napoten isti ali kak drug (napoteni) delavec.

Vsi zgoraj našteti dejanski elementi so okvirni vidiki skupne ocene, ki jo je treba izvesti, in jih zato ni mogoče presojati ločeno. Merila se prilagodijo posameznemu primeru in upoštevajo posebnosti okoliščin.

2.   Ocena teh elementov prispeva h kvalifikacijam napotenega delavca v državi članici gostiteljici napotitve, kot je določeno v členu 2(2) Direktive 96/71/ES Evropskega parlamenta o napotitvi delavcev na delo v okviru storitev.

2.
  3.   Da se oceni, ali napoteni delavec začasno opravlja delo v državi članici, ki ni država, v kateri običajno dela, se preučijo vsi dejanski elementi, značilni za tako delo, ter položaj delavca.

Taki elementi lahko zajemajo:

| (f) | delo v drugi državi članici se opravlja za omejen čas; |
| --- | --- |

(f)

delo v drugi državi članici se opravlja za omejen čas;

| (g) | delavca se napoti v drugo državo članico, kot je tista, v kateri ali iz katere napoteni delavec običajno opravlja svoje delo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in/ali Rimsko konvencijo; |
| --- | --- |

(g)

delavca se napoti v drugo državo članico, kot je tista, v kateri ali iz katere napoteni delavec običajno opravlja svoje delo v skladu z Uredbo (ES) št. 593/2008 in/ali Rimsko konvencijo;

| (h) | napoteni delavec se vrne ali naj bi se vrnil na delo v državo članico, iz katere je napoten, po zaključku del ali opravljanja storitev, za katere je bil napoten; |
| --- | --- |

(h)

napoteni delavec se vrne ali naj bi se vrnil na delo v državo članico, iz katere je napoten, po zaključku del ali opravljanja storitev, za katere je bil napoten;

| (i) | napoteni delavec ima veljaven obrazec A1, s katerim dokazuje, da je v domači državi članici vključen v sistem socialnega varstva. Ta obrazec ne velja retroaktivno in ga je treba zagotoviti od začetka obdobja napotitve in pred vsemi inšpekcijskimi pregledi; |
| --- | --- |

(i)

napoteni delavec ima veljaven obrazec A1, s katerim dokazuje, da je v domači državi članici vključen v sistem socialnega varstva. Ta obrazec ne velja retroaktivno in ga je treba zagotoviti od začetka obdobja napotitve in pred vsemi inšpekcijskimi pregledi;

| (i
  j) | delodajalec, ki napotuje delavca, krije ali povrne potne stroške ter stroške za hrano in nastanitev, ter v tem primeru način kritja in povrnitve stroškov; ter |
| --- | --- |

(i
  j)

delodajalec, ki napotuje delavca, krije ali povrne potne stroške ter stroške za hrano in nastanitev, ter v tem primeru način kritja in povrnitve stroškov; ter

| (j
  k) | obstaja niz predhodnih obdobij, ko je bil na to delovno mesto napoten isti ali kak drug (napoteni) delavec. |
| --- | --- |

(j
  k)

obstaja niz predhodnih obdobij, ko je bil na to delovno mesto napoten isti ali kak drug (napoteni) delavec.

Vsi zgoraj našteti dejanski elementi so okvirni vidiki skupne ocene, ki jo je treba izvesti, in jih zato ni mogoče presojati ločeno. Merila se prilagodijo posameznemu primeru in upoštevajo posebnosti okoliščin.

Obrazložitev

Namen te določbe je preprečiti ustanavljanje podjetij, katerih dejavnosti v državi članici sedeža bi bile zgolj navidezne in s katerimi naj bi se obšli predpisi o pogojih dela v državi članici gostiteljici.

S členom 2(2) Direktive 96/71/ES naj bi preprečili, da bi bili delavci, napoteni iz države (tudi iz države, ki ni članica EU), lahko obravnavani kot samozaposleni delavci in tako ne bi bili zajeti v področje uporabe direktive. Zadostovalo bi npr., da bi odvisnega delavca, v državi A zaposlenega v gradbeništvu, delodajalec spremenil v samozaposlenega delavca, da bi bil ta oproščen obveznosti iz direktive v državi članici B, kamor je delavec napoten. Da bi preprečili takšne goljufije, je direktiva iz leta 1996 državi, v katero je delavec napoten (v tem primeru državi članici B), prepustila opredelitev pojma delavca in s tem delovnega razmerja glede na njeno notranjo pravno ureditev. Edina šibka točka te pravne zgradbe je v tem, da je na ta način določeno načelo v praksi težko uporabljati: seznam elementov iz člena 4 bo zagotovo ponujal nabor kazalcev, da bi olajšal praktično uporabo člena 2(2) Direktive 96/71/ES.

Predlog spremembe 7

Člen 3a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Člen 3a)


  Sankcije v primeru neizpolnjevanja zahtev


  V primeru neskladnosti s členom 3 Direktive 96/71/ES ali zadevnimi členi te direktive se za podjetje in njegove delavce uporablja zadevna zakonodaja, ki velja v državi opravljanja storitev. Vsi zadevni delavci se v skladu s členom 45 PDEU štejejo za delavce, ki uveljavljajo svobodo gibanja v Uniji. Država članica gostiteljica lahko potem takoj zahteva dokazila, da so zadevni delavci obravnavani enako kot državljani države članice gostiteljice z vidika vseh pogojev za zaposlitev in povezanih socialnih pravic v skladu s členom 45 PDEU. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3a)

Sankcije v primeru neizpolnjevanja zahtev

V primeru neskladnosti s členom 3 Direktive 96/71/ES ali zadevnimi členi te direktive se za podjetje in njegove delavce uporablja zadevna zakonodaja, ki velja v državi opravljanja storitev. Vsi zadevni delavci se v skladu s členom 45 PDEU štejejo za delavce, ki uveljavljajo svobodo gibanja v Uniji. Država članica gostiteljica lahko potem takoj zahteva dokazila, da so zadevni delavci obravnavani enako kot državljani države članice gostiteljice z vidika vseh pogojev za zaposlitev in povezanih socialnih pravic v skladu s členom 45 PDEU.

Predlog spremembe 8

Člen 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice s sprejetjem ustreznih ukrepov zagotovijo, da so informacije o pogojih za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES, ki jih morajo izvajalci storitev uporabljati in izpolnjevati, splošno dostopne na jasen, izčrpen in enostaven način na daljavo in z elektronskimi sredstvi, v formatih in po spletnih standardih, ki zagotavljajo dostop invalidom, ter da lahko uradi za sodelovanje ali drugi pristojni nacionalni organi iz člena 4 Direktive 96/71/ES učinkovito opravljajo svoje delo. | Države članice s sprejetjem ustreznih ukrepov zagotovijo, da so informacije o pogojih za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES, ki jih morajo izvajalci storitev uporabljati in izpolnjevati, brezplačne in splošno dostopne na jasen, pregleden, izčrpen in enostaven način na daljavo in z elektronskimi sredstvi, v formatih in po spletnih standardih, ki zagotavljajo dostop invalidom, ter da lahko uradi za sodelovanje ali drugi pristojni nacionalni organi iz člena 4 Direktive 96/71/ES učinkovito opravljajo svoje delo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice s sprejetjem ustreznih ukrepov zagotovijo, da so informacije o pogojih za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES, ki jih morajo izvajalci storitev uporabljati in izpolnjevati, splošno dostopne na jasen, izčrpen in enostaven način na daljavo in z elektronskimi sredstvi, v formatih in po spletnih standardih, ki zagotavljajo dostop invalidom, ter da lahko uradi za sodelovanje ali drugi pristojni nacionalni organi iz člena 4 Direktive 96/71/ES učinkovito opravljajo svoje delo.

Države članice s sprejetjem ustreznih ukrepov zagotovijo, da so informacije o pogojih za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES, ki jih morajo izvajalci storitev uporabljati in izpolnjevati, brezplačne in splošno dostopne na jasen, pregleden, izčrpen in enostaven način na daljavo in z elektronskimi sredstvi, v formatih in po spletnih standardih, ki zagotavljajo dostop invalidom, ter da lahko uradi za sodelovanje ali drugi pristojni nacionalni organi iz člena 4 Direktive 96/71/ES učinkovito opravljajo svoje delo.

Obrazložitev

Da bi bile informacije dejansko dostopne, bi morale biti predvsem brezplačne.

Predlog spremembe 9

Člen 7(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Obveznost iz odstavkov 1 in 2 ne pomeni dolžnosti države članice sedeža, da izvaja dejanske preverbe in nadzor na ozemlju države članice gostiteljice, kjer se storitev opravlja. Take preverbe in nadzor po potrebi izvajajo organi države članice gostiteljice na zahtevo pristojnih organov države članice sedeža v skladu s členom 10 in pooblastili za nadzor, ki so določena z nacionalnim pravom, prakso in upravnimi postopki države članice gostiteljice ter so v skladu s pravom Unije. | Obveznost iz odstavkov 1 in 2 ne pomeni dolžnosti države članice sedeža, da izvaja dejanske preverbe in nadzor na ozemlju države članice gostiteljice, kjer se storitev opravlja. Take preverbe in nadzor po potrebi izvajajo organi države članice gostiteljice na zahtevo pristojnih organov države članice sedeža v skladu s členom 10 in pooblastili za nadzor, ki so določena z nacionalnim pravom, prakso in upravnimi postopki države članice gostiteljice ter so v skladu s pravom Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obveznost iz odstavkov 1 in 2 ne pomeni dolžnosti države članice sedeža, da izvaja dejanske preverbe in nadzor na ozemlju države članice gostiteljice, kjer se storitev opravlja. Take preverbe in nadzor po potrebi izvajajo organi države članice gostiteljice na zahtevo pristojnih organov države članice sedeža v skladu s členom 10 in pooblastili za nadzor, ki so določena z nacionalnim pravom, prakso in upravnimi postopki države članice gostiteljice ter so v skladu s pravom Unije.

Obveznost iz odstavkov 1 in 2 ne pomeni dolžnosti države članice sedeža, da izvaja dejanske preverbe in nadzor na ozemlju države članice gostiteljice, kjer se storitev opravlja. Take preverbe in nadzor po potrebi izvajajo organi države članice gostiteljice na zahtevo pristojnih organov države članice sedeža v skladu s členom 10 in pooblastili za nadzor, ki so določena z nacionalnim pravom, prakso in upravnimi postopki države članice gostiteljice ter so v skladu s pravom Unije.

Obrazložitev

Odpraviti je treba postopkovne ovire, ki vplivajo na dejanski nadzor v državah članicah sedeža in državah članicah gostiteljicah.

Predlog spremembe 10

Člen 9(1), uvodno besedilo

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe: | Države članice lahko
  Zavoljo večje skladnosti s členoma 3 in 5 Direktive 96/71/ES država članica gostiteljica uvedejo samo
  vsaj naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko uvedejo samo naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe:

Države članice lahko
  Zavoljo večje skladnosti s členoma 3 in 5 Direktive 96/71/ES država članica gostiteljica uvedejo samo
  vsaj naslednje upravne zahteve in nadzorne ukrepe:

Obrazložitev

Namesto da bi tako kot Evropska komisija predlagali najvišje zahteve, se predlaga določitev najnižjih zahtev. Ta obrnjena logika je poleg tega v skladu z določbami iz člena 12(3), kot jih predlaga Evropska komisija.

Predlog spremembe 11

Člen 9(1)(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| obveznost izvajalca storitev s sedežem v drugi državi članici, da predloži preprosto izjavo pristojnim nacionalnim organom najpozneje do začetka opravljanja storitev, pri čemer lahko izjava zajema zgolj identiteto izvajalca storitev, prisotnost enega ali več jasno navedenih napotenih delavcev, njihovo predvideno število, predvideno trajanje in kraj njihove prisotnosti ter storitve, ki upravičujejo napotitev; | obveznost izvajalca storitev s sedežem v drugi državi članici, da predloži preprosto izjavo pristojnim nacionalnim organom najpozneje do začetka opravljanja storitev,; pri čemer lahko
  v izjav
  ai
  zajema zgolj identiteto
  je navedeno, da je izvajaleca
  storitev, prisotnost enega ali več jasno navedenih napotenih delavcev, njihovo predvideno število, predvideno
  seznanjen z minimalnimi pogoji za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES v državi opravljanja storitev in da jih bo izpolnjeval. Izjava zajema vsaj trajanje napotitve, datum začetka, identiteto in število napotenih delavcev in kraje
  njihove prisotnosti
  dela v državi članici gostiteljici
  ter storitve, ki upravičujejo napotitev; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

obveznost izvajalca storitev s sedežem v drugi državi članici, da predloži preprosto izjavo pristojnim nacionalnim organom najpozneje do začetka opravljanja storitev, pri čemer lahko izjava zajema zgolj identiteto izvajalca storitev, prisotnost enega ali več jasno navedenih napotenih delavcev, njihovo predvideno število, predvideno trajanje in kraj njihove prisotnosti ter storitve, ki upravičujejo napotitev;

obveznost izvajalca storitev s sedežem v drugi državi članici, da predloži preprosto izjavo pristojnim nacionalnim organom najpozneje do začetka opravljanja storitev,; pri čemer lahko
  v izjav
  ai
  zajema zgolj identiteto
  je navedeno, da je izvajaleca
  storitev, prisotnost enega ali več jasno navedenih napotenih delavcev, njihovo predvideno število, predvideno
  seznanjen z minimalnimi pogoji za zaposlitev iz člena 3 Direktive 96/71/ES v državi opravljanja storitev in da jih bo izpolnjeval. Izjava zajema vsaj trajanje napotitve, datum začetka, identiteto in število napotenih delavcev in kraje
  njihove prisotnosti
  dela v državi članici gostiteljici
  ter storitve, ki upravičujejo napotitev;

Obrazložitev

Pojasnitev zahtev, povezanih z izjavo izvajalca storitev.

Predlog spremembe 12

Člen 9(1)(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| obveznost, da se med obdobjem napotitve v papirni ali elektronski obliki hranijo ali dajo na razpolago in/ali zadržijo izvodi pogodbe o zaposlitvi (ali enakovrednega dokumenta v smislu Direktive 91/533, kadar je ustrezno tudi dodatne informacije iz člena 4 navedene direktive), plačilnih listov, evidence pristnosti in dokazila o izplačanih plačah ali izvodi enakovrednih dokumentov, in sicer na dostopnem in jasno določenem mestu na ozemlju napotitve, kot je delovno mesto ali gradbišče ali za mobilne delavce v prometnem sektorju sedež operacij ali vozilo, s katerim se storitve opravljajo; | obveznost, da se med obdobjem napotitve v papirni ali elektronski obliki hranijo ali dajo na razpolago in/ali zadržijo izvodi pogodbe o zaposlitvi (ali enakovrednega dokumenta v smislu Direktive 91/533, kadar je ustrezno tudi dodatne informacije iz člena 4 navedene direktive), plačilnih listov, evidence pristnosti in dokazila o izplačanih plačah, obrazca A1 kot dokazila o vključitvi v sistem socialnega varstva v domači državi članici, zahtevanih ocen tveganj za varnost in zdravje pri delu v skladu z Direktivo 89/391/ES, kadar je napoteni delavec državljan tretje države, izvodi delovnega dovoljenja in dovoljenja za prebivanje in vsi drugi dokumenti, ki so potrebni za preverjanje skladnosti z Direktivo 96/71/ES in s to direktivo, ali izvodi enakovrednih dokumentov, in sicer na dostopnem in jasno določenem mestu na ozemlju napotitve, kot je delovno mesto ali gradbišče ali za mobilne delavce v prometnem sektorju sedež operacij ali vozilo, s katerim se storitve opravljajo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

obveznost, da se med obdobjem napotitve v papirni ali elektronski obliki hranijo ali dajo na razpolago in/ali zadržijo izvodi pogodbe o zaposlitvi (ali enakovrednega dokumenta v smislu Direktive 91/533, kadar je ustrezno tudi dodatne informacije iz člena 4 navedene direktive), plačilnih listov, evidence pristnosti in dokazila o izplačanih plačah ali izvodi enakovrednih dokumentov, in sicer na dostopnem in jasno določenem mestu na ozemlju napotitve, kot je delovno mesto ali gradbišče ali za mobilne delavce v prometnem sektorju sedež operacij ali vozilo, s katerim se storitve opravljajo;

obveznost, da se med obdobjem napotitve v papirni ali elektronski obliki hranijo ali dajo na razpolago in/ali zadržijo izvodi pogodbe o zaposlitvi (ali enakovrednega dokumenta v smislu Direktive 91/533, kadar je ustrezno tudi dodatne informacije iz člena 4 navedene direktive), plačilnih listov, evidence pristnosti in dokazila o izplačanih plačah, obrazca A1 kot dokazila o vključitvi v sistem socialnega varstva v domači državi članici, zahtevanih ocen tveganj za varnost in zdravje pri delu v skladu z Direktivo 89/391/ES, kadar je napoteni delavec državljan tretje države, izvodi delovnega dovoljenja in dovoljenja za prebivanje in vsi drugi dokumenti, ki so potrebni za preverjanje skladnosti z Direktivo 96/71/ES in s to direktivo, ali izvodi enakovrednih dokumentov, in sicer na dostopnem in jasno določenem mestu na ozemlju napotitve, kot je delovno mesto ali gradbišče ali za mobilne delavce v prometnem sektorju sedež operacij ali vozilo, s katerim se storitve opravljajo;

Obrazložitev

Opomba: amandma je povezan s predlogom spremembe člena 3(2).

Predlog spremembe 13

Člen 11 – nov odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 11
  Varstvo pravic – lažja vložitev pritožb – zamujena plačila
  (...)
  3.   Države članice zagotovijo, da lahko sindikati in druge tretje strani, kot so združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalnim pravom, legitimni interes za zagotavljanje skladnosti z določbami te direktive, v imenu napotenih delavcev ali njihovih delodajalcev ali v njihovo podporo ter z njihovim privoljenjem začnejo kateri koli sodni ali upravni postopek z namenom izvajanja te direktive in/ali izvrševanja obveznosti iz te direktive. | Člen 11
  Varstvo pravic – lažja vložitev pritožb – zamujena plačila
  (...)
  3.   Države članice zagotovijo, da lahko sindikati in druge tretje strani, kot so združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalnim pravom, legitimni interes za zagotavljanje skladnosti z določbami te direktive, v imenu napotenih delavcev ali njihovih delodajalcev ali v njihovo podporo ter z njihovim privoljenjem začnejo kateri koli sodni ali upravni postopek z namenom izvajanja te direktive in/ali izvrševanja obveznosti
  uveljavljanja pravic iz te direktive. Sindikati imajo pravico, da ob privolitvi napotenega delavca vložijo tožbo tudi v njegovem imenu.

  4.   Predstavniki delavcev, zlasti člani evropskih svetov delavcev v podjetjih v gradbeništvu, imajo vedno pravico, da sindikate in organe, pristojne za nadzor uporabe prava, opozorijo na vsakršen položaj v zvezi z napotenimi delavci, ki vzbuja resne dvome v zvezi s spoštovanjem pogojev dela in zaposlovanja napotenih delavcev;

  4.
  5.   Odstavka 1 in 3 se uporabljata brez poseganja v nacionalne predpise o rokih zastaranja ali rokih za začetek podobnih postopkov ter brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila glede zastopanja in obrambe pred sodišči. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 11

Varstvo pravic – lažja vložitev pritožb – zamujena plačila

(...)

3.   Države članice zagotovijo, da lahko sindikati in druge tretje strani, kot so združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalnim pravom, legitimni interes za zagotavljanje skladnosti z določbami te direktive, v imenu napotenih delavcev ali njihovih delodajalcev ali v njihovo podporo ter z njihovim privoljenjem začnejo kateri koli sodni ali upravni postopek z namenom izvajanja te direktive in/ali izvrševanja obveznosti iz te direktive.

Člen 11

Varstvo pravic – lažja vložitev pritožb – zamujena plačila

(...)

3.   Države članice zagotovijo, da lahko sindikati in druge tretje strani, kot so združenja, organizacije in drugi pravni subjekti, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalnim pravom, legitimni interes za zagotavljanje skladnosti z določbami te direktive, v imenu napotenih delavcev ali njihovih delodajalcev ali v njihovo podporo ter z njihovim privoljenjem začnejo kateri koli sodni ali upravni postopek z namenom izvajanja te direktive in/ali izvrševanja obveznosti
  uveljavljanja pravic iz te direktive. Sindikati imajo pravico, da ob privolitvi napotenega delavca vložijo tožbo tudi v njegovem imenu.

4.   Predstavniki delavcev, zlasti člani evropskih svetov delavcev v podjetjih v gradbeništvu, imajo vedno pravico, da sindikate in organe, pristojne za nadzor uporabe prava, opozorijo na vsakršen položaj v zvezi z napotenimi delavci, ki vzbuja resne dvome v zvezi s spoštovanjem pogojev dela in zaposlovanja napotenih delavcev;

4.
  5.   Odstavka 1 in 3 se uporabljata brez poseganja v nacionalne predpise o rokih zastaranja ali rokih za začetek podobnih postopkov ter brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila glede zastopanja in obrambe pred sodišči.

Obrazložitev

Predstavniki delavcev v podjetjih in še zlasti člani evropskih svetov delavcev so v neposrednem stiku s stvarnostjo v različnih podjetjih in ustanovah v državah članicah. Kot opazovalci delovnih razmerij na terenu in na nadnacionalni ravni bi morali imeti pravico, da opozorijo na goljufijo pri izvajanju določb o napotitvi delavcev na delo.

Predlog spremembe 14

Člen 12(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 12
  Oddaja naročil podizvajalcem – solidarna odgovornost
  Države članice glede dejavnosti gradbeništva iz Priloge k Direktivi 96/71/ES za vse primere napotitev iz člena 1(3) Direktive 96/71/ES na nediskriminacijski način v zvezi z varstvom enakovrednih pravic delavcev, zaposlenih pri neposrednih podizvajalcih s sedežem na njihovem ozemlju, zagotovijo, da lahko pogodbenik, čigar delodajalec (izvajalec storitev ali podjetje za začasno zaposlitev ali agencija za posredovanje dela) je neposredni podizvajalec, poleg delodajalca ali namesto njega velja za odgovornega v odnosu do napotenega delavca in/ali splošnih skladov ali institucij socialnih partnerjev za neplačilo naslednjega: | Člen 12
  Oddaja naročil podizvajalcem – solidarna odgovornost

  Države članice glede dejavnosti gradbeništva iz Priloge k Direktivi 96/71/ES za vse primere napotitev iz člena 1(3) Direktive 96/71/ES
  Vsaka država članica na nediskriminacijski način v zvezi z varstvom enakovrednih pravic delavcev, zaposlenih pri neposrednih podizvajalcih s sedežem na njihovem ozemlju, sprejme potrebne ukrepe, da zagotovijo, da lahko pogodbenik, čigar delodajalec (izvajalec storitev ali podjetje za začasno zaposlitev ali agencija za posredovanje dela) je neposredni podizvajalec
  podjetje, ki imenuje drugo podjetje za izvajanje storitev, poleg delodajalca ali namesto njega velja za odgovorno
  ega v odnosu do napotenega delavca in/ali splošnih skladov ali institucij socialnih partnerjev za neplačilo naslednjega
  za obveznosti tistega podjetja ali podizvajalca ali zaposlovalca delovne sile, ki ga je imenovalo tisto podjetje: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 12

Oddaja naročil podizvajalcem – solidarna odgovornost

Države članice glede dejavnosti gradbeništva iz Priloge k Direktivi 96/71/ES za vse primere napotitev iz člena 1(3) Direktive 96/71/ES na nediskriminacijski način v zvezi z varstvom enakovrednih pravic delavcev, zaposlenih pri neposrednih podizvajalcih s sedežem na njihovem ozemlju, zagotovijo, da lahko pogodbenik, čigar delodajalec (izvajalec storitev ali podjetje za začasno zaposlitev ali agencija za posredovanje dela) je neposredni podizvajalec, poleg delodajalca ali namesto njega velja za odgovornega v odnosu do napotenega delavca in/ali splošnih skladov ali institucij socialnih partnerjev za neplačilo naslednjega:

Člen 12

Oddaja naročil podizvajalcem – solidarna odgovornost

Države članice glede dejavnosti gradbeništva iz Priloge k Direktivi 96/71/ES za vse primere napotitev iz člena 1(3) Direktive 96/71/ES
  Vsaka država članica na nediskriminacijski način v zvezi z varstvom enakovrednih pravic delavcev, zaposlenih pri neposrednih podizvajalcih s sedežem na njihovem ozemlju, sprejme potrebne ukrepe, da zagotovijo, da lahko pogodbenik, čigar delodajalec (izvajalec storitev ali podjetje za začasno zaposlitev ali agencija za posredovanje dela) je neposredni podizvajalec
  podjetje, ki imenuje drugo podjetje za izvajanje storitev, poleg delodajalca ali namesto njega velja za odgovorno
  ega v odnosu do napotenega delavca in/ali splošnih skladov ali institucij socialnih partnerjev za neplačilo naslednjega
  za obveznosti tistega podjetja ali podizvajalca ali zaposlovalca delovne sile, ki ga je imenovalo tisto podjetje:

Obrazložitev

Nobenega razloga ni, da bi reguliranje podizvajalskih verig omejili na sektor gradbeništva. Pojasnitev prevzetih obveznosti.

Predlog spremembe 15

Člen 12(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti, ne velja za odgovornega v skladu z odstavkom 1. Taki sistemi se uporabljajo na pregleden, nediskriminacijski in sorazmeren način. Zajemajo lahko preventivne ukrepe pogodbenika v zvezi z dokazili, ki jih zagotovi podizvajalec glede glavnih delovnih pogojev iz člena 3(1) Direktive 96/71/ES, ki se uporabljajo za napotene delavce, vključno s plačilnimi listi in izplačilom plač, izpolnjevanjem obveznosti na področju socialne varnosti in/ali davkov v državi članici sedeža in skladnostjo z veljavnimi predpisi o napotitvi delavcev na delo. | Države članice določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti, ne velja za odgovornega v skladu z odstavkom 1. Taki sistemi se uporabljajo na pregleden, nediskriminacijski in sorazmeren način. Zajemajo lahko preventivne ukrepe pogodbenika v zvezi z dokazili, ki jih zagotovi podizvajalec glede glavnih delovnih pogojev iz člena 3(1) Direktive 96/71/ES, ki se uporabljajo za napotene delavce, vključno s plačilnimi listi in izplačilom plač, izpolnjevanjem obveznosti na področju socialne varnosti in/ali davkov v državi članici sedeža in skladnostjo z veljavnimi predpisi o napotitvi delavcev na delo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti, ne velja za odgovornega v skladu z odstavkom 1. Taki sistemi se uporabljajo na pregleden, nediskriminacijski in sorazmeren način. Zajemajo lahko preventivne ukrepe pogodbenika v zvezi z dokazili, ki jih zagotovi podizvajalec glede glavnih delovnih pogojev iz člena 3(1) Direktive 96/71/ES, ki se uporabljajo za napotene delavce, vključno s plačilnimi listi in izplačilom plač, izpolnjevanjem obveznosti na področju socialne varnosti in/ali davkov v državi članici sedeža in skladnostjo z veljavnimi predpisi o napotitvi delavcev na delo.

Države članice določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti, ne velja za odgovornega v skladu z odstavkom 1. Taki sistemi se uporabljajo na pregleden, nediskriminacijski in sorazmeren način. Zajemajo lahko preventivne ukrepe pogodbenika v zvezi z dokazili, ki jih zagotovi podizvajalec glede glavnih delovnih pogojev iz člena 3(1) Direktive 96/71/ES, ki se uporabljajo za napotene delavce, vključno s plačilnimi listi in izplačilom plač, izpolnjevanjem obveznosti na področju socialne varnosti in/ali davkov v državi članici sedeža in skladnostjo z veljavnimi predpisi o napotitvi delavcev na delo.

Obrazložitev

Na ravni EU ni opredelitve pojma "primerne skrbnosti". Poleg tega je treba preprečiti, da bi se izvajalec izognil odgovornosti pri preverjanju, ali podizvajalec spoštuje pogoje za delo.

Predlog spremembe 16

Člen 12(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice lahko v skladu s pravom Unije določijo strožje predpise v zvezi z odgovornostjo na podlagi nacionalnega prava ter na nediskriminacijski in sorazmeren način glede obsega in vrste odgovornosti podizvajalca. Države članice lahko v skladu s pravom Unije tako odgovornost določijo tudi v drugih sektorjih poleg tistih iz Priloge k Direktivi 96/71/ES. Države članice lahko v takih primerih določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti v skladu z nacionalnim pravom, ne velja za odgovornega. | Države članice lahko v skladu s pravom Unije določijo strožje predpise v zvezi z odgovornostjo na podlagi nacionalnega prava ter na nediskriminacijski in sorazmeren način glede obsega in vrste odgovornosti podizvajalca. Države članice lahko v skladu s pravom Unije tako odgovornost določijo tudi v drugih sektorjih poleg tistih iz Priloge k Direktivi 96/71/ES. Države članice lahko v takih primerih določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti v skladu z nacionalnim pravom, ne velja za odgovornega. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice lahko v skladu s pravom Unije določijo strožje predpise v zvezi z odgovornostjo na podlagi nacionalnega prava ter na nediskriminacijski in sorazmeren način glede obsega in vrste odgovornosti podizvajalca. Države članice lahko v skladu s pravom Unije tako odgovornost določijo tudi v drugih sektorjih poleg tistih iz Priloge k Direktivi 96/71/ES. Države članice lahko v takih primerih določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti v skladu z nacionalnim pravom, ne velja za odgovornega.

Države članice lahko v skladu s pravom Unije določijo strožje predpise v zvezi z odgovornostjo na podlagi nacionalnega prava ter na nediskriminacijski in sorazmeren način glede obsega in vrste odgovornosti podizvajalca. Države članice lahko v skladu s pravom Unije tako odgovornost določijo tudi v drugih sektorjih poleg tistih iz Priloge k Direktivi 96/71/ES. Države članice lahko v takih primerih določijo, da pogodbenik, ki izpolnjuje obveznosti primerne skrbnosti v skladu z nacionalnim pravom, ne velja za odgovornega.

Obrazložitev

Na ravni EU ni opredelitve pojma "primerne skrbnosti". Poleg tega je treba preprečiti, da bi se izvajalec izognil odgovornosti pri preverjanju, ali podizvajalec spoštuje pogoje za delo.

Predlog spremembe 17

Člen 12, nova točka 3a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 4a. | Če med socialnimi partnerji v zadevnem sektorju ni dogovora o omejitvi števila ravni za oddajo naročil podizvajalcem, je to število omejeno na tri. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4a.

Obrazložitev

Ta amandma izhaja iz točke 28 političnih priporočil iz mnenja.

Predlog spremembe 18

Člen 18 – nov člen za členom 18

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Nov člen

  Klavzula o prepovedi poslabšanja položaja


  Izvajanje te direktive v nobenem primeru ni zadostna podlaga za utemeljitev znižanja splošne ravni varstva delavcev na področjih, ki jih ureja ta direktiva. To ne posega v pravice držav članic in/ali socialnih partnerjev, da glede na spreminjajoče se okoliščine sprejmejo zakonodajne, regulativne ali pogodbene ureditve, drugačne od tistih, ki veljajo v času sprejetja te direktive, pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve te direktive. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Nov člen

Klavzula o prepovedi poslabšanja položaja

Izvajanje te direktive v nobenem primeru ni zadostna podlaga za utemeljitev znižanja splošne ravni varstva delavcev na področjih, ki jih ureja ta direktiva. To ne posega v pravice držav članic in/ali socialnih partnerjev, da glede na spreminjajoče se okoliščine sprejmejo zakonodajne, regulativne ali pogodbene ureditve, drugačne od tistih, ki veljajo v času sprejetja te direktive, pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve te direktive.

Obrazložitev

Ta – t. i. protiregresijska – klavzula je zdaj vključena v številne direktive EU in je namenjena izboljšanju njene uporabe v državah članicah. Prenos direktive v državi članici ne sme imeti za posledico zmanjšanje obstoječe ravni varstva na področjih veljavnosti te direktive, zlasti v zvezi s solidarno odgovornostjo v skladu s členom 12 tu obravnavane direktive.

Predlog spremembe 19

Člen 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 21
  Poročilo
  Komisija najpozneje v petih letih po roku za prenos poroča o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter po potrebi predloži ustrezne predloge. | Člen 21
  Poročilo
  Komisija najpozneje v petih letih po roku za prenos poroča o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu, in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter po potrebi predloži ustrezne predloge. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 21

Poročilo

Komisija najpozneje v petih letih po roku za prenos poroča o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter po potrebi predloži ustrezne predloge.

Člen 21

Poročilo

Komisija najpozneje v petih letih po roku za prenos poroča o izvajanju te direktive Evropskemu parlamentu, Svetu, in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij ter po potrebi predloži ustrezne predloge.

Obrazložitev

Predlog spremembe logično izhaja iz zahteve, da se za pravno podlago predloga direktive uporabi člen 153 PDEU.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  UL L 18, 21.1.1997, str. 1.

1

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/81 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/81

---

Mnenje Odbora regij – Statut evropske fundacije

2013/C 17/13

ODBOR REGIJ

| — | podpira načrtovano uredbo o statutu evropske fundacije (FE), ki jo je predlagala Komisija, in meni, da dobro sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi; |
| --- | --- |

—

podpira načrtovano uredbo o statutu evropske fundacije (FE), ki jo je predlagala Komisija, in meni, da dobro sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi;

| — | zato podpira osnutek uredbe o statutu evropske fundacije (FE), ki ga je predlagala Komisija, ter priznava, da gre za nadaljevanje, ki sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi ter uredbe o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), da se olajša in spodbudi čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

—

zato podpira osnutek uredbe o statutu evropske fundacije (FE), ki ga je predlagala Komisija, ter priznava, da gre za nadaljevanje, ki sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi ter uredbe o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), da se olajša in spodbudi čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje na ravni Skupnosti;

| — | opozarja, da mora ta statut odgovoriti na skrb za poenostavitev in učinkovitost fundacij, tako da jim omogoči učinkovitejše delovanje pri čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji, ob tem pa tudi zagotoviti pravno varnost in javnosti pojasniti njihovo delovanje in financiranje; |
| --- | --- |

—

opozarja, da mora ta statut odgovoriti na skrb za poenostavitev in učinkovitost fundacij, tako da jim omogoči učinkovitejše delovanje pri čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji, ob tem pa tudi zagotoviti pravno varnost in javnosti pojasniti njihovo delovanje in financiranje;

| — | razume prizadevanja za iskanje ravnotežja med zahtevami nacionalnega prava različnih držav članic glede minimalnega premoženja, zahtevanega za fundacijo, in tudi željo po poenostavitvi ustanavljanja evropskih fundacij na celotnem ozemlju Unije. Vendar pa si Odbor prizadeva, da se donatorjem in državljanom zajamči zadostna premoženjska trdnost evropskih fundacij, in želi po eni strani, da se raven zahtevanega minimalnega premoženja za registracijo evropske fundacije s 25 000 EUR – kar se mu zdi prenizek znesek – poveča na 50 000 EUR, ter po drugi strani, da se to premoženje nujno ohrani ves čas delovanja fundacije, pri čemer bi se kršitev ohranjanja te ravni premoženja sankcionirala z razpustitvijo fundacije. |
| --- | --- |

—

razume prizadevanja za iskanje ravnotežja med zahtevami nacionalnega prava različnih držav članic glede minimalnega premoženja, zahtevanega za fundacijo, in tudi željo po poenostavitvi ustanavljanja evropskih fundacij na celotnem ozemlju Unije. Vendar pa si Odbor prizadeva, da se donatorjem in državljanom zajamči zadostna premoženjska trdnost evropskih fundacij, in želi po eni strani, da se raven zahtevanega minimalnega premoženja za registracijo evropske fundacije s 25 000 EUR – kar se mu zdi prenizek znesek – poveča na 50 000 EUR, ter po drugi strani, da se to premoženje nujno ohrani ves čas delovanja fundacije, pri čemer bi se kršitev ohranjanja te ravni premoženja sankcionirala z razpustitvijo fundacije.

| Poročevalka | Claudette BRUNET-LECHENAULT (FR/PES), podpredsednica generalnega sveta departmaja Saône et Loire |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (FE)
  COM(2012) 35 final |

Poročevalka

Claudette BRUNET-LECHENAULT (FR/PES), podpredsednica generalnega sveta departmaja Saône et Loire

Referenčni dokument

Predlog uredbe Sveta o statutu evropske fundacije (FE)

COM(2012) 35 final

I.   UVOD

ODBOR REGIJ

| 1. | se zaveda gospodarskega pomena in ključne vloge, ki jo imajo fundacije na celotnem evropskem ozemlju, na vseh področjih javnega interesa, zlasti na področjih, ki se nanašajo na pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, kot so socialne in zdravstvene storitve, socialna varnost, umetnost in kultura, izobraževanje in usposabljanje, znanost, raziskave in inovacije ali okolje; |
| --- | --- |

1.

se zaveda gospodarskega pomena in ključne vloge, ki jo imajo fundacije na celotnem evropskem ozemlju, na vseh področjih javnega interesa, zlasti na področjih, ki se nanašajo na pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, kot so socialne in zdravstvene storitve, socialna varnost, umetnost in kultura, izobraževanje in usposabljanje, znanost, raziskave in inovacije ali okolje;

| 2. | razume in obžaluje težave, s katerimi se spoprijemajo fundacije pri delovanju prek nacionalnih meja na čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, zaradi katerih imajo velike stroške za svetovanje ali z vidika strukture, medtem ko bi bilo ta sredstva mogoče učinkoviteje porabiti za uresničevanje njihovih nalog socialne narave; |
| --- | --- |

2.

razume in obžaluje težave, s katerimi se spoprijemajo fundacije pri delovanju prek nacionalnih meja na čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, zaradi katerih imajo velike stroške za svetovanje ali z vidika strukture, medtem ko bi bilo ta sredstva mogoče učinkoviteje porabiti za uresničevanje njihovih nalog socialne narave;

| 3. | podpira načrtovano uredbo o statutu evropske fundacije (FE), ki jo je predlagala Komisija, in meni, da dobro sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi; |
| --- | --- |

3.

podpira načrtovano uredbo o statutu evropske fundacije (FE), ki jo je predlagala Komisija, in meni, da dobro sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi;

| 4. | pozdravlja tudi, da je predlog Komisije pripravljen v širšem okviru zagotavljanja izvajanja dejavnosti socialnega in solidarnega gospodarstva na notranjem trgu, in v povezavi s tem izraža upanje, da bo sprejetje statuta evropske fundacije utrlo pot statutu evropske vzajemne družbe; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja tudi, da je predlog Komisije pripravljen v širšem okviru zagotavljanja izvajanja dejavnosti socialnega in solidarnega gospodarstva na notranjem trgu, in v povezavi s tem izraža upanje, da bo sprejetje statuta evropske fundacije utrlo pot statutu evropske vzajemne družbe;

| 5. | opozarja, da mora ta statut hkrati odgovoriti na prizadevanja za poenostavitev, učinkovitost in pravno varnost fundacij, tako da jim omogoči boljše delovanje na čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da mora ta statut hkrati odgovoriti na prizadevanja za poenostavitev, učinkovitost in pravno varnost fundacij, tako da jim omogoči boljše delovanje na čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji;

| 6. | poudarja tudi, da mora ta statut zadostiti želji državljanov po jasnosti delovanja in financiranja fundacij; |
| --- | --- |

6.

poudarja tudi, da mora ta statut zadostiti želji državljanov po jasnosti delovanja in financiranja fundacij;

| 7. | želi, da se okrepi evropska razsežnost evropske fundacije, ne zgolj ob ustanovitvi, temveč tudi ves čas delovanja, ter da pravne določbe, ki bodo veljale zanjo, kar najbolj temeljijo na osnutku uredbe ter statutih posameznih evropskih fundacij, z omejitvijo sklicevanja na nacionalno pravo; |
| --- | --- |

7.

želi, da se okrepi evropska razsežnost evropske fundacije, ne zgolj ob ustanovitvi, temveč tudi ves čas delovanja, ter da pravne določbe, ki bodo veljale zanjo, kar najbolj temeljijo na osnutku uredbe ter statutih posameznih evropskih fundacij, z omejitvijo sklicevanja na nacionalno pravo;

| 8. | ponovno poudarja, da morajo biti evropske fundacije glede na to, da so za uresničevanje svojih nalog zmožne zbirati zasebna sredstva ali prejemati javna finančna sredstva, podrejene obveznostim pripravljanja računovodskih izkazov v zvezi s porabo sredstev, in sicer tako z vidika organov, ki jih financirajo, kot tudi z vidika vseh državljanov Evropske unije. |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da morajo biti evropske fundacije glede na to, da so za uresničevanje svojih nalog zmožne zbirati zasebna sredstva ali prejemati javna finančna sredstva, podrejene obveznostim pripravljanja računovodskih izkazov v zvezi s porabo sredstev, in sicer tako z vidika organov, ki jih financirajo, kot tudi z vidika vseh državljanov Evropske unije.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

Gospodarski pomen sektorja fundacij

ODBOR REGIJ

| 9. | ugotavlja, da ima sektor fundacij nezanemarljivo gospodarsko moč z globalno ravnjo letnih odhodkov, ki znašajo 150 milijard EUR, ter neposredno z okoli milijon zaposlenimi za polni delovni čas v vsej Evropski uniji; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da ima sektor fundacij nezanemarljivo gospodarsko moč z globalno ravnjo letnih odhodkov, ki znašajo 150 milijard EUR, ter neposredno z okoli milijon zaposlenimi za polni delovni čas v vsej Evropski uniji;

| 10. | opaža, da so fundacije zainteresirane za delovanje prek nacionalnih meja s ciljem širšega odziva na vseobsežne probleme, kot so problemi na področju migracij, družbeno-gospodarskega razvoja, znanstvene odličnosti, človekovih pravic, okolja itd.; |
| --- | --- |

10.

opaža, da so fundacije zainteresirane za delovanje prek nacionalnih meja s ciljem širšega odziva na vseobsežne probleme, kot so problemi na področju migracij, družbeno-gospodarskega razvoja, znanstvene odličnosti, človekovih pravic, okolja itd.;

| 11. | zlasti poudarja vlogo, ki jo fundacije lahko imajo z uporabo njihovih sredstev in ustvarjalnosti v obdobju velike politične, finančne in socialne krize v Evropi, ko je ključno, da se preučijo vse možnosti za krepitev Evropske unije in da se evropskim državljanom zagotovijo prihodnost in obeti za rast. |
| --- | --- |

11.

zlasti poudarja vlogo, ki jo fundacije lahko imajo z uporabo njihovih sredstev in ustvarjalnosti v obdobju velike politične, finančne in socialne krize v Evropi, ko je ključno, da se preučijo vse možnosti za krepitev Evropske unije in da se evropskim državljanom zagotovijo prihodnost in obeti za rast.

Velike in drage upravne omejitve

ODBOR REGIJ

| 12. | ugotavlja, da imajo lahko fundacije pri nadnacionalnem ali čezmejnem delovanju težave zaradi pravil, ki jih določa nacionalna zakonodaja in zaradi katerih so primorane za svetovanje in različne upravne stroške letno nameniti del svojih sredstev, ki naj bi znašal okoli 90–102 milijona EUR, namesto da bi ta sredstva porabile za projekte javnega interesa, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z drugimi fundacijami ali lokalnimi skupnostmi. |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da imajo lahko fundacije pri nadnacionalnem ali čezmejnem delovanju težave zaradi pravil, ki jih določa nacionalna zakonodaja in zaradi katerih so primorane za svetovanje in različne upravne stroške letno nameniti del svojih sredstev, ki naj bi znašal okoli 90–102 milijona EUR, namesto da bi ta sredstva porabile za projekte javnega interesa, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z drugimi fundacijami ali lokalnimi skupnostmi.

Za statut, ki z vlogo fundacij krepi evropsko državljansko pobudo

ODBOR REGIJ

| 13. | poudarja, da dejavnosti fundacij, ki se najpogosteje ustanovijo na pobudo oseb zasebnega prava (posameznikov ali podjetij), zajemajo za evropske državljane zelo pomembne obče koristne projekte ter pogosto zadevajo področja pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, na primer zlasti socialne in zdravstvene storitve, socialno varnost, umetnost in kulturo, izobraževanje in usposabljanje, znanost, raziskave ter inovacije itd.; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da dejavnosti fundacij, ki se najpogosteje ustanovijo na pobudo oseb zasebnega prava (posameznikov ali podjetij), zajemajo za evropske državljane zelo pomembne obče koristne projekte ter pogosto zadevajo področja pristojnosti lokalnih in regionalnih oblasti, na primer zlasti socialne in zdravstvene storitve, socialno varnost, umetnost in kulturo, izobraževanje in usposabljanje, znanost, raziskave ter inovacije itd.;

| 14. | meni, da bi izbira nove pravne oblike, ki je alternativa nacionalnim statutom in ustreza statutu "evropske fundacije", lahko bila ključni element izboljšanja vloge fundacij na ozemlju Evropske unije; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi izbira nove pravne oblike, ki je alternativa nacionalnim statutom in ustreza statutu "evropske fundacije", lahko bila ključni element izboljšanja vloge fundacij na ozemlju Evropske unije;

| 15. | zato podpira osnutek uredbe o statutu evropske fundacije (FE), ki ga je predlagala Komisija, ter priznava, da gre za nadaljevanje, ki sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi ter uredbe o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), da se olajša in spodbudi čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje na ravni Skupnosti; |
| --- | --- |

15.

zato podpira osnutek uredbe o statutu evropske fundacije (FE), ki ga je predlagala Komisija, ter priznava, da gre za nadaljevanje, ki sledi sprejetju uredbe o evropski državljanski pobudi ter uredbe o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), da se olajša in spodbudi čezmejno, nadnacionalno in medregionalno sodelovanje na ravni Skupnosti;

| 16. | meni, da je člen 352 PDEU, ki določa, da Svet na predlog Komisije in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme ukrepe za doseganje enega od ciljev Pogodb, edina ustrezna pravna podlaga za ta predlog uredbe, saj v Pogodbah ni posebnih določb, ki bi v zvezi s tem institucijam Unije dajale izrecno pristojnost. Ta izbira je v skladu z izbiro v preteklosti za sprejetje določb v zvezi z drugimi statuti, kot sta statut evropske družbe in statut evropskega gospodarskega interesnega združenja, in v nobenem primeru ne vpliva na nacionalne predpise glede fundacij. Odbor poleg tega poudarja, da je bil predlog uredbe v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja v zvezi s izvajanjem načela subsidiarnosti predmet zgolj enega obrazloženega mnenja, čeprav je dosje preučilo 19 nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

16.

meni, da je člen 352 PDEU, ki določa, da Svet na predlog Komisije in po odobritvi Evropskega parlamenta soglasno sprejme ukrepe za doseganje enega od ciljev Pogodb, edina ustrezna pravna podlaga za ta predlog uredbe, saj v Pogodbah ni posebnih določb, ki bi v zvezi s tem institucijam Unije dajale izrecno pristojnost. Ta izbira je v skladu z izbiro v preteklosti za sprejetje določb v zvezi z drugimi statuti, kot sta statut evropske družbe in statut evropskega gospodarskega interesnega združenja, in v nobenem primeru ne vpliva na nacionalne predpise glede fundacij. Odbor poleg tega poudarja, da je bil predlog uredbe v okviru mehanizma zgodnjega opozarjanja v zvezi s izvajanjem načela subsidiarnosti predmet zgolj enega obrazloženega mnenja, čeprav je dosje preučilo 19 nacionalnih parlamentov;

| 17. | opozarja, da mora ta statut odgovoriti na skrb za poenostavitev in učinkovitost fundacij, tako da jim omogoči učinkovitejše delovanje pri čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji, ob tem pa tudi zagotoviti pravno varnost in javnosti pojasniti njihovo delovanje in financiranje. |
| --- | --- |

17.

opozarja, da mora ta statut odgovoriti na skrb za poenostavitev in učinkovitost fundacij, tako da jim omogoči učinkovitejše delovanje pri čezmejnih ali nadnacionalnih projektih, ki jih izvajajo samostojno ali v partnerstvu z nacionalnimi, lokalnimi in regionalnimi akterji, ob tem pa tudi zagotoviti pravno varnost in javnosti pojasniti njihovo delovanje in financiranje.

Poudarek evropske razsežnosti

ODBOR REGIJ

| 18. | želi, da bi se evropska razsežnost evropske fundacije postavila bolj v ospredje, z zahtevo, da ima slednja ob ustanovitvi in ves čas svojega delovanja za cilj opravljati nadnacionalne ali čezmejne dejavnosti; |
| --- | --- |

18.

želi, da bi se evropska razsežnost evropske fundacije postavila bolj v ospredje, z zahtevo, da ima slednja ob ustanovitvi in ves čas svojega delovanja za cilj opravljati nadnacionalne ali čezmejne dejavnosti;

| 19. | v zvezi s tem obžaluje, da se osnutek uredbe pogosto sklicuje na nacionalne pravice držav članic, saj meni, da je glede na neobstoječe uskladitvene predpise ta pristop vir pravne negotovosti za evropske fundacije. |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem obžaluje, da se osnutek uredbe pogosto sklicuje na nacionalne pravice držav članic, saj meni, da je glede na neobstoječe uskladitvene predpise ta pristop vir pravne negotovosti za evropske fundacije.

Potreba po razumljivosti, zanesljivosti in preglednosti

ODBOR REGIJ

| 20. | poudarja, da se na podlagi zmožnosti evropskih fundacij, da zbirajo zasebna sredstva in prejemajo javna sredstva za uresničitev svojih nalog, predpostavlja, da so svojim donatorjem in financerjem ter splošneje vsem državljanom na ozemlju Evropske unije sposobne zagotoviti boljšo varnost, ko gre za njihovo solidnost in popolno preglednost upravljanja ter uporabe dodeljenih sredstev. |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se na podlagi zmožnosti evropskih fundacij, da zbirajo zasebna sredstva in prejemajo javna sredstva za uresničitev svojih nalog, predpostavlja, da so svojim donatorjem in financerjem ter splošneje vsem državljanom na ozemlju Evropske unije sposobne zagotoviti boljšo varnost, ko gre za njihovo solidnost in popolno preglednost upravljanja ter uporabe dodeljenih sredstev.

Za pojasnitev namena evropskih fundacij

ODBOR REGIJ

| 21. | opozarja, da v nekaterih državah članicah pojma "javno dobro" in "splošni interes" zajemata različne pomene in se lahko v nekaterih primerih sklicujeta na postopek ali poseben pravni status nacionalnega prava oziroma na izrecno davčni pristop, zato predlaga uskladitev uporabljene terminologije, tako da se ohrani izraz "javni interes", pri čemer mora biti ta enotno upoštevan v vsaki državi članici ob določanju namena evropske fundacije, pri čemer je treba izključiti vsakršni pristop z davčnega vidika; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da v nekaterih državah članicah pojma "javno dobro" in "splošni interes" zajemata različne pomene in se lahko v nekaterih primerih sklicujeta na postopek ali poseben pravni status nacionalnega prava oziroma na izrecno davčni pristop, zato predlaga uskladitev uporabljene terminologije, tako da se ohrani izraz "javni interes", pri čemer mora biti ta enotno upoštevan v vsaki državi članici ob določanju namena evropske fundacije, pri čemer je treba izključiti vsakršni pristop z davčnega vidika;

| 22. | želi tudi, da se v členu 5 osnutka uredbe opredeli izraz "amaterski šport", da se prepreči vsakršen odklon od ukrepov, ki jih evropske fundacije opravljajo za podporo praks, ki veljajo bolj za poklicni šport. |
| --- | --- |

22.

želi tudi, da se v členu 5 osnutka uredbe opredeli izraz "amaterski šport", da se prepreči vsakršen odklon od ukrepov, ki jih evropske fundacije opravljajo za podporo praks, ki veljajo bolj za poklicni šport.

Za večjo zanesljivost

ODBOR REGIJ

| 23. | razume prizadevanja za iskanje ravnotežja med zahtevami nacionalnega prava različnih držav članic glede minimalnega premoženja, zahtevanega za fundacijo, in tudi željo po poenostavitvi ustanavljanja evropskih fundacij na celotnem ozemlju Unije. Vendar pa si Odbor prizadeva, da se donatorjem in državljanom zajamči zadostna premoženjska trdnost evropskih fundacij, in želi po eni strani, da se raven zahtevanega minimalnega premoženja za registracijo evropske fundacije s 25 000 EUR – kar se mu zdi prenizek znesek – poveča na 50 000 EUR, ter po drugi strani, da se to premoženje nujno ohrani ves čas delovanja fundacije, pri čemer bi se kršitev ohranjanja te ravni premoženja sankcionirala z razpustitvijo fundacije; |
| --- | --- |

23.

razume prizadevanja za iskanje ravnotežja med zahtevami nacionalnega prava različnih držav članic glede minimalnega premoženja, zahtevanega za fundacijo, in tudi željo po poenostavitvi ustanavljanja evropskih fundacij na celotnem ozemlju Unije. Vendar pa si Odbor prizadeva, da se donatorjem in državljanom zajamči zadostna premoženjska trdnost evropskih fundacij, in želi po eni strani, da se raven zahtevanega minimalnega premoženja za registracijo evropske fundacije s 25 000 EUR – kar se mu zdi prenizek znesek – poveča na 50 000 EUR, ter po drugi strani, da se to premoženje nujno ohrani ves čas delovanja fundacije, pri čemer bi se kršitev ohranjanja te ravni premoženja sankcionirala z razpustitvijo fundacije;

| 24. | ocenjuje neprofitnost evropskih fundacij kot uveljavljeno dejstvo, pri čemer pa priznava, da lahko slednje izvajajo gospodarske dejavnosti za uresničevanje nalog javnega interesa, in predlaga spremembo člena 11, da se bolje opredeli omejitve, v okviru katerih lahko posamezna evropska fundacija opravlja gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

24.

ocenjuje neprofitnost evropskih fundacij kot uveljavljeno dejstvo, pri čemer pa priznava, da lahko slednje izvajajo gospodarske dejavnosti za uresničevanje nalog javnega interesa, in predlaga spremembo člena 11, da se bolje opredeli omejitve, v okviru katerih lahko posamezna evropska fundacija opravlja gospodarske dejavnosti;

| 25. | meni, da je vprašanje osebnih prejemkov članov upravnega odbora in nadzornega organa evropskih fundacij povezano z neprofitno naravo fundacij in da je treba v zvezi s tem določiti osnovna pravila glede na projekt; |
| --- | --- |

25.

meni, da je vprašanje osebnih prejemkov članov upravnega odbora in nadzornega organa evropskih fundacij povezano z neprofitno naravo fundacij in da je treba v zvezi s tem določiti osnovna pravila glede na projekt;

| 26. | želi, da bi se pojasnila načela glede preprečevanja nasprotja interesov, saj lahko sedanje besedilo povzroči različna tolmačenja, ki imajo lahko nasprotni učinek od želenega; |
| --- | --- |

26.

želi, da bi se pojasnila načela glede preprečevanja nasprotja interesov, saj lahko sedanje besedilo povzroči različna tolmačenja, ki imajo lahko nasprotni učinek od želenega;

| 27. | odobrava pravila, ki so bila določena na področju evidence in preglednosti, vendar predlaga, da se oblike nadzora in obveščanja o dejavnostih evropskih fundacij pojasnijo in natančno določijo. |
| --- | --- |

27.

odobrava pravila, ki so bila določena na področju evidence in preglednosti, vendar predlaga, da se oblike nadzora in obveščanja o dejavnostih evropskih fundacij pojasnijo in natančno določijo.

Potreba po usklajevanju

ODBOR REGIJ

| 28. | razume izzive proračunske discipline, ki so bili odločilni pri tem, da je bila namesto uvedbe nadzornega postopka in nadzornega organa na evropski ravni izbrana možnost vzpostavitve nadzornega organa evropskih fundacij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

28.

razume izzive proračunske discipline, ki so bili odločilni pri tem, da je bila namesto uvedbe nadzornega postopka in nadzornega organa na evropski ravni izbrana možnost vzpostavitve nadzornega organa evropskih fundacij na nacionalni ravni;

| 29. | priznava umestnost vključitve določb davčne narave v osnutek statuta, vendar je zadržan glede samodejne širitve davčnega režima, ki se dodeli nacionalnim subjektom javnega interesa, na evropske fundacije, saj obstajajo pri pogojih za dodelitev tovrstnih nacionalnih davčnih režimov velike razlike med državami članicami. |
| --- | --- |

29.

priznava umestnost vključitve določb davčne narave v osnutek statuta, vendar je zadržan glede samodejne širitve davčnega režima, ki se dodeli nacionalnim subjektom javnega interesa, na evropske fundacije, saj obstajajo pri pogojih za dodelitev tovrstnih nacionalnih davčnih režimov velike razlike med državami članicami.

III.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 2(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:






  (5) | "javnokoristni subjekt" pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

(5)

"javnokoristni subjekt" pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom in/ali podobno javnokoristno pravno osebo brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic;

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (5) | "javnokoristni subjekt""subjekt v javnem interesu" pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom v javnem interesu in/ali podobno javnokoristno pravno osebo v javnem interesu brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic; |
| --- | --- |

(5)

"javnokoristni subjekt""subjekt v javnem interesu" pomeni fundacijo z javnokoristnim namenom v javnem interesu in/ali podobno javnokoristno pravno osebo v javnem interesu brez članstva, ustanovljeno v skladu z zakonodajo ene od držav članic;

Obrazložitev

Poročevalka v predlogu spremembe 1 nadomesti "javno korist" z "javnim interesom".

Predlog spremembe 2

Člen 5(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Javnokoristni namen | Javnokoristni n
  Namen javnega interesa |
| 1.   Evropska fundacija je ločeno ustanovljen subjekt za javnokoristni namen. | 1.   Evropska fundacija je ločeno ustanovljen subjekt za javnokoristni namen javnega interesa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Javnokoristni namen

Javnokoristni n
  Namen javnega interesa

1.   Evropska fundacija je ločeno ustanovljen subjekt za javnokoristni namen.

1.   Evropska fundacija je ločeno ustanovljen subjekt za javnokoristni namen javnega interesa.

Obrazložitev

Izraz "javni interes" omogoča uskladitev pojmov "javno dobro" in "splošni interes" ter zmanjšuje tveganje zamenjave s pojmi davčnega ali javnega prava, ki se v nekaterih državah članicah uporabljajo za podelitev posebnega statusa ali posebnega davčnega režima fundacijam nacionalnega prava.

Predlog spremembe 3

Člen 5(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Javnokoristni namen | Javnokoristni namen |
| 2.   Evropska fundacija je namenjena javnemu interesu na splošno. | 2.   Evropska fundacija je namenjena javnemu interesu na splošno. |
| Ustanovljena je lahko le za naslednje namene, na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano: | Ustanovljena je lahko le za naslednje namene, na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano: |
| (a) | [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Javnokoristni namen

Javnokoristni namen

2.   Evropska fundacija je namenjena javnemu interesu na splošno.

2.   Evropska fundacija je namenjena javnemu interesu na splošno.

Ustanovljena je lahko le za naslednje namene, na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano:

Ustanovljena je lahko le za naslednje namene, na katere je njeno premoženje nepreklicno vezano:

(a)

[...]

| (a) | [...] |
| --- | --- |

(a)

[...]

| (r) | amaterski športi; |
| --- | --- |

(r)

amaterski športi;

| (r) | amaterski športi, opredeljeni kot športna dejavnost oseb, ki od slednje ne prejemajo rednih in znatnih prejemkov; |
| --- | --- |

(r)

amaterski športi, opredeljeni kot športna dejavnost oseb, ki od slednje ne prejemajo rednih in znatnih prejemkov;

| (s) | [...]. |
| --- | --- |

(s)

[...].

| (s) | [...]. |
| --- | --- |

(s)

[...].

| (t) | zaščita žrtev nasilja vseh vrst. |
| --- | --- |

(t)

zaščita žrtev nasilja vseh vrst.

Obrazložitev

Zdi se nam koristno natančno opredeliti pojem amaterskega športa, saj se prakse med državami članicami razlikujejo glede na posamezen šport; nekateri športi, ki naj bi bili amaterski, pa vseeno obstajajo na ravni in pod pogoji, ki so bližje poklicni dejavnosti, ta pa je izključena iz področja javnega interesa.

Poleg tega se nam zdi koristno vključiti tudi zaščito žrtev nasilja vseh vrst. Treba je poudariti sodelovanje s tretjimi državami, ki so omenjene v naslednji točki.

Predlog spremembe 4

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 6
  Čezmejni element | Člen 6

  Čezmejni element
  Evropska razsežnost |
| Evropska fundacija ob svoji registraciji opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah. | Evropska fundacija mora imeti ob svoji registraciji opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah. |
| | Po opravljeni registraciji evropska fundacija opravlja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.

  Te dejavnosti mora opravljati v vsaj dveh državah članicah ves čas svojega obstoja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 6

Čezmejni element

Člen 6

Čezmejni element
  Evropska razsežnost

Evropska fundacija ob svoji registraciji opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.

Evropska fundacija mora imeti ob svoji registraciji opravlja dejavnosti ali ima zakonski cilj opravljanja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.

Po opravljeni registraciji evropska fundacija opravlja dejavnosti v vsaj dveh državah članicah.

Te dejavnosti mora opravljati v vsaj dveh državah članicah ves čas svojega obstoja.

Obrazložitev

Namen predlaganega amandmaja je okrepiti evropsko razsežnost evropske fundacije in dejansko zagotoviti njene dejavnosti v več državah članicah ves čas njenega obstoja, ne zgolj v času njene ustanovitve. V primeru, da novoustanovljena evropska fundacija ob registraciji dejavnosti še ne more opravljati, mora biti njena evropska razsežnost razvidna v cilju, določenem v statutu, zato se predlaga sprememba besedila.

Predlog spremembe 5

Člen 7(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Premoženje | Premoženje |
| 2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000 EUR. | 2.   Premoženje evropske fundacije ob registraciji in ves čas njenega obstoja znaša vsaj 25 000
  50 000 EUR. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Premoženje

Premoženje

2.   Premoženje evropske fundacije znaša vsaj 25 000 EUR.

2.   Premoženje evropske fundacije ob registraciji in ves čas njenega obstoja znaša vsaj 25 000
  50 000 EUR.

Obrazložitev

Da bi bolje zagotovili trdnost in zanesljivost, ki jo mora izkazovati evropska fundacija, Odbor predlaga, da se najmanjše zahtevano premoženje ob ustanovitvi poviša na 50 000 EUR in se ohrani ves čas njenega obstoja.

Predlog spremembe 6

Člen 10(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pravna in poslovna sposobnost | Pravna in poslovna sposobnost |
| 1.   Evropska fundacija ima polno pravno in poslovno sposobnost v vseh državah članicah. | 1.   Evropska fundacija ima polno pravno in poslovno sposobnost v vseh državah članicah, razen kjer jo omejuje ta uredba. |
| Evropska fundacija ima vse potrebne pravice za opravljanje svojih dejavnosti, vključno z lastninsko pravico na premičninskem in nepremičninskem premoženju, pravico do dodelitve nepovratnih sredstev, zbiranja sredstev ter prejemanja kakršnih koli donacij in razpolaganja z njimi, vključno z delnicami in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji, dediščinami in donacijami v naravi iz katerega koli zakonitega vira, vključno s tretjimi državami, razen če niso omejene s statutom. | Evropska fundacija ima vse potrebne pravice za opravljanje svojih dejavnosti, vključno z lastninsko pravico na premičninskem in nepremičninskem premoženju, pravico do dodelitve nepovratnih sredstev, zbiranja sredstev ter prejemanja kakršnih koli donacij in razpolaganja z njimi, vključno z delnicami in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji, dediščinami in donacijami v naravi iz katerega koli zakonitega vira, vključno s tretjimi državami, razen če niso omejene s statutom. |
| Evropska fundacija ima pravico do ustanavljanja v kateri koli državi članici, kadar je to potrebno za opravljanje njenih dejavnosti. | Evropska fundacija ima pravico do ustanavljanja v kateri koli državi članici, kadar je to potrebno za opravljanje njenih dejavnosti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pravna in poslovna sposobnost

Pravna in poslovna sposobnost

1.   Evropska fundacija ima polno pravno in poslovno sposobnost v vseh državah članicah.

1.   Evropska fundacija ima polno pravno in poslovno sposobnost v vseh državah članicah, razen kjer jo omejuje ta uredba.

Evropska fundacija ima vse potrebne pravice za opravljanje svojih dejavnosti, vključno z lastninsko pravico na premičninskem in nepremičninskem premoženju, pravico do dodelitve nepovratnih sredstev, zbiranja sredstev ter prejemanja kakršnih koli donacij in razpolaganja z njimi, vključno z delnicami in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji, dediščinami in donacijami v naravi iz katerega koli zakonitega vira, vključno s tretjimi državami, razen če niso omejene s statutom.

Evropska fundacija ima vse potrebne pravice za opravljanje svojih dejavnosti, vključno z lastninsko pravico na premičninskem in nepremičninskem premoženju, pravico do dodelitve nepovratnih sredstev, zbiranja sredstev ter prejemanja kakršnih koli donacij in razpolaganja z njimi, vključno z delnicami in drugimi prenosljivimi vrednostnimi papirji, dediščinami in donacijami v naravi iz katerega koli zakonitega vira, vključno s tretjimi državami, razen če niso omejene s statutom.

Evropska fundacija ima pravico do ustanavljanja v kateri koli državi članici, kadar je to potrebno za opravljanje njenih dejavnosti.

Evropska fundacija ima pravico do ustanavljanja v kateri koli državi članici, kadar je to potrebno za opravljanje njenih dejavnosti.

Obrazložitev

Trditev, da ima evropska fundacija polno pravno in poslovno sposobnost v vseh državah članicah, je treba dopolniti v skladu z omejitvami za gospodarske dejavnosti iz člena 11 (izvajanje namena javnega interesa; gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z namenom javnega interesa evropske fundacije, so dovoljene do 10 % letnih čistih prihodkov evropske fundacije, in sicer pod pogojem, da so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v računovodskih izkazih prikazani ločeno ter se uporabljajo izključno za izvajanje dejavnosti javnega interesa).

Predlog spremembe 7

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Gospodarske dejavnosti | Gospodarske dejavnosti |
| 1.   Evropska fundacija lahko opravlja in sme opravljati trgovinske ali druge gospodarske dejavnosti, če se dobiček uporabi izključno za izvajanje njenih javnokoristnih dejavnosti, razen če je to omejeno s statutom. | 1.   Evropska fundacija lahko – razen če je to omejeno s statutom – opravlja gospodarske dejavnosti, če te niso ločene od njenih nalog javnega interesa in če vse dobičke, ustvarjene na podlagi teh dejavnosti, namenja za izpolnjevanje svojega cilja javnega interesa.
  Evropska fundacija lahko opravlja in sme opravljati trgovinske ali druge gospodarske dejavnosti, če se dobiček uporabi izključno za izvajanje njenih javnokoristnih dejavnosti, razen če je to omejeno s statutom. |
| 2.   Gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z javnokoristnim namenom evropske fundacije, so dovoljene do 10 % letnih čistih prihodkov evropske fundacije, če so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v računovodskih izkazih prikazani ločeno. | 2.   Gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z javnokoristnim namenom javnega interesa evropske fundacije, so dovoljene samo, če predstavljajo do 10 % letnih neto sredstev
  čistih prihodkov evropske fundacije, pod pogojem, da
  če so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v računovodskih izkazih prikazani ločeno in da so v celoti vključeni v okvir izpolnjevanja njenih nalog javnega interesa. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Gospodarske dejavnosti

Gospodarske dejavnosti

1.   Evropska fundacija lahko opravlja in sme opravljati trgovinske ali druge gospodarske dejavnosti, če se dobiček uporabi izključno za izvajanje njenih javnokoristnih dejavnosti, razen če je to omejeno s statutom.

1.   Evropska fundacija lahko – razen če je to omejeno s statutom – opravlja gospodarske dejavnosti, če te niso ločene od njenih nalog javnega interesa in če vse dobičke, ustvarjene na podlagi teh dejavnosti, namenja za izpolnjevanje svojega cilja javnega interesa.
  Evropska fundacija lahko opravlja in sme opravljati trgovinske ali druge gospodarske dejavnosti, če se dobiček uporabi izključno za izvajanje njenih javnokoristnih dejavnosti, razen če je to omejeno s statutom.

2.   Gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z javnokoristnim namenom evropske fundacije, so dovoljene do 10 % letnih čistih prihodkov evropske fundacije, če so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v računovodskih izkazih prikazani ločeno.

2.   Gospodarske dejavnosti, ki niso povezane z javnokoristnim namenom javnega interesa evropske fundacije, so dovoljene samo, če predstavljajo do 10 % letnih neto sredstev
  čistih prihodkov evropske fundacije, pod pogojem, da
  če so prihodki iz nepovezanih dejavnosti v računovodskih izkazih prikazani ločeno in da so v celoti vključeni v okvir izpolnjevanja njenih nalog javnega interesa.

Obrazložitev

Namen predlagane spremembe je bolje opredeliti, kako lahko evropska fundacija opravlja gospodarske dejavnosti, ob tem pa preprečiti, da bi evropske fundacije izgubile svojo značilnost neprofitne organizacije in bi neprimerno opravljale dejavnosti izključno komercialne narave, ki niso povezane z njihovim namenom.

Predlog spremembe 8

Člen 21

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Registracija | Registracija |
| 1.   Evropska fundacija je registrirana v eni državi članici. | 1.   Evropska fundacija je registrirana v eni državi članici, v kateri ima statutarni sedež. |
| 2.   Evropska fundacija, ki se ustanovi z združitvijo dveh javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi članici, je registrirana v navedeni državi članici. | 2.   Evropska fundacija, ki se ustanovi z združitvijo dveh javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi članici, je registrirana v navedeni državi članici. |
| 3.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s čezmejno združitvijo, je registrirana v eni od držav članic, v kateri so bili združujoči se subjekti zakonito ustanovljeni. | 3.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s čezmejno združitvijo, je registrirana v eni od državi članici, v kateri ima statutarni sedež fundacija prevzemnica
  so bili združujoči se subjekti zakonito ustanovljeni. |
| 4.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s preoblikovanjem, je registrirana v državi članici, v kateri je bil preoblikovani subjekt prvotno zakonito ustanovljen. | 4.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s preoblikovanjem, je registrirana v državi članici, v kateri je bil preoblikovani subjekt prvotno zakonito ustanovljen. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Registracija

Registracija

1.   Evropska fundacija je registrirana v eni državi članici.

1.   Evropska fundacija je registrirana v eni državi članici, v kateri ima statutarni sedež.

2.   Evropska fundacija, ki se ustanovi z združitvijo dveh javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi članici, je registrirana v navedeni državi članici.

2.   Evropska fundacija, ki se ustanovi z združitvijo dveh javnokoristnih subjektov, zakonito ustanovljenih v isti državi članici, je registrirana v navedeni državi članici.

3.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s čezmejno združitvijo, je registrirana v eni od držav članic, v kateri so bili združujoči se subjekti zakonito ustanovljeni.

3.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s čezmejno združitvijo, je registrirana v eni od državi članici, v kateri ima statutarni sedež fundacija prevzemnica
  so bili združujoči se subjekti zakonito ustanovljeni.

4.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s preoblikovanjem, je registrirana v državi članici, v kateri je bil preoblikovani subjekt prvotno zakonito ustanovljen.

4.   Evropska fundacija, ki se ustanovi s preoblikovanjem, je registrirana v državi članici, v kateri je bil preoblikovani subjekt prvotno zakonito ustanovljen.

Obrazložitev

Zaradi pravne gotovosti se predlaga, da se kot drugo merilo za določitev registra, v katerega je treba vpisati evropsko fundacijo, upošteva merilo lastne povezave s statutarnim sedežem evropske fundacije.

Predlog spremembe 9

Za členom 31 se doda novi člen

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | Načela upravljanja
  1.   Nihče ne more biti hkrati član upravnega odbora in nadzornega sveta.

  2.   Člani upravnega odbora in nadzornega sveta svoje naloge opravljajo brezplačno. Na podlagi pogojev, ki so določeni v statutu, se jim lahko povrnejo stroški, ki so jih imeli pri izvrševanju svojih nalog.

  3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Načela upravljanja

1.   Nihče ne more biti hkrati član upravnega odbora in nadzornega sveta.

2.   Člani upravnega odbora in nadzornega sveta svoje naloge opravljajo brezplačno. Na podlagi pogojev, ki so določeni v statutu, se jim lahko povrnejo stroški, ki so jih imeli pri izvrševanju svojih nalog.

3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije.

Obrazložitev

Predlagana sprememba je odraz prizadevanj Odbora za natančno opredelitev pravil upravljanja in etičnih zahtev v zvezi z izključno neprofitno naravo evropskih fundacij in ustreza zahtevam po razumljivosti in preglednosti.

Predlog spremembe 10

Člen 32

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Nasprotje interesov | Nasprotje interesov |
| 1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči dejansko ali morebitno nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora. | 1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči dejansko ali morebitno nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora.
  Vsak član upravnega odbora ali nadzornega sveta mora evropsko fundacijo pisno obvestiti o obstoju vsakršnega neposrednega ali posrednega interesa do tretje strani, ki lahko privede do nasprotja med osebnim interesom ali interesom osebe, s katero je član v poslovnem ali družinskem razmerju, in interesom evropske fundacije. |
| 2.   Nobena oseba ne more biti sočasno član upravnega odbora in nadzornega sveta. | 2.   Nobena oseba ne more biti sočasno član upravnega odbora in nadzornega sveta.
  Vsak član upravnega odbora ali nadzornega sveta mora glede na posamezni primer opustiti udeležbo in sodelovanje pri vsakršnem posvetovanju ali odločanju o vprašanju, ki se nanaša na subjekt ali osebo, do katerih ima član neposreden ali posreden interes. |
| 3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. | 3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Nasprotje interesov

Nasprotje interesov

1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči dejansko ali morebitno nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora.

1.   Ustanovitelj in kateri koli drugi člani odbora, ki so morda z ustanoviteljem ali med sabo v poslovnem, družinskem ali drugem razmerju, ki lahko povzroči dejansko ali morebitno nasprotje interesov, ki lahko vpliva na njihovo presojo, ne predstavljajo večine upravnega odbora.
  Vsak član upravnega odbora ali nadzornega sveta mora evropsko fundacijo pisno obvestiti o obstoju vsakršnega neposrednega ali posrednega interesa do tretje strani, ki lahko privede do nasprotja med osebnim interesom ali interesom osebe, s katero je član v poslovnem ali družinskem razmerju, in interesom evropske fundacije.

2.   Nobena oseba ne more biti sočasno član upravnega odbora in nadzornega sveta.

2.   Nobena oseba ne more biti sočasno član upravnega odbora in nadzornega sveta.
  Vsak član upravnega odbora ali nadzornega sveta mora glede na posamezni primer opustiti udeležbo in sodelovanje pri vsakršnem posvetovanju ali odločanju o vprašanju, ki se nanaša na subjekt ali osebo, do katerih ima član neposreden ali posreden interes.

3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije.

3.   Neposredna ali posredna korist se ne sme podeliti ustanovitelju, članu upravnega odbora ali nadzornega sveta, izvršnemu direktorju ali revizorju ali se prenesti na katero koli osebo, ki je z njim v poslovnem ali tesnem družinskem razmerju, razen če je namenjena izvajanju njegovih obveznosti v okviru evropske fundacije.

Obrazložitev

Predlagana sprememba je odraz prizadevanj Odbora za okrepitev pravil upravljanja in etičnih zahtev, ki morajo zadostiti zahtevam donatorjev evropskih fundacij in vseh državljanov po razumljivosti in preglednosti teh fundacij.

Predlog spremembe 11

Člen 33

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Zastopanje evropske fundacije v zvezi s tretjimi osebami | Zastopanje evropske fundacije v zvezi s tretjimi osebami |
| Evropsko fundacijo lahko v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih zastopa upravni odbor in katera koli druga oseba, ki jo je upravni odbor pooblastil in izvaja njegova navodila. | Evropsko fundacijo lahko v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih zastopa upravni odbor in katera koli druga oseba, ki jo je upravni odbor pooblastil, ki
  in izvaja njegova navodila in je vpisana v register. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Zastopanje evropske fundacije v zvezi s tretjimi osebami

Zastopanje evropske fundacije v zvezi s tretjimi osebami

Evropsko fundacijo lahko v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih zastopa upravni odbor in katera koli druga oseba, ki jo je upravni odbor pooblastil in izvaja njegova navodila.

Evropsko fundacijo lahko v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih zastopa upravni odbor in katera koli druga oseba, ki jo je upravni odbor pooblastil, ki
  in izvaja njegova navodila in je vpisana v register.

Obrazložitev

Pojasnilo, da smejo v odnosih s tretjimi osebami in v sodnih postopkih evropsko fundacijo zastopati samo osebe, ki so vpisane v register kot pooblaščene za zastopanje, kot to določa člen 23(1)(e)(ii) osnutka uredbe.

Predlog spremembe 12

Člen 34(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Preglednost in odgovornost | Preglednost in odgovornost |
| 5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in poročilom o delu razkrijejo. | 5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in poročilom o delu razkrijejo. Ti morajo biti na voljo vsem državljanom Evropske unije vsaj na spletni strani evropske fundacije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Preglednost in odgovornost

Preglednost in odgovornost

5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in poročilom o delu razkrijejo.

5.   Letni računovodski izkazi, ki jih pravilno odobri upravni odbor, se skupaj z mnenjem, ki ga predloži oseba, odgovorna za revidiranje izkazov, in poročilom o delu razkrijejo. Ti morajo biti na voljo vsem državljanom Evropske unije vsaj na spletni strani evropske fundacije.

Obrazložitev

Ta sprememba je odraz prizadevanj Odbora za okrepitev pravil upravljanja in etičnih zahtev, ki morajo zadostiti zahtevam donatorjev evropskih fundacij in vseh državljanov po razumljivosti in preglednosti teh fundacij.

Predlog spremembe 13

Člen 43(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Sklep o likvidaciji | Sklep o likvidaciji |
| [...] | [...] |
| 2.   Nadzorni organ lahko po predstavitvi mnenja upravnega odbora evropske fundacije odloči o likvidaciji evropske fundacije ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi predloga o likvidaciji pristojnemu sodišču v enem od naslednjih primerov: | 2.   Nadzorni organ lahko po predstavitvi mnenja upravnega odbora evropske fundacije odloči o likvidaciji evropske fundacije in imenovanju likvidacijskega upravitelja ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi predloga o likvidaciji in likvidacijskem upravitelju pristojnemu sodišču v enem od naslednjih primerov: |
| (a) | če upravni odbor ni ukrepal v primerih iz odstavka 1; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Sklep o likvidaciji

Sklep o likvidaciji

[...]

[...]

2.   Nadzorni organ lahko po predstavitvi mnenja upravnega odbora evropske fundacije odloči o likvidaciji evropske fundacije ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi predloga o likvidaciji pristojnemu sodišču v enem od naslednjih primerov:

2.   Nadzorni organ lahko po predstavitvi mnenja upravnega odbora evropske fundacije odloči o likvidaciji evropske fundacije in imenovanju likvidacijskega upravitelja ali v skladu z nacionalno zakonodajo, ki se uporablja, o predložitvi predloga o likvidaciji in likvidacijskem upravitelju pristojnemu sodišču v enem od naslednjih primerov:

(a)

če upravni odbor ni ukrepal v primerih iz odstavka 1;

| (a) | če upravni odbor ni ukrepal v primerih iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

če upravni odbor ni ukrepal v primerih iz odstavka 1;

| (b) | če evropska fundacija stalno krši svoj statut, to uredbo ali nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(b)

če evropska fundacija stalno krši svoj statut, to uredbo ali nacionalno zakonodajo, ki se uporablja.

| (b) | če evropska fundacija stalno krši svoj statut, to uredbo ali nacionalno zakonodajo, ki se uporablja. |
| --- | --- |

(b)

če evropska fundacija stalno krši svoj statut, to uredbo ali nacionalno zakonodajo, ki se uporablja.

Predlog spremembe 14

Člen 44(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Likvidacija
  1.   Kadar nadzorni organ odobri sklep upravnega odbora v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1) ali kadar nadzorni organ ali po potrebi sodišče odloči o likvidaciji evropske fundacije, se premoženje evropske fundacije uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena. | Likvidacija
  1.   Kadar nadzorni organ odobri sklep upravnega odbora v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1) ali kadar nadzorni organ ali po potrebi sodišče odloči o likvidaciji evropske fundacije, se premoženje evropske fundacije uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena. Stroške likvidacije nosi evropska fundacija. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Likvidacija

1.   Kadar nadzorni organ odobri sklep upravnega odbora v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1) ali kadar nadzorni organ ali po potrebi sodišče odloči o likvidaciji evropske fundacije, se premoženje evropske fundacije uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena.

Likvidacija

1.   Kadar nadzorni organ odobri sklep upravnega odbora v skladu z drugim pododstavkom člena 43(1) ali kadar nadzorni organ ali po potrebi sodišče odloči o likvidaciji evropske fundacije, se premoženje evropske fundacije uporabi v skladu z odstavkom 2 tega člena. Stroške likvidacije nosi evropska fundacija.

V Bruslju, 29. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/91 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/91

---

Mnenje Odbora regij – Prednostne snovi na področju vodne politike

2013/C 17/14

ODBOR REGIJ

| — | pozdravlja predlog Evropske komisije za razširitev seznama prednostnih snovi na področju vodne politike in meni, da je treba za dosego ciljev iz predloga v seznam prednostnih snovi in nevarnih prednostnih snovi vključiti tudi farmacevtske snovi ali pa o tem vsaj razmisliti; |
| --- | --- |

—

pozdravlja predlog Evropske komisije za razširitev seznama prednostnih snovi na področju vodne politike in meni, da je treba za dosego ciljev iz predloga v seznam prednostnih snovi in nevarnih prednostnih snovi vključiti tudi farmacevtske snovi ali pa o tem vsaj razmisliti;

| — | Odbor regij zato ustrezne službe Evropske komisije poziva, naj nemudoma preverijo odobritev teh snovi in izdajo priporočilo o njihovi uporabi na trgu EU. Po mnenju Odbora regij je nujno, da se zmanjšanje vpliva na okolje upošteva že pri izdelavi farmacevtskih snovi in njihovi odobritvi za uporabo. Zagotoviti je treba, da bodo ukrepi spremljanja, ki jih morajo izvajati lokalne in regionalne oblasti, stroškovno učinkoviti; |
| --- | --- |

—

Odbor regij zato ustrezne službe Evropske komisije poziva, naj nemudoma preverijo odobritev teh snovi in izdajo priporočilo o njihovi uporabi na trgu EU. Po mnenju Odbora regij je nujno, da se zmanjšanje vpliva na okolje upošteva že pri izdelavi farmacevtskih snovi in njihovi odobritvi za uporabo. Zagotoviti je treba, da bodo ukrepi spremljanja, ki jih morajo izvajati lokalne in regionalne oblasti, stroškovno učinkoviti;

| — | poziva k temu, da se državam članicam podaljša rok za uskladitev z Direktivo, in sicer na 24 mesecev po sprejetju, tako da bo mogoče izvesti natančno oceno učinkov nacionalne zakonodaje ter stroške, ki jih morajo pokriti lokalne in regionalne oblasti, porazdeliti prek daljšega obdobja; |
| --- | --- |

—

poziva k temu, da se državam članicam podaljša rok za uskladitev z Direktivo, in sicer na 24 mesecev po sprejetju, tako da bo mogoče izvesti natančno oceno učinkov nacionalne zakonodaje ter stroške, ki jih morajo pokriti lokalne in regionalne oblasti, porazdeliti prek daljšega obdobja;

| — | poziva k temu, da države članice uporabljajo okoljske standarde kakovosti za snovi pod številkami 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 in 34–48 ter da s prenovo načrtov upravljanja povodja začnejo v letu 2021, da se do leta 2027 doseže dobro kemijsko stanje teh snovi; |
| --- | --- |

—

poziva k temu, da države članice uporabljajo okoljske standarde kakovosti za snovi pod številkami 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 in 34–48 ter da s prenovo načrtov upravljanja povodja začnejo v letu 2021, da se do leta 2027 doseže dobro kemijsko stanje teh snovi;

| — | se strinja, da morajo države članice spremljati snovi iz nadzornega seznama, vendar meni, da bi bilo primernejše, če bi se spremljanje začelo v enem letu po vključitvi snovi v nadzorni seznam; tako bi bilo dovolj časa za priprave. Države članice pri spremljanju teh snovi lahko tudi čezmejno sodelujejo; |
| --- | --- |

—

se strinja, da morajo države članice spremljati snovi iz nadzornega seznama, vendar meni, da bi bilo primernejše, če bi se spremljanje začelo v enem letu po vključitvi snovi v nadzorni seznam; tako bi bilo dovolj časa za priprave. Države članice pri spremljanju teh snovi lahko tudi čezmejno sodelujejo;

| — | poudarja, da je izredno pomembno omogočiti dostop do informacij o nevarnih snoveh in zagotoviti preglednost na tem področju; meni, da bi morali biti prebivalci obveščeni o stanju vodnega okolja in načrtovanih ukrepih za izboljšanje. |
| --- | --- |

—

poudarja, da je izredno pomembno omogočiti dostop do informacij o nevarnih snoveh in zagotoviti preglednost na tem področju; meni, da bi morali biti prebivalci obveščeni o stanju vodnega okolja in načrtovanih ukrepih za izboljšanje.

| Poročevalka | Urve ERIKSON (EE/EA), članica občinskega sveta občine Tudulinna |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike
  COM(2011) 876 final - 2011/0429 (COD) |

Poročevalka

Urve ERIKSON (EE/EA), članica občinskega sveta občine Tudulinna

Referenčni dokument

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/60/ES in 2008/105/ES v zvezi s prednostnimi snovmi na področju vodne politike

COM(2011) 876 final - 2011/0429 (COD)

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

ODBOR REGIJ

A.   Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja predlog Komisije, ki obravnava seznam prednostnih snovi na področju vodne politike, tj. kemikalije iz Priloge X k okvirni direktivi o vodah (Direktiva 2000/60/ES), ki na ravni EU pomenijo znatno tveganje za vodno okolje oz. tveganje, ki se prenaša po vodnem okolju; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predlog Komisije, ki obravnava seznam prednostnih snovi na področju vodne politike, tj. kemikalije iz Priloge X k okvirni direktivi o vodah (Direktiva 2000/60/ES), ki na ravni EU pomenijo znatno tveganje za vodno okolje oz. tveganje, ki se prenaša po vodnem okolju;

| 2. | meni, da so predlagane spremembe odraz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020; predlogi sprememb direktiv, ki se nanašajo na prednostne snovi na področju vodne politike, so namreč v skladu s cilji iz te strategije in jih dopolnjujejo; |
| --- | --- |

2.

meni, da so predlagane spremembe odraz strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020; predlogi sprememb direktiv, ki se nanašajo na prednostne snovi na področju vodne politike, so namreč v skladu s cilji iz te strategije in jih dopolnjujejo;

| 3. | pozdravlja pojasnitev opredelitve nevarnih prednostnih snovi in podpira pristop k razširitvi seznama snovi, ki so opredeljene kot prednostne, ter k pripravi seznama prednostnih snovi za pregled; poudarja, da morajo kakršne koli dopolnitve seznama temeljiti na trdnih znanstvenih dokazih posledic zadevnih snovi za ljudi, živali in rastline ter na podatkih o izvedljivosti in stroških spremljanja ter izločanja teh snovi iz vodnega cikla; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pojasnitev opredelitve nevarnih prednostnih snovi in podpira pristop k razširitvi seznama snovi, ki so opredeljene kot prednostne, ter k pripravi seznama prednostnih snovi za pregled; poudarja, da morajo kakršne koli dopolnitve seznama temeljiti na trdnih znanstvenih dokazih posledic zadevnih snovi za ljudi, živali in rastline ter na podatkih o izvedljivosti in stroških spremljanja ter izločanja teh snovi iz vodnega cikla;

| 4. | meni, da je treba še izboljšati kakovost vode, saj je ohranjanje uravnoteženega vodnega okolja nepogrešljivo za celotni ekosistem in za zdravje človeka. Poleg tega meni, da dobro upravljanje s stoječo in tekočo vodo pozitivno vpliva na akvakulturo kot gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba še izboljšati kakovost vode, saj je ohranjanje uravnoteženega vodnega okolja nepogrešljivo za celotni ekosistem in za zdravje človeka. Poleg tega meni, da dobro upravljanje s stoječo in tekočo vodo pozitivno vpliva na akvakulturo kot gospodarsko dejavnost;

| 5. | podpira mehanizem nadzornega seznama kot ukrep, katerega cilj je z usmerjenim spremljanjem morebitnih nevarnih snovi v EU med prihodnjim pregledom seznama prednostnih snovi spodbuditi postopek prednostnega razvrščanja in tako zagotoviti boljšo zaščito vodnih virov v EU; |
| --- | --- |

5.

podpira mehanizem nadzornega seznama kot ukrep, katerega cilj je z usmerjenim spremljanjem morebitnih nevarnih snovi v EU med prihodnjim pregledom seznama prednostnih snovi spodbuditi postopek prednostnega razvrščanja in tako zagotoviti boljšo zaščito vodnih virov v EU;

| 6. | poudarja, da je prispevek lokalne in regionalne ravni k varstvu okolja še posebej pomemben, razlog za to pa sta možnost, da se uporabi lokalno znanje, ter dejstvo, da prednostne in nevarne prednostne snovi, ki škodijo vodnemu okolju, nesorazmerno močno vplivajo na lokalne in regionalne skupnosti. |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je prispevek lokalne in regionalne ravni k varstvu okolja še posebej pomemben, razlog za to pa sta možnost, da se uporabi lokalno znanje, ter dejstvo, da prednostne in nevarne prednostne snovi, ki škodijo vodnemu okolju, nesorazmerno močno vplivajo na lokalne in regionalne skupnosti.

B.   
  Politična priporočila

ODBOR REGIJ

| 7. | podpira predlog spremembe, ki ga je podala Komisija, tj. da se za dobro ekološko stanje vseh voda v EU opredelijo kemikalije ne le na nacionalni, temveč tudi na lokalni ravni in na ravni povodij. Hkrati opozarja, da je treba državam članicam dati dovolj časa in dodatna sredstva za uvedbo potrebnih zakonodajnih aktov in upravnih predpisov ter za to, da bodo lahko izvedle določbe, ki zagotavljajo dobro kemično in ekološko stanje voda; |
| --- | --- |

7.

podpira predlog spremembe, ki ga je podala Komisija, tj. da se za dobro ekološko stanje vseh voda v EU opredelijo kemikalije ne le na nacionalni, temveč tudi na lokalni ravni in na ravni povodij. Hkrati opozarja, da je treba državam članicam dati dovolj časa in dodatna sredstva za uvedbo potrebnih zakonodajnih aktov in upravnih predpisov ter za to, da bodo lahko izvedle določbe, ki zagotavljajo dobro kemično in ekološko stanje voda;

| 8. | podpira načela za spremljanje nevarnih snovi, v skladu s katerimi je treba razloge za onesnaženje iskati na kraju nastanka, čim prej in čim bližje viru onesnaženja, tudi zaradi gospodarske trajnosti in varstva okolja. Če dodatni ukrepi niso sprejeti, lahko pride do hudih in trajnih posledic za okolje. Zato je izredno pomembno preučiti morebitne vire onesnaževanja in jih spremljati, da se čim prej opredelijo obseg onesnaženosti in nevarnosti, ki jih pomeni za vodno okolje. Poleg tega je treba na podlagi ustreznih matric spremljati morebitne poti uhajanja nevarnih snovi v okolje. Odbor se zato zavzema za to, da se na ravni EU določijo učinkovite zgornje meje za emisije; |
| --- | --- |

8.

podpira načela za spremljanje nevarnih snovi, v skladu s katerimi je treba razloge za onesnaženje iskati na kraju nastanka, čim prej in čim bližje viru onesnaženja, tudi zaradi gospodarske trajnosti in varstva okolja. Če dodatni ukrepi niso sprejeti, lahko pride do hudih in trajnih posledic za okolje. Zato je izredno pomembno preučiti morebitne vire onesnaževanja in jih spremljati, da se čim prej opredelijo obseg onesnaženosti in nevarnosti, ki jih pomeni za vodno okolje. Poleg tega je treba na podlagi ustreznih matric spremljati morebitne poti uhajanja nevarnih snovi v okolje. Odbor se zato zavzema za to, da se na ravni EU določijo učinkovite zgornje meje za emisije;

| 9. | se strinja, da lahko obstojne, bioakumulativne in strupene snovi (PBT) ter druge snovi, ki se obnašajo kot PBT, desetletja obremenjujejo vodno okolje, celo če so bili že sprejeti obsežni ukrepi za zmanjšanje ali odpravo emisij. Hkrati opozarja, da so nevarne snovi v obravnavani direktivi opredeljene na podlagi nevarnosti in ne tveganja. Tako so v predlogu direktive predvidene nekatere mejne vrednosti za snovi, pri tem pa je tveganje, ki nastane zaradi reakcije z drugimi snovmi v vodnem okolju, prezrto. Tako z analitičnega kot finančnega stališča bi bilo boljše, če bi se upoštevali učinki kemičnih spojin snovi v celinskih vodah, saj lahko te spojine celo v zelo majhnih koncentracijah vplivajo na vodno okolje; |
| --- | --- |

9.

se strinja, da lahko obstojne, bioakumulativne in strupene snovi (PBT) ter druge snovi, ki se obnašajo kot PBT, desetletja obremenjujejo vodno okolje, celo če so bili že sprejeti obsežni ukrepi za zmanjšanje ali odpravo emisij. Hkrati opozarja, da so nevarne snovi v obravnavani direktivi opredeljene na podlagi nevarnosti in ne tveganja. Tako so v predlogu direktive predvidene nekatere mejne vrednosti za snovi, pri tem pa je tveganje, ki nastane zaradi reakcije z drugimi snovmi v vodnem okolju, prezrto. Tako z analitičnega kot finančnega stališča bi bilo boljše, če bi se upoštevali učinki kemičnih spojin snovi v celinskih vodah, saj lahko te spojine celo v zelo majhnih koncentracijah vplivajo na vodno okolje;

| 10. | poudarja, da je izredno pomembno omogočiti dostop do informacij o nevarnih snoveh in zagotoviti preglednost na tem področju; meni, da bi morali biti prebivalci obveščeni o stanju vodnega okolja in načrtovanih ukrepih za izboljšanje; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je izredno pomembno omogočiti dostop do informacij o nevarnih snoveh in zagotoviti preglednost na tem področju; meni, da bi morali biti prebivalci obveščeni o stanju vodnega okolja in načrtovanih ukrepih za izboljšanje;

| 11. | se strinja, da morajo države članice spremljati snovi iz nadzornega seznama, vendar meni, da bi bilo primernejše, če bi se spremljanje začelo v enem letu po vključitvi snovi v nadzorni seznam; tako bi bilo dovolj časa za priprave; |
| --- | --- |

11.

se strinja, da morajo države članice spremljati snovi iz nadzornega seznama, vendar meni, da bi bilo primernejše, če bi se spremljanje začelo v enem letu po vključitvi snovi v nadzorni seznam; tako bi bilo dovolj časa za priprave;

| 12. | nasprotuje poostritvi zahtev glede nadzora iz člena 8b predloga direktive, zlasti kar zadeva možnost delegiranih aktov; |
| --- | --- |

12.

nasprotuje poostritvi zahtev glede nadzora iz člena 8b predloga direktive, zlasti kar zadeva možnost delegiranih aktov;

| 13. | meni, da je treba za dosego ciljev iz predlogov v seznam prednostnih snovi in nevarnih prednostnih snovi vključiti tudi farmacevtske snovi ali pa o tem vsaj razmisliti, saj je znanstveno dokazano, da so ostanki zdravil v vodah okolju škodljivi, da lahko ogrozijo zdravje človeka in povzročijo "genetsko onesnaženje" rib. Ocena Evropske komisije kaže, da so navedene farmacevtske snovi nevarne za vodno okolje in potencialno tudi za ljudi. Odbor regij zato ustrezne službe Evropske komisije poziva, naj nemudoma preverijo odobritev teh snovi in izdajo priporočilo o njihovi uporabi na trgu EU. V zvezi s tem meni, da je treba nujno raziskati metode čiščenja voda in njihovo stroškovno učinkovitost. Po mnenju Odbora regij je nujno, da se zmanjšanje vpliva na okolje upošteva že pri izdelavi farmacevtskih snovi in njihovi odobritvi. Na koncu pripominja, da je treba pri reviziji in uskladitvi veljavnih zakonodajnih aktov, ki se nanašajo na analitične metode in optimalne možnosti spremljanja, upoštevati mnenje lokalnih in regionalnih oblasti ter zagotoviti, da bodo ukrepi, ki se od njih zahtevajo, stroškovno učinkoviti; |
| --- | --- |

13.

meni, da je treba za dosego ciljev iz predlogov v seznam prednostnih snovi in nevarnih prednostnih snovi vključiti tudi farmacevtske snovi ali pa o tem vsaj razmisliti, saj je znanstveno dokazano, da so ostanki zdravil v vodah okolju škodljivi, da lahko ogrozijo zdravje človeka in povzročijo "genetsko onesnaženje" rib. Ocena Evropske komisije kaže, da so navedene farmacevtske snovi nevarne za vodno okolje in potencialno tudi za ljudi. Odbor regij zato ustrezne službe Evropske komisije poziva, naj nemudoma preverijo odobritev teh snovi in izdajo priporočilo o njihovi uporabi na trgu EU. V zvezi s tem meni, da je treba nujno raziskati metode čiščenja voda in njihovo stroškovno učinkovitost. Po mnenju Odbora regij je nujno, da se zmanjšanje vpliva na okolje upošteva že pri izdelavi farmacevtskih snovi in njihovi odobritvi. Na koncu pripominja, da je treba pri reviziji in uskladitvi veljavnih zakonodajnih aktov, ki se nanašajo na analitične metode in optimalne možnosti spremljanja, upoštevati mnenje lokalnih in regionalnih oblasti ter zagotoviti, da bodo ukrepi, ki se od njih zahtevajo, stroškovno učinkoviti;

| 14. | onesnaževanje voda je čezmejni pojav, zato je treba pozdraviti pripravo skupnih evropskih standardov kakovosti vode. Države članice morajo spremljati prednostne snovi v vodah in sporočati prekoračitve okoljskih standardov kakovosti; sodelovanje med regijami na tem področju je dobrodošlo. Pomembno je, da se določi, kako, kje in s kakšnimi sredstvi naj bi potekalo spremljanje živih organizmov, da bo primerljivo v vseh državah članicah. Odbor tudi poudarja, da uvedba mehanizma nadzornega seznama na ravni EU pomembno dopolnjuje prizadevanja EU v zadnjih letih za izboljšanje okoljskih standardov na področju onesnaževanja tal in zraka, zaščite biotske raznovrstnosti in trajnostnega razvoja. Poleg tega opozarja, da se je treba o prihodnjih projektih posvetovati tudi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da se poiščejo najboljše možnosti in zagotovi trajnostno varstvo okolja; |
| --- | --- |

14.

onesnaževanje voda je čezmejni pojav, zato je treba pozdraviti pripravo skupnih evropskih standardov kakovosti vode. Države članice morajo spremljati prednostne snovi v vodah in sporočati prekoračitve okoljskih standardov kakovosti; sodelovanje med regijami na tem področju je dobrodošlo. Pomembno je, da se določi, kako, kje in s kakšnimi sredstvi naj bi potekalo spremljanje živih organizmov, da bo primerljivo v vseh državah članicah. Odbor tudi poudarja, da uvedba mehanizma nadzornega seznama na ravni EU pomembno dopolnjuje prizadevanja EU v zadnjih letih za izboljšanje okoljskih standardov na področju onesnaževanja tal in zraka, zaščite biotske raznovrstnosti in trajnostnega razvoja. Poleg tega opozarja, da se je treba o prihodnjih projektih posvetovati tudi z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, da se poiščejo najboljše možnosti in zagotovi trajnostno varstvo okolja;

| 15. | opozarja, da lahko vode onesnažujejo tudi različni izdelki, ki vsebujejo prednostne in nevarne snovi, če med življenjskim ciklom ali na koncu zaidejo v okolje. Zato je izredno pomembno natančno spremljati uvoz in razširjanje problematičnih izdelkov, ki vsebujejo nevarne snovi, v EU. Državljane je treba seznaniti s temi izdelki, pravilnim ravnanjem z njimi in njihovo pravilno uporabo, tako da bo v okolje prešlo manj nevarnih snovi iz teh izdelkov. Pogosto se zdi, da se moramo kljub dejstvu, da ne proizvajamo izdelkov, ki vsebujejo nevarne snovi, in ne uporabljamo nekaterih kemikalij, soočati z okoljskimi posledicami uvoženega blaga oz. izdelkov. Da se zagotovi dobro ekološko stanje voda, bi bilo treba načrtovane ukrepe obravnavati v širšem okviru. Morda je tudi čas, da se revidirajo mejne vrednosti ostankov (MVO) za hrano, zlasti v zvezi z uvozom hrane rastlinskega izvora v EU; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da lahko vode onesnažujejo tudi različni izdelki, ki vsebujejo prednostne in nevarne snovi, če med življenjskim ciklom ali na koncu zaidejo v okolje. Zato je izredno pomembno natančno spremljati uvoz in razširjanje problematičnih izdelkov, ki vsebujejo nevarne snovi, v EU. Državljane je treba seznaniti s temi izdelki, pravilnim ravnanjem z njimi in njihovo pravilno uporabo, tako da bo v okolje prešlo manj nevarnih snovi iz teh izdelkov. Pogosto se zdi, da se moramo kljub dejstvu, da ne proizvajamo izdelkov, ki vsebujejo nevarne snovi, in ne uporabljamo nekaterih kemikalij, soočati z okoljskimi posledicami uvoženega blaga oz. izdelkov. Da se zagotovi dobro ekološko stanje voda, bi bilo treba načrtovane ukrepe obravnavati v širšem okviru. Morda je tudi čas, da se revidirajo mejne vrednosti ostankov (MVO) za hrano, zlasti v zvezi z uvozom hrane rastlinskega izvora v EU;

| 16. | v zvezi s tem izraža nezadovoljstvo, da za emisije oziroma proizvodnjo teh snovi ali proizvodov, ki te snovi vsebujejo, in njihovo dajanje v promet Komisija še vedno ne predvideva vseevropskih predpisov, ki bi državam članicam omogočili uresničevanje zahtev direktive. |
| --- | --- |

16.

v zvezi s tem izraža nezadovoljstvo, da za emisije oziroma proizvodnjo teh snovi ali proizvodov, ki te snovi vsebujejo, in njihovo dajanje v promet Komisija še vedno ne predvideva vseevropskih predpisov, ki bi državam članicam omogočili uresničevanje zahtev direktive.

Lokalni in regionalni pomen

ODBOR REGIJ

| 17. | meni, da mora biti preprečevanje trajne škode za vode ena od glavnih nalog okoljske politike EU. Pri tem je naloga Odbora regij kot skupščine, ki zastopa lokalno in regionalno raven v EU, jasna. S pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti lahko združi znanje, pridobljeno na tej ravni, in pomaga pri spremljanju, za katerega so zadolžene države članice. Opredeljevanje lokalnih in regionalnih problemov s pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti ter z obveščanjem in izobraževanjem teh oblasti lahko pomaga učinkovito izvesti predlagane spremembe direktiv ter rešiti nastala vprašanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da mora biti preprečevanje trajne škode za vode ena od glavnih nalog okoljske politike EU. Pri tem je naloga Odbora regij kot skupščine, ki zastopa lokalno in regionalno raven v EU, jasna. S pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti lahko združi znanje, pridobljeno na tej ravni, in pomaga pri spremljanju, za katerega so zadolžene države članice. Opredeljevanje lokalnih in regionalnih problemov s pomočjo lokalnih in regionalnih oblasti ter z obveščanjem in izobraževanjem teh oblasti lahko pomaga učinkovito izvesti predlagane spremembe direktiv ter rešiti nastala vprašanja;

| 18. | zagotavljanje dobre kakovosti vode povečuje kakovost življenja in koristi razvoju podjetij, pri čemer imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

18.

zagotavljanje dobre kakovosti vode povečuje kakovost življenja in koristi razvoju podjetij, pri čemer imajo lokalne in regionalne oblasti osrednjo vlogo;

| 19. | opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razširjanju informacij o kemijskem stanju voda ter pri ukrepih, ki so s tem povezani, na vseh ravneh. Podpora in sodelovanje javnosti je pogoj za varstvo voda, opredelitev problemov in ukrepov, ki so najprimernejši za njihovo odpravo, ter za določitev s tem povezanih stroškov. |
| --- | --- |

19.

opozarja na vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri razširjanju informacij o kemijskem stanju voda ter pri ukrepih, ki so s tem povezani, na vseh ravneh. Podpora in sodelovanje javnosti je pogoj za varstvo voda, opredelitev problemov in ukrepov, ki so najprimernejši za njihovo odpravo, ter za določitev s tem povezanih stroškov.

Načelo subsidiarnosti

ODBOR REGIJ

| 20. | poudarja, da skupna povodja, ki prečkajo nacionalne meje, pokrivajo 60 % ozemlja EU. Za učinkovito zaščito vodnih virov je tako potreben skupen pristop na ravni EU. Obravnavani dokument je omejen na opredelitev prednostnih snovi in določitev okoljskih standardov kakovosti na ravni EU. Poleg ukrepov EU, ki so že na voljo, niso predlagani nobeni dodatni ukrepi EU. O posebnih in dodatnih ukrepih za nadzor nad onesnaževanjem odločajo države članice, ki lahko izberejo najučinkovitejši način za doseganje ciljev ob upoštevanju lokalnih danosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da skupna povodja, ki prečkajo nacionalne meje, pokrivajo 60 % ozemlja EU. Za učinkovito zaščito vodnih virov je tako potreben skupen pristop na ravni EU. Obravnavani dokument je omejen na opredelitev prednostnih snovi in določitev okoljskih standardov kakovosti na ravni EU. Poleg ukrepov EU, ki so že na voljo, niso predlagani nobeni dodatni ukrepi EU. O posebnih in dodatnih ukrepih za nadzor nad onesnaževanjem odločajo države članice, ki lahko izberejo najučinkovitejši način za doseganje ciljev ob upoštevanju lokalnih danosti;

| 21. | ker države članice ciljev predlaganega ukrepa zaradi njihove narave same ne morejo zadovoljivo doseči, ampak jih je mogoče zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni EU, je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta predlog tudi ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev; |
| --- | --- |

21.

ker države članice ciljev predlaganega ukrepa zaradi njihove narave same ne morejo zadovoljivo doseči, ampak jih je mogoče zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni EU, je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta predlog tudi ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev;

| 22. | čeprav Komisija v obrazložitvi predloga navaja, da proračunskih posledic ne bo, je treba vseeno računati s tem, da se bodo v državah članicah tudi na regionalni in lokalni ravni povečali stroški za dodatno spremljanje, opredeljevanje novih snovi in odpravljanje novih nevarnih snovi. Ker pa je treba nekaj ukreniti za ohranitev čistega okolja, je smiselno ustvariti pogoje za dobro ekološko stanje voda, sicer bo ohranjanje čiste vode v prihodnje še veliko dražje. Varstvo voda dolgoročno prinaša pomembne koristi; |
| --- | --- |

22.

čeprav Komisija v obrazložitvi predloga navaja, da proračunskih posledic ne bo, je treba vseeno računati s tem, da se bodo v državah članicah tudi na regionalni in lokalni ravni povečali stroški za dodatno spremljanje, opredeljevanje novih snovi in odpravljanje novih nevarnih snovi. Ker pa je treba nekaj ukreniti za ohranitev čistega okolja, je smiselno ustvariti pogoje za dobro ekološko stanje voda, sicer bo ohranjanje čiste vode v prihodnje še veliko dražje. Varstvo voda dolgoročno prinaša pomembne koristi;

| 23. | ugotavlja, da bo izvajanje direktive po oceni Komisije predvsem znižalo stroške priprave pitne vode. Ker pa zmanjšanje prednostnih snovi v vodah prek pitne vode in živil vliva na zdravje ljudi, lahko znižanje zdravstvenih stroškov ravno tako prištejemo med koristi predloga direktive. |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da bo izvajanje direktive po oceni Komisije predvsem znižalo stroške priprave pitne vode. Ker pa zmanjšanje prednostnih snovi v vodah prek pitne vode in živil vliva na zdravje ljudi, lahko znižanje zdravstvenih stroškov ravno tako prištejemo med koristi predloga direktive.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 2, sprememba Direktive 2008/105/ES: sprememba člena 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Člen 3 | Člen 3 |
| 1.   Države članice v skladu s členom 1 te direktive in členom 4 Direktive 2000/60/ES za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK iz dela A Priloge I k tej direktivi. | 1.   Države članice v skladu s členom 1 te direktive in členom 4 Direktive 2000/60/ES za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK iz dela A Priloge I k tej direktivi. |
| Države članice za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK v skladu z zahtevami iz dela B Priloge I. | Države članice za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK v skladu z zahtevami iz dela B Priloge I. |
| 2.   Države članice za snovi pod številkami 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 in 44 v delu A Priloge I uporabljajo OSK za žive organizme iz dela A Priloge I. Za ostale snovi države članice uporabljajo OSK za vodo iz dela A Priloge I. | 2.   Države članice uporabljajo OSK za snovi pod številkami 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 in 34–48, začenši s prenovo načrtov upravljanja povodja v letu 2021, da se do leta 2027 doseže dobro kemijsko stanje teh snovi. |
| | 3
  2.   Države članice za snovi pod številkami 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 in 44 v delu A Priloge I uporabljajo OSK za žive organizme iz dela A Priloge I. Za ostale snovi države članice uporabljajo OSK za vodo iz dela A Priloge I. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Člen 3

Člen 3

1.   Države članice v skladu s členom 1 te direktive in členom 4 Direktive 2000/60/ES za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK iz dela A Priloge I k tej direktivi.

1.   Države članice v skladu s členom 1 te direktive in členom 4 Direktive 2000/60/ES za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK iz dela A Priloge I k tej direktivi.

Države članice za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK v skladu z zahtevami iz dela B Priloge I.

Države članice za vodna telesa površinske vode uporabljajo OSK v skladu z zahtevami iz dela B Priloge I.

2.   Države članice za snovi pod številkami 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 in 44 v delu A Priloge I uporabljajo OSK za žive organizme iz dela A Priloge I. Za ostale snovi države članice uporabljajo OSK za vodo iz dela A Priloge I.

2.   Države članice uporabljajo OSK za snovi pod številkami 2, 5, 15, 20, 22, 23, 28 in 34–48, začenši s prenovo načrtov upravljanja povodja v letu 2021, da se do leta 2027 doseže dobro kemijsko stanje teh snovi.

3
  2.   Države članice za snovi pod številkami 5, 15, 16, 17, 21, 28, 34, 35, 37, 43 in 44 v delu A Priloge I uporabljajo OSK za žive organizme iz dela A Priloge I. Za ostale snovi države članice uporabljajo OSK za vodo iz dela A Priloge I.

Obrazložitev

Predlaga se vstavitev novega odstavka 2. V predlogu direktive je določeno, da se te snovi upoštevajo že v načrtu upravljanja povodja za leto 2015. Zaradi pomanjkanja preostalega časa ni na voljo dovolj podatkov spremljanja, na podlagi katerih bi bilo mogoče vedeti, kakšna je obremenitev vod in kakšno je njihovo stanje. Zato ni podlage za načrtovanje ukrepov. Poleg tega je znanje o morebitnih ukrepih za zmanjšanje obremenitve s temi snovmi danes še zelo pomanjkljivo. Zato je čas do priprave drugega načrta upravljanja, ki mora biti objavljen do konca leta 2014, prekratek, da bi lahko te snovi ustrezno obravnavali.

Predlog spremembe 2

Člen 2, sprememba Direktive 2008/105/ES: vstavitev člena 8b – Nadzorni seznam, odstavek 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4.   Države članice snovi iz nadzornega seznama spremljajo na izbranih reprezentativnih postajah za spremljanje v obdobju najmanj 12 mesecev, ki se začne v treh mesecih po vključitvi snovi na nadzorni seznam. | 4.   Države članice snovi iz nadzornega seznama spremljajo na izbranih reprezentativnih postajah za spremljanje v obdobju najmanj 12 mesecev, ki se začne v treh
  12 mesecih po vključitvi snovi na nadzorni seznam. |
| Vsaka država članica izbere vsaj eno postajo na geografskem področju s povprečno površino približno 15 000 km2 in najmanj eno na državo članico. | Vsaka država članica izbere vsaj eno postajo na geografskem področju – pri čemer kot orientacijsko
  s povprečno
  površino upošteva približno 15 000 km2 –, in najmanj eno na državo članico, ki se nahaja na prizadetem območju. Države članice lahko pri spremljanju snovi, navedenih v nadzornem seznamu, čezmejno sodelujejo. |
| Pri izbiri reprezentativnih postaj, pogostnosti in časa spremljanja za vsako snov države članice upoštevajo vzorce uporabe snovi. Spremljanje se mora izvesti vsaj enkrat na leto. | Pri izbiri reprezentativnih postaj, pogostnosti in časa spremljanja za vsako snov države članice upoštevajo preverjanje proizvedenih količin, značilne načine
  vzorce uporabe, snovi
  koncentracije in posledice za okolje. Spremljanje se mora izvesti vsaj enkrat na leto. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.   Države članice snovi iz nadzornega seznama spremljajo na izbranih reprezentativnih postajah za spremljanje v obdobju najmanj 12 mesecev, ki se začne v treh mesecih po vključitvi snovi na nadzorni seznam.

4.   Države članice snovi iz nadzornega seznama spremljajo na izbranih reprezentativnih postajah za spremljanje v obdobju najmanj 12 mesecev, ki se začne v treh
  12 mesecih po vključitvi snovi na nadzorni seznam.

Vsaka država članica izbere vsaj eno postajo na geografskem področju s povprečno površino približno 15 000 km2 in najmanj eno na državo članico.

Vsaka država članica izbere vsaj eno postajo na geografskem področju – pri čemer kot orientacijsko
  s povprečno
  površino upošteva približno 15 000 km2 –, in najmanj eno na državo članico, ki se nahaja na prizadetem območju. Države članice lahko pri spremljanju snovi, navedenih v nadzornem seznamu, čezmejno sodelujejo.

Pri izbiri reprezentativnih postaj, pogostnosti in časa spremljanja za vsako snov države članice upoštevajo vzorce uporabe snovi. Spremljanje se mora izvesti vsaj enkrat na leto.

Pri izbiri reprezentativnih postaj, pogostnosti in časa spremljanja za vsako snov države članice upoštevajo preverjanje proizvedenih količin, značilne načine
  vzorce uporabe, snovi
  koncentracije in posledice za okolje. Spremljanje se mora izvesti vsaj enkrat na leto.

Obrazložitev

Spremljanje snovi, navedenih v nadzornem seznamu (člen 8b, ki se vstavi v direktivo), se mora v skladu s sedanjim predlogom začeti zelo hitro po vključitvi snovi v seznam. Ker države članice še nimajo dovolj podrobnih informacij o prihodnjem spremljanju, bo izredno težko v zgolj treh mesecih zagotoviti proračun za financiranje, oddati naročila, odvzeti vzorce in jih po primerni metodi analizirati.

Sodelovanje pri spremljanju snovi z nadzornega seznama je smiselno in potrebno, predvsem pri čezmejnih vodah. Sicer bodo potrebni nesorazmerno visoki zneski za pripravo novih postopkov analize. Spremljanje in analiza, ki se organizirata skupaj, bi bila z gospodarskega vidika bolj smiselna in bi zagotovila boljšo primerljivosti analiz. Vzpostavitev možnosti za sodelovanje nikakor ni v nasprotju z uvedbo neodvisnih regionalnih nadzornih postaj. Skupno spremljanje je poleg tega zanesljivejše.

Predlog spremembe 3

Člen 2, sprememba Direktive 2008/105/ES: vstavitev člena 8b – Nadzorni seznam, odstavek 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 5.   Države članice o rezultatih spremljanja, izvedenega v skladu z odstavkom 4, poročajo Komisiji v 18 mesecih od vključitve snovi na nadzorni seznam in vsakih 12 mesecev po njej, medtem ko je snov uvrščena na seznam. Poročilo vključuje informacije o reprezentativnosti postaje in strategiji spremljanja. | 5.   Države članice o rezultatih spremljanja, izvedenega v skladu z odstavkom 4, poročajo Komisiji v 18
  24 mesecih od vključitve snovi na nadzorni seznam in vsakih 12 mesecev po njej, medtem ko je snov uvrščena na seznam. Poročilo vključuje informacije o reprezentativnosti postaje, in strategiji spremljanja in po potrebi čezmejnem sodelovanju. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.   Države članice o rezultatih spremljanja, izvedenega v skladu z odstavkom 4, poročajo Komisiji v 18 mesecih od vključitve snovi na nadzorni seznam in vsakih 12 mesecev po njej, medtem ko je snov uvrščena na seznam. Poročilo vključuje informacije o reprezentativnosti postaje in strategiji spremljanja.

5.   Države članice o rezultatih spremljanja, izvedenega v skladu z odstavkom 4, poročajo Komisiji v 18
  24 mesecih od vključitve snovi na nadzorni seznam in vsakih 12 mesecev po njej, medtem ko je snov uvrščena na seznam. Poročilo vključuje informacije o reprezentativnosti postaje, in strategiji spremljanja in po potrebi čezmejnem sodelovanju.

Obrazložitev

Če bo predlog spremembe 1 sprejet, je treba ustrezno podaljšati tudi rok za poročanje.

Predlog spremembe 4

Člen 3(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [...]. (1) Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo. | 1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [...]. (2) Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [...]. (1) Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [...]. (2) Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Obrazložitev

S splošno oceno učinka predloga, pripravljenega na ravni EU, ni mogoče natančneje ovrednotiti učinkov predpisov, ki naj bi jih uvedle posamezne države članice. Za pravilno oceno učinkov nacionalnih predpisov so potrebne praktične terenske raziskave, ki trajajo od 24 do 36 mesecev in so povezane z visokimi stroški. Razvoj novih metod opredeljevanja terja čas in precejšnja finančna sredstva. Zahteve iz predloga bo lažje izpolniti, če bo mogoče stroške porazdeliti na daljše časovno obdobje.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  12 mesecev po sprejetju te direktive.

1

(2)  12
  24 mesecev po sprejetju te direktive.

2

12

24

---

| 19.1.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | C 17/97 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2013

SL

Uradni list Evropske unije

C 17/97

---

Mnenje Odbora regij – Evropske prestolnice kulture (2020–2033)

2013/C 17/15

ODBOR REGIJ

| — | močno podpira nadaljevanje pobude, ki izpostavlja evropsko kulturno bogastvo v vsej svoji raznolikosti ter z udeležbo državljanov spodbuja dolgoročni razvoj skupnega evropskega kulturnega prostora; |
| --- | --- |

—

močno podpira nadaljevanje pobude, ki izpostavlja evropsko kulturno bogastvo v vsej svoji raznolikosti ter z udeležbo državljanov spodbuja dolgoročni razvoj skupnega evropskega kulturnega prostora;

| — | poudarja, da morajo mesta, ki kandidirajo, na podlagi lokalnih in regionalnih virov pripraviti poseben kulturni program, ki mora imeti močno evropsko razsežnost. Ta razvoj programa bi moral temeljiti na trajno učinkoviti strateški usmeritvi in omogočati dolgoročne pozitivne učinke za kulturni sektor in nosilno mesto v obdobju, ki presega enoletno trajanje pobude; |
| --- | --- |

—

poudarja, da morajo mesta, ki kandidirajo, na podlagi lokalnih in regionalnih virov pripraviti poseben kulturni program, ki mora imeti močno evropsko razsežnost. Ta razvoj programa bi moral temeljiti na trajno učinkoviti strateški usmeritvi in omogočati dolgoročne pozitivne učinke za kulturni sektor in nosilno mesto v obdobju, ki presega enoletno trajanje pobude;

| — | se zavzema za aktivno vključitev vseh socialnih, verskih in kulturno-etničnih skupin vseh starosti v priprave in izvedbo kulturnega programa. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti mladim, da se izboljšajo njihove možnosti sodelovanja v kulturnem življenju; |
| --- | --- |

—

se zavzema za aktivno vključitev vseh socialnih, verskih in kulturno-etničnih skupin vseh starosti v priprave in izvedbo kulturnega programa. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti mladim, da se izboljšajo njihove možnosti sodelovanja v kulturnem življenju;

| — | poudarja, da je treba v sodelovanje vključiti okolico prestolnice kulture oziroma tudi njeno širšo regijo in s tem omogočiti sodelovanje naravnih geografskih območij, ki pogosto presegajo meja držav članic; |
| --- | --- |

—

poudarja, da je treba v sodelovanje vključiti okolico prestolnice kulture oziroma tudi njeno širšo regijo in s tem omogočiti sodelovanje naravnih geografskih območij, ki pogosto presegajo meja držav članic;

| — | poudarja koristi, ki izhajajo iz pomembne vloge Odbora regij pri tej pobudi. Zato se zdi smiselno in nujno imenovanje in sodelovanje vsaj enega izbranega člana Odbora regij v evropskem izbirnem svetu. |
| --- | --- |

—

poudarja koristi, ki izhajajo iz pomembne vloge Odbora regij pri tej pobudi. Zato se zdi smiselno in nujno imenovanje in sodelovanje vsaj enega izbranega člana Odbora regij v evropskem izbirnem svetu.

| Poročevalka | Elisabeth VITOUCH (AT/PES), članica dunajskega mestnega sveta |
| --- | --- |
| Referenčni dokument | Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033
  COM(2012) 407 final |

Poročevalka

Elisabeth VITOUCH (AT/PES), članica dunajskega mestnega sveta

Referenčni dokument

Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi aktivnosti Unije za evropske prestolnice kulture za leta od 2020 do 2033

COM(2012) 407 final

I.   POLITIČNA PRIPOROČILA

OZADJE

Odbor regij

| 1. | podpira pobudo evropske prestolnice kulture kot enega najbolj ambicioznih, najobsežnejših in najučinkovitejših ukrepov EU na področju kulture, ki poudarja bogastvo, raznolikost in skupne značilnosti razvoja kulture na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

1.

podpira pobudo evropske prestolnice kulture kot enega najbolj ambicioznih, najobsežnejših in najučinkovitejših ukrepov EU na področju kulture, ki poudarja bogastvo, raznolikost in skupne značilnosti razvoja kulture na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni;

| 2. | izrecno podpira nadaljevanje pobude, ki izpostavlja evropsko kulturno bogastvo v vsej svoji raznolikosti ter z udeležbo državljanov spodbuja dolgoročni razvoj skupnega evropskega kulturnega prostora; |
| --- | --- |

2.

izrecno podpira nadaljevanje pobude, ki izpostavlja evropsko kulturno bogastvo v vsej svoji raznolikosti ter z udeležbo državljanov spodbuja dolgoročni razvoj skupnega evropskega kulturnega prostora;

| 3. | poudarja koristi, ki izhajajo iz pomembne vloge Odbora regij pri tej pobudi. Zato se zdi smiselno in nujno imenovanje in sodelovanje vsaj enega izvoljenega člana Odbora regij v evropskem izbirnem svetu; |
| --- | --- |

3.

poudarja koristi, ki izhajajo iz pomembne vloge Odbora regij pri tej pobudi. Zato se zdi smiselno in nujno imenovanje in sodelovanje vsaj enega izvoljenega člana Odbora regij v evropskem izbirnem svetu;

| 4. | pozdravlja pripravo predloga Evropske komisije in izraža zadovoljstvo z obsežnim upoštevanjem lokalnih in regionalnih vidikov, kot so bili izpostavljeni v mnenju OR na lastno pobudo o prihodnosti evropske prestolnice kulture (1), kar olajšuje aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pripravo predloga Evropske komisije in izraža zadovoljstvo z obsežnim upoštevanjem lokalnih in regionalnih vidikov, kot so bili izpostavljeni v mnenju OR na lastno pobudo o prihodnosti evropske prestolnice kulture (1), kar olajšuje aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti;

| 5. | opozarja, da je Evropska unija v skladu s členom 6 PDEU na področju kulture pristojna le za ukrepe za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic in je v skladu s členom 3(3) PEU dolžna ohranjati kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

5.

opozarja, da je Evropska unija v skladu s členom 6 PDEU na področju kulture pristojna le za ukrepe za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic in je v skladu s členom 3(3) PEU dolžna ohranjati kulturno in jezikovno raznolikost ter skrbeti za varovanje in razvoj evropske kulturne dediščine;

| 6. | ugotavlja, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti. Odbor regij poudarja, da je treba to načelo in vrsto pristojnosti upoštevati tudi v predlaganih postopkih (na primer pri izbiri članov evropskega izbirnega sveta, imenovanju, merilih), da bodo ustrezno odražali duh Pogodb. |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je predlog v skladu z načelom subsidiarnosti. Odbor regij poudarja, da je treba to načelo in vrsto pristojnosti upoštevati tudi v predlaganih postopkih (na primer pri izbiri članov evropskega izbirnega sveta, imenovanju, merilih), da bodo ustrezno odražali duh Pogodb.

Splošne ugotovitve

ODBOR REGIJ

| 7. | poudarja, da morajo mesta, ki kandidirajo, na podlagi lokalnih in regionalnih virov pripraviti poseben kulturni program, ki mora imeti močno evropsko razsežnost. Ta razvoj programa bi moral temeljiti na trajno učinkoviti strateški usmeritvi in omogočati dolgoročne pozitivne učinke za kulturni sektor in nosilno mesto v obdobju, ki presega enoletno trajanje pobude; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da morajo mesta, ki kandidirajo, na podlagi lokalnih in regionalnih virov pripraviti poseben kulturni program, ki mora imeti močno evropsko razsežnost. Ta razvoj programa bi moral temeljiti na trajno učinkoviti strateški usmeritvi in omogočati dolgoročne pozitivne učinke za kulturni sektor in nosilno mesto v obdobju, ki presega enoletno trajanje pobude;

| 8. | se zavzema za aktivno vključitev vseh socialnih, verskih in kulturno-etničnih skupin vseh starosti v priprave in izvedbo kulturnega programa. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti mladim, da se izboljšajo njihove možnosti sodelovanja v kulturnem življenju; |
| --- | --- |

8.

se zavzema za aktivno vključitev vseh socialnih, verskih in kulturno-etničnih skupin vseh starosti v priprave in izvedbo kulturnega programa. Posebno pozornost je pri tem treba nameniti mladim, da se izboljšajo njihove možnosti sodelovanja v kulturnem življenju;

| 9. | znova poudarja, da lahko zlasti pojem medkulturnega dialoga v povezavi s socialno in teritorialno kohezijo pomaga prevzemati temeljne vrednote zasebnega, družbenega in javnega življenja, kot so solidarnost, odgovornost, strpnost in spoštovanje (2). Takšno določanje poudarkov omogoča posamezniku in različnim družbenim skupinam, da kljub drugačnemu kulturnemu ozadju med seboj komunicirajo in sobivajo na podlagi evropskih vrednot; |
| --- | --- |

9.

znova poudarja, da lahko zlasti pojem medkulturnega dialoga v povezavi s socialno in teritorialno kohezijo pomaga prevzemati temeljne vrednote zasebnega, družbenega in javnega življenja, kot so solidarnost, odgovornost, strpnost in spoštovanje (2). Takšno določanje poudarkov omogoča posamezniku in različnim družbenim skupinam, da kljub drugačnemu kulturnemu ozadju med seboj komunicirajo in sobivajo na podlagi evropskih vrednot;

| 10. | meni, da je pobuda tudi trajno učinkovita podpora lokalnega in regionalnega sektorja kulture in ustvarjalnosti, ter hkrati poudarja dejansko vrednost evropskega kulturnega in umetniškega ustvarjanja oziroma njegovega posredovanja in sprejemanja; |
| --- | --- |

10.

meni, da je pobuda tudi trajno učinkovita podpora lokalnega in regionalnega sektorja kulture in ustvarjalnosti, ter hkrati poudarja dejansko vrednost evropskega kulturnega in umetniškega ustvarjanja oziroma njegovega posredovanja in sprejemanja;

| 11. | poudarja, da je potrebno večletno obdobje temeljitih priprav oziroma strokovnega spremljanja (priprava priporočil, ocenjevanje in spremljanje) ter da je treba ohraniti usmeritev, da je to celoletna pobuda. Odbor regij v zvezi s tem pozdravlja novost ocenjevanja, ki ga opravi mesto samo, pri tem pa poteka spremljanje na evropski ravni; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je potrebno večletno obdobje temeljitih priprav oziroma strokovnega spremljanja (priprava priporočil, ocenjevanje in spremljanje) ter da je treba ohraniti usmeritev, da je to celoletna pobuda. Odbor regij v zvezi s tem pozdravlja novost ocenjevanja, ki ga opravi mesto samo, pri tem pa poteka spremljanje na evropski ravni;

| 12. | podpira predlagani dvostopenjski izbirni postopek, pri čemer prva stopnja temelji na sistemu rotacije med državami članicami EU. Tako imajo mesta in regije v vseh državah članicah EU enake možnosti pri prijavi. Zagotovljena je tudi geografska uravnoteženost prizorišč v EU; |
| --- | --- |

12.

podpira predlagani dvostopenjski izbirni postopek, pri čemer prva stopnja temelji na sistemu rotacije med državami članicami EU. Tako imajo mesta in regije v vseh državah članicah EU enake možnosti pri prijavi. Zagotovljena je tudi geografska uravnoteženost prizorišč v EU;

| 13. | opozarja, da je pomembno, da prestolnica kulture izvaja dolgoročno strategijo. Njen uspeh je med drugim odvisen od politične podpore na vseh ravneh, dobrega upravljanja na vseh pomembnih področjih, imenovanja umetniško neodvisnih upravnikov in zanesljivega večletnega zagotavljanja ustreznih finančnih sredstev; |
| --- | --- |

13.

opozarja, da je pomembno, da prestolnica kulture izvaja dolgoročno strategijo. Njen uspeh je med drugim odvisen od politične podpore na vseh ravneh, dobrega upravljanja na vseh pomembnih področjih, imenovanja umetniško neodvisnih upravnikov in zanesljivega večletnega zagotavljanja ustreznih finančnih sredstev;

| 14. | priporoča posebna prizadevanja, da se v okviru izbirnega postopka z ustreznimi ukrepi k prijavi spodbudijo različna mesta in regije; |
| --- | --- |

14.

priporoča posebna prizadevanja, da se v okviru izbirnega postopka z ustreznimi ukrepi k prijavi spodbudijo različna mesta in regije;

| 15. | priporoča, da se poveča prepoznavnost ukrepa kot pobude Evropske unije. To bi moral biti obvezen del strategije komuniciranja imenovane prestolnice kulture; |
| --- | --- |

15.

priporoča, da se poveča prepoznavnost ukrepa kot pobude Evropske unije. To bi moral biti obvezen del strategije komuniciranja imenovane prestolnice kulture;

| 16. | poudarja, da je treba v sodelovanje vključiti okolico prestolnice kulture oziroma tudi njeno širšo regijo in s tem omogočiti sodelovanje naravnih geografskih območij, ki pogosto presegajo meje držav članic; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba v sodelovanje vključiti okolico prestolnice kulture oziroma tudi njeno širšo regijo in s tem omogočiti sodelovanje naravnih geografskih območij, ki pogosto presegajo meje držav članic;

| 17. | želi, da bi Evropska komisija spodbujala uporabo izkušenj evropskih prestolnic kulture z vidika nadnacionalnega in čezmejnega sodelovanja; za prestolnico kulture sta namreč izbrani po dve mesti iz različnih držav, poleg tega pa koncept "prestolnic kulture" vse pogosteje vsebuje pomemben čezmejni element; |
| --- | --- |

17.

želi, da bi Evropska komisija spodbujala uporabo izkušenj evropskih prestolnic kulture z vidika nadnacionalnega in čezmejnega sodelovanja; za prestolnico kulture sta namreč izbrani po dve mesti iz različnih držav, poleg tega pa koncept "prestolnic kulture" vse pogosteje vsebuje pomemben čezmejni element;

| 18. | obravnava pobudo tudi kot morebiten prispevek k evropski sosedski politiki in k odnosom z drugimi evropskimi državami, saj omogoča ne le krepitev sodelovanja na področju kulture znotraj EU, ampak tudi nadaljnjo krepitev odnosov med EU in njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami s ciljem krepiti blaginjo, stabilnost in varnost na zunanjih mejah EU. Zato bi morala imeti možnost sodelovanja v tej pobudi ne le mesta iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk, temveč tudi mesta iz držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in držav EFTA; |
| --- | --- |

18.

obravnava pobudo tudi kot morebiten prispevek k evropski sosedski politiki in k odnosom z drugimi evropskimi državami, saj omogoča ne le krepitev sodelovanja na področju kulture znotraj EU, ampak tudi nadaljnjo krepitev odnosov med EU in njenimi vzhodnimi in južnimi sosedami s ciljem krepiti blaginjo, stabilnost in varnost na zunanjih mejah EU. Zato bi morala imeti možnost sodelovanja v tej pobudi ne le mesta iz držav kandidatk in potencialnih kandidatk, temveč tudi mesta iz držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in držav EFTA;

| 19. | priporoča čim večje izkoriščanje sinergij, da se optimalno uporabijo vsi finančni viri, ki so na voljo. V zvezi s tem se Odbor zavzema za razvoj zanesljivega mehanizma, ki dopušča vzajemno podporo pobude v okviru različnih programov podpore EU; |
| --- | --- |

19.

priporoča čim večje izkoriščanje sinergij, da se optimalno uporabijo vsi finančni viri, ki so na voljo. V zvezi s tem se Odbor zavzema za razvoj zanesljivega mehanizma, ki dopušča vzajemno podporo pobude v okviru različnih programov podpore EU;

| 20. | pozdravlja možnost, da se naziva ne podeli, če nobeno od prijavljenih mest ne izpolnjuje meril. |
| --- | --- |

20.

pozdravlja možnost, da se naziva ne podeli, če nobeno od prijavljenih mest ne izpolnjuje meril.

Pripombe glede posameznih členov

Člen 5 – Merila

ODBOR REGIJ

| 21. | se strinja s pripravo jasnih, preglednih in razumljivih meril za izbor, ki za morebitne kandidate pomenijo večjo varnost pri pripravi in z izboljšano ciljno usmeritvijo tudi omogočajo izpolnjevanje dolgoročnih strategij; |
| --- | --- |

21.

se strinja s pripravo jasnih, preglednih in razumljivih meril za izbor, ki za morebitne kandidate pomenijo večjo varnost pri pripravi in z izboljšano ciljno usmeritvijo tudi omogočajo izpolnjevanje dolgoročnih strategij;

| 22. | poudarja pomen oblikovanja novih in trajno učinkovitih ukrepov za udeležbo in sodelovanje različnih družbenih skupin pri kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, marginalnih in prikrajšanih skupin ali manjšin. Posebej je treba tudi paziti, da je programska ponudba dostopna invalidom in starejšim občanom; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen oblikovanja novih in trajno učinkovitih ukrepov za udeležbo in sodelovanje različnih družbenih skupin pri kulturnih dejavnostih, zlasti mladih, marginalnih in prikrajšanih skupin ali manjšin. Posebej je treba tudi paziti, da je programska ponudba dostopna invalidom in starejšim občanom;

| 23. | opozarja, da merila ne smejo privesti do tega, da bo Evropska unija vplivala na kulturne vsebine, četudi le posredno. |
| --- | --- |

23.

opozarja, da merila ne smejo privesti do tega, da bo Evropska unija vplivala na kulturne vsebine, četudi le posredno.

Člen 6 – Evropski izbirni svet in člen 11– Imenovanje

ODBOR REGIJ

| 24. | poudarja pomen evropskega izbirnega sveta za to pobudo in izraža nezadovoljstvo v zvezi z novostmi, ki jih predlaga Evropska komisija pri imenovanju članov sveta. Odbor se zlasti ne strinja s predizborom članov ter popolno izključitvijo članov iz zadevne države članice; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen evropskega izbirnega sveta za to pobudo in izraža nezadovoljstvo v zvezi z novostmi, ki jih predlaga Evropska komisija pri imenovanju članov sveta. Odbor se zlasti ne strinja s predizborom članov ter popolno izključitvijo članov iz zadevne države članice;

| 25. | poudarja, da uvedba novega načina imenovanja s strani Evropske komisije, predvidenega v predlogu sklepa, namesto dosedanjega načina imenovanja s strani Sveta prinaša nevarnost, da bo to prizadelo simbolično in materialno poistovetenje s to pobudo in njenim sprejetjem v državah članicah; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da uvedba novega načina imenovanja s strani Evropske komisije, predvidenega v predlogu sklepa, namesto dosedanjega načina imenovanja s strani Sveta prinaša nevarnost, da bo to prizadelo simbolično in materialno poistovetenje s to pobudo in njenim sprejetjem v državah članicah;

| 26. | zato predlaga, da se v bistvu ohrani dosedanji postopek izbire članov evropskega izbirnega sveta z nekaterimi spremembami. Poleg tega bi tudi v prihodnosti prestolnice kulture moral imenovati Svet. |
| --- | --- |

26.

zato predlaga, da se v bistvu ohrani dosedanji postopek izbire članov evropskega izbirnega sveta z nekaterimi spremembami. Poleg tega bi tudi v prihodnosti prestolnice kulture moral imenovati Svet.

Člen 10 – Določbe za države kandidatke in potencialne kandidatke

ODBOR REGIJ

| 27. | se zavzema za to, da se pobuda poleg za mesta iz držav kandidatk in potencialih kandidatk odpre tudi za druga evropska mesta (držav EFTA) in mesta iz držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike; |
| --- | --- |

27.

se zavzema za to, da se pobuda poleg za mesta iz držav kandidatk in potencialih kandidatk odpre tudi za druga evropska mesta (držav EFTA) in mesta iz držav, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike;

| 28. | meni, da bi bilo treba poleg nagrade Meline Mercouri, ki pomeni finančni prispevek EU za posamezno prestolnico kulture, dodatno preučiti dopolnjevanje z drugimi skladi EU ter dostop do inovativnih načinov financiranja, vključno prek Evropske investicijske banke (EIB); |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba poleg nagrade Meline Mercouri, ki pomeni finančni prispevek EU za posamezno prestolnico kulture, dodatno preučiti dopolnjevanje z drugimi skladi EU ter dostop do inovativnih načinov financiranja, vključno prek Evropske investicijske banke (EIB);

| 29. | v zvezi z enako obravnavo z mesti držav članic poziva k temu, da v obdobju od leta 2020 do 2033 vsako mesto le enkrat lahko sodeluje na natečaju za države kandidatke, potencialne kandidatke, države, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in države EFTA. |
| --- | --- |

29.

v zvezi z enako obravnavo z mesti držav članic poziva k temu, da v obdobju od leta 2020 do 2033 vsako mesto le enkrat lahko sodeluje na natečaju za države kandidatke, potencialne kandidatke, države, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in države EFTA.

II.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 3(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Tudi mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah imajo možnost, da se prijavijo za naziv evropske prestolnice kulture v javnem natečaju, ki se organizira vsako tretje leto vzporedno z natečaji v dveh državah članicah v skladu s koledarjem v Prilogi.
  Posebne določbe za mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah so navedene v členu 10. | Tudi mesta v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA imajo možnost, da se prijavijo za naziv evropske prestolnice kulture v javnem natečaju, ki se organizira vsako tretje leto vzporedno z natečaji v dveh državah članicah v skladu s koledarjem v Prilogi.
  Posebne določbe za ta mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah so navedene v členu 10. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Tudi mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah imajo možnost, da se prijavijo za naziv evropske prestolnice kulture v javnem natečaju, ki se organizira vsako tretje leto vzporedno z natečaji v dveh državah članicah v skladu s koledarjem v Prilogi.

Posebne določbe za mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah so navedene v členu 10.

Tudi mesta v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA imajo možnost, da se prijavijo za naziv evropske prestolnice kulture v javnem natečaju, ki se organizira vsako tretje leto vzporedno z natečaji v dveh državah članicah v skladu s koledarjem v Prilogi.

Posebne določbe za ta mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah so navedene v členu 10.

Obrazložitev

Različen krog udeležencev glede na program podpore ali pobude se ne zdi smiseln. Zato se predlaga razširitev kroga sodelujočih držav.

Predlog spremembe 2

Člen 4(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Natečaj za evropske prestolnice kulture je na voljo samo mestom. Mesta, ki kandidirajo, lahko vključijo svoje okoliške regije. Vendar se lahko vloge oddajo le v imenu vodilnega mesta, in, če je izbrano, se naziv dodeli temu mestu. | Natečaj za evropske prestolnice kulture je na voljo samo mestom. Mesta, ki kandidirajo, lahko vključijo svoje okoliško
  e regije
  območje ali širšo regijo. Vendar se lahko vloge oddajo le v imenu vodilnega mesta, in, če je izbrano, se naziv dodeli temu mestu. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Natečaj za evropske prestolnice kulture je na voljo samo mestom. Mesta, ki kandidirajo, lahko vključijo svoje okoliške regije. Vendar se lahko vloge oddajo le v imenu vodilnega mesta, in, če je izbrano, se naziv dodeli temu mestu.

Natečaj za evropske prestolnice kulture je na voljo samo mestom. Mesta, ki kandidirajo, lahko vključijo svoje okoliško
  e regije
  območje ali širšo regijo. Vendar se lahko vloge oddajo le v imenu vodilnega mesta, in, če je izbrano, se naziv dodeli temu mestu.

Obrazložitev

Poleg neposredne okolice je treba omogočiti tudi vključitev širše regije.

Predlog spremembe 3

Člen 5(5)(b)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za najrazličnejše državljane, da se udeležijo kulturnih dejavnosti ali sodelujejo v njih, zlasti mladi ter odrinjeni in prikrajšani, vključno z manjšinami. Posebno pozornost je treba povsod, kjer je mogoče, dati tudi dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše; | oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za najrazličnejše državljane, da se udeležijo kulturnih dejavnosti ali sodelujejo v njih, zlasti mladi ter odrinjeni in prikrajšani, vključno z manjšinami. Posebno pozornost je treba povsod, kjer je mogoče, dati tudi dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za najrazličnejše državljane, da se udeležijo kulturnih dejavnosti ali sodelujejo v njih, zlasti mladi ter odrinjeni in prikrajšani, vključno z manjšinami. Posebno pozornost je treba povsod, kjer je mogoče, dati tudi dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;

oblikovanje novih in trajnostnih priložnosti za najrazličnejše državljane, da se udeležijo kulturnih dejavnosti ali sodelujejo v njih, zlasti mladi ter odrinjeni in prikrajšani, vključno z manjšinami. Posebno pozornost je treba povsod, kjer je mogoče, dati tudi dostopnosti teh dejavnosti za invalide in starejše;

Obrazložitev

Dostop za invalide in starejše ne bi smel biti že vnaprej omejen.

Predlog spremembe 4

Člen 6(1–3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski izbirni svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski izbirni svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.

| 2. | Izbirni svet sestavlja 10 članov. To so državljani Unije. So neodvisni strokovnjaki z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest ali organizacije evropske prestolnice kulture. Lahko posvetijo ustrezno število delovnih dni na leto za evropski izbirni svet.
  Komisija opravi predizbor skupine potencialnih članov izbirnega sveta na podlagi razpisa za prijavo interesa. Evropski parlament, Svet in Komisija potem izberejo tri strokovnjake, vse iz te skupine, in jih imenujejo v skladu s svojimi zadevnimi postopki. Odbor regij izbere enega strokovnjaka in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.
  Vsaka institucija ali organ si prizadeva zagotoviti, da se kompetence strokovnjakov, ki jih imenuje, čim bolj dopolnjujejo in da ti strokovnjaki tvorijo uravnotežen geografski spekter.
  Evropski izbirni svet imenuje svojega predsednika. |
| --- | --- |

2.

Izbirni svet sestavlja 10 članov. To so državljani Unije. So neodvisni strokovnjaki z znatnimi izkušnjami in strokovnim znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest ali organizacije evropske prestolnice kulture. Lahko posvetijo ustrezno število delovnih dni na leto za evropski izbirni svet.

Komisija opravi predizbor skupine potencialnih članov izbirnega sveta na podlagi razpisa za prijavo interesa. Evropski parlament, Svet in Komisija potem izberejo tri strokovnjake, vse iz te skupine, in jih imenujejo v skladu s svojimi zadevnimi postopki. Odbor regij izbere enega strokovnjaka in ga imenuje v skladu s svojimi postopki.

Vsaka institucija ali organ si prizadeva zagotoviti, da se kompetence strokovnjakov, ki jih imenuje, čim bolj dopolnjujejo in da ti strokovnjaki tvorijo uravnotežen geografski spekter.

Evropski izbirni svet imenuje svojega predsednika.

| 3. | Člani evropskega izbirnega sveta so imenovani za obdobje treh let. Z odstopanjem, kar zadeva prvi izbirni svet, ki se vzpostavi na podlagi sedanjega sklepa, Evropski parlament imenuje svoje tri strokovnjake za tri leta, Svet za eno leto, Komisija za dve leti, Odbor regij pa za eno leto, da bi omogočili razporejeno zamenjavo članov izbirnega sveta in se tako izognili izgubi izkušenj in znanja, do katere bi prišlo, če bi zamenjali vse člane hkrati. |
| --- | --- |

3.

Člani evropskega izbirnega sveta so imenovani za obdobje treh let. Z odstopanjem, kar zadeva prvi izbirni svet, ki se vzpostavi na podlagi sedanjega sklepa, Evropski parlament imenuje svoje tri strokovnjake za tri leta, Svet za eno leto, Komisija za dve leti, Odbor regij pa za eno leto, da bi omogočili razporejeno zamenjavo članov izbirnega sveta in se tako izognili izgubi izkušenj in znanja, do katere bi prišlo, če bi zamenjali vse člane hkrati.

| 1. | Neodvisni e
  Evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski izbirni svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja. |
| --- | --- |

1.

Neodvisni e
  Evropski izbirni svet neodvisnih strokovnjakov (v nadaljnjem besedilu: evropski izbirni svet) se ustanovi za izvajanje postopkov izbora in spremljanja.

| 2. | Evropski izbirni svet je sestavljen iz 11
  0 članov. To so državljani Unije. So neodvisni strokovnjaki z
  Imajo znatne
  imi izkušnje
  ami in strokovno
  im znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest
  na lokalni, regionalni ali mestni ravni ali organizacije evropske prestolnice kulture. Lahko posvetijo dovolj časa
  ustrezno število delovnih dni na leto za evropski izbirni svet.

  Komisija opravi predizbor skupine potencialnih članov izbirnega sveta na podlagi razpisa za prijavo interesa. Evropski parlament, Svet in Komisija potem izberejo tri člane
  strokovnjake, vse iz te skupine, in jih imenujejo v skladu s svojimi zadevnimi postopki. Odbor regij izbere enega člana
  strokovnjaka in ga imenuje v skladu s svojimi postopki. Enega člana imenuje zadevna država članica v posvetovanju s Komisijo. Pri kandidaturi držav v skladu s členom 10 tega člana nadomesti drug član, ki ga imenuje Komisija.

  Vsaka institucija ali organ si prizadeva zagotoviti, da se kompetence članov
  strokovnjakov, ki jih imenuje, čim bolj dopolnjujejo in da ti člani
  strokovnjaki tvorijo uravnotežen geografski spekter.
  Evropski izbirni svet imenuje svojega predsednika. |
| --- | --- |

2.

Evropski izbirni svet je sestavljen iz 11
  0 članov. To so državljani Unije. So neodvisni strokovnjaki z
  Imajo znatne
  imi izkušnje
  ami in strokovno
  im znanjem na področju kulture, kulturnega razvoja mest
  na lokalni, regionalni ali mestni ravni ali organizacije evropske prestolnice kulture. Lahko posvetijo dovolj časa
  ustrezno število delovnih dni na leto za evropski izbirni svet.

Komisija opravi predizbor skupine potencialnih članov izbirnega sveta na podlagi razpisa za prijavo interesa. Evropski parlament, Svet in Komisija potem izberejo tri člane
  strokovnjake, vse iz te skupine, in jih imenujejo v skladu s svojimi zadevnimi postopki. Odbor regij izbere enega člana
  strokovnjaka in ga imenuje v skladu s svojimi postopki. Enega člana imenuje zadevna država članica v posvetovanju s Komisijo. Pri kandidaturi držav v skladu s členom 10 tega člana nadomesti drug član, ki ga imenuje Komisija.

Vsaka institucija ali organ si prizadeva zagotoviti, da se kompetence članov
  strokovnjakov, ki jih imenuje, čim bolj dopolnjujejo in da ti člani
  strokovnjaki tvorijo uravnotežen geografski spekter.

Evropski izbirni svet imenuje svojega predsednika.

| 3. | Člani evropskega izbirnega sveta, ki jih imenujejo Evropski parlament, Svet, Komisija in Odbor regij, so imenovani za obdobje treh
  štirih let. Z odstopanjem, kar zadeva prvi izbirni svet, ki se vzpostavi na podlagi sedanjega sklepa, Evropski parlament imenuje svoje tri strokovnjake za tri leta, Svet imenuje svoje člane za dve
  eno leti
  o, Komisija pa za tri
  dve leta
  i, Odbor regij pa za eno leto, da bi omogočili razporejeno zamenjavo članov izbirnega sveta in se tako izognili izgubi izkušenj in znanja, do katere bi prišlo, če bi zamenjali vse člane hkrati. |
| --- | --- |

3.

Člani evropskega izbirnega sveta, ki jih imenujejo Evropski parlament, Svet, Komisija in Odbor regij, so imenovani za obdobje treh
  štirih let. Z odstopanjem, kar zadeva prvi izbirni svet, ki se vzpostavi na podlagi sedanjega sklepa, Evropski parlament imenuje svoje tri strokovnjake za tri leta, Svet imenuje svoje člane za dve
  eno leti
  o, Komisija pa za tri
  dve leta
  i, Odbor regij pa za eno leto, da bi omogočili razporejeno zamenjavo članov izbirnega sveta in se tako izognili izgubi izkušenj in znanja, do katere bi prišlo, če bi zamenjali vse člane hkrati.

Obrazložitev

OR je kritičen glede predizbora članov izbirnega sveta s strani Komisije. V glavnem predlaga ohranitev sedanjega sistema z nekaterimi manjšimi spremembami. Zlasti zastopstvo zadevne države članice v izbirnem svetu se je izkazalo za dobro.

Predlog spremembe 5

Člen 10(1), (2) in (3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Določbe za države kandidatke in potencialne kandidatke







  1. | Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Določbe za države kandidatke in potencialne kandidatke

1.

Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah.

| 2. | Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa.
  A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2).
  Poleg tega je vsaki državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa.

A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2).

Poleg tega je vsaki državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju.

| 3. | Za države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5. |
| --- | --- |

3.

Za države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5.

Določbe za druge države kandidatke in potencialne kandidatke

| 1. | Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA. |
| --- | --- |

1.

Komisija je odgovorna za organizacijo natečaja med mesti v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA.

| 2. | Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa.

  A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2).
  Poleg tega je vsaki od teh državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju. |
| --- | --- |

2.

Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije razpis za oddajo vlog šest let pred začetkom leta naziva. Ta razpis je odprt za mesta v vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah, pod pogojem da te države sodelujejo v programu Ustvarjalna Evropa ali v poznejših programih Unije, ki podpirajo kulturo, na dan objave razpisa.

A zaradi enakosti z mesti v državah članicah je v obdobju od leta 2020 do 2033 vsakemu mestu dovoljeno sodelovati samo v enem natečaju za mesta v državah kandidatkah, in potencialnih kandidatkah, državah, ki sodijo v okvir evropske sosedske politike, in državah EFTA in mesto, ki bo sodelovalo v takem natečaju, ne bo smelo v tem istem obdobju sodelovati v nobenem poznejšem natečaju v novi državi članici pod pogoji, določenimi v členu 3(2).

Poleg tega je vsaki od teh državi članici kandidatki ali potencialni kandidatki prav tako zaradi enakosti z državami članicami dovoljeno, da gosti dogodek samo enkrat v obdobju od leta 2020 do 2033. Zato mesta iz držav, ki jim je bil že dodeljen naziv, ne bodo smela sodelovati v poznejših natečajih v istem obdobju.

| 3. | Za te države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5. |
| --- | --- |

3.

Za te države kandidatke in potencialne kandidatke se uporabljajo pogoji iz člena 4 in merila iz člena 5.

Obrazložitev

Različen krog udeležencev glede na program podpore ali pobude se ne zdi smiseln. Zato se predlaga razširitev kroga sodelujočih držav. Previsoke finančne stroške je treba preprečiti s prilagojenimi rešitvami.

Predlog spremembe 6

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti uradno imenuje evropske prestolnice kulture ob ustreznem upoštevanju priporočil evropskega izbirnega sveta. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij o imenovanju. | Komisija z izvedbenimi akti uradno imenuje evropske prestolnice kulture ob ustreznem upoštevanju priporočil evropskega izbirnega sveta. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij o imenovanju.







  1. | Komisija v dogovoru z zadevnimi državami članicami predlaga imenovanje mesta za evropsko prestolnico kulture. Komisija o tem obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij najpozneje štiri leta pred predvidenim začetkom zadevnega dogodka.

  Obvestilo mora ob upoštevanju poročil evropskega izbirnega sveta vsebovati utemeljitev predloga.


  Pri predlogu za imenovanje se upoštevajo priporočila, ki jih je predložil evropski izbirni svet. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija z izvedbenimi akti uradno imenuje evropske prestolnice kulture ob ustreznem upoštevanju priporočil evropskega izbirnega sveta. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij o imenovanju.

Komisija z izvedbenimi akti uradno imenuje evropske prestolnice kulture ob ustreznem upoštevanju priporočil evropskega izbirnega sveta. Komisija obvesti Evropski parlament, Svet in Odbor regij o imenovanju.

1.

Obvestilo mora ob upoštevanju poročil evropskega izbirnega sveta vsebovati utemeljitev predloga.

Pri predlogu za imenovanje se upoštevajo priporočila, ki jih je predložil evropski izbirni svet.

| 2. | Evropski parlament lahko Komisiji najpozneje tri mesece po prejemu predlogov za imenovanje o tem pošlje svoje mnenje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Svet, ki deluje v skladu s priporočilom Komisije, pripravljenem ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta in obrazložitev na podlagi poročil evropskega izbirnega sveta, imenuje zadevna mesta za evropske prestolnice kulture za tisto leto, za katerega so bila predlagana. |
| --- | --- |

3.

Obrazložitev

Zaradi pomena, ki ga ima imenovanje prestolnice kulture, je upravičeno, da prestolnice imenuje Svet. Člen 291(2) PDEU izrecno predvideva, da se v utemeljenih posebnih primerih lahko izvedbena pooblastila prenesejo na Svet.

V Bruslju, 30. novembra 2012

Predsednik Odbora regij

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 191/2011 final.

1

(2)  CdR 191/2011 final.

2

---