# Az Európai Unió C 51E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.051.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 51E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. február 22. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.051.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 51E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. február 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. szeptember 13–15-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 7 E, 2012.1.10.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2011. szeptember 13., kedd |
| 2013/C 051E/01 | A könyvvizsgálati politikaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a könyvvizsgálati politikáról: a válság tanulságai (2011/2037(INI)) | 1 |
| 2013/C 051E/02 | A nyugdíjkorhatárhoz közeledő nők helyzeteAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők helyzetéről (2011/2091(INI)) | 9 |
| 2013/C 051E/03 | A közvetítésre irányuló irányelv tagállami végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a közvetítésről szóló irányelv tagállamok általi végrehajtásáról, a közvetítésre gyakorolt hatásáról és a bíróságok hozzáállásáról (2011/2026(INI)) | 17 |
| 2013/C 051E/04 | Hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról (2011/2056(INI)) | 21 |
| 2013/C 051E/05 | A fekete-tengeri halászati gazdálkodásAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a jelenlegi és jövőbeli fekete-tengeri halászati gazdálkodásról (2010/2113(INI)) | 37 |
| 2013/C 051E/06 | A tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléseAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről (2011/2072(INI)) | 43 |
| 2013/C 051E/07 | A női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világábanAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában (2010/2275(INI)) | 56 |
| | 2011. szeptember 14., szerda |
| 2013/C 051E/08 | Éves jelentés az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésérőlAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentésről (2009) (2011/2027(INI)) | 66 |
| 2013/C 051E/09 | A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés (2009–2010)Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2009–2010. évben (2010/2294(INI)) | 72 |
| 2013/C 051E/10 | A jelenleg zajló dohai tárgyalásokAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről | 84 |
| 2013/C 051E/11 | A jogalkotás minőségének javítása, szubszidiaritás és arányosság, intelligens szabályozásAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról (2011/2029(INI)) | 87 |
| 2013/C 051E/12 | A Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenységeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenységéről (2010/2295(INI)) | 95 |
| 2013/C 051E/13 | Az Unió hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájaAz Európai Parlament 2011. szeptember14-i állásfoglalása az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról | 101 |
| 2013/C 051E/14 | A szén-dioxid-mentes, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátásokkal kapcsolatos átfogó megközelítésAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a nem CO2 által okozott, éghajlatváltozással kapcsolatos emberi eredetű kibocsátásokra vonatkozó átfogó megközelítésről | 104 |
| | 2011. szeptember 15., csütörtök |
| 2013/C 051E/15 | Ajánlás a Tanács és a Bizottság számára az EU és Moldova közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhozAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásai az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2079(INI)) | 108 |
| 2013/C 051E/16 | A Líbiában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a líbiai helyzetről | 114 |
| 2013/C 051E/17 | A szíriai helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről | 118 |
| 2013/C 051E/18 | A korrupcióellenes jogszabályok és a valóság közötti szakadék megszüntetéseAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről | 121 |
| 2013/C 051E/19 | Éhínség Kelet-AfrikábanAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a kelet-afrikai éhínségről | 125 |
| 2013/C 051E/20 | Az EU álláspontja és kötelezettségvállalása a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozóanAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Unió a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése tárgyában megtartandó, magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozó álláspontjáról és kötelezettségvállalásáról | 130 |
| 2013/C 051E/21 | Az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára vonatkozó uniós politikai megközelítésAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítésről | 137 |
| 2013/C 051E/22 | Fehéroroszország: Alesz Bjalacki, emberi jogi aktivista letartóztatásaAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Fehéroroszországról: Alesz Bjaljacki emberi jogvédő letartóztatásáról | 140 |
| 2013/C 051E/23 | Szudán: a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Szudánról: a Dél-Kordofánban kialakult helyzet, és a Kék-Nílus államban kitört harcok | 143 |
| 2013/C 051E/24 | Eritrea: Dawit Isaak ügyeAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Eritreáról Dawit Isaak ügye kapcsán | 146 |
| 2013/C 051E/25 | Az epilepsziárólAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i nyilatkozata az epilepsziáról | 149 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2011–20122011. szeptember 13–15-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 7 E, 2012.1.10.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. szeptember 13., kedd

2013/C 051E/01

A könyvvizsgálati politikaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a könyvvizsgálati politikáról: a válság tanulságai (2011/2037(INI))

1

2013/C 051E/02

A nyugdíjkorhatárhoz közeledő nők helyzeteAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők helyzetéről (2011/2091(INI))

9

2013/C 051E/03

A közvetítésre irányuló irányelv tagállami végrehajtásaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a közvetítésről szóló irányelv tagállamok általi végrehajtásáról, a közvetítésre gyakorolt hatásáról és a bíróságok hozzáállásáról (2011/2026(INI))

17

2013/C 051E/04

Hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiaAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról (2011/2056(INI))

21

2013/C 051E/05

A fekete-tengeri halászati gazdálkodásAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a jelenlegi és jövőbeli fekete-tengeri halászati gazdálkodásról (2010/2113(INI))

37

2013/C 051E/06

A tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléseAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről (2011/2072(INI))

43

2013/C 051E/07

A női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világábanAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában (2010/2275(INI))

56

2011. szeptember 14., szerda

2013/C 051E/08

Éves jelentés az uniós jog alkalmazásának ellenőrzésérőlAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentésről (2009) (2011/2027(INI))

66

2013/C 051E/09

A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés (2009–2010)Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2009–2010. évben (2010/2294(INI))

72

2013/C 051E/10

A jelenleg zajló dohai tárgyalásokAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről

84

2013/C 051E/11

A jogalkotás minőségének javítása, szubszidiaritás és arányosság, intelligens szabályozásAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról (2011/2029(INI))

87

2013/C 051E/12

A Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenységeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenységéről (2010/2295(INI))

95

2013/C 051E/13

Az Unió hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájaAz Európai Parlament 2011. szeptember14-i állásfoglalása az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról

101

2013/C 051E/14

A szén-dioxid-mentes, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátásokkal kapcsolatos átfogó megközelítésAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a nem CO2 által okozott, éghajlatváltozással kapcsolatos emberi eredetű kibocsátásokra vonatkozó átfogó megközelítésről

2

104

2011. szeptember 15., csütörtök

2013/C 051E/15

Ajánlás a Tanács és a Bizottság számára az EU és Moldova közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhozAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásai az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2079(INI))

108

2013/C 051E/16

A Líbiában kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a líbiai helyzetről

114

2013/C 051E/17

A szíriai helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről

118

2013/C 051E/18

A korrupcióellenes jogszabályok és a valóság közötti szakadék megszüntetéseAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről

121

2013/C 051E/19

Éhínség Kelet-AfrikábanAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a kelet-afrikai éhínségről

125

2013/C 051E/20

Az EU álláspontja és kötelezettségvállalása a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozóanAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Unió a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése tárgyában megtartandó, magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozó álláspontjáról és kötelezettségvállalásáról

130

2013/C 051E/21

Az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára vonatkozó uniós politikai megközelítésAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítésről

137

2013/C 051E/22

Fehéroroszország: Alesz Bjalacki, emberi jogi aktivista letartóztatásaAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Fehéroroszországról: Alesz Bjaljacki emberi jogvédő letartóztatásáról

140

2013/C 051E/23

Szudán: a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban kialakult helyzetAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Szudánról: a Dél-Kordofánban kialakult helyzet, és a Kék-Nílus államban kitört harcok

143

2013/C 051E/24

Eritrea: Dawit Isaak ügyeAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Eritreáról Dawit Isaak ügye kapcsán

146

2013/C 051E/25

Az epilepsziárólAz Európai Parlament 2011. szeptember 15-i nyilatkozata az epilepsziáról

149

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2011. szeptember 13., kedd |
| 2013/C 051E/26 | Hans-Peter Martin parlamenti képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2104(IMM)) | 150 |
| 2013/C 051E/27 | Közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárás, koordinátorok ülése és független képviselők tájékoztatása (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése)Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásról, a koordinátorok üléséről és a független képviselők tájékoztatásáról (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése) | 151 |
| | 2011. szeptember 14., szerda |
| 2013/C 051E/28 | Az eljárási szabályzat módosítása a biztosjelöltek meghallgatása tekintetébenAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 106. és 192. cikkének, valamint XVII. mellékletének módosításáról (2010/2231(REG)) | 152 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. szeptember 13., kedd

2013/C 051E/26

Hans-Peter Martin parlamenti képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2104(IMM))

150

2013/C 051E/27

Közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárás, koordinátorok ülése és független képviselők tájékoztatása (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése)Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásról, a koordinátorok üléséről és a független képviselők tájékoztatásáról (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése)

151

2011. szeptember 14., szerda

2013/C 051E/28

Az eljárási szabályzat módosítása a biztosjelöltek meghallgatása tekintetébenAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 106. és 192. cikkének, valamint XVII. mellékletének módosításáról (2010/2231(REG))

152

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2011. szeptember 13., kedd |
| 2013/C 051E/29 | Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD)) | 157 |
| P7_TC1-COD(2010)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 158 |
| MELLÉKLET | 158 |
| 2013/C 051E/30 | A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD)) | 159 |
| P7_TC1-COD(2010)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 159 |
| MELLÉKLET | 161 |
| 2013/C 051E/31 | A közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD)) | 161 |
| P7_TC1-COD(2010)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 162 |
| 2013/C 051E/32 | Egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD)) | 162 |
| P7_TC1-COD(2010)0369Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről a közös kereskedelempolitika területén szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |
| 2013/C 051E/33 | A 429/73/EGK és a 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK rendelet és az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek vonatkozásában az 1995. évre közösségi vámkontingensek formájában történő egyes engedmények megállapításáról szóló 1416/95/EK rendeletben meghatározott intézkedések 2000. évre történő megújításáról szóló 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD)) | 163 |
| P7_TC1-COD(2010)0367Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 164 |
| 2013/C 051E/34 | Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatása ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD)) | 164 |
| P7_TC1-COD(2011)0080Az Európai Parlament álláspontja, amely elsх olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/..../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg) | 165 |
| 2013/C 051E/35 | A Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés részletes szabályozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD)) | 165 |
| P7_TC1-COD(2010)0282Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 166 |
| 2013/C 051E/36 | Nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE)) | 166 |
| 2013/C 051E/37 | Az EU és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről kötött megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE)) | 167 |
| 2013/C 051E/38 | Az EU és Norvégia között a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/39 | Az EK és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjesztése Liechtensteinre ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodást módosító, az Európai Unió, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE)) | 168 |
| 2013/C 051E/40 | A Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE)) | 169 |
| 2013/C 051E/41 | Az EU és Brazília közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/42 | Az EU és Izland, valamint Norvégia közötti, az EU tagállamai és Izland, valamint Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE)) | 170 |
| 2013/C 051E/43 | Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás *Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE)) | 171 |
| 2013/C 051E/44 | A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációja ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD)) | 172 |
| P7_TC1-COD(2010)0372Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 172 |
| 2013/C 051E/45 | Hivatalosan támogatott exporthitelek ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD)) | 173 |
| P7_TC1-COD(2006)0167Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 173 |
| | 2011. szeptember 14., szerda |
| 2013/C 051E/46 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/AT&SAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/008 AT/AT&S referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD)) | 174 |
| MELLÉKLET | 175 |
| 2013/C 051E/47 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/Steiermark és NiederösterreichAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD)) | 176 |
| MELLÉKLET | 177 |
| 2013/C 051E/48 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: technikai segítségnyújtás a Bizottság kezedeményezéséreAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (az EGF/2011/000 TA 2011 kérelem - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD)) | 178 |
| MELLÉKLET | 179 |
| 2013/C 051E/49 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/029 NL/ Zuid-Holland és Utrecht referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland és Utrecht referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD)) | 180 |
| MELLÉKLET | 181 |
| 2013/C 051E/50 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/027 NL/ Noord-Brabant referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD)) | 182 |
| MELLÉKLET | 183 |
| 2013/C 051E/51 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD)) | 184 |
| MELLÉKLET | 185 |
| 2013/C 051E/52 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/030 NL/ Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD)) | 186 |
| MELLÉKLET | 187 |
| 2013/C 051E/53 | Az energiapiac integritása és átláthatósága ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD)) | 188 |
| P7_TC1-COD(2010)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 14-én került elfogadásra a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 188 |
| MELLÉKLET | 189 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. szeptember 13., kedd

2013/C 051E/29

Az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

157

P7_TC1-COD(2010)0039Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

158

MELLÉKLET

158

2013/C 051E/30

A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

159

P7_TC1-COD(2010)0262Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

159

MELLÉKLET

161

2013/C 051E/31

A közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

161

P7_TC1-COD(2010)0368Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

162

2013/C 051E/32

Egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

162

P7_TC1-COD(2010)0369Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről a közös kereskedelempolitika területén szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

2013/C 051E/33

A 429/73/EGK és a 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK rendelet és az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek vonatkozásában az 1995. évre közösségi vámkontingensek formájában történő egyes engedmények megállapításáról szóló 1416/95/EK rendeletben meghatározott intézkedések 2000. évre történő megújításáról szóló 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

163

P7_TC1-COD(2010)0367Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

164

2013/C 051E/34

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatása ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

164

P7_TC1-COD(2011)0080Az Európai Parlament álláspontja, amely elsх olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/..../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

165

2013/C 051E/35

A Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés részletes szabályozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

165

P7_TC1-COD(2010)0282Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

166

2013/C 051E/36

Nemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

166

2013/C 051E/37

Az EU és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről kötött megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE))

167

2013/C 051E/38

Az EU és Norvégia között a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

168

2013/C 051E/39

Az EK és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjesztése Liechtensteinre ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodást módosító, az Európai Unió, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE))

168

2013/C 051E/40

A Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE))

169

2013/C 051E/41

Az EU és Brazília közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

170

2013/C 051E/42

Az EU és Izland, valamint Norvégia közötti, az EU tagállamai és Izland, valamint Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás ***Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

170

2013/C 051E/43

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás *Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

171

2013/C 051E/44

A közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációja ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

172

P7_TC1-COD(2010)0372Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

172

2013/C 051E/45

Hivatalosan támogatott exporthitelek ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

173

P7_TC1-COD(2006)0167Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

173

2011. szeptember 14., szerda

2013/C 051E/46

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/AT&SAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/008 AT/AT&S referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

174

MELLÉKLET

175

2013/C 051E/47

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/Steiermark és NiederösterreichAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

176

MELLÉKLET

177

2013/C 051E/48

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: technikai segítségnyújtás a Bizottság kezedeményezéséreAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (az EGF/2011/000 TA 2011 kérelem - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

178

MELLÉKLET

179

2013/C 051E/49

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/029 NL/ Zuid-Holland és Utrecht referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland és Utrecht referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

180

MELLÉKLET

181

2013/C 051E/50

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/027 NL/ Noord-Brabant referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

182

MELLÉKLET

183

2013/C 051E/51

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

184

MELLÉKLET

185

2013/C 051E/52

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/030 NL/ Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelmeAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

186

MELLÉKLET

187

2013/C 051E/53

Az energiapiac integritása és átláthatósága ***IAz Európai Parlament 2011. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

188

P7_TC1-COD(2010)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 14-én került elfogadásra a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

188

MELLÉKLET

189

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2011–2012 2011. szeptember 13–15-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 7 E, 2012.1.10. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2011. szeptember 13., kedd

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/1

---

2011. szeptember 13., keddA könyvvizsgálati politika

P7_TA(2011)0359

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a könyvvizsgálati politikáról: a válság tanulságai (2011/2037(INI))

2013/C 51 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Könyvvizsgálati politika: a válság tanulságai” című, 2010. október 13-i zöld könyvére (COM(2010)0561), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Könyvvizsgálati politika: a válság tanulságai” című, 2010. október 13-i zöld könyvére (COM(2010)0561),

| — | tekintettel a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi intézmények vállalatirányításáról szóló 2011. május 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv végrehajtásáról szóló 2009. március 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló 2006/43/EK irányelv végrehajtásáról szóló 2009. március 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éves és összevont (konszolidált) éves beszámolók jog szerinti könyvvizsgálatáról szóló, 2006. május 17-i 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0200/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0200/2011),

| A. | mivel a közelmúlt pénzügyi válsága kétségbe vonta a könyvvizsgálók munkáját; |
| --- | --- |

A.

mivel a közelmúlt pénzügyi válsága kétségbe vonta a könyvvizsgálók munkáját;

| B. | mivel a válság után a pénzügyi intézmények által vállalt túlzott kockázatot elsősorban a rugalmas, elégtelen és hatástalan ellenőrzési és kockázatkezelési mechanizmusokkal hozták összefüggésbe, különösen a rendszerben fontos szerepet betöltő pénzügyi intézmények esetében, |
| --- | --- |

B.

mivel a válság után a pénzügyi intézmények által vállalt túlzott kockázatot elsősorban a rugalmas, elégtelen és hatástalan ellenőrzési és kockázatkezelési mechanizmusokkal hozták összefüggésbe, különösen a rendszerben fontos szerepet betöltő pénzügyi intézmények esetében,

| C. | mivel megállapításra került, hogy a könyvvizsgálók kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a pénzügyi intézmények kockázatkezelési felügyeletének megerősítésében, |
| --- | --- |

C.

mivel megállapításra került, hogy a könyvvizsgálók kulcsfontosságú szerepet játszhatnak a pénzügyi intézmények kockázatkezelési felügyeletének megerősítésében,

| D. | mivel eddig nem sikerült teljes mértékben kiaknázni a különösen a pénzügyi intézményeken belüli könyvvizsgálói bizottságok szerepét, |
| --- | --- |

D.

mivel eddig nem sikerült teljes mértékben kiaknázni a különösen a pénzügyi intézményeken belüli könyvvizsgálói bizottságok szerepét,

| E. | mivel a minőségi könyvvizsgálat alapvető jelentőségű a gazdasági stabilitás és a piaci bizalom szempontjából, minthogy garanciákkal szolgál a vállalkozások tényleges pénzügyi erejét illetően; |
| --- | --- |

E.

mivel a minőségi könyvvizsgálat alapvető jelentőségű a gazdasági stabilitás és a piaci bizalom szempontjából, minthogy garanciákkal szolgál a vállalkozások tényleges pénzügyi erejét illetően;

| F. | mivel a könyvvizsgáló függetlensége alapvető jelentőségű a könyvvizsgálat minősége szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel a könyvvizsgáló függetlensége alapvető jelentőségű a könyvvizsgálat minősége szempontjából;

| G. | mivel valószínűsíthető az összeférhetetlenség, ha a könyvvizsgáló cégek különböző szolgáltatásokat kínálnak ugyanannak a cégnek, |
| --- | --- |

G.

mivel valószínűsíthető az összeférhetetlenség, ha a könyvvizsgáló cégek különböző szolgáltatásokat kínálnak ugyanannak a cégnek,

| H. | mivel a négy nagy könyvvizsgáló cég magas piaci koncentrációja túlzott kockázatnövekedéshez vezethet, továbbá mivel a kisebb vállalkozások sokszínűek, növekedésüket és szakértelmüket fokozott versenylehetőségek révén kell ösztönözni, |
| --- | --- |

H.

mivel a négy nagy könyvvizsgáló cég magas piaci koncentrációja túlzott kockázatnövekedéshez vezethet, továbbá mivel a kisebb vállalkozások sokszínűek, növekedésüket és szakértelmüket fokozott versenylehetőségek révén kell ösztönözni,

| I. | mivel a fentiek következtében újra kell indítani a könyvvizsgáló funkciójáról és a könyvvizsgálati piac struktúrájáról folyó, mélyre ható vitát; |
| --- | --- |

I.

mivel a fentiek következtében újra kell indítani a könyvvizsgáló funkciójáról és a könyvvizsgálati piac struktúrájáról folyó, mélyre ható vitát;

Általános kérdések

| 1. | kedvezően fogadja a Bizottság zöld könyvét és üdvözli annak holisztikus megközelítését, |
| --- | --- |

1.

kedvezően fogadja a Bizottság zöld könyvét és üdvözli annak holisztikus megközelítését,

| 2. | üdvözli a zöld könyv alapvető kérdésfelvetését, hogy miként lehetne a könyvvizsgálatot javítani, még akkor is, ha a múltban nem volt meggyőző bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a könyvvizsgálatot nem a vonatkozó szabályoknak és követelményeknek megfelelően végezték; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a zöld könyv alapvető kérdésfelvetését, hogy miként lehetne a könyvvizsgálatot javítani, még akkor is, ha a múltban nem volt meggyőző bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a könyvvizsgálatot nem a vonatkozó szabályoknak és követelményeknek megfelelően végezték;

| 3. | véleménye szerint a könyvvizsgáló feladatairól szóló vitának együtt kell járnia a ma nem túl hatékony könyvvizsgáló bizottság szerepének, valamint a pénzügyi tájékoztatás és a vállalatok által a kockázatokra vonatkozóan nyújtott információk erősítésével; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a könyvvizsgáló feladatairól szóló vitának együtt kell járnia a ma nem túl hatékony könyvvizsgáló bizottság szerepének, valamint a pénzügyi tájékoztatás és a vállalatok által a kockázatokra vonatkozóan nyújtott információk erősítésével;

| 4. | jelenleg még nem lát elegendő alapot a végleges értékeléshez és ezért emlékezteti a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben kell használni a rendeleteket, valamint széles körű és kimerítő hatásvizsgálatot kell lefolytatni, amelyben elemzik a különböző politikai lehetőségeket és a jobb szabályozás elvével összhangban gyakorlati kérdésekre összpontosítanak, átgondolják a számvitel jelentőségét a vállalatok fenntartható gazdasági fejlődéséről szóló helytálló információk nyújtásában, és többek között elemzik az érdekcsoportokat annak pontosítása érdekében, hogy a hatásvizsgálatot csoportok – például kkv-k, a rendszerszintű pénzügyi intézmények (SIFI-k) és más, tőzsdén jegyzett és tőzsdén nem jegyzett társaságok – szerint szegmentálják; álláspontja szerint értékelni kell a könyvvizsgálói jelentéseknek a felhasználókra – például a befektetőkre és a SIFI-k szabályozó hatóságaira – gyakorolt hatását; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a javasolt szabályozásból, illetve az egységes európai piacon a könyvvizsgálati standardok és gyakorlatok fokozatos harmonizációjából származó hozzáadott értéket egyaránt; |
| --- | --- |

4.

jelenleg még nem lát elegendő alapot a végleges értékeléshez és ezért emlékezteti a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben kell használni a rendeleteket, valamint széles körű és kimerítő hatásvizsgálatot kell lefolytatni, amelyben elemzik a különböző politikai lehetőségeket és a jobb szabályozás elvével összhangban gyakorlati kérdésekre összpontosítanak, átgondolják a számvitel jelentőségét a vállalatok fenntartható gazdasági fejlődéséről szóló helytálló információk nyújtásában, és többek között elemzik az érdekcsoportokat annak pontosítása érdekében, hogy a hatásvizsgálatot csoportok – például kkv-k, a rendszerszintű pénzügyi intézmények (SIFI-k) és más, tőzsdén jegyzett és tőzsdén nem jegyzett társaságok – szerint szegmentálják; álláspontja szerint értékelni kell a könyvvizsgálói jelentéseknek a felhasználókra – például a befektetőkre és a SIFI-k szabályozó hatóságaira – gyakorolt hatását; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a javasolt szabályozásból, illetve az egységes európai piacon a könyvvizsgálati standardok és gyakorlatok fokozatos harmonizációjából származó hozzáadott értéket egyaránt;

| 5. | üdvözli az arányosság zöld könyvben kifejeződő elismerését; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az arányosság zöld könyvben kifejeződő elismerését;

A könyvvizsgáló feladata

| 6. | álláspontja szerint a jogszabályban előírt könyvvizsgálat társadalmi funkciót tölt be és a közérdeket szolgája, hiszen eredete a demokratikus gazdasági és politikai rendszer alapvető szükségletére vezethető vissza, ennek megfelelően üdvözli a zöld könyvben kifejtett azon szándékot, hogy a pénzpiacok stabilitásához való hozzájárulás és a finanszírozáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében növelni kell az átláthatóságot, és javítani kell a könyvvizsgálati jelentések minőségét; támogat minden olyan intézkedést, amelynek alapja az a felismerés, hogy a pénzügyi intézmények költségeit és terheit kompenzálja minőségük jelentős javulása, a rendszeres külső értékelés és a megfelelő szabályozási felügyelet; hangsúlyozza, hogy e tekintetben külön jogszabályra van szükség; |
| --- | --- |

6.

álláspontja szerint a jogszabályban előírt könyvvizsgálat társadalmi funkciót tölt be és a közérdeket szolgája, hiszen eredete a demokratikus gazdasági és politikai rendszer alapvető szükségletére vezethető vissza, ennek megfelelően üdvözli a zöld könyvben kifejtett azon szándékot, hogy a pénzpiacok stabilitásához való hozzájárulás és a finanszírozáshoz való hozzáférés előmozdítása érdekében növelni kell az átláthatóságot, és javítani kell a könyvvizsgálati jelentések minőségét; támogat minden olyan intézkedést, amelynek alapja az a felismerés, hogy a pénzügyi intézmények költségeit és terheit kompenzálja minőségük jelentős javulása, a rendszeres külső értékelés és a megfelelő szabályozási felügyelet; hangsúlyozza, hogy e tekintetben külön jogszabályra van szükség;

| 7. | rámutat, hogy a kiváló minőségű könyvvizsgálati rendszer a szilárd vállalatirányítási keretrendszer szerves része; kéri a Bizottságot, hogy következetes módon terjessze a Parlament és a Tanács elé a vállalatirányításról és a könyvvizsgálatról szóló javaslatait; |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy a kiváló minőségű könyvvizsgálati rendszer a szilárd vállalatirányítási keretrendszer szerves része; kéri a Bizottságot, hogy következetes módon terjessze a Parlament és a Tanács elé a vállalatirányításról és a könyvvizsgálatról szóló javaslatait;

| 8. | rámutat a könyvvizsgálói jelentés részvényesek és nagyközönség számára fennálló jelentőségére; elismeri „az ellenőrzés az ellenőrzés” elvet, és figyelmeztet annak jelentős kockázatára, hogy eltérő előírások alkalmazása jogbizonytalansághoz vezet; ezért szorgalmazza a hatály valamennyi pénzügyi intézményre történő kiterjesztését; |
| --- | --- |

8.

rámutat a könyvvizsgálói jelentés részvényesek és nagyközönség számára fennálló jelentőségére; elismeri „az ellenőrzés az ellenőrzés” elvet, és figyelmeztet annak jelentős kockázatára, hogy eltérő előírások alkalmazása jogbizonytalansághoz vezet; ezért szorgalmazza a hatály valamennyi pénzügyi intézményre történő kiterjesztését;

| 9. | egyetért a Bizottsággal, hogy a könyvvizsgálói jelentés következtetéseinek a forma helyett a tartalomra kellene inkább összpontosítaniuk; |
| --- | --- |

9.

egyetért a Bizottsággal, hogy a könyvvizsgálói jelentés következtetéseinek a forma helyett a tartalomra kellene inkább összpontosítaniuk;

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza, miképpen lehet kiterjeszteni a könyvvizsgáló megbízatását a főbb pénzügyi kimutatásokban szolgáltatott információk ellenőrzése mellett a vizsgált vállalat által rendelkezésre bocsátott kockázati információk ellenőrzésére is; ajánlja, hogy a könyvvizsgálókkal tudassanak minden olyan esetet, amikor a kockázatkezelési bizottság döntését felülbírálták; |
| --- | --- |

10.

felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza, miképpen lehet kiterjeszteni a könyvvizsgáló megbízatását a főbb pénzügyi kimutatásokban szolgáltatott információk ellenőrzése mellett a vizsgált vállalat által rendelkezésre bocsátott kockázati információk ellenőrzésére is; ajánlja, hogy a könyvvizsgálókkal tudassanak minden olyan esetet, amikor a kockázatkezelési bizottság döntését felülbírálták;

| 11. | véleménye szerint a könyvvizsgálói jelentéseknek rövidnek kell lenniük, pontos és tömör következtetéseket kell tartalmazniuk, és foglalkozniuk kell a könyvvizsgáló jogszabályban előírt feladatainak minden vonatkozásával; úgy véli, hogy az általános – például az alkalmazott mérlegkészítési módszerekre – és konkrét kérdésekre – például kulcsfontosságú teljesítménymutatókra, lényegességi küszöbértékekre és a jelentős számviteli becslésekkel vagy jelentős véleményekkel kapcsolatos kockázatok értékelésére és a könyvvizsgálat során tapasztalt nehézségekre – vonatkozó kiegészítő magyarázatokat a könyvvizsgálónak meg kell adnia a könyvvizsgáló bizottság és a közgyűlés számára; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint a könyvvizsgálói jelentéseknek rövidnek kell lenniük, pontos és tömör következtetéseket kell tartalmazniuk, és foglalkozniuk kell a könyvvizsgáló jogszabályban előírt feladatainak minden vonatkozásával; úgy véli, hogy az általános – például az alkalmazott mérlegkészítési módszerekre – és konkrét kérdésekre – például kulcsfontosságú teljesítménymutatókra, lényegességi küszöbértékekre és a jelentős számviteli becslésekkel vagy jelentős véleményekkel kapcsolatos kockázatok értékelésére és a könyvvizsgálat során tapasztalt nehézségekre – vonatkozó kiegészítő magyarázatokat a könyvvizsgálónak meg kell adnia a könyvvizsgáló bizottság és a közgyűlés számára;

| 12. | felszólít arra, hogy a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói jelentéseiben szerepeljen tágabb közzétételi követelmény a kevésbé likvid eszközök értékelése tekintetében annak érdekében, hogy lehetővé váljon a pénzügyi eszközök különféle intézmények általi értékelésének összehasonlítása; |
| --- | --- |

12.

felszólít arra, hogy a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói jelentéseiben szerepeljen tágabb közzétételi követelmény a kevésbé likvid eszközök értékelése tekintetében annak érdekében, hogy lehetővé váljon a pénzügyi eszközök különféle intézmények általi értékelésének összehasonlítása;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálóknak figyelmeztetniük kell a felügyelőket vagy az illetékes hatóságokat, amennyiben a vizsgált gazdálkodó egység jövőjét veszélyeztető problémákat tárnak fel; ajánlja, hogy a nagy pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és felügyelői tartsanak kétoldalú megbeszéléseket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálóknak figyelmeztetniük kell a felügyelőket vagy az illetékes hatóságokat, amennyiben a vizsgált gazdálkodó egység jövőjét veszélyeztető problémákat tárnak fel; ajánlja, hogy a nagy pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és felügyelői tartsanak kétoldalú megbeszéléseket;

| 14. | megemlíti azt a potenciális felelősséget, amely a rendelet által előírtakon felüli információadáshoz kapcsolódhat; azonban úgy véli, hogy a társadalom előre- és kifelé tekintő felelősséget vár el a könyvvizsgálóktól, különösen a nagy és rendszerben fontos szerepet betöltő vállalatok vonatkozásában; véleménye szerint a könyvvizsgálók rendelkezésére álló, a kockázatokra, a mérlegen kívüli műveletekre vagy lehetséges jövőbeni kitettségekre vonatkozó közérdekű információkat mindig a szabályozó hatóságok tudomására kell hozniuk, és a legtöbb esetben azokat a nyilvánosság számára is elérhetővé kell tenniük; |
| --- | --- |

14.

megemlíti azt a potenciális felelősséget, amely a rendelet által előírtakon felüli információadáshoz kapcsolódhat; azonban úgy véli, hogy a társadalom előre- és kifelé tekintő felelősséget vár el a könyvvizsgálóktól, különösen a nagy és rendszerben fontos szerepet betöltő vállalatok vonatkozásában; véleménye szerint a könyvvizsgálók rendelkezésére álló, a kockázatokra, a mérlegen kívüli műveletekre vagy lehetséges jövőbeni kitettségekre vonatkozó közérdekű információkat mindig a szabályozó hatóságok tudomására kell hozniuk, és a legtöbb esetben azokat a nyilvánosság számára is elérhetővé kell tenniük;

| 15. | kéri, hogy erősítsék meg a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói bizottságai szerepét azzal, hogy előírják számukra egy olyan kockázatértékelési modell jóváhagyását, amely az egyes vállalatok referenciaértékekkel való összevetését, valamint a jövőbeni esetleges finanszírozási szükségletekről, a banki kötelezettségvállalásokról, a jövőbeni pénzforgalomról, a kockázatkezelésről, a vezetői becslésekről és a főbb számviteli elvek melletti elköteleződésről és a vállalat üzleti modellje tekintetében előre látható kockázatokról való jelentéstételt is tartalmazza; kéri, hogy az értékelést a teljes könyvvizsgálói jelentéssel együtt megvitatás és jóváhagyás céljából évente terjesszék a pénzügyi intézmények igazgatótanácsa és felügyelőbizottsága elé. |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy erősítsék meg a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói bizottságai szerepét azzal, hogy előírják számukra egy olyan kockázatértékelési modell jóváhagyását, amely az egyes vállalatok referenciaértékekkel való összevetését, valamint a jövőbeni esetleges finanszírozási szükségletekről, a banki kötelezettségvállalásokról, a jövőbeni pénzforgalomról, a kockázatkezelésről, a vezetői becslésekről és a főbb számviteli elvek melletti elköteleződésről és a vállalat üzleti modellje tekintetében előre látható kockázatokról való jelentéstételt is tartalmazza; kéri, hogy az értékelést a teljes könyvvizsgálói jelentéssel együtt megvitatás és jóváhagyás céljából évente terjesszék a pénzügyi intézmények igazgatótanácsa és felügyelőbizottsága elé.

| 16. | úgy véli, hogy a szakmai kétkedés létfontosságú a könyvvizsgálat során, amely a könyvvizsgálat minden egyes szakaszát érinti; megerősíti, hogy e kétkedést, amely a „megfelelő mező kipipálásával” nem helyettesíthető tapasztalat során kialakult professzionális ítélőképességgel párosul, a könyvvizsgáló tárgyilagosságával és függetlenségével lehet elérni; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a szakmai kétkedés létfontosságú a könyvvizsgálat során, amely a könyvvizsgálat minden egyes szakaszát érinti; megerősíti, hogy e kétkedést, amely a „megfelelő mező kipipálásával” nem helyettesíthető tapasztalat során kialakult professzionális ítélőképességgel párosul, a könyvvizsgáló tárgyilagosságával és függetlenségével lehet elérni;

| 17. | meggyőződése, hogy nincs szükség a könyvvizsgálói jelentésekben szereplő záradékrendszer újraértékelésére, mivel annak célja a megelőzés és visszatartás és az hozzájárul a pénzügyi információ minőségéhez; |
| --- | --- |

17.

meggyőződése, hogy nincs szükség a könyvvizsgálói jelentésekben szereplő záradékrendszer újraértékelésére, mivel annak célja a megelőzés és visszatartás és az hozzájárul a pénzügyi információ minőségéhez;

| 18. | úgy véli, hogy a külső könyvvizsgáló, a belső könyvvizsgáló és a könyvvizsgáló bizottság közötti folyamatos és rendszeres párbeszéd elengedhetetlen a hatékony könyvvizsgálathoz, tekintve, hogy a részvényeseket tájékoztatni kell például a könyvvizsgáló megbízása, újbóli megbízása vagy visszahívása okairól, illetve a könyvvizsgáló bizottsági jelentés konkrét magyarázatán keresztül; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a külső könyvvizsgáló, a belső könyvvizsgáló és a könyvvizsgáló bizottság közötti folyamatos és rendszeres párbeszéd elengedhetetlen a hatékony könyvvizsgálathoz, tekintve, hogy a részvényeseket tájékoztatni kell például a könyvvizsgáló megbízása, újbóli megbízása vagy visszahívása okairól, illetve a könyvvizsgáló bizottsági jelentés konkrét magyarázatán keresztül;

| 19. | véleménye szerint a könyvvizsgálóknak a társaság közgyűlésein felszólalási jogot kellene kapniuk a könyvvizsgálói szerepükhöz kapcsolódó kérdésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint a könyvvizsgálóknak a társaság közgyűlésein felszólalási jogot kellene kapniuk a könyvvizsgálói szerepükhöz kapcsolódó kérdésekre vonatkozóan;

| 20. | úgy véli, szükség van a két könyvvizsgáló tevékenységnek, nevezetesen a belső és külső könyvvizsgálatnak a jogszabályban történő, egyértelmű körülírására; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, szükség van a két könyvvizsgáló tevékenységnek, nevezetesen a belső és külső könyvvizsgálatnak a jogszabályban történő, egyértelmű körülírására;

Nemzetközi könyvvizsgálati standardok (ISA-k)

| 21. | javasolja, hogy a Bizottság sürgősen fogadja el a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat (ISA), és azok rendelettel történő értelmezését, ami lehetővé tenné a könyvvizsgálat európai szintű harmonizálását és megkönnyítené a felügyeleti szervek feladatát; úgy véli, hogy a vizsgált vállalkozás méretétől függetlenül a könyvvizsgálat egységes folyamat, azonban alkalmazását hozzá kell igazítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jellemzőihez; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a Nemzetközi Könyvvizsgálati Standardok hatálya alá eső gazdasági társaságokon kívül más társaságok is léteznek, amelyeknek pénzügyi helyzetét – annak ellenére, hogy mentesülnek e standardok alkalmazása alól – engedélyezett könyvvizsgáló cégekkel kellene ellenőriztetniük; |
| --- | --- |

21.

javasolja, hogy a Bizottság sürgősen fogadja el a nemzetközi könyvvizsgálati standardokat (ISA), és azok rendelettel történő értelmezését, ami lehetővé tenné a könyvvizsgálat európai szintű harmonizálását és megkönnyítené a felügyeleti szervek feladatát; úgy véli, hogy a vizsgált vállalkozás méretétől függetlenül a könyvvizsgálat egységes folyamat, azonban alkalmazását hozzá kell igazítani a kis- és középvállalkozások (kkv-k) jellemzőihez; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy a Nemzetközi Könyvvizsgálati Standardok hatálya alá eső gazdasági társaságokon kívül más társaságok is léteznek, amelyeknek pénzügyi helyzetét – annak ellenére, hogy mentesülnek e standardok alkalmazása alól – engedélyezett könyvvizsgáló cégekkel kellene ellenőriztetniük;

A könyvvizsgáló vállalkozások irányítása és függetlensége

| 22. | egyetért azzal, hogy elkerülhetetlen konfliktust idéz elő, ha olyan könyvvizsgálót neveznek ki, aki a vizsgált társaságtól díjazást kap; ennek ellenére nem lát jelenleg semmilyen indokot arra, hogy a kinevezést egy harmadik félnek kelljen megtennie; ezzel kapcsolatosan – és a 2006/43/EK irányelv 37. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – kéri, hogy erősítsék meg a könyvvizsgáló bizottság szerepét, |
| --- | --- |

22.

egyetért azzal, hogy elkerülhetetlen konfliktust idéz elő, ha olyan könyvvizsgálót neveznek ki, aki a vizsgált társaságtól díjazást kap; ennek ellenére nem lát jelenleg semmilyen indokot arra, hogy a kinevezést egy harmadik félnek kelljen megtennie; ezzel kapcsolatosan – és a 2006/43/EK irányelv 37. cikke (2) bekezdésének sérelme nélkül – kéri, hogy erősítsék meg a könyvvizsgáló bizottság szerepét,

| 23. | véleménye szerint a könyvvizsgálót – jogszabályban előírt könyvvizsgálat esetében – a könyvvizsgáló bizottságnak és nem a vizsgálandó vállalat igazgatóságának kellene megbíznia, amivel összefüggésben a könyvvizsgáló bizottság tagjai legalább felének számviteli és könyvvizsgálati gyakorlattal kellene rendelkeznie; ennek során a könyvvizsgáló bizottságnak lépéseket kellene tennie a könyvvizsgáló függetlenségének biztosítására, különösen a könyvvizsgáló által végzett, illetve kínált tanácsadói szolgáltatásra figyelemmel; |
| --- | --- |

23.

véleménye szerint a könyvvizsgálót – jogszabályban előírt könyvvizsgálat esetében – a könyvvizsgáló bizottságnak és nem a vizsgálandó vállalat igazgatóságának kellene megbíznia, amivel összefüggésben a könyvvizsgáló bizottság tagjai legalább felének számviteli és könyvvizsgálati gyakorlattal kellene rendelkeznie; ennek során a könyvvizsgáló bizottságnak lépéseket kellene tennie a könyvvizsgáló függetlenségének biztosítására, különösen a könyvvizsgáló által végzett, illetve kínált tanácsadói szolgáltatásra figyelemmel;

| 24. | álláspontja szerint a könyvvizsgáló függetlenségének biztosítására vonatkozó szabályozást és a könyvvizsgálat minőségét biztosító szabályozást egyaránt egy hatékony és a szakma képviselőitől teljesen független állami felügyeleti szervnek kell részletesen felülvizsgálnia; |
| --- | --- |

24.

álláspontja szerint a könyvvizsgáló függetlenségének biztosítására vonatkozó szabályozást és a könyvvizsgálat minőségét biztosító szabályozást egyaránt egy hatékony és a szakma képviselőitől teljesen független állami felügyeleti szervnek kell részletesen felülvizsgálnia;

| 25. | támogatja a közhasznú társaságok vizsgálatát végző könyvvizsgáló társaságok számára nemzetközi helyes vállalatirányítási kódex összeállítását; |
| --- | --- |

25.

támogatja a közhasznú társaságok vizsgálatát végző könyvvizsgáló társaságok számára nemzetközi helyes vállalatirányítási kódex összeállítását;

| 26. | egyetért azzal, hogy a könyvvizsgálói függetlenség kiemelkedő jelentőségű, és a túlzott bennfentesség megelőzése érdekében lépéseket kell tenni; javasolja, hogy a Bizottság végezzen hatásvizsgálatot, amely egy sor lehetőségre – különösen a külső rotációra és az önkéntes közös könyvvizsgálatokra – is kiterjed; noha lehetségesnek tartja a könyvvizsgáló függetlenségének külső rotációval történő erősítését, azonban továbbra is azon a véleményen van, hogy nem a külső rotáció, hanem sokkal inkább a rendszeres belső könyvvizsgálóváltás jelenti a legjobb szabályozási megoldást, amint azt a 2006/43/EK irányelv is megerősíti, illetve a meglévő partnerrotációs megoldások biztosítják az eredményes könyvvizsgálathoz szükséges függetlenséget; |
| --- | --- |

26.

egyetért azzal, hogy a könyvvizsgálói függetlenség kiemelkedő jelentőségű, és a túlzott bennfentesség megelőzése érdekében lépéseket kell tenni; javasolja, hogy a Bizottság végezzen hatásvizsgálatot, amely egy sor lehetőségre – különösen a külső rotációra és az önkéntes közös könyvvizsgálatokra – is kiterjed; noha lehetségesnek tartja a könyvvizsgáló függetlenségének külső rotációval történő erősítését, azonban továbbra is azon a véleményen van, hogy nem a külső rotáció, hanem sokkal inkább a rendszeres belső könyvvizsgálóváltás jelenti a legjobb szabályozási megoldást, amint azt a 2006/43/EK irányelv is megerősíti, illetve a meglévő partnerrotációs megoldások biztosítják az eredményes könyvvizsgálathoz szükséges függetlenséget;

| 27. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a vállalati gyakorlatok járuljanak hozzá a nyújtott védelem fennmaradásához, beleértve a főbb könyvvizsgáló partnerek kötelező rotációját még abban az esetben is, ha céget váltottak; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a vállalati gyakorlatok járuljanak hozzá a nyújtott védelem fennmaradásához, beleértve a főbb könyvvizsgáló partnerek kötelező rotációját még abban az esetben is, ha céget váltottak;

| 28. | javasolja a rögzített rotációs ciklustól eltérő vagy azt kiegészítő lehetőségek vizsgálatát, például közös könyvvizsgálatok alkalmazása esetében a rotációs ciklus hossza a kétszerese lehet az egy könyvvizsgáló alkalmazása esetén érvényesülő ciklus hosszánál, mivel más a könyvvizsgálat dinamikája, ha az ügyfél két könyvvizsgálóval áll szemben, a közös könyvvizsgálat rotációját lépcsőzetesen is meg lehet valósítani; |
| --- | --- |

28.

javasolja a rögzített rotációs ciklustól eltérő vagy azt kiegészítő lehetőségek vizsgálatát, például közös könyvvizsgálatok alkalmazása esetében a rotációs ciklus hossza a kétszerese lehet az egy könyvvizsgáló alkalmazása esetén érvényesülő ciklus hosszánál, mivel más a könyvvizsgálat dinamikája, ha az ügyfél két könyvvizsgálóval áll szemben, a közös könyvvizsgálat rotációját lépcsőzetesen is meg lehet valósítani;

| 29. | úgy véli, hogy választóvonalat kellene húzni a könyvvizsgálói és a nem könyvvizsgálói szolgáltatások közé, amelyeket egy könyvvizsgáló cég az ügyfelének nyújt, méghozzá a 2006/43/EK irányelv 22. cikkének (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségre tekintettel és a könyvvizsgálati gyakorlat szabályaival összhangban; így korlátozható lenne a „lowballing” – a könyvvizsgálat mesterségesen nyomott árakon való nyújtása – gyakorlatát is, amit abban a reményben tesznek, hogy ezt további szolgáltatások nyújtásának kiszámlázása kompenzálni fogja; ezért a szétválasztást az összes könyvvizsgáló cégre és megrendelőire is alkalmazni kell; felszólítja a Bizottságot, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók függetlenségére vonatkozó 2002. évi ajánlásokra tekintettel sorolják fel azon feltételeket, amelyek alapján megállapítható mely szolgáltatások minősülnek a könyvvizsgálói szolgáltatásokkal összeegyeztethetetlennek; elismeri, hogy a nem könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtása – amennyiben azok nem összeegyeztethetetlenek a könyvvizsgáló függetlenségével – alapvető szerepet játszhat a kis és közepes méretű könyvvizsgáló cégek készségtárának kiszélesítésében, ugyanakkor véleménye szerint a belső és külső könyvvizsgáló szolgáltatásokat nem szabadba egyidejűleg nyújtani; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy választóvonalat kellene húzni a könyvvizsgálói és a nem könyvvizsgálói szolgáltatások közé, amelyeket egy könyvvizsgáló cég az ügyfelének nyújt, méghozzá a 2006/43/EK irányelv 22. cikkének (2) bekezdése szerinti összeférhetetlenségre tekintettel és a könyvvizsgálati gyakorlat szabályaival összhangban; így korlátozható lenne a „lowballing” – a könyvvizsgálat mesterségesen nyomott árakon való nyújtása – gyakorlatát is, amit abban a reményben tesznek, hogy ezt további szolgáltatások nyújtásának kiszámlázása kompenzálni fogja; ezért a szétválasztást az összes könyvvizsgáló cégre és megrendelőire is alkalmazni kell; felszólítja a Bizottságot, hogy a jog szerinti könyvvizsgálók függetlenségére vonatkozó 2002. évi ajánlásokra tekintettel sorolják fel azon feltételeket, amelyek alapján megállapítható mely szolgáltatások minősülnek a könyvvizsgálói szolgáltatásokkal összeegyeztethetetlennek; elismeri, hogy a nem könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtása – amennyiben azok nem összeegyeztethetetlenek a könyvvizsgáló függetlenségével – alapvető szerepet játszhat a kis és közepes méretű könyvvizsgáló cégek készségtárának kiszélesítésében, ugyanakkor véleménye szerint a belső és külső könyvvizsgáló szolgáltatásokat nem szabadba egyidejűleg nyújtani;

| 30. | alapvetőnek tartja a könyvvizsgálói függetlenség megőrzését; úgy véli, hogy a külső könyvvizsgálóknak meg kell tiltani a vizsgált társaság számára olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek előidézhetnék a függetlenségre vonatkozó követelmények, vagy más etikai követelmények be nem tartását; elismeri, hogy az európai gazdasági növekedés erősítése céljából szükség van arra, hogy méretétől függetlenül az összes vállalkozás – a kkv-kat is ideértve – szerződtethessen olyan független könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló társaságokat, amelyek a készségek széles palettájával rendelkeznek; |
| --- | --- |

30.

alapvetőnek tartja a könyvvizsgálói függetlenség megőrzését; úgy véli, hogy a külső könyvvizsgálóknak meg kell tiltani a vizsgált társaság számára olyan szolgáltatások nyújtását, amelyek előidézhetnék a függetlenségre vonatkozó követelmények, vagy más etikai követelmények be nem tartását; elismeri, hogy az európai gazdasági növekedés erősítése céljából szükség van arra, hogy méretétől függetlenül az összes vállalkozás – a kkv-kat is ideértve – szerződtethessen olyan független könyvvizsgálókat és könyvvizsgáló társaságokat, amelyek a készségek széles palettájával rendelkeznek;

| 31. | megjegyzi, hogy ugyanaz a vállalat nem végezhet el olyan könyvvizsgálói szolgáltatásokat, ahol összeférhetetlenség merülhet fel, ideértve bizonyos tanácsadói szolgáltatásokat és az összetett strukturált termékek értékelését is, és fenntartja, hogy ezt az illetékes felügyeleti hatóságoknak kell ellenőrizniük; |
| --- | --- |

31.

megjegyzi, hogy ugyanaz a vállalat nem végezhet el olyan könyvvizsgálói szolgáltatásokat, ahol összeférhetetlenség merülhet fel, ideértve bizonyos tanácsadói szolgáltatásokat és az összetett strukturált termékek értékelését is, és fenntartja, hogy ezt az illetékes felügyeleti hatóságoknak kell ellenőrizniük;

| 32. | véleménye szerint a könyvvizsgálói függetlenség megőrzésében a könyvvizsgáló bizottságok fontos felügyeleti szerepkört töltenek be, és kéri a Bizottságot, adjon iránymutatást a könyvvizsgáló bizottságok e téren történő támogatása érdekében; |
| --- | --- |

32.

véleménye szerint a könyvvizsgálói függetlenség megőrzésében a könyvvizsgáló bizottságok fontos felügyeleti szerepkört töltenek be, és kéri a Bizottságot, adjon iránymutatást a könyvvizsgáló bizottságok e téren történő támogatása érdekében;

| 33. | javasolja, hogy az igazgatótanács helyett a könyvvizsgáló bizottság mint a felügyelőbizottság szerve döntsön arról, hogy engedélyezi-e nem könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtását az adott pénzügyi vállalat részére, és ez a bizottság folytassa le a pályázatra és a megbízás részleteire vonatkozó tárgyalásokat; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot a nem könyvvizsgálati szolgáltatások bevételben való részesedése maximalizálásának megvalósíthatósága és hatásai tekintetében; |
| --- | --- |

33.

javasolja, hogy az igazgatótanács helyett a könyvvizsgáló bizottság mint a felügyelőbizottság szerve döntsön arról, hogy engedélyezi-e nem könyvvizsgálati szolgáltatások nyújtását az adott pénzügyi vállalat részére, és ez a bizottság folytassa le a pályázatra és a megbízás részleteire vonatkozó tárgyalásokat; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot a nem könyvvizsgálati szolgáltatások bevételben való részesedése maximalizálásának megvalósíthatósága és hatásai tekintetében;

| 34. | úgy véli, hogy ha a könyvvizsgáló cég vagy a könyvvizsgálói hálózat egy megrendelőtől kapott díjazása meghalad egy adott küszöbértéket, azt nyilvánosságra kell hozni, és amikor az meghaladja teljes bevétel egy bizonyos arányát, a felügyeleti hatóságoknak lehetőséggel kell rendelkezniük az ellenőrzések, korlátozások és más tervezései követelmények révén történő beavatkozásra, annak elkerülése érdekében, hogy a könyvvizsgáló cég gazdaságilag függő helyzetbe kerüljön; rámutat ugyanakkor, hogy kisebb cégek esetében a beavatkozás nem korlátozhatja a növekedést és hogy nagy és jelentős ügyfelek megszerzése, ami a korai stádiumban a munka jelentős részét teszi ki a növekedési folyamat elengedhetetlen része; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy ha a könyvvizsgáló cég vagy a könyvvizsgálói hálózat egy megrendelőtől kapott díjazása meghalad egy adott küszöbértéket, azt nyilvánosságra kell hozni, és amikor az meghaladja teljes bevétel egy bizonyos arányát, a felügyeleti hatóságoknak lehetőséggel kell rendelkezniük az ellenőrzések, korlátozások és más tervezései követelmények révén történő beavatkozásra, annak elkerülése érdekében, hogy a könyvvizsgáló cég gazdaságilag függő helyzetbe kerüljön; rámutat ugyanakkor, hogy kisebb cégek esetében a beavatkozás nem korlátozhatja a növekedést és hogy nagy és jelentős ügyfelek megszerzése, ami a korai stádiumban a munka jelentős részét teszi ki a növekedési folyamat elengedhetetlen része;

| 35. | úgy gondolja, hogy a közhasznú szervezetek könyvvizsgálatát végző cégeknek nyilvánossá kell tenniük beszámolójukat, amelyeket – az alkalmazott módszertan mellett – felül kell vizsgálni és minőségüket garantálni kell; |
| --- | --- |

35.

úgy gondolja, hogy a közhasznú szervezetek könyvvizsgálatát végző cégeknek nyilvánossá kell tenniük beszámolójukat, amelyeket – az alkalmazott módszertan mellett – felül kell vizsgálni és minőségüket garantálni kell;

| 36. | úgy véli, hogy egy cég, egy közhasznú szervezet és/vagy egy könyvvizsgáló cég vezetése által bizonyítottan elkövetett beosztással való visszaélés esetén lehetségesnek kell lennie a büntetőeljárás összes érintett ellen történő megindításának; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy egy cég, egy közhasznú szervezet és/vagy egy könyvvizsgáló cég vezetése által bizonyítottan elkövetett beosztással való visszaélés esetén lehetségesnek kell lennie a büntetőeljárás összes érintett ellen történő megindításának;

| 37. | meggyőződése szerint a társulási modell megfelelő a könyvvizsgáló társaságok számára, mivel védi függetlenségüket; |
| --- | --- |

37.

meggyőződése szerint a társulási modell megfelelő a könyvvizsgáló társaságok számára, mivel védi függetlenségüket;

| 38. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék mintaszerűvé a közfeladatot ellátó szervezetek könyvvizsgálatát, és kerüljék el azokat az esetleges összeférhetetlenségeket, amelyek a könyvvizsgáló és az auditált közigazgatási szervek döntéshozó szervei közötti kapcsolatokból eredhetnek; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék mintaszerűvé a közfeladatot ellátó szervezetek könyvvizsgálatát, és kerüljék el azokat az esetleges összeférhetetlenségeket, amelyek a könyvvizsgáló és az auditált közigazgatási szervek döntéshozó szervei közötti kapcsolatokból eredhetnek;

Csoportkönyvvizsgálat

| 39. | támogatja a zöld könyv csoportok könyvvizsgálatára vonatkozó javaslatait; |
| --- | --- |

39.

támogatja a zöld könyv csoportok könyvvizsgálatára vonatkozó javaslatait;

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a csoportos könyvvizsgálat során történő adatközlés ügyét az uniós adatvédelmi jogszabályi keret jövőbeli felülvizsgálatával összefüggésben; |
| --- | --- |

40.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a csoportos könyvvizsgálat során történő adatközlés ügyét az uniós adatvédelmi jogszabályi keret jövőbeli felülvizsgálatával összefüggésben;

| 41. | úgy véli, hogy a csoportok könyvvizsgálatát végzőknek világos rálátással kell rendelkezniük a csoportra, és a csoportalapú ellenőrzésnek alávetett pénzügyi intézményeknek párbeszédet kell folytatniuk a csoportot felügyelő hatósággal; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a csoportok könyvvizsgálatát végzőknek világos rálátással kell rendelkezniük a csoportra, és a csoportalapú ellenőrzésnek alávetett pénzügyi intézményeknek párbeszédet kell folytatniuk a csoportot felügyelő hatósággal;

Felügyelet

| 42. | kéri a Bizottságot, hogy terjesszen be javaslatot a közhasznú társaságok könyvvizsgálói és a szabályozó hatóságok közötti kommunikáció javítására; |
| --- | --- |

42.

kéri a Bizottságot, hogy terjesszen be javaslatot a közhasznú társaságok könyvvizsgálói és a szabályozó hatóságok közötti kommunikáció javítására;

| 43. | meggyőződése, hogy létre kell hozni kommunikációs és titoktartási protokollokat, és hogy a párbeszédnek ténylegesen kétirányúnak kell lennie; |
| --- | --- |

43.

meggyőződése, hogy létre kell hozni kommunikációs és titoktartási protokollokat, és hogy a párbeszédnek ténylegesen kétirányúnak kell lennie;

| 44. | szorosabb kétirányú kommunikációt sürget a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és pénzügyi felügyelői között, különösen az aggodalomra okot adó területek vonatkozásában, ideértve a különböző pénzügyi termékek közötti kölcsönhatásokat is; ugyanilyen kommunikáció kiépítésére hív fel a könyvvizsgálók és az európai felügyeleti hatóságok között a határokon átnyúló jogalanyok tekintetében; |
| --- | --- |

44.

szorosabb kétirányú kommunikációt sürget a pénzügyi intézmények könyvvizsgálói és pénzügyi felügyelői között, különösen az aggodalomra okot adó területek vonatkozásában, ideértve a különböző pénzügyi termékek közötti kölcsönhatásokat is; ugyanilyen kommunikáció kiépítésére hív fel a könyvvizsgálók és az európai felügyeleti hatóságok között a határokon átnyúló jogalanyok tekintetében;

| 45. | rámutat a könyvvizsgálattal kapcsolatos felügyeleti gyakorlatok harmonizációjának szükségességére, és kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerébe történő integrálását, esetlegesen az ESMA-n keresztül; |
| --- | --- |

45.

rámutat a könyvvizsgálattal kapcsolatos felügyeleti gyakorlatok harmonizációjának szükségességére, és kéri a Bizottságot, hogy mérlegelje a Könyvvizsgálók Felügyeleti Testületei Európai Csoportjának a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerébe történő integrálását, esetlegesen az ESMA-n keresztül;

| 46. | kéri a pénzügyi intézmények külső könyvvizsgálóit, hogy rendszeresen tegyenek jelentést ágazati alapon az Európai Rendszerkockázati Testületnek az ágazati tendenciák, illetve a rendszerszintű kockázatok és esetleges hiányosságok potenciális forrásainak azonosítása érdekében, továbbá megjegyezi, hogy ezt arányos módon kell elvégezni; |
| --- | --- |

46.

kéri a pénzügyi intézmények külső könyvvizsgálóit, hogy rendszeresen tegyenek jelentést ágazati alapon az Európai Rendszerkockázati Testületnek az ágazati tendenciák, illetve a rendszerszintű kockázatok és esetleges hiányosságok potenciális forrásainak azonosítása érdekében, továbbá megjegyezi, hogy ezt arányos módon kell elvégezni;

| 47. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a nemzeti számvevőszékek által a könyvvizsgálói feladatuk ellátása keretében megfogalmazott következtetések tiszteletben tartásáról; |
| --- | --- |

47.

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a nemzeti számvevőszékek által a könyvvizsgálói feladatuk ellátása keretében megfogalmazott következtetések tiszteletben tartásáról;

Koncentráció és piaci struktúra

| 48. | a könyvvizsgáló piac jelenlegi összetételére tekintettel úgy véli, hogy a négy nagy könyvvizsgáló egyikének összeomlása a könyvvizsgáló szakma egészének hitelességét veszélyeztetné; |
| --- | --- |

48.

a könyvvizsgáló piac jelenlegi összetételére tekintettel úgy véli, hogy a négy nagy könyvvizsgáló egyikének összeomlása a könyvvizsgáló szakma egészének hitelességét veszélyeztetné;

| 49. | hiszi, hogy még ha egy könyvvizsgáló cég csődje nem is idéz elő közvetlen dominóhatást a gazdaság többi részében, a cégek, amelyek „túl nagyok ahhoz, hogy megbukjanak”, erkölcsi kockázatot jelentenek; ezért a nagy könyvvizsgáló vállalkozásokkal kapcsolatos készenléti terveket meg kell erősíteni; e terveknek arra kell irányulniuk, hogy minimálisra csökkentsék egy könyvvizsgáló cég megfelelő indok nélküli piacról való kivonulásának lehetőségét, illetve csökkentsék az az által okozott bizonytalanságot és zavart; |
| --- | --- |

49.

hiszi, hogy még ha egy könyvvizsgáló cég csődje nem is idéz elő közvetlen dominóhatást a gazdaság többi részében, a cégek, amelyek „túl nagyok ahhoz, hogy megbukjanak”, erkölcsi kockázatot jelentenek; ezért a nagy könyvvizsgáló vállalkozásokkal kapcsolatos készenléti terveket meg kell erősíteni; e terveknek arra kell irányulniuk, hogy minimálisra csökkentsék egy könyvvizsgáló cég megfelelő indok nélküli piacról való kivonulásának lehetőségét, illetve csökkentsék az az által okozott bizonytalanságot és zavart;

| 50. | álláspontja szerint a készenléti tervek a cégek rendkívüli felbomlása megelőzésének fontos elemei, amelyeknek tartalmazniuk kell egy olyan mechanizmust, amely révén a szabályozó tájékoztatást kap egy adott könyvvizsgáló céget nemzeti vagy nemzetközi szinten fenyegető bárminemű problémáról annak érdekében, hogy a szabályozók betölthessék szerepüket és az ilyen helyzeteket kellő gondossággal kezelhessék; |
| --- | --- |

50.

álláspontja szerint a készenléti tervek a cégek rendkívüli felbomlása megelőzésének fontos elemei, amelyeknek tartalmazniuk kell egy olyan mechanizmust, amely révén a szabályozó tájékoztatást kap egy adott könyvvizsgáló céget nemzeti vagy nemzetközi szinten fenyegető bárminemű problémáról annak érdekében, hogy a szabályozók betölthessék szerepüket és az ilyen helyzeteket kellő gondossággal kezelhessék;

| 51. | támogatja a négy nagy könyvvizsgáló cég, valamint a pénzügyi szektor számára jelentős könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtó könyvvizsgálók vészhelyzetre vonatkozó terveinek („living wills”) bevezetését, valamint határokon átnyúló vészhelyzeti tervek létrehozását az ügyfélmegbízások abban az esetben történő zökkenőmentes átadására, ha valamely jelentős piaci szereplő kivonulna a piacról; |
| --- | --- |

51.

támogatja a négy nagy könyvvizsgáló cég, valamint a pénzügyi szektor számára jelentős könyvvizsgálói szolgáltatásokat nyújtó könyvvizsgálók vészhelyzetre vonatkozó terveinek („living wills”) bevezetését, valamint határokon átnyúló vészhelyzeti tervek létrehozását az ügyfélmegbízások abban az esetben történő zökkenőmentes átadására, ha valamely jelentős piaci szereplő kivonulna a piacról;

| 52. | hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálat terén megtett minden lépés egyik céljának a könyvvizsgálati területen tevékenykedő cégek közötti, a könyvvizsgálatok minőségét fenntartó, pontosságon és alaposságon alapuló verseny fejlesztésének kell lennie; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy a könyvvizsgálat terén megtett minden lépés egyik céljának a könyvvizsgálati területen tevékenykedő cégek közötti, a könyvvizsgálatok minőségét fenntartó, pontosságon és alaposságon alapuló verseny fejlesztésének kell lennie;

| 53. | kéri a Bizottságot, hogy a könyvvizsgálói piacon működő valamennyi vállalat számára teremtsen azonos versenyfeltételeket és európai szinten egyszerűsítse a könyvvizsgálatra vonatkozó szabályokat; álláspontja szerint a piachoz való könnyebb hozzáférés és a piacra lépés előtt álló akadályok leküzdése a könyvvizsgálói piacon a résztvevők száma növelésének kulcselemei; úgy véli, hogy a könyvvizsgáló bizottságok a legalkalmasabbak arra, hogy megválasszák a vizsgált szervezet kívánalmainak leginkább megfelelő könyvvizsgálati formát és figyelemmel kísérjék e könyvvizsgálat eredményességet és minőségét, illetve hogy különös figyelmet kell fordítani a könyvvizsgáló függetlenségére; véleménye szerint a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia azokat a módozatokat, amelyek lehetővé teszik a közhasznú szervezetek, a közszektor és az európai intézmények számára, hogy a könyvvizsgáló cégek méretétől függetlenül az általuk nyújtott könyvvizsgálati szolgáltatások minőségét jobban megítélhessék; |
| --- | --- |

53.

kéri a Bizottságot, hogy a könyvvizsgálói piacon működő valamennyi vállalat számára teremtsen azonos versenyfeltételeket és európai szinten egyszerűsítse a könyvvizsgálatra vonatkozó szabályokat; álláspontja szerint a piachoz való könnyebb hozzáférés és a piacra lépés előtt álló akadályok leküzdése a könyvvizsgálói piacon a résztvevők száma növelésének kulcselemei; úgy véli, hogy a könyvvizsgáló bizottságok a legalkalmasabbak arra, hogy megválasszák a vizsgált szervezet kívánalmainak leginkább megfelelő könyvvizsgálati formát és figyelemmel kísérjék e könyvvizsgálat eredményességet és minőségét, illetve hogy különös figyelmet kell fordítani a könyvvizsgáló függetlenségére; véleménye szerint a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia azokat a módozatokat, amelyek lehetővé teszik a közhasznú szervezetek, a közszektor és az európai intézmények számára, hogy a könyvvizsgáló cégek méretétől függetlenül az általuk nyújtott könyvvizsgálati szolgáltatások minőségét jobban megítélhessék;

| 54. | elismeri, hogy a közös könyvvizsgálatok bevezetése kedvező hatást gyakorolhat a könyvvizsgálói piac diverzifikálódására; emlékeztet a tagállamok eltérő piaci helyzetére és a közös könyvvizsgálattal kapcsolatos eltérő tapasztalataira; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a kötelező bevezetés könyvvizsgáló cégeket – különösen a kisebb könyvvizsgáló cégeket –, valamint a vizsgált vállalkozásokat és elsősorban a pénzügyi intézményeket érintő lehetséges előnyeit és költségeit, valamint azt, hogy ez hogyan hathat a könyvvizsgálói piac koncentrációjára és a pénzügyi stabilitásra; |
| --- | --- |

54.

elismeri, hogy a közös könyvvizsgálatok bevezetése kedvező hatást gyakorolhat a könyvvizsgálói piac diverzifikálódására; emlékeztet a tagállamok eltérő piaci helyzetére és a közös könyvvizsgálattal kapcsolatos eltérő tapasztalataira; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a kötelező bevezetés könyvvizsgáló cégeket – különösen a kisebb könyvvizsgáló cégeket –, valamint a vizsgált vállalkozásokat és elsősorban a pénzügyi intézményeket érintő lehetséges előnyeit és költségeit, valamint azt, hogy ez hogyan hathat a könyvvizsgálói piac koncentrációjára és a pénzügyi stabilitásra;

| 55. | úgy véli, hogy a négy nagyvállalat általi felvásárlásokat annak a többi cég vagy hálózat növekedésére gyakorolt hatása fényében kell vizsgálni; |
| --- | --- |

55.

úgy véli, hogy a négy nagyvállalat általi felvásárlásokat annak a többi cég vagy hálózat növekedésére gyakorolt hatása fényében kell vizsgálni;

| 56. | felhívja a Bizottságot a bankok és más pénzügyi intézmények részéről a kölcsönök és más pénzügyi termékek esetében alkalmazott, korlátozó – a könyvvizsgáló kiválasztását esetlegesen behatároló – kötelezettségvállalások alkalmazásának vizsgálatára; |
| --- | --- |

56.

felhívja a Bizottságot a bankok és más pénzügyi intézmények részéről a kölcsönök és más pénzügyi termékek esetében alkalmazott, korlátozó – a könyvvizsgáló kiválasztását esetlegesen behatároló – kötelezettségvállalások alkalmazásának vizsgálatára;

| 57. | véleménye szerint létfontosságú, hogy megtiltsák a négy nagy cégnek kedvező korlátozó záradékok alkalmazását a szerződésekben; |
| --- | --- |

57.

véleménye szerint létfontosságú, hogy megtiltsák a négy nagy cégnek kedvező korlátozó záradékok alkalmazását a szerződésekben;

| 58. | felszólít a kis és közepes méretű könyvvizsgáló cégek közötti összeolvadások támogatására; sürgeti a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy könyvvizsgáló cégekre vonatkozó minőségi tanúsítvány és nyilvántartás létrehozását abból a célból, hogy a közepes és kisméretű könyvvizsgáló cégek is igazolhassák, hogy munkájuk megfelelő minőségű; úgy véli, hogy a közbeszerzési ágazatban tűzzék ki célul, hogy ne a négy nagyvállalat közül válasszanak céget, a közigazgatási szervek pedig határozzanak meg egy irányszámot az ilyen cégek alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

58.

felszólít a kis és közepes méretű könyvvizsgáló cégek közötti összeolvadások támogatására; sürgeti a Bizottságot, hogy tanulmányozza egy könyvvizsgáló cégekre vonatkozó minőségi tanúsítvány és nyilvántartás létrehozását abból a célból, hogy a közepes és kisméretű könyvvizsgáló cégek is igazolhassák, hogy munkájuk megfelelő minőségű; úgy véli, hogy a közbeszerzési ágazatban tűzzék ki célul, hogy ne a négy nagyvállalat közül válasszanak céget, a közigazgatási szervek pedig határozzanak meg egy irányszámot az ilyen cégek alkalmazása tekintetében;

| 59. | kéri a Bizottságot, hogy a közhasznú szervezetek pályázatai esetében írja elő, hogy a négy nagy könyvvizsgáló cég mellett legalább két másik cég számára is biztosítsák a pályázati eljáráshoz való méltányos hozzáférést; véleménye szerint e folyamatban a könyvvizsgáló bizottságnak döntő szerepet kell kapnia, és az érdekelt feleknek is részt kellene venniük benne; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a könyvvizsgáló bizottság gyakorlatát a pályázati eljárások szempontjából, különös tekintettel a hivatalos pályázati eljárással járó adminisztrációs terhekre, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálók kinevezésére vonatkozó végső döntés alapjául a könyvvizsgáló bizottság javaslata szolgáljon; álláspontja az, hogy e javaslatnak ki kell térnie a lefolytatott eljárás, az alkalmazott kritériumok és a könyvvizsgáló bizottság ajánlását motiváló indokok ismertetésére; |
| --- | --- |

59.

kéri a Bizottságot, hogy a közhasznú szervezetek pályázatai esetében írja elő, hogy a négy nagy könyvvizsgáló cég mellett legalább két másik cég számára is biztosítsák a pályázati eljáráshoz való méltányos hozzáférést; véleménye szerint e folyamatban a könyvvizsgáló bizottságnak döntő szerepet kell kapnia, és az érdekelt feleknek is részt kellene venniük benne; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a könyvvizsgáló bizottság gyakorlatát a pályázati eljárások szempontjából, különös tekintettel a hivatalos pályázati eljárással járó adminisztrációs terhekre, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a könyvvizsgálók kinevezésére vonatkozó végső döntés alapjául a könyvvizsgáló bizottság javaslata szolgáljon; álláspontja az, hogy e javaslatnak ki kell térnie a lefolytatott eljárás, az alkalmazott kritériumok és a könyvvizsgáló bizottság ajánlását motiváló indokok ismertetésére;

| 60. | felhívja a Bizottságot (a Versenypolitikai Főigazgatóságot), hogy végezze el a könyvvizsgálói piac részletes vizsgálatát; |
| --- | --- |

60.

felhívja a Bizottságot (a Versenypolitikai Főigazgatóságot), hogy végezze el a könyvvizsgálói piac részletes vizsgálatát;

Az európai piac megteremtése

| 61. | úgy véli, hogy a könyvvizsgálat a belső piac újjáélesztésének szerves része; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben vezethetne a határokon átnyúló könyvvizsgálói tevékenység elősegítése a piacra való belépés esetleges korlátainak és a kapacitásbeli szűk keresztmetszetek felszámolásához; kéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy mennyiben vezethetne a könyvvizsgálói szolgáltatások európai piaca az eljárás összetettségének és a költségeinek csökkentéséhez valamennyi piaci résztvevő, különösen a kis- és közepes könyvvizsgáló cégek számára; ösztönzi a Bizottságot arra, hogy tegyen meg minden megfelelő lépést a nemzetközi könyvvizsgálati standardok uniós jogba történő átvétele és átültetése érdekében, ami hozzájárulhat a könyvvizsgáló cégek valóban egyenlő versenyfeltételeinek kialakításához; emlékezteti a Bizottságot a könyvvizsgálók felelősségére vonatkozó javaslataira; erre való tekintettel felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a fokozatos harmonizálás érdekében, amely a „könyvvizsgálók európai útlevelének” kialakítására irányul, különös tekintettel mindarra, ami a könyvvizsgálók függetlenségét garantálja; |
| --- | --- |

61.

úgy véli, hogy a könyvvizsgálat a belső piac újjáélesztésének szerves része; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mennyiben vezethetne a határokon átnyúló könyvvizsgálói tevékenység elősegítése a piacra való belépés esetleges korlátainak és a kapacitásbeli szűk keresztmetszetek felszámolásához; kéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy mennyiben vezethetne a könyvvizsgálói szolgáltatások európai piaca az eljárás összetettségének és a költségeinek csökkentéséhez valamennyi piaci résztvevő, különösen a kis- és közepes könyvvizsgáló cégek számára; ösztönzi a Bizottságot arra, hogy tegyen meg minden megfelelő lépést a nemzetközi könyvvizsgálati standardok uniós jogba történő átvétele és átültetése érdekében, ami hozzájárulhat a könyvvizsgáló cégek valóban egyenlő versenyfeltételeinek kialakításához; emlékezteti a Bizottságot a könyvvizsgálók felelősségére vonatkozó javaslataira; erre való tekintettel felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatokat a fokozatos harmonizálás érdekében, amely a „könyvvizsgálók európai útlevelének” kialakítására irányul, különös tekintettel mindarra, ami a könyvvizsgálók függetlenségét garantálja;

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki páneurópai felelősségi rendszert a könyvvizsgáló szakma számára; |
| --- | --- |

62.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki páneurópai felelősségi rendszert a könyvvizsgáló szakma számára;

Nemzetközi együttműködés

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy fokozza a nagyobb konvergencia irányába tett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

63.

kéri a Bizottságot, hogy fokozza a nagyobb konvergencia irányába tett erőfeszítéseit;

*

* *

| 64. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

64.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0223.

(2)  HL C 87. E, 2010.4.1., 23. o.

(3)  HL L 157., 2006.6.9., 87. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/9

---

2011. szeptember 13., keddA nyugdíjkorhatárhoz közeledő nők helyzete

P7_TA(2011)0360

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők helyzetéről (2011/2091(INI))

2013/C 51 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. és 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre, és különösen annak 2. és 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 19. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 19. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21., 23. és 25. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 21., 23. és 25. cikkére,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó stratégia – 2010–2015” című, 2010. szeptember 21-i bizottsági közleményre (COM(2010)0491),

| — | tekintettel „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezelése (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezelése (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0180),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (2008/867/EK) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2008. október 3-i bizottsági ajánlásra (2008/867/EK) (1),

| — | tekintettel a Bizottság megbízásából készült, „Az egészségügyi ellátáshoz és a hosszú távú gondozáshoz való hozzáférés – Van-e egyenlőség a nők és a férfiak között?” című, 2010. július 22-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság megbízásából készült, „Az egészségügyi ellátáshoz és a hosszú távú gondozáshoz való hozzáférés – Van-e egyenlőség a nők és a férfiak között?” című, 2010. július 22-i jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság megbízásából készült, „A nemek közötti egyenlőséget érvényesítő aktív befogadási szakpolitikák” című, 2009. november 24-i jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság megbízásából készült, „A nemek közötti egyenlőséget érvényesítő aktív befogadási szakpolitikák” című, 2009. november 24-i jelentésre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló, 2011. március 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségről szóló európai paktumról (2011–2020) szóló, 2011. március 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a munkaerő és a népesség öregedése által a foglalkoztatáspolitikákra gyakorolt hatásról szóló, 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerő és a népesség öregedése által a foglalkoztatáspolitikákra gyakorolt hatásról szóló, 2010. december 6-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az aktív időskorról szóló, 2010. június 7-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az aktív időskorról szóló, 2010. június 7-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az egészségben és méltóságban töltött időskorról szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségben és méltóságban töltött időskorról szóló, 2009. november 30-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes időskor” című, 2009. június 8-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és férfiak közötti esélyegyenlőség: aktív és méltóságteljes időskor” című, 2009. június 8-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért „Az öregedő munkaerő munkakörülményei” című, 2008. május 1-jei jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért „Az öregedő munkaerő munkakörülményei” című, 2008. május 1-jei jelentésére,

| — | tekintettel az időskorról szóló második világtalálkozón (A/CONF.197/9 8) 2002. április 12-én elfogadott, az időskorra vonatkozó madridi nemzetközi cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az időskorról szóló második világtalálkozón (A/CONF.197/9 8) 2002. április 12-én elfogadott, az időskorra vonatkozó madridi nemzetközi cselekvési tervre,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés minden formájának felszámolásáról szóló, 1979-ben elfogadott ENSZ-egyezményre (CEDAW),

| — | tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők idősödő társadalomban betöltött szerepéről szóló, 2010. szeptember 7-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0291/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0291/2011),

| A. | mivel a nemek közötti egyenlőség és a – többek között az életkoron alapuló –megkülönböztetésmentesség az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített egyik uniós alapelv, valamint a Közösség egyik célkitűzése és feladata, |
| --- | --- |

A.

mivel a nemek közötti egyenlőség és a – többek között az életkoron alapuló –megkülönböztetésmentesség az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített egyik uniós alapelv, valamint a Közösség egyik célkitűzése és feladata,

| B. | mivel az Európa 2020 stratégia kiemelt célul tűzte ki a 75 %-os foglalkoztatási rátát a nők és a férfiak számára egyaránt, és célkitűzései között szerepelt az is, hogy 20 millióval csökkentse a szegénységtől fenyegetettek számát; mivel a rájuk jellemző nagyfokú szegénység és munkanélküliség miatt az 50 év feletti nők csoportja ezért döntő fontosságú korcsoport mindkét cél eléréséhez, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európa 2020 stratégia kiemelt célul tűzte ki a 75 %-os foglalkoztatási rátát a nők és a férfiak számára egyaránt, és célkitűzései között szerepelt az is, hogy 20 millióval csökkentse a szegénységtől fenyegetettek számát; mivel a rájuk jellemző nagyfokú szegénység és munkanélküliség miatt az 50 év feletti nők csoportja ezért döntő fontosságú korcsoport mindkét cél eléréséhez,

| C. | mivel állandósultak a nemekhez kötődő sztereotípiák, amelyek az idősekre a munkaerőpiacon váró, az életkoron alapuló megkülönböztetéssel együtt különösen az idősebb nők munkavállalási, képzési és előrelépési esélyeit csökkentik, és részben növelik az időskori szegénység kockázatát, |
| --- | --- |

C.

mivel állandósultak a nemekhez kötődő sztereotípiák, amelyek az idősekre a munkaerőpiacon váró, az életkoron alapuló megkülönböztetéssel együtt különösen az idősebb nők munkavállalási, képzési és előrelépési esélyeit csökkentik, és részben növelik az időskori szegénység kockázatát,

| D. | mivel a nemen alapuló megkülönböztetés a megkülönböztetés egy sajátos típusa annyiban, hogy szisztematikus és átfogó, valamint a megkülönböztetés összes más formáját áthatja és azokhoz hozzáadódik, |
| --- | --- |

D.

mivel a nemen alapuló megkülönböztetés a megkülönböztetés egy sajátos típusa annyiban, hogy szisztematikus és átfogó, valamint a megkülönböztetés összes más formáját áthatja és azokhoz hozzáadódik,

| E. | mivel napjaink munkaerőpiaca minden eddiginél dinamikusabb és változékonyabb, aminek eredményeképpen az egyazon területen belüli foglalkoztatás többé nem garantált egy egész életre; mivel ebből kifolyólag a gazdasági válság rámutatott arra, hogy a nők fontos szerepet töltenek be a munkaerőpiacon, |
| --- | --- |

E.

mivel napjaink munkaerőpiaca minden eddiginél dinamikusabb és változékonyabb, aminek eredményeképpen az egyazon területen belüli foglalkoztatás többé nem garantált egy egész életre; mivel ebből kifolyólag a gazdasági válság rámutatott arra, hogy a nők fontos szerepet töltenek be a munkaerőpiacon,

| F. | mivel Európa jövőbeni jóléte és befogadó jellege attól függ, hogy képes-e hathatósan javítani a munkaerejében rejlő erőforrások kihasználását, azzal, hogy olyan munkakörülményeket és szociális biztonsági rendszereket hoz létre, amelyek támogatják a munka- és életkörülmények javítását, egyúttal pedig figyelembe veszik a gazdaságot; mivel ez a munka, a családi és magánélet összeegyeztetésére, továbbá a közvetett és közvetlen megkülönböztetés és a nemek között a munkaerőpiacon aránytalanságokat eredményező nemi sztereotípiák kezelésére irányuló megfelelő politikákat is magában foglal, |
| --- | --- |

F.

mivel Európa jövőbeni jóléte és befogadó jellege attól függ, hogy képes-e hathatósan javítani a munkaerejében rejlő erőforrások kihasználását, azzal, hogy olyan munkakörülményeket és szociális biztonsági rendszereket hoz létre, amelyek támogatják a munka- és életkörülmények javítását, egyúttal pedig figyelembe veszik a gazdaságot; mivel ez a munka, a családi és magánélet összeegyeztetésére, továbbá a közvetett és közvetlen megkülönböztetés és a nemek között a munkaerőpiacon aránytalanságokat eredményező nemi sztereotípiák kezelésére irányuló megfelelő politikákat is magában foglal,

| G. | mivel a munkaképes korú népesség (20–64 évesek) az EU-27 területén 1990 és 2010 között 1,8 %-kal emelkedett, míg az idősebb (65 év feletti) népesség körében 3,7 % volt a növekedés, a fiatalok (0–19 évesek) aránya ellenben 5,4 %-kal csökkent; mivel a népesség 65 év feletti része az előrejelzések szerint a 2010-es 17,4 %-ról 2060-ra 30 %-ra fog nőni (3), |
| --- | --- |

G.

mivel a munkaképes korú népesség (20–64 évesek) az EU-27 területén 1990 és 2010 között 1,8 %-kal emelkedett, míg az idősebb (65 év feletti) népesség körében 3,7 % volt a növekedés, a fiatalok (0–19 évesek) aránya ellenben 5,4 %-kal csökkent; mivel a népesség 65 év feletti része az előrejelzések szerint a 2010-es 17,4 %-ról 2060-ra 30 %-ra fog nőni (3),

| H. | mivel a szegénység kockázatát az idősebb nők körében 2008-ban 22 %-nak mérték, szemben az idősebb férfiak között mért 16 %-kal (4), |
| --- | --- |

H.

mivel a szegénység kockázatát az idősebb nők körében 2008-ban 22 %-nak mérték, szemben az idősebb férfiak között mért 16 %-kal (4),

| I. | mivel az elszigetelten élő idősek között a nők gyakran és egyre inkább túlzott arányban vannak jelen, ami az emelkedő válási rátáknak és a férfiak rövidebb várható élettartamának a következménye; mivel az özvegyek és az egyedülálló idős asszonyok általában jobban ki vannak téve a szegénység, az elszigetelődés és a társadalmi kirekesztés veszélyének, |
| --- | --- |

I.

mivel az elszigetelten élő idősek között a nők gyakran és egyre inkább túlzott arányban vannak jelen, ami az emelkedő válási rátáknak és a férfiak rövidebb várható élettartamának a következménye; mivel az özvegyek és az egyedülálló idős asszonyok általában jobban ki vannak téve a szegénység, az elszigetelődés és a társadalmi kirekesztés veszélyének,

| J. | mivel az 55–64 éves nők foglalkoztatási rátája 2009-ben 37,8 % volt, szemben az ugyanilyen korú férfiak 54,8 %-ával (5), |
| --- | --- |

J.

mivel az 55–64 éves nők foglalkoztatási rátája 2009-ben 37,8 % volt, szemben az ugyanilyen korú férfiak 54,8 %-ával (5),

| K. | mivel a nők munkanélküliségi rátája 21 tagállamban magasabb a férfiakénál, és bár a tartós munkanélküliség aránya 12 országban a férfiak körében magasabb, a női munkanélküliséget nagyobb valószínűséggel álcázzák „inaktivitásnak”, ha az illető házas vagy gyermekei vannak, |
| --- | --- |

K.

mivel a nők munkanélküliségi rátája 21 tagállamban magasabb a férfiakénál, és bár a tartós munkanélküliség aránya 12 országban a férfiak körében magasabb, a női munkanélküliséget nagyobb valószínűséggel álcázzák „inaktivitásnak”, ha az illető házas vagy gyermekei vannak,

| L. | mivel a 30 év alatti nők átlagos órabére 92 %-a a férfiakénak, az 50–59 éves korcsoportban pedig 67,5 % ez az arány (6), továbbá a nemek közötti bérszakadék uniós átlaga eléri a 17,5 %-ot, |
| --- | --- |

L.

mivel a 30 év alatti nők átlagos órabére 92 %-a a férfiakénak, az 50–59 éves korcsoportban pedig 67,5 % ez az arány (6), továbbá a nemek közötti bérszakadék uniós átlaga eléri a 17,5 %-ot,

| M. | mivel a társadalmi-gazdasági helyzet nemek szerinti különbségei nagyrészt a nemek közötti hagyományos szerepmegosztásból erednek, ahol elsődlegesen a férfiak felelnek a kenyérkeresetért, a nők pedig a fizetés nélküli házimunkáért és a család gondozásáért, beleértve a szélesebb családot is, ami nagy mértékben kihat arra, hogy a nők a férfiakhoz képest – például a nyugdíj terén – mennyi társadalombiztosítási jogosultságot tudnak felhalmozni, és ennélfogva hatással van időskori helyzetükre, különösen az elváltak, külön élők vagy özvegyek esetében, |
| --- | --- |

M.

mivel a társadalmi-gazdasági helyzet nemek szerinti különbségei nagyrészt a nemek közötti hagyományos szerepmegosztásból erednek, ahol elsődlegesen a férfiak felelnek a kenyérkeresetért, a nők pedig a fizetés nélküli házimunkáért és a család gondozásáért, beleértve a szélesebb családot is, ami nagy mértékben kihat arra, hogy a nők a férfiakhoz képest – például a nyugdíj terén – mennyi társadalombiztosítási jogosultságot tudnak felhalmozni, és ennélfogva hatással van időskori helyzetükre, különösen az elváltak, külön élők vagy özvegyek esetében,

| N. | mivel a nőknél nagyobb valószínűséggel fordul elő a lassabb, rövidebb és/vagy félbeszakított pályafutás és az alacsonyabb átlagjövedelem, mint a férfiaknál, amit a nemek közötti nagyobb bérszakadék is tükröz, és ez az egyéni nyugdíjszámlára befizetett járulékokat tekintve különbséget okoz a két nem között, ezáltal növeli a nők időskori szegénységének kockázatát, |
| --- | --- |

N.

mivel a nőknél nagyobb valószínűséggel fordul elő a lassabb, rövidebb és/vagy félbeszakított pályafutás és az alacsonyabb átlagjövedelem, mint a férfiaknál, amit a nemek közötti nagyobb bérszakadék is tükröz, és ez az egyéni nyugdíjszámlára befizetett járulékokat tekintve különbséget okoz a két nem között, ezáltal növeli a nők időskori szegénységének kockázatát,

| O. | mivel a nemek közötti aránytalanság mértéke kisebb a családalapítás előtt, és annak szintje a párkapcsolat alapítását követően növekszik; mivel a nők foglalkoztatási rátája az első gyermek születésekor csökken, és munkaerő-piaci hátrányuk életük korai szakaszában tovább halmozódik a gyermekgondozás, a későbbiekben pedig az idősek gondozása miatt, ami gyakran az aktív keresők elszegényedéséhez vezet, |
| --- | --- |

O.

mivel a nemek közötti aránytalanság mértéke kisebb a családalapítás előtt, és annak szintje a párkapcsolat alapítását követően növekszik; mivel a nők foglalkoztatási rátája az első gyermek születésekor csökken, és munkaerő-piaci hátrányuk életük korai szakaszában tovább halmozódik a gyermekgondozás, a későbbiekben pedig az idősek gondozása miatt, ami gyakran az aktív keresők elszegényedéséhez vezet,

| P. | mivel az idősebb nők a férfiakhoz képest gyakrabban vállalnak vagy kényszerülnek vállalni részmunkaidős állást, és gyakrabban hagyják el vagy kényszerülnek elhagyni a munkaerőpiacot az előrehozott öregségi nyugdíjjal élve, |
| --- | --- |

P.

mivel az idősebb nők a férfiakhoz képest gyakrabban vállalnak vagy kényszerülnek vállalni részmunkaidős állást, és gyakrabban hagyják el vagy kényszerülnek elhagyni a munkaerőpiacot az előrehozott öregségi nyugdíjjal élve,

| Q. | mivel szinte mindegyik európai országban széles körben elismerik az aktív munkaerő-piaci politikák vonatkozásában a nemek szerinti megközelítés fontosságát, ugyanakkor az aktív munkaerő-piaci politikák értékelése azt jelzi, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése nem egyenletes és meglehetősen szűk hatókörű, |
| --- | --- |

Q.

mivel szinte mindegyik európai országban széles körben elismerik az aktív munkaerő-piaci politikák vonatkozásában a nemek szerinti megközelítés fontosságát, ugyanakkor az aktív munkaerő-piaci politikák értékelése azt jelzi, hogy a nemek közötti egyenlőség érvényesítése nem egyenletes és meglehetősen szűk hatókörű,

| R. | mivel az 50 év feletti nők a nemen és életkoron alapuló sztereotípiák miatt gyakran kétszeres vagy többszörös megkülönböztetéssel néznek szembe, amit rendszerint a korukra jellemző munkavégzési és életviteli minták tovább súlyosbítanak (pl. megszakítások a pályafutásban, részmunkaidős foglalkoztatás, ismételt munkába állás egy bizonyos időtartamú munkanélküliséget követően, a munkahelyük feladása a család ellátása miatt vagy a család elsősorban kereskedelmi vagy mezőgazdasági vállalkozásában, fizetés és társadalombiztosítási járulékfizetés nélkül végzett munka miatt és a nemek közötti bérszakadék); mivel a nők ezért jellemzően sokkal inkább halmozottan hátrányos helyzetűek, mint az azonos csoportokba tartozó férfiak; mivel ráadásul válság idején ezeket a nőket még inkább veszélyezteti az elszegényedés, |
| --- | --- |

R.

mivel az 50 év feletti nők a nemen és életkoron alapuló sztereotípiák miatt gyakran kétszeres vagy többszörös megkülönböztetéssel néznek szembe, amit rendszerint a korukra jellemző munkavégzési és életviteli minták tovább súlyosbítanak (pl. megszakítások a pályafutásban, részmunkaidős foglalkoztatás, ismételt munkába állás egy bizonyos időtartamú munkanélküliséget követően, a munkahelyük feladása a család ellátása miatt vagy a család elsősorban kereskedelmi vagy mezőgazdasági vállalkozásában, fizetés és társadalombiztosítási járulékfizetés nélkül végzett munka miatt és a nemek közötti bérszakadék); mivel a nők ezért jellemzően sokkal inkább halmozottan hátrányos helyzetűek, mint az azonos csoportokba tartozó férfiak; mivel ráadásul válság idején ezeket a nőket még inkább veszélyezteti az elszegényedés,

| S. | mivel a nőket a munkaerőpiacon gyakran sokkal fiatalabb korban kezdik „öregnek” tekinteni, mint a férfiakat; mivel az életkoron alapuló megkülönböztetés az európaiak 58 %-a szerint elterjedt jelenség (7), |
| --- | --- |

S.

mivel a nőket a munkaerőpiacon gyakran sokkal fiatalabb korban kezdik „öregnek” tekinteni, mint a férfiakat; mivel az életkoron alapuló megkülönböztetés az európaiak 58 %-a szerint elterjedt jelenség (7),

| T. | mivel az idősebb nőkkel szembeni erőszak kérdése rendkívül csekély figyelmet kap, tekintve, hogy az érintett nők különösen elzárkóznak a bántalmazás bejelentésétől, a szolgáltatók sztereotip hozzáállása miatt pedig – akik úgy vélik, hogy az idős nők kevésbé vannak kitéve az erőszak kockázatának – csak szűkös választási lehetőségek állnak a bántalmazás áldozatává vált idősebb nők rendelkezésére, |
| --- | --- |

T.

mivel az idősebb nőkkel szembeni erőszak kérdése rendkívül csekély figyelmet kap, tekintve, hogy az érintett nők különösen elzárkóznak a bántalmazás bejelentésétől, a szolgáltatók sztereotip hozzáállása miatt pedig – akik úgy vélik, hogy az idős nők kevésbé vannak kitéve az erőszak kockázatának – csak szűkös választási lehetőségek állnak a bántalmazás áldozatává vált idősebb nők rendelkezésére,

| U. | mivel már kora gyermekkortól az egyenlőségre történő nevelés, valamint a szakképzési orientációs politikák és a nők munkavállalását előmozdító politikák jelentik a célravezető eszközt e megkülönböztetések tartós felszámolásához, |
| --- | --- |

U.

mivel már kora gyermekkortól az egyenlőségre történő nevelés, valamint a szakképzési orientációs politikák és a nők munkavállalását előmozdító politikák jelentik a célravezető eszközt e megkülönböztetések tartós felszámolásához,

Általános rendelkezések

| 1. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a határozatát, hogy a 2012-es év az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás európai éve lesz, és a Bizottságot és a tagállamokat megfelelő és célravezető lépésekre hívja fel a megkülönböztetés leküzdése érdekében, többek között az életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel együtt járó sztereotípiák leküzdésével és a generációk közötti szolidaritás ösztönzésével; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a határozatát, hogy a 2012-es év az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás európai éve lesz, és a Bizottságot és a tagállamokat megfelelő és célravezető lépésekre hívja fel a megkülönböztetés leküzdése érdekében, többek között az életkoron és nemen alapuló megkülönböztetéssel együtt járó sztereotípiák leküzdésével és a generációk közötti szolidaritás ösztönzésével;

| 2. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az 50 év feletti nőkkel szembeni többszörös megkülönböztetés jobban tükröződjön – és hatékonyan küzdjenek ellene – a nyitott koordinációs módszerben a nyugdíjak, a társadalmi integráció, a foglalkoztatás, a nemi sztereotípiák megváltoztatása és a nők politikai és gazdasági döntéshozatalba való bevonása terén; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy az 50 év feletti nőkkel szembeni többszörös megkülönböztetés jobban tükröződjön – és hatékonyan küzdjenek ellene – a nyitott koordinációs módszerben a nyugdíjak, a társadalmi integráció, a foglalkoztatás, a nemi sztereotípiák megváltoztatása és a nők politikai és gazdasági döntéshozatalba való bevonása terén;

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy a nyugdíjreform előkészítésében és végrehajtásában valósítsa meg a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését – ezt a kérdést a nyugdíjrendszerekről szóló, a közeljövőben megjelenő fehér könyvben és más társadalombiztosítási reformok során is figyelembe kell venni –, hogy ösztönözze az egyenlőséget jobban elősegítő biztosításmatematikai számításnak az alkalmazását a nők és a férfiak esetében, hogy támogassa a szegénység kockázatának csökkentésére irányuló lépéseket, hogy küzdje le a jelenlegi időskori szegénységet, hogy javítsa az (egészségügyi) ellátás minőségét, megfizethetőségét és az ahhoz való hozzáférést, és hogy vessen véget a kötelező nyugdíjazás gyakorlatának, ezzel egyidejűleg a megkülönböztetés kezelésével lehetővé téve a munkaerő-piaci részvételt az idősebb nők számára; |
| --- | --- |

3.

felhívja a tagállamokat, hogy a nyugdíjreform előkészítésében és végrehajtásában valósítsa meg a nemek közötti esélyegyenlőség érvényesítését – ezt a kérdést a nyugdíjrendszerekről szóló, a közeljövőben megjelenő fehér könyvben és más társadalombiztosítási reformok során is figyelembe kell venni –, hogy ösztönözze az egyenlőséget jobban elősegítő biztosításmatematikai számításnak az alkalmazását a nők és a férfiak esetében, hogy támogassa a szegénység kockázatának csökkentésére irányuló lépéseket, hogy küzdje le a jelenlegi időskori szegénységet, hogy javítsa az (egészségügyi) ellátás minőségét, megfizethetőségét és az ahhoz való hozzáférést, és hogy vessen véget a kötelező nyugdíjazás gyakorlatának, ezzel egyidejűleg a megkülönböztetés kezelésével lehetővé téve a munkaerő-piaci részvételt az idősebb nők számára;

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy az idősebb nők körében a szegénység kockázatának csökkentés érdekében egészítsék ki a nyugdíjakra vonatkozó jogi szabályozást az özvegyi nyugdíjellátás lehetőségével; |
| --- | --- |

4.

felhívja a tagállamokat, hogy az idősebb nők körében a szegénység kockázatának csökkentés érdekében egészítsék ki a nyugdíjakra vonatkozó jogi szabályozást az özvegyi nyugdíjellátás lehetőségével;

| 5. | hangsúlyozza a nők legkiszolgáltatottabb csoportjainak, azaz a bevándorló, kisebbségekhez tartozó, fogyatékkal élő, alacsony képzettségű, munkahelyi tapasztalattal nem rendelkező, börtönviselt stb. nők integrációjára irányuló intézkedések végrehajtásának fontosságát, a méltányos élethez való joguk biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a nők legkiszolgáltatottabb csoportjainak, azaz a bevándorló, kisebbségekhez tartozó, fogyatékkal élő, alacsony képzettségű, munkahelyi tapasztalattal nem rendelkező, börtönviselt stb. nők integrációjára irányuló intézkedések végrehajtásának fontosságát, a méltányos élethez való joguk biztosítása érdekében;

| 6. | felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a méltóságteljes időskort, az idős nőket érő megaláztatás, megkülönböztetés vagy erőszak bármilyen formájától mentesen; |
| --- | --- |

6.

felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsák a méltóságteljes időskort, az idős nőket érő megaláztatás, megkülönböztetés vagy erőszak bármilyen formájától mentesen;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az idősebb nők gazdasági erőforrást, valamint tapasztalatok tárházát képviselik, továbbá kulcsfontosságú támogatást jelentenek a közösség és a család számára mint a rászorulók gondozását ellátó személyek, illetve – tekintettel gazdag szakmai tapasztalataikra – mint foglalkoztatási szakértők, továbbá hozzájárulnak a vidék fenntartásához; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az idősebb nők gazdasági erőforrást, valamint tapasztalatok tárházát képviselik, továbbá kulcsfontosságú támogatást jelentenek a közösség és a család számára mint a rászorulók gondozását ellátó személyek, illetve – tekintettel gazdag szakmai tapasztalataikra – mint foglalkoztatási szakértők, továbbá hozzájárulnak a vidék fenntartásához;

| 8. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az időskorú női lakosság esetében fennálló digitális szakadék felszámolása, valamint a társas, kommunikációs, autonómia- és érdekérvényesítő képességek növelése érdekében mozdítsanak elő olyan konkrét kezdeményezéseket, amelyek az új technológiákhoz kapcsolódó nyelvezet és kultúra elsajátítására irányulnak; |
| --- | --- |

8.

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az időskorú női lakosság esetében fennálló digitális szakadék felszámolása, valamint a társas, kommunikációs, autonómia- és érdekérvényesítő képességek növelése érdekében mozdítsanak elő olyan konkrét kezdeményezéseket, amelyek az új technológiákhoz kapcsolódó nyelvezet és kultúra elsajátítására irányulnak;

| 9. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével szoros együttműködésben készítsenek tanulmányt az 50 év feletti nők helyzetéről, különös figyelmet fordítva a munkaerőpiacon és gondozóként szerzett tapasztalataikra, a nők és a férfiak időhasználatának mikéntjére, az egészségügyi kérdésekre, valamint olyan egyéb kihívásokra, amelyekkel szembe kell nézniük; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetével szoros együttműködésben készítsenek tanulmányt az 50 év feletti nők helyzetéről, különös figyelmet fordítva a munkaerőpiacon és gondozóként szerzett tapasztalataikra, a nők és a férfiak időhasználatának mikéntjére, az egészségügyi kérdésekre, valamint olyan egyéb kihívásokra, amelyekkel szembe kell nézniük;

Nők a munkaerőpiacon

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás európai éve keretében teremtsenek olyan feltételeket, amelyek lehetővé teszik az idősebb nők számára és segítik őket, hogy a munkaerőpiacon maradjanak és/vagy oda visszatérjenek, hogy potenciáljukat fel tudják használni a munkaerőpiacon és a jogaikat tiszteletben tartsák; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyúttal érvényesítsenek olyan intézkedéseket, amelyek arra ösztönzik a munkaadókat, hogy javítsák az esélyegyenlőségre vonatkozó politikáikat az idősebb nők felé irányuló, korral kapcsolatos negatív hozzáállások kezelése érdekében, valamint azért hogy az idősebb női munkavállalóknak ugyanolyan hozzáférésük legyen a képzésekhez, előléptetéshez és szakmai előmenetelhez; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az aktív időskor és a generációk közötti szolidaritás európai éve keretében teremtsenek olyan feltételeket, amelyek lehetővé teszik az idősebb nők számára és segítik őket, hogy a munkaerőpiacon maradjanak és/vagy oda visszatérjenek, hogy potenciáljukat fel tudják használni a munkaerőpiacon és a jogaikat tiszteletben tartsák; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy egyúttal érvényesítsenek olyan intézkedéseket, amelyek arra ösztönzik a munkaadókat, hogy javítsák az esélyegyenlőségre vonatkozó politikáikat az idősebb nők felé irányuló, korral kapcsolatos negatív hozzáállások kezelése érdekében, valamint azért hogy az idősebb női munkavállalóknak ugyanolyan hozzáférésük legyen a képzésekhez, előléptetéshez és szakmai előmenetelhez;

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul alakítsanak ki átfogó, többdimenziós, nemek szerint differenciált és az életkornak megfelelő megközelítést a foglalkoztatási és szociálpolitikákban, hogy biztosítsák a nők foglalkoztatását és társadalmi integrációját; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a már most szegénységben élő idősebb nők generációjának helyzetét is alaposan értékeljék, és sürgősen hozzanak megfelelő és célravezető intézkedéseket, amelyekkel ezeket a nőket kivezetik a szegénységből; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul alakítsanak ki átfogó, többdimenziós, nemek szerint differenciált és az életkornak megfelelő megközelítést a foglalkoztatási és szociálpolitikákban, hogy biztosítsák a nők foglalkoztatását és társadalmi integrációját; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a már most szegénységben élő idősebb nők generációjának helyzetét is alaposan értékeljék, és sürgősen hozzanak megfelelő és célravezető intézkedéseket, amelyekkel ezeket a nőket kivezetik a szegénységből;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő módon kezeljék az idősebb nők által az álláskeresés során tapasztalt többszörös megkülönböztetést; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy megfelelő módon kezeljék az idősebb nők által az álláskeresés során tapasztalt többszörös megkülönböztetést;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és javítsa a pontos, releváns, összehasonlítható, nem és életkor szerinti európai adatok gyűjtését és elemzését, különösen az idősebb, köztük a migráns és fogyatékkal élő nők foglalkoztatási és munkanélküliségi rátájáról, az idősebb nőknek a (fizetés nélküli) családi gondozásban való (informális) részvételéről, valamint az eltartott idősek arányáról és az idősekkel szembeni rossz bánásmódról, aminek a tagállamok valamennyi jelenlegi adatvédelmi jogszabályával összhangban kell történnie; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy fejlessze tovább és javítsa a pontos, releváns, összehasonlítható, nem és életkor szerinti európai adatok gyűjtését és elemzését, különösen az idősebb, köztük a migráns és fogyatékkal élő nők foglalkoztatási és munkanélküliségi rátájáról, az idősebb nőknek a (fizetés nélküli) családi gondozásban való (informális) részvételéről, valamint az eltartott idősek arányáról és az idősekkel szembeni rossz bánásmódról, aminek a tagállamok valamennyi jelenlegi adatvédelmi jogszabályával összhangban kell történnie;

| 14. | örömmel látja, hogy a tagállamok már felismerték, hogy a nemek közötti munkaerő-piaci egyenlőtlenség mintái és okai szoros kapcsolatban vannak az életciklus adott szakaszával, ezért hangsúlyozza, hogy támogatni kellene az életcikluson alapuló megközelítést a munka területén; szorgalmazza ugyanakkor, hogy a tagállamok – az életciklussal járó kihívások megfelelő kezelése érdekében – célzott intézkedésekkel kezeljék a fiatal, illetve idősebb nőknek az azonos korú férfiakéhoz képest hátrányos helyzetét az aktív munkaerő-piaci politikáikban, és ezekkel ne csak a felnőtt nőket és férfiakat célozzák meg; |
| --- | --- |

14.

örömmel látja, hogy a tagállamok már felismerték, hogy a nemek közötti munkaerő-piaci egyenlőtlenség mintái és okai szoros kapcsolatban vannak az életciklus adott szakaszával, ezért hangsúlyozza, hogy támogatni kellene az életcikluson alapuló megközelítést a munka területén; szorgalmazza ugyanakkor, hogy a tagállamok – az életciklussal járó kihívások megfelelő kezelése érdekében – célzott intézkedésekkel kezeljék a fiatal, illetve idősebb nőknek az azonos korú férfiakéhoz képest hátrányos helyzetét az aktív munkaerő-piaci politikáikban, és ezekkel ne csak a felnőtt nőket és férfiakat célozzák meg;

| 15. | felhívja a tagállamokat az idősebb nők munkakörülményeinek javítását célzó legjobb gyakorlatok cseréjére annak érdekében, hogy fenntartható és egészséges munkahelyeket teremtsenek számukra; |
| --- | --- |

15.

felhívja a tagállamokat az idősebb nők munkakörülményeinek javítását célzó legjobb gyakorlatok cseréjére annak érdekében, hogy fenntartható és egészséges munkahelyeket teremtsenek számukra;

| 16. | szorgalmazza, hogy a tagállamok vonják be az idősebb nőket az egész életen át tartó tanulás folyamatába, és a foglalkoztathatóságuk növelése, továbbá a független és aktív életvitel fenntartásának, valamint megszerzett tapasztalataik és tudásuk fiatalabb generációkkal történő megosztásának támogatása érdekében fejlesszék tovább, illetve támogassák az idősebb nőknek megfelelő rugalmas átképzési programokat, figyelembe véve sajátos szükségleteiket és képességeiket; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza, hogy a tagállamok vonják be az idősebb nőket az egész életen át tartó tanulás folyamatába, és a foglalkoztathatóságuk növelése, továbbá a független és aktív életvitel fenntartásának, valamint megszerzett tapasztalataik és tudásuk fiatalabb generációkkal történő megosztásának támogatása érdekében fejlesszék tovább, illetve támogassák az idősebb nőknek megfelelő rugalmas átképzési programokat, figyelembe véve sajátos szükségleteiket és képességeiket;

| 17. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a nők által a munkaerőpiacon tapasztalt hátrányok – különösen a gondozási feladataikból eredők – ne hozzák hátrányos helyzetbe őket sem a nyugdíjjogosultságuk, sem egyéb társadalombiztosítási jogosultságuk szempontjából; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak arról, hogy a nők által a munkaerőpiacon tapasztalt hátrányok – különösen a gondozási feladataikból eredők – ne hozzák hátrányos helyzetbe őket sem a nyugdíjjogosultságuk, sem egyéb társadalombiztosítási jogosultságuk szempontjából;

| 18. | felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy ha eddig még nem tették meg, a társadalombiztosítási rendszerek esetében alkalmazzák az összevonás rendszerét az alkalmazotti és önfoglalkoztatói járulékok, illetve különböző munkahelyeken elszámolt járulékok együttes elszámolásához; |
| --- | --- |

18.

felkéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy ha eddig még nem tették meg, a társadalombiztosítási rendszerek esetében alkalmazzák az összevonás rendszerét az alkalmazotti és önfoglalkoztatói járulékok, illetve különböző munkahelyeken elszámolt járulékok együttes elszámolásához;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új függőségi csapdák létrejöttének elkerülése érdekében alakítsanak ki és ösztönözzenek nemi szempontok szerint értékelt nyugdíjrendszereket, amelyek védelmet és garanciát nyújtanak az idősebb nőket fenyegető szegénység nagyobb kockázata ellen, figyelembe véve, hogy gondozási kötelezettségeik miatt kénytelenek megszakítani szakmai pályafutásukat; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az új függőségi csapdák létrejöttének elkerülése érdekében alakítsanak ki és ösztönözzenek nemi szempontok szerint értékelt nyugdíjrendszereket, amelyek védelmet és garanciát nyújtanak az idősebb nőket fenyegető szegénység nagyobb kockázata ellen, figyelembe véve, hogy gondozási kötelezettségeik miatt kénytelenek megszakítani szakmai pályafutásukat;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti bérszakadék felszámolása érdekében haladéktalanul tegyenek hatékony intézkedéseket az egyenlő munkáért egyenlő fizetés elvének végrehajtására (pl. kötelező munkaértékelési rendszerek és a munkahelyi egyenlőséget előmozdító cselekvési terv), ami szintén hozzásegíthet a nyugdíjak közötti különbség csökkentéséhez és a későbbiekben leépítéséhez, és mérsékelheti a – többnyire idősebb – nőket fenyegető szegénység nagyobb kockázatát; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek közötti bérszakadék felszámolása érdekében haladéktalanul tegyenek hatékony intézkedéseket az egyenlő munkáért egyenlő fizetés elvének végrehajtására (pl. kötelező munkaértékelési rendszerek és a munkahelyi egyenlőséget előmozdító cselekvési terv), ami szintén hozzásegíthet a nyugdíjak közötti különbség csökkentéséhez és a későbbiekben leépítéséhez, és mérsékelheti a – többnyire idősebb – nőket fenyegető szegénység nagyobb kockázatát;

| 21. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő szakpolitikákat a munka, a családi és magánélet összeegyeztetése érdekében, és a korosztályok közötti egyenlőség általános érvényesítésének elvén keresztül a különböző életszakaszokat szem előtt tartva az öregedés dimenzióját építsék be az összes vonatkozó politikába; felszólítja a vilniusi Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy végezzen e tekintetben hatásvizsgálatokat és kutatásokat; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő szakpolitikákat a munka, a családi és magánélet összeegyeztetése érdekében, és a korosztályok közötti egyenlőség általános érvényesítésének elvén keresztül a különböző életszakaszokat szem előtt tartva az öregedés dimenzióját építsék be az összes vonatkozó politikába; felszólítja a vilniusi Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetét, hogy végezzen e tekintetben hatásvizsgálatokat és kutatásokat;

| 22. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és hatékonyan használják ki a meglévő uniós eszközöket és programokat – köztük az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – az idősebb nők munkaerő-piaci részvételének növelése és az idősebb nők hátrányos megkülönböztetésének valamennyi területen történő leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben és hatékonyan használják ki a meglévő uniós eszközöket és programokat – köztük az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot – az idősebb nők munkaerő-piaci részvételének növelése és az idősebb nők hátrányos megkülönböztetésének valamennyi területen történő leküzdése érdekében;

| 23. | kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék az idősebb nők aktív részvételét az üzleti szektorban, valamint a férfiak és a nők egyenlő képviseleti arányát a gazdasági döntéshozatali szervekben, köztük a vállalati igazgatótanácsokban, és ennek érdekében bátorítsák és támogassák az új vállalkozást indító nőket és biztosítsák számukra a forrásokhoz való hozzáférését, különösen mikrohitelek révén; |
| --- | --- |

23.

kéri a tagállamokat, hogy ösztönözzék az idősebb nők aktív részvételét az üzleti szektorban, valamint a férfiak és a nők egyenlő képviseleti arányát a gazdasági döntéshozatali szervekben, köztük a vállalati igazgatótanácsokban, és ennek érdekében bátorítsák és támogassák az új vállalkozást indító nőket és biztosítsák számukra a forrásokhoz való hozzáférését, különösen mikrohitelek révén;

| 24. | felhívja a tagállamokat, hogy politikájukba, különösen a nyugdíjpolitikájukba, építsék be az életkorkezelés elveit és eszközeit a munkahelyi „korbarát és nemek szerint differenciált” politika kialakítása, idősebb női munkavállalóik felhalmozott tudásának és tapasztalatának nagyobb elismerése és tiszteletben tartása, valamint egy olyan megbízható és átlátható tájékoztatási politika kialakítása érdekében, amely biztosítja az idősebb munkavállalók számára azt a lehetőséget, hogy teljes körű információkkal ellátva készüljenek fel a nyugdíjazásra; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorítsák az idősebb női munkavállalók munkaadók által történő hátrányos megkülönböztetésére vonatkozó szankcionálási szabályokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ezeket a politikákat beépítsék a kisvállalkozói intézkedéscsomagba; |
| --- | --- |

24.

felhívja a tagállamokat, hogy politikájukba, különösen a nyugdíjpolitikájukba, építsék be az életkorkezelés elveit és eszközeit a munkahelyi „korbarát és nemek szerint differenciált” politika kialakítása, idősebb női munkavállalóik felhalmozott tudásának és tapasztalatának nagyobb elismerése és tiszteletben tartása, valamint egy olyan megbízható és átlátható tájékoztatási politika kialakítása érdekében, amely biztosítja az idősebb munkavállalók számára azt a lehetőséget, hogy teljes körű információkkal ellátva készüljenek fel a nyugdíjazásra; felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szigorítsák az idősebb női munkavállalók munkaadók által történő hátrányos megkülönböztetésére vonatkozó szankcionálási szabályokat; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy ezeket a politikákat beépítsék a kisvállalkozói intézkedéscsomagba;

A nők mint gondozók

| 25. | felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az olyan családok szükségleteinek kielégítésére irányuló erőfeszítéseiket, amelyek eltartottakért felelnek, és felhívja a Bizottságot, hogy a strukturális alapok felhasználásával továbbra is támogassa a gondozási rendszerek kialakítását; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák az olyan családok szükségleteinek kielégítésére irányuló erőfeszítéseiket, amelyek eltartottakért felelnek, és felhívja a Bizottságot, hogy a strukturális alapok felhasználásával továbbra is támogassa a gondozási rendszerek kialakítását;

| 26. | felkéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a minőségi gondozási szolgáltatások biztosítását (beleértve az idősek otthoni ápolását is), hogy biztosítsák az ilyen jellegű minőségi gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségét és megfizethetőségét, hogy javítsák a hivatásos gondozók által végzett munka megbecsülését, és támogassák az idős, eltartott személyeket gondozó családokat azáltal, hogy többek között anyagilag kompenzálják őket hozzájárulásukért, valamint tanácsokat adnak nekik és képezik őket annak érdekében, hogy magas színvonalú informális gondozást tudjanak nyújtani; |
| --- | --- |

26.

felkéri a tagállamokat, hogy segítsék elő a minőségi gondozási szolgáltatások biztosítását (beleértve az idősek otthoni ápolását is), hogy biztosítsák az ilyen jellegű minőségi gondozási szolgáltatások hozzáférhetőségét és megfizethetőségét, hogy javítsák a hivatásos gondozók által végzett munka megbecsülését, és támogassák az idős, eltartott személyeket gondozó családokat azáltal, hogy többek között anyagilag kompenzálják őket hozzájárulásukért, valamint tanácsokat adnak nekik és képezik őket annak érdekében, hogy magas színvonalú informális gondozást tudjanak nyújtani;

| 27. | ismét rámutat arra, hogy biztosítani kell a megfelelő, jó minőségű, megfizethető és a teljes munkaidős foglalkozatással összeegyeztethető, a gyermekgondozást és más eltartott személyek gondozását ellátó szolgáltatások rendelkezésre állását, hogy a nőknek ne kelljen megszakítaniuk, szüneteltetniük vagy lerövidíteniük munkaviszonyukat azért, hogy az eltartott személyeket ellássák; |
| --- | --- |

27.

ismét rámutat arra, hogy biztosítani kell a megfelelő, jó minőségű, megfizethető és a teljes munkaidős foglalkozatással összeegyeztethető, a gyermekgondozást és más eltartott személyek gondozását ellátó szolgáltatások rendelkezésre állását, hogy a nőknek ne kelljen megszakítaniuk, szüneteltetniük vagy lerövidíteniük munkaviszonyukat azért, hogy az eltartott személyeket ellássák;

| 28. | rámutat arra, hogy a gyermekek és eltartottak felügyelete és gondozási szolgáltatásai jelentős foglalkoztatási potenciált képviselnek, amelyet idősebb nők tölthetnének be, akik körében jelenleg az egyik legalacsonyabb a foglalkozatási ráta; |
| --- | --- |

28.

rámutat arra, hogy a gyermekek és eltartottak felügyelete és gondozási szolgáltatásai jelentős foglalkoztatási potenciált képviselnek, amelyet idősebb nők tölthetnének be, akik körében jelenleg az egyik legalacsonyabb a foglalkozatási ráta;

| 29. | felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a képzésről és a kapacitás növeléséről, hogy magas színvonalú gondozási szolgáltatásokat tudjanak garantálni, és lépjenek fel a demográfiai tendenciák által a „fehérköpenyes” ágazatban (a gondozásban és az egészségügyben) okozott személyzeti létszámhiány ellen; |
| --- | --- |

29.

felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a képzésről és a kapacitás növeléséről, hogy magas színvonalú gondozási szolgáltatásokat tudjanak garantálni, és lépjenek fel a demográfiai tendenciák által a „fehérköpenyes” ágazatban (a gondozásban és az egészségügyben) okozott személyzeti létszámhiány ellen;

| 30. | szorgalmazza, hogy a tagállamok a szülői szabadsághoz való hozzáférést terjesszék ki a nagyszülőkre és a szüleiket gondozó gyermekekre is, ismerjék el az eltartott személyek gondozását – mérlegelve ugyanakkor a gondozói szabadság bevezetésének lehetőségét –, és biztosítsanak szolgáltatásokat, képzést és tanácsadást a gondozóknak; |
| --- | --- |

30.

szorgalmazza, hogy a tagállamok a szülői szabadsághoz való hozzáférést terjesszék ki a nagyszülőkre és a szüleiket gondozó gyermekekre is, ismerjék el az eltartott személyek gondozását – mérlegelve ugyanakkor a gondozói szabadság bevezetésének lehetőségét –, és biztosítsanak szolgáltatásokat, képzést és tanácsadást a gondozóknak;

| 31. | elismeri, hogy a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők gyakran nagyszülők is egyben; elismeri azonban, hogy a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nőkre nem szabadna kizárólag gondviselőként tekinteni; ezért felkéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a gyermekgondozási létesítmények nyújtotta lehetőségeket, amelyek választási szabadságot biztosítanak a nagyszülők számára – amennyiben igénylik –, hogy más tevékenységekben is részt vegyenek; |
| --- | --- |

31.

elismeri, hogy a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nők gyakran nagyszülők is egyben; elismeri azonban, hogy a nyugdíjkorhatárhoz közelítő nőkre nem szabadna kizárólag gondviselőként tekinteni; ezért felkéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a gyermekgondozási létesítmények nyújtotta lehetőségeket, amelyek választási szabadságot biztosítanak a nagyszülők számára – amennyiben igénylik –, hogy más tevékenységekben is részt vegyenek;

| 32. | szorgalmazza, hogy a tagállamok a kezdeményezések és rendszerek finanszírozása révén támogassák az idősebbek polgári szerepvállalását és a generációk közötti projekteket; |
| --- | --- |

32.

szorgalmazza, hogy a tagállamok a kezdeményezések és rendszerek finanszírozása révén támogassák az idősebbek polgári szerepvállalását és a generációk közötti projekteket;

| 33. | felhívja a tagállamokat, hogy minden szinten – az érintett nem kormányzati szervezetek támogatásával is – tegyenek intézkedéseket az idősebbek, különösen az egyedül élő idősebb nők sajátos igényeinek kezelése érdekében, hogy csökkentsék az elszigeteltségüket és kiszolgáltatottságukat, egyúttal támogassák az egyenlőségüket, biztonságukat és jólétüket; |
| --- | --- |

33.

felhívja a tagállamokat, hogy minden szinten – az érintett nem kormányzati szervezetek támogatásával is – tegyenek intézkedéseket az idősebbek, különösen az egyedül élő idősebb nők sajátos igényeinek kezelése érdekében, hogy csökkentsék az elszigeteltségüket és kiszolgáltatottságukat, egyúttal támogassák az egyenlőségüket, biztonságukat és jólétüket;

| 34. | kéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a különféle elhelyezési lehetőségek feltárását és a közösségi csoportok és szervezetek támogatását, hogy csökkentsék az idősebb nők elszigeteltségét, és kedvező környezetet teremtsenek a generációk közötti szolidaritáshoz; |
| --- | --- |

34.

kéri a tagállamokat, hogy mérlegeljék a különféle elhelyezési lehetőségek feltárását és a közösségi csoportok és szervezetek támogatását, hogy csökkentsék az idősebb nők elszigeteltségét, és kedvező környezetet teremtsenek a generációk közötti szolidaritáshoz;

| 35. | elismeri, hogy az idősebb nők számára biztosítani kell a méltóságteljes döntés lehetőségét ahhoz, hogy kívánságuk szerint – akár egyedül, akár közösségben – folytassák életvitelüket, |
| --- | --- |

35.

elismeri, hogy az idősebb nők számára biztosítani kell a méltóságteljes döntés lehetőségét ahhoz, hogy kívánságuk szerint – akár egyedül, akár közösségben – folytassák életvitelüket,

Egészségügyi kérdések

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el, hogy az egészségügy nemi dimenziója alapvető része az uniós egészségpolitikának, és ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák tovább az irányú erőfeszítéseiket, hogy az uniós és nemzeti egészségpolitikába beépítsék a nemek és a korosztályok közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos különleges intézkedéseket; |
| --- | --- |

36.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el, hogy az egészségügy nemi dimenziója alapvető része az uniós egészségpolitikának, és ezért kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák tovább az irányú erőfeszítéseiket, hogy az uniós és nemzeti egészségpolitikába beépítsék a nemek és a korosztályok közötti egyenlőség általános érvényesítésére irányuló és a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos különleges intézkedéseket;

| 37. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek és korosztályok szerint differenciált gyógyító és palliatív ellátás fontosságát ismerjék el, felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek a nemekhez kapcsolódó betegségekre, illetve azok okaira, esetleges megelőzésére és kezelési módjaira kiterjedő kutatást; |
| --- | --- |

37.

ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a nemek és korosztályok szerint differenciált gyógyító és palliatív ellátás fontosságát ismerjék el, felhívja a tagállamokat, hogy végezzenek a nemekhez kapcsolódó betegségekre, illetve azok okaira, esetleges megelőzésére és kezelési módjaira kiterjedő kutatást;

| 38. | elismeri a szűrés és a preventív kezelés létfontosságú szerepét az egészségügyi ellátásban, és szorgalmazza, hogy a Bizottság a nyitott koordinációs módszer segítségével gondoskodjon az eszmecseréről, ösztönözze a szűrések harmonizálását az EU egész területén, nevezze meg a legjobb gyakorlatokat és dolgozzon ki iránymutatásokat; |
| --- | --- |

38.

elismeri a szűrés és a preventív kezelés létfontosságú szerepét az egészségügyi ellátásban, és szorgalmazza, hogy a Bizottság a nyitott koordinációs módszer segítségével gondoskodjon az eszmecseréről, ösztönözze a szűrések harmonizálását az EU egész területén, nevezze meg a legjobb gyakorlatokat és dolgozzon ki iránymutatásokat;

| 39. | üdvözli egyes tagállamok arra tett erőfeszítéseit, hogy ingyenes hozzáférést biztosítsanak a nemekhez kapcsolódó betegségek megelőzéséhez, és ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy erősítsék meg az idősebb nőknek szóló preventív egészségügyi ellátást, például a hozzáférhető, rendszeres mammográfia, valamint PAP-tesztek biztosításával, valamint hogy töröljék el a betegségmegelőző szolgáltatások, például a mellrákszűrés igénybevételére vonatkozó korhatárokat, és hívják fel a figyelmet a szűrések fontosságára; |
| --- | --- |

39.

üdvözli egyes tagállamok arra tett erőfeszítéseit, hogy ingyenes hozzáférést biztosítsanak a nemekhez kapcsolódó betegségek megelőzéséhez, és ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek ezt még nem tették meg, hogy erősítsék meg az idősebb nőknek szóló preventív egészségügyi ellátást, például a hozzáférhető, rendszeres mammográfia, valamint PAP-tesztek biztosításával, valamint hogy töröljék el a betegségmegelőző szolgáltatások, például a mellrákszűrés igénybevételére vonatkozó korhatárokat, és hívják fel a figyelmet a szűrések fontosságára;

| 40. | ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák tovább az irányú erőfeszítéseiket, hogy az egészségpolitikákba beépítsék a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének stratégiáját, továbbá biztosítsanak egyenlő hozzáférést a megfizethető egészségügyi ellátáshoz és hosszú távú gondozáshoz – különösen az idősebb – nők és férfiak, valamint a többszörösen hátrányos helyzetű személyek részére; |
| --- | --- |

40.

ösztönzi a tagállamokat, hogy fokozzák tovább az irányú erőfeszítéseiket, hogy az egészségpolitikákba beépítsék a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének stratégiáját, továbbá biztosítsanak egyenlő hozzáférést a megfizethető egészségügyi ellátáshoz és hosszú távú gondozáshoz – különösen az idősebb – nők és férfiak, valamint a többszörösen hátrányos helyzetű személyek részére;

| 41. | szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki jobb munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet biztosító intézkedéseket, ami által megőrzik a munkavállalók foglalkoztathatóságát és képességeit, és gondoskodnak a jobb időskori egészségi állapotról; |
| --- | --- |

41.

szorgalmazza, hogy a Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki jobb munkahelyi biztonságot és egészségvédelmet biztosító intézkedéseket, ami által megőrzik a munkavállalók foglalkoztathatóságát és képességeit, és gondoskodnak a jobb időskori egészségi állapotról;

| 42. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idős nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen, elismerve, hogy ez a probléma rendkívül csekély figyelmet kap, kezelve a társadalmi sztereotípiákat és biztosítva, hogy a szolgáltatók figyelembe veszik az erőszak áldozatává vált idős emberek sajátos szükségleteit, hogy biztosítsák az emberi jogok teljes körű érvényesülését, a nemek közötti egyenlőség megvalósulását és a DAPHNE program teljes mértékű kiaknázását; |
| --- | --- |

42.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy lépjenek fel az idős nőkkel szembeni erőszak minden formája ellen, elismerve, hogy ez a probléma rendkívül csekély figyelmet kap, kezelve a társadalmi sztereotípiákat és biztosítva, hogy a szolgáltatók figyelembe veszik az erőszak áldozatává vált idős emberek sajátos szükségleteit, hogy biztosítsák az emberi jogok teljes körű érvényesülését, a nemek közötti egyenlőség megvalósulását és a DAPHNE program teljes mértékű kiaknázását;

*

* *

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 307., 2008.11.18., 11. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0306.

(3)  Személyzeti munkadokumentum: 2010-es demográfiai jelentés, Európai Bizottság, 62. oldal.

(4)  Lista a 100 egyenlőtlenségről, Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

(5)  Jelentés a nők és a férfiak közötti egyenlőség terén 2010-ben elért előrehaladásról, Európai Bizottság, 31. oldal.

(6)  A nők és a férfiak élete Európában – Statisztikai portré, Eurostat, 2008, 196. oldal.

(7)  Eurobarométer 317. külön felmérés, Az EU-n belüli megkülönböztetés 2009-ben, 2009. november, 71. oldal.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/17

---

2011. szeptember 13., keddA közvetítésre irányuló irányelv tagállami végrehajtása

P7_TA(2011)0361

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a közvetítésről szóló irányelv tagállamok általi végrehajtásáról, a közvetítésre gyakorolt hatásáról és a bíróságok hozzáállásáról (2011/2026(INI))

2013/C 51 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkére és 81. cikke (2) bekezdésének g) pontjára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkére és 81. cikke (2) bekezdésének g) pontjára;

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról szóló, 2008. április 23-i álláspontjára (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló irányelv elfogadására irányuló tanácsi közös álláspontról szóló, 2008. április 23-i álláspontjára (1);

| — | tekintettel a Jogi Bizottság által 2006. április 20-án, 2007. október 4-én, és 2011. május 23-án tartott meghallgatásokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság által 2006. április 20-án, 2007. október 4-én, és 2011. május 23-án tartott meghallgatásokra;

| — | tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelve (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és kereskedelmi ügyekben végzett közvetítés egyes szempontjairól szóló, 2008. május 21-i 2008/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelve (2);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikkének (2) bekezdésére;

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0275/2011); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0275/2011);

| A. | mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítására irányuló európai uniós politika egyik alapvető célkitűzése az igazságszolgáltatáshoz való megfelelőbb hozzáférés biztosítása; mivel az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek ebben az összefüggésben magában kell foglalnia a magánszemélyek és a vállalkozások részére rendelkezésre álló megfelelő vitarendezési eljárásokat is; |
| --- | --- |

A.

mivel a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség megvalósítására irányuló európai uniós politika egyik alapvető célkitűzése az igazságszolgáltatáshoz való megfelelőbb hozzáférés biztosítása; mivel az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésnek ebben az összefüggésben magában kell foglalnia a magánszemélyek és a vállalkozások részére rendelkezésre álló megfelelő vitarendezési eljárásokat is;

| B. | mivel a 2008/52/EK irányelv célkitűzése a viták békés rendezésének előmozdítása a közvetítés igénybevételének ösztönzése, valamint a közvetítés és a bírósági eljárás közötti kiegyensúlyozott arány biztosítása révén; |
| --- | --- |

B.

mivel a 2008/52/EK irányelv célkitűzése a viták békés rendezésének előmozdítása a közvetítés igénybevételének ösztönzése, valamint a közvetítés és a bírósági eljárás közötti kiegyensúlyozott arány biztosítása révén;

| C. | mivel a hagyományos peres eljárások jól működő alternatívájaként használható közvetítéshez való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a közvetítést az Európai Unióban igénybe vevő felek kiszámítható keretszabályozásra támaszkodhassanak, az irányelv különösen a polgári peres eljárások egyes vetületei tekintetében közös elveket vezet be; |
| --- | --- |

C.

mivel a hagyományos peres eljárások jól működő alternatívájaként használható közvetítéshez való hozzáférés megkönnyítése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a közvetítést az Európai Unióban igénybe vevő felek kiszámítható keretszabályozásra támaszkodhassanak, az irányelv különösen a polgári peres eljárások egyes vetületei tekintetében közös elveket vezet be;

| D. | mivel a kiszámíthatóság mellett az irányelv célja olyan keretet létrehozni, amely megőrzi a közvetítés legfőbb előnyét, a rugalmasságot; mivel e két követelménynek kell a tagállamokat vezérelnie az irányelv végrehajtására szolgáló nemzeti jogszabályok kidolgozásakor; |
| --- | --- |

D.

mivel a kiszámíthatóság mellett az irányelv célja olyan keretet létrehozni, amely megőrzi a közvetítés legfőbb előnyét, a rugalmasságot; mivel e két követelménynek kell a tagállamokat vezérelnie az irányelv végrehajtására szolgáló nemzeti jogszabályok kidolgozásakor;

| E. | mivel a 2008/52/EK irányelv a szomszédos államok érdeklődésére is számot tartott, és egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy néhány ilyen országban hasonló jogszabályokat vezettek be; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2008/52/EK irányelv a szomszédos államok érdeklődésére is számot tartott, és egyértelműen hozzájárult ahhoz, hogy néhány ilyen országban hasonló jogszabályokat vezettek be;

| F. | mivel a tagállamoknak 2011. május 21-ig bezárólag biztosítaniuk kell az irányelvnek való megfelelést, a 10. cikk kivételével, amelynek legkésőbb 2010. november 21-ig kellett megfelelniük; mivel a jelenlegi helyzet szerint a tagállamok többsége már lezárta, illetve a határidőig le fogja zárni a végrehajtási folyamatot, és csak néhány tagállam – a Cseh Köztársaság, Ausztria, Finnország és Svédország – késlekedik az irányelv rendelkezéseinek való megfeleléssel; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamoknak 2011. május 21-ig bezárólag biztosítaniuk kell az irányelvnek való megfelelést, a 10. cikk kivételével, amelynek legkésőbb 2010. november 21-ig kellett megfelelniük; mivel a jelenlegi helyzet szerint a tagállamok többsége már lezárta, illetve a határidőig le fogja zárni a végrehajtási folyamatot, és csak néhány tagállam – a Cseh Köztársaság, Ausztria, Finnország és Svédország – késlekedik az irányelv rendelkezéseinek való megfeleléssel;

| G. | mivel az Európai Parlament fontosnak tartja szemügyre venni, hogy a jogszabályt a tagállamok hogyan hajtották végre, arról hogyan vélekednek a szakmabeliek és a közvetítést igénybe vevők, valamint hogy az felülvizsgálatra szorul-e, és ha igen, mely területeken; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Parlament fontosnak tartja szemügyre venni, hogy a jogszabályt a tagállamok hogyan hajtották végre, arról hogyan vélekednek a szakmabeliek és a közvetítést igénybe vevők, valamint hogy az felülvizsgálatra szorul-e, és ha igen, mely területeken;

| H. | mivel ennek érdekében, valamint a helyes gyakorlatok meghatározása és az uniós szintű további fellépések szükségességének felmérése céljából alaposan tanulmányozni kell a tagállamok főbb szabályozási irányvonalait; |
| --- | --- |

H.

mivel ennek érdekében, valamint a helyes gyakorlatok meghatározása és az uniós szintű további fellépések szükségességének felmérése céljából alaposan tanulmányozni kell a tagállamok főbb szabályozási irányvonalait;

| I. | mivel a Bizottságnak a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terve (COM (2010)0171) 2013-ra előirányoz egy, a közvetítésről szóló irányelv végrehajtásáról szóló közleményt; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottságnak a stockholmi program végrehajtásáról szóló cselekvési terve (COM (2010)0171) 2013-ra előirányoz egy, a közvetítésről szóló irányelv végrehajtásáról szóló közleményt;

| J. | mivel érdemes szemügyre venni, hogy a tagállamok hogyan hajtották végre a közvetítésről szóló irányelv főbb rendelkezéseit, nevezetesen a közvetítés igénybevételének a bíróságok általi közvetlen ajánlásáról szóló 5. cikket, a bizalmas jelleg biztosításáról szóló 7. cikket, a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodások végrehajthatóságáról szóló 6. cikket, valamint a közvetítésnek az elévülési időre kifejtett hatásáról szóló 8. cikket; |
| --- | --- |

J.

mivel érdemes szemügyre venni, hogy a tagállamok hogyan hajtották végre a közvetítésről szóló irányelv főbb rendelkezéseit, nevezetesen a közvetítés igénybevételének a bíróságok általi közvetlen ajánlásáról szóló 5. cikket, a bizalmas jelleg biztosításáról szóló 7. cikket, a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodások végrehajthatóságáról szóló 6. cikket, valamint a közvetítésnek az elévülési időre kifejtett hatásáról szóló 8. cikket;

| K. | mivel a Bizottság a 2011. évi munkaprogramjába felvette az alternatív vitarendezésről szóló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság a 2011. évi munkaprogramjába felvette az alternatív vitarendezésről szóló jogalkotási javaslatot;

| 1. | rámutat, hogy a bizalmasságra vonatkozó, az irányelvben szereplő előírás néhány tagállam jogszabályaiban már eddig is létezett: Bulgáriában a polgári törvénykönyv úgy rendelkezik, hogy a közvetítők megtagadhatják az olyan ügyben való tanúskodást, amelyben közvetítőként eljártak; Franciaországban és Lengyelországban a polgári ügyekben folytatott közvetítésre hasonló szabályok vonatkoznak; rámutat, hogy a tagállamok közül Olaszország nagyon szigorúan veszi a közvetítések bizalmas jellegét, míg Svédországban a vonatkozó szabályok úgy rendelkeznek, hogy a bizalmas jelleg nem automatikus, hanem a felek közötti megállapodástól függ; úgy véli, hogy egységesebb hozzáállásra lenne szükség; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a bizalmasságra vonatkozó, az irányelvben szereplő előírás néhány tagállam jogszabályaiban már eddig is létezett: Bulgáriában a polgári törvénykönyv úgy rendelkezik, hogy a közvetítők megtagadhatják az olyan ügyben való tanúskodást, amelyben közvetítőként eljártak; Franciaországban és Lengyelországban a polgári ügyekben folytatott közvetítésre hasonló szabályok vonatkoznak; rámutat, hogy a tagállamok közül Olaszország nagyon szigorúan veszi a közvetítések bizalmas jellegét, míg Svédországban a vonatkozó szabályok úgy rendelkeznek, hogy a bizalmas jelleg nem automatikus, hanem a felek közötti megállapodástól függ; úgy véli, hogy egységesebb hozzáállásra lenne szükség;

| 2. | megállapítja, hogy az irányelv 6. cikkének köszönhetően a tagállamok többségében létezik már olyan eljárás, amellyel a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodást a bírósági ítéletekéhez hasonló jogerőre emelik; ez történhet a bírósághoz való benyújtás, illetve közjegyzői hitelesítés révén, azonban úgy tűnik, hogy néhány nemzeti jogszabály az előbbi megoldást részesíti előnyben, ezzel szemben sok tagállamban a közjegyzői hitelesítés egyúttal egy másik, a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló lehetőség; míg például Görögországban és Szlovéniában a törvények szerint a közvetítés eredményeképpen született megállapodás bíróság által végrehajtatható, Hollandiában és Németországban a megállapodást közjegyzői hitelesítés is jogerőre emeli, más tagállamokban – köztük Ausztriában – ezek a jog mai állása szerint közjegyzői okiratként hajthatók végre a nemzeti jogszabályok ilyen irányú kifejezett rendelkezésének hiánya ellenére is; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy az irányelv 6. cikkének meg nem felelő tagállamok haladéktalanul feleljenek meg annak; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy az irányelv 6. cikkének köszönhetően a tagállamok többségében létezik már olyan eljárás, amellyel a közvetítés eredményeképpen létrejött megállapodást a bírósági ítéletekéhez hasonló jogerőre emelik; ez történhet a bírósághoz való benyújtás, illetve közjegyzői hitelesítés révén, azonban úgy tűnik, hogy néhány nemzeti jogszabály az előbbi megoldást részesíti előnyben, ezzel szemben sok tagállamban a közjegyzői hitelesítés egyúttal egy másik, a nemzeti jog alapján rendelkezésre álló lehetőség; míg például Görögországban és Szlovéniában a törvények szerint a közvetítés eredményeképpen született megállapodás bíróság által végrehajtatható, Hollandiában és Németországban a megállapodást közjegyzői hitelesítés is jogerőre emeli, más tagállamokban – köztük Ausztriában – ezek a jog mai állása szerint közjegyzői okiratként hajthatók végre a nemzeti jogszabályok ilyen irányú kifejezett rendelkezésének hiánya ellenére is; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy az irányelv 6. cikkének meg nem felelő tagállamok haladéktalanul feleljenek meg annak;

| 3. | úgy véli, hogy a közvetítésnek az elévülési időre gyakorolt hatásáról szóló 8. cikk alapvető jelentőségű, mivel biztosítja azt, hogy a vitarendezés eszközéül a közvetítést választó feleket a közvetítés alatt eltelt idő ne akadályozza abban, hogy bírósághoz forduljanak; rámutat, hogy a tagállamok részéről nem érkezett észrevétel ezzel a rendelkezéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a közvetítésnek az elévülési időre gyakorolt hatásáról szóló 8. cikk alapvető jelentőségű, mivel biztosítja azt, hogy a vitarendezés eszközéül a közvetítést választó feleket a közvetítés alatt eltelt idő ne akadályozza abban, hogy bírósághoz forduljanak; rámutat, hogy a tagállamok részéről nem érkezett észrevétel ezzel a rendelkezéssel kapcsolatban;

| 4. | felhívja a figyelmet arra, hogy néhány tagállam úgy döntött, hogy két területen – a közvetítés igénybevételéhez fűződő pénzügyi ösztönzőket és a közvetítés kötelező igénybevételét illetően – túlmegy az irányelvben szereplő minimumkövetelményeken; megállapítja, hogy az ilyen jellegű nemzeti kezdeményezések elősegítik, hogy a vitarendezés hatékonyabb legyen, a bíróságok munkaterhe pedig csökkenjen; |
| --- | --- |

4.

felhívja a figyelmet arra, hogy néhány tagállam úgy döntött, hogy két területen – a közvetítés igénybevételéhez fűződő pénzügyi ösztönzőket és a közvetítés kötelező igénybevételét illetően – túlmegy az irányelvben szereplő minimumkövetelményeken; megállapítja, hogy az ilyen jellegű nemzeti kezdeményezések elősegítik, hogy a vitarendezés hatékonyabb legyen, a bíróságok munkaterhe pedig csökkenjen;

| 5. | tudomásul veszi, hogy az 5. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közvetítés igénybevételét – a bírósági eljárás megkezdése előtt vagy után – kötelezővé tegyék, ösztönözzék, illetve elmaradását szankcionálják, feltéve, hogy az ilyen jogszabályok nem akadályozzák a feleket az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférési joguk gyakorlásában; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi, hogy az 5. cikk (2) bekezdése lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy a közvetítés igénybevételét – a bírósági eljárás megkezdése előtt vagy után – kötelezővé tegyék, ösztönözzék, illetve elmaradását szankcionálják, feltéve, hogy az ilyen jogszabályok nem akadályozzák a feleket az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférési joguk gyakorlásában;

| 6. | rámutat, hogy néhány európai országban több kezdeményezés is született a közvetítés igénybevételének pénzügyi ösztönzése céljából: Bulgáriában a kereset benyújtásakor kifizetett illeték 50 %-át visszatérítik a feleknek, amennyiben közvetítés révén sikeresen rendezik ügyüket, a román törvények pedig az eljárási illeték teljes visszatérítéséről rendelkeznek abban az esetben, ha a felek közvetítőn keresztül rendezik a folyamatban lévő ügyet; felhívja a figyelmet, hogy hasonló rendelkezések vannak érvényben Magyarországon is, és hogy Olaszországban a közvetítéssel összefüggő összes tevékenység és megállapodás illetékmentes; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy néhány európai országban több kezdeményezés is született a közvetítés igénybevételének pénzügyi ösztönzése céljából: Bulgáriában a kereset benyújtásakor kifizetett illeték 50 %-át visszatérítik a feleknek, amennyiben közvetítés révén sikeresen rendezik ügyüket, a román törvények pedig az eljárási illeték teljes visszatérítéséről rendelkeznek abban az esetben, ha a felek közvetítőn keresztül rendezik a folyamatban lévő ügyet; felhívja a figyelmet, hogy hasonló rendelkezések vannak érvényben Magyarországon is, és hogy Olaszországban a közvetítéssel összefüggő összes tevékenység és megállapodás illetékmentes;

| 7. | megjegyzi, hogy bizonyos tagállamok, melyek bíróságai túlterheltek, a pénzügyi ösztönzők mellett kötelezővé tették a közvetítői eljárást; rámutat, hogy ilyen esetben bírósági keresetet nem lehet benyújtani addig, amíg a felek meg nem próbálták vitájukat közvetítő útján rendezni; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy bizonyos tagállamok, melyek bíróságai túlterheltek, a pénzügyi ösztönzők mellett kötelezővé tették a közvetítői eljárást; rámutat, hogy ilyen esetben bírósági keresetet nem lehet benyújtani addig, amíg a felek meg nem próbálták vitájukat közvetítő útján rendezni;

| 8. | rámutat, hogy a legszemléletesebb példa erre a 28. számú olasz törvényerejű rendelet, amelynek célja a jogrendszer megújítása, valamint a munkamennyiség és az átlagosan kilenc évig elhúzódó polgári perek időtartamának csökkentése révén a hírhedten túlterhelt olasz bíróságok terhének könnyítése; megjegyzi, hogy nem meglepő a szakmabeliek erre adott negatív reakciója, akik a rendeletet bíróság előtt megtámadták és még sztrájkhoz is folyamodtak; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a legszemléletesebb példa erre a 28. számú olasz törvényerejű rendelet, amelynek célja a jogrendszer megújítása, valamint a munkamennyiség és az átlagosan kilenc évig elhúzódó polgári perek időtartamának csökkentése révén a hírhedten túlterhelt olasz bíróságok terhének könnyítése; megjegyzi, hogy nem meglepő a szakmabeliek erre adott negatív reakciója, akik a rendeletet bíróság előtt megtámadták és még sztrájkhoz is folyamodtak;

| 9. | felhívja a figyelmet arra, hogy a véleménykülönbségek ellenére azok a tagállamok, amelyeknek nemzeti szabályozása túlmegy a közvetítésről szóló irányelvben szereplő minimumkövetelményeken, úgy tűnik, jelentős eredményeket értek el a polgári és kereskedelmi viták peren kívüli rendezésének előmozdításában; rámutat, hogy az elsősorban Olaszországban, Bulgáriában és Romániában elért eredmények azt bizonyítják, hogy a felek szükségleteihez igazított közvetítés a viták költséghatékony és gyors peren kívüli rendezési módja; |
| --- | --- |

9.

felhívja a figyelmet arra, hogy a véleménykülönbségek ellenére azok a tagállamok, amelyeknek nemzeti szabályozása túlmegy a közvetítésről szóló irányelvben szereplő minimumkövetelményeken, úgy tűnik, jelentős eredményeket értek el a polgári és kereskedelmi viták peren kívüli rendezésének előmozdításában; rámutat, hogy az elsősorban Olaszországban, Bulgáriában és Romániában elért eredmények azt bizonyítják, hogy a felek szükségleteihez igazított közvetítés a viták költséghatékony és gyors peren kívüli rendezési módja;

| 10. | megállapítja, hogy minden jel arra mutat, hogy a közvetítés kötelezővé tétele megvalósította az olasz jogrendszer kitűzött célját, és könnyített a bíróságok terhén; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a közvetítést – az igazságszolgáltatási eljárás kötelező aspektusa helyett – az igazságszolgáltatás életképes, alacsony költségű és gyorsabb, alternatív formájaként kell előmozdítani; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy minden jel arra mutat, hogy a közvetítés kötelezővé tétele megvalósította az olasz jogrendszer kitűzött célját, és könnyített a bíróságok terhén; mindazonáltal hangsúlyozza, hogy a közvetítést – az igazságszolgáltatási eljárás kötelező aspektusa helyett – az igazságszolgáltatás életképes, alacsony költségű és gyorsabb, alternatív formájaként kell előmozdítani;

| 11. | elismeri a közvetítésről szóló bolgár törvényekben szereplő pénzügyi ösztönzők révén elért sikereket; rámutat azonban, hogy a siker részben annak köszönhető, hogy a bolgár jogrendszer régóta érdeklődést mutat a közvetítés iránt, hiszen Bulgáriában a közvetítői közösség 1990 óta létezik, és a váltott műszakban dolgozó közvetítőket foglalkoztató vitarendezési központ 2010 óta napi rendszerességgel nyújt térítésmentes közvetítői szolgáltatást és tájékoztatást a folyamatban lévő peres ügyekben részt vevő feleknek; felhívja a figyelmet, hogy Bulgáriában a peres ügyek kétharmadában közvetítésre került sor, és ezen ügyek felét sikerrel rendezték; |
| --- | --- |

11.

elismeri a közvetítésről szóló bolgár törvényekben szereplő pénzügyi ösztönzők révén elért sikereket; rámutat azonban, hogy a siker részben annak köszönhető, hogy a bolgár jogrendszer régóta érdeklődést mutat a közvetítés iránt, hiszen Bulgáriában a közvetítői közösség 1990 óta létezik, és a váltott műszakban dolgozó közvetítőket foglalkoztató vitarendezési központ 2010 óta napi rendszerességgel nyújt térítésmentes közvetítői szolgáltatást és tájékoztatást a folyamatban lévő peres ügyekben részt vevő feleknek; felhívja a figyelmet, hogy Bulgáriában a peres ügyek kétharmadában közvetítésre került sor, és ezen ügyek felét sikerrel rendezték;

| 12. | tudomást vesz a közvetítésről szóló román törvények által elért eredményekről is, valamint a pénzügyi ösztönzőkről szóló rendelkezések életbe léptetéséről és a közvetítői tanács – egy különálló és önálló jogi szervként működő, a közvetítéssel foglalkozó nemzeti hatóság – felállításáról; e szerv kizárólagos feladata a közvetítés előmozdítása, a képzési normák kidolgozása, az oktatók felkészítése, a közvetítők szakmai képzettségét igazoló okiratok kiadása, az etikai kódex elfogadása és további jogalkotási javaslatok kidolgozása; |
| --- | --- |

12.

tudomást vesz a közvetítésről szóló román törvények által elért eredményekről is, valamint a pénzügyi ösztönzőkről szóló rendelkezések életbe léptetéséről és a közvetítői tanács – egy különálló és önálló jogi szervként működő, a közvetítéssel foglalkozó nemzeti hatóság – felállításáról; e szerv kizárólagos feladata a közvetítés előmozdítása, a képzési normák kidolgozása, az oktatók felkészítése, a közvetítők szakmai képzettségét igazoló okiratok kiadása, az etikai kódex elfogadása és további jogalkotási javaslatok kidolgozása;

| 13. | úgy véli, hogy mindezek tükrében kijelenthető, hogy a tagállamok összességükben jó úton járnak ahhoz, hogy a 2008/52/EK irányelvet 2011. május 21-ig végrehajtsák, és hogy bár a tagállamok különféle szabályozási megközelítéseket alkalmaznak, és néhány ország kissé le van maradva, megállapítható, hogy a legtöbb tagállam nem csak hogy eleget tett, hanem túl is teljesítette az irányelv rendelkezéseit; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy mindezek tükrében kijelenthető, hogy a tagállamok összességükben jó úton járnak ahhoz, hogy a 2008/52/EK irányelvet 2011. május 21-ig végrehajtsák, és hogy bár a tagállamok különféle szabályozási megközelítéseket alkalmaznak, és néhány ország kissé le van maradva, megállapítható, hogy a legtöbb tagállam nem csak hogy eleget tett, hanem túl is teljesítette az irányelv rendelkezéseit;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a jogvitájuk rendezése érdekében erőfeszítést hozni hajlandó felek gyakrabban működnek együtt, semmint egymás ellen; úgy véli, hogy ezért ezek a felek gyakran nyitottabbak a másik fél álláspontjának figyelembevételére és a jogvita mögött meghúzódó kérdések kezelésére; úgy véli, hogy ez sok esetben a felek jogvita felmerülése előtti viszonya megőrzésének hozzáadott előnyével jár, ami különös jelentőséggel bír a gyermekeket érintő családjogi ügyekben; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a jogvitájuk rendezése érdekében erőfeszítést hozni hajlandó felek gyakrabban működnek együtt, semmint egymás ellen; úgy véli, hogy ezért ezek a felek gyakran nyitottabbak a másik fél álláspontjának figyelembevételére és a jogvita mögött meghúzódó kérdések kezelésére; úgy véli, hogy ez sok esetben a felek jogvita felmerülése előtti viszonya megőrzésének hozzáadott előnyével jár, ami különös jelentőséggel bír a gyermekeket érintő családjogi ügyekben;

| 15. | ösztönzi a Bizottságot, hogy a 2008/52/EK irányelv végrehajtásáról szóló, közelgő közleményében vizsgálja meg azokat a területeket is, amelyek esetében a tagállamok úgy döntöttek, hogy az irányelv intézkedéseit azok szándékolt hatályán túlra is kiterjesztik; |
| --- | --- |

15.

ösztönzi a Bizottságot, hogy a 2008/52/EK irányelv végrehajtásáról szóló, közelgő közleményében vizsgálja meg azokat a területeket is, amelyek esetében a tagállamok úgy döntöttek, hogy az irányelv intézkedéseit azok szándékolt hatályán túlra is kiterjesztik;

| 16. | kiemeli a személyre szabott, gyakorlati megoldást kínáló alternatív vitarendezési rendszerek ügyfélbarát jellemzőit; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelő időben terjesszen elő egy alternatív vitarendezésről szóló jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

16.

kiemeli a személyre szabott, gyakorlati megoldást kínáló alternatív vitarendezési rendszerek ügyfélbarát jellemzőit; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelő időben terjesszen elő egy alternatív vitarendezésről szóló jogalkotási javaslatot;

| 17. | megállapítja, hogy a közvetítésből eredő és a felek által kialakított megoldásokkal bírák vagy esküdtszékek nem szolgálhatnak; úgy véli ezért, hogy a közvetítés nagyobb valószínűséggel nyújt kölcsönösen elfogadható, azaz minden fél számára előnyös eredményt; megállapítja, hogy ennek eredményeként valószínűbb az ilyen jellegű megállapodás elfogadása, továbbá hogy a közvetítéssel létrejött megállapodások betartásának aránya általánosságban magas; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy a közvetítésből eredő és a felek által kialakított megoldásokkal bírák vagy esküdtszékek nem szolgálhatnak; úgy véli ezért, hogy a közvetítés nagyobb valószínűséggel nyújt kölcsönösen elfogadható, azaz minden fél számára előnyös eredményt; megállapítja, hogy ennek eredményeként valószínűbb az ilyen jellegű megállapodás elfogadása, továbbá hogy a közvetítéssel létrejött megállapodások betartásának aránya általánosságban magas;

| 18. | úgy véli, hogy fokozni kell a közvetítéssel kapcsolatos tudatosságot és annak megértését, és további intézkedésekre szólít fel az oktatással, a közvetítéssel kapcsolatos fokozott tudatossággal, a közvetítés vállalkozások általi igénybevételének fokozásával, valamint a közvetítői szakma gyakorlásának követelményeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy fokozni kell a közvetítéssel kapcsolatos tudatosságot és annak megértését, és további intézkedésekre szólít fel az oktatással, a közvetítéssel kapcsolatos fokozott tudatossággal, a közvetítés vállalkozások általi igénybevételének fokozásával, valamint a közvetítői szakma gyakorlásának követelményeivel kapcsolatban;

| 19. | úgy véli, hogy az alternatív vitarendezéssel kapcsolatos megfelelő ismeretek előmozdítása érdekében a nemzeti hatóságokat programok kidolgozására kell ösztönözni; úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek a közvetítés főbb előnyeire kell irányulniuk, azaz a költségre, a sikerarányra és az időbeli hatékonyságra, továbbá azoknak a jogászokat, közjegyzőket és vállalkozásokat – különösen a kkv-kat –, valamint a tudományos világot kell megcélozniuk; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az alternatív vitarendezéssel kapcsolatos megfelelő ismeretek előmozdítása érdekében a nemzeti hatóságokat programok kidolgozására kell ösztönözni; úgy véli, hogy ezen intézkedéseknek a közvetítés főbb előnyeire kell irányulniuk, azaz a költségre, a sikerarányra és az időbeli hatékonyságra, továbbá azoknak a jogászokat, közjegyzőket és vállalkozásokat – különösen a kkv-kat –, valamint a tudományos világot kell megcélozniuk;

| 20. | a közvetítés jobb minőségének előmozdítása, valamint Unió-szerte a magas színvonalú szakképzés és az akkreditáció biztosítása érdekében elismeri a közvetítői szakmához való hozzáférés közös normái létrehozásának fontosságát; |
| --- | --- |

20.

a közvetítés jobb minőségének előmozdítása, valamint Unió-szerte a magas színvonalú szakképzés és az akkreditáció biztosítása érdekében elismeri a közvetítői szakmához való hozzáférés közös normái létrehozásának fontosságát;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányának. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányának.

---

(1)  HL C 259. E, 2009.10.29., 122. o.

(2)  HL L 136., 2008.5.24., 3. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/21

---

2011. szeptember 13., keddHatékony európai nyersanyag-politikai stratégia

P7_TA(2011)0364

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a hatékony európai nyersanyag-politikai stratégiáról (2011/2056(INI))

2013/C 51 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés” című, 2011. február 2-i közleményére (COM(2011)0025), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az árupiacokkal és a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívásokkal való szembenézés” című, 2011. február 2-i közleményére (COM(2011)0025),

| — | tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményre (COM(2008)0699),

| — | tekintettel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság nyersanyagellátással foglalkozó csoportja alcsoportjának az EU számára kritikus nyersanyagokról szóló jelentésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóság nyersanyagellátással foglalkozó csoportja alcsoportjának az EU számára kritikus nyersanyagokról szóló jelentésére (1),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erőforrás-hatékony Európa – Az Európa 2020 stratégia keretébe illeszkedő kiemelt kezdeményezés” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0021),

| — | tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112/4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású, versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című, 2011. március 8-i bizottsági közleményre (COM(2011)0112/4),

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. november 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. november 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2011. február 3-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló, 2011. február 3-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU 2020 stratégiáról szóló 2010. június 16-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának a nem energiahordozó nyersanyagokról és a Natura 2000-ről szóló iránymutatásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának a nem energiahordozó nyersanyagokról és a Natura 2000-ről szóló iránymutatásaira (5),

| — | tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményhez (COM(2008)0699) csatolt munkadokumentumra (SEC(2008)2741), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nyersanyag-politikai kezdeményezés – Az európai gazdasági növekedés és foglalkoztatás kritikus szükségleteinek kielégítése” című, 2008. november 4-i bizottsági közleményhez (COM(2008)0699) csatolt munkadokumentumra (SEC(2008)2741),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága nyersanyag-politikával kapcsolatos 2009-es éves jelentésére (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatósága nyersanyag-politikával kapcsolatos 2009-es éves jelentésére (6),

| — | tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának a környezetvédelem és a versenyképesség közötti kapcsolatokról szóló tanulmányára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatóságának a környezetvédelem és a versenyképesség közötti kapcsolatokról szóló tanulmányára (7),

| — | tekintettel „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0629), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU fejlesztéspolitikája az inkluzív növekedés és a fenntartható fejlődés támogatására – Az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2010. november 10-i bizottsági zöld könyvre (COM(2010)0629),

| — | tekintettel az EU és Afrika közötti kapcsolatok megszilárdításáról szóló, 2010. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Afrika közötti kapcsolatok megszilárdításáról szóló, 2010. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2010)0634),

| — | tekintettel a kereskedelemről és a fejlesztésről szóló, hamarosan megjelenő bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemről és a fejlesztésről szóló, hamarosan megjelenő bizottsági közleményre,

| — | tekintettel „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című, 2009. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2009)0458), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című, 2009. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2009)0458),

| — | tekintettel az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepcióról szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a „hivatalos fejlesztési támogatás plusz” koncepcióról szóló, 2010. május 18-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a nyersanyagokkal és az alapanyagpiacokkal kapcsolatos kihívások kezeléséről szóló, 2011. március 10-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyersanyagokkal és az alapanyagpiacokkal kapcsolatos kihívások kezeléséről szóló, 2011. március 10-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 208. cikkére, amely megerősíti, hogy az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (Lisszaboni Szerződés) 208. cikkére, amely megerősíti, hogy az Unió azon politikáinak végrehajtásakor, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe veszi a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit,

| — | tekintettel a dohai forduló keretében jelenleg zajló tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai forduló keretében jelenleg zajló tárgyalásokra,

| — | tekintettel a 2007-es EU–Afrika közös stratégiára és a 2010. november 29–30-án tartott 3. Afrika–EU csúcstalálkozón elfogadott tripoli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007-es EU–Afrika közös stratégiára és a 2010. november 29–30-án tartott 3. Afrika–EU csúcstalálkozón elfogadott tripoli nyilatkozatra,

| — | tekintettel a WTO előtt az EU, az USA és Mexikó által Kínával szemben indított, jelenleg is zajló eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO előtt az EU, az USA és Mexikó által Kínával szemben indított, jelenleg is zajló eljárásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0288/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0288/2011),

| A. | mivel az EU-nak erőteljes ipari alapra van szüksége, amely környezetbarátabbá válása során is nagyban függ a megfelelő nyersanyagellátástól, annak érdekében, hogy elinduljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé, és fenntartsa versenyképességét, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-nak erőteljes ipari alapra van szüksége, amely környezetbarátabbá válása során is nagyban függ a megfelelő nyersanyagellátástól, annak érdekében, hogy elinduljon az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság felé, és fenntartsa versenyképességét,

| B. | mivel az ügyintézés bonyolultsága és az igazgatási rendszerek összehangolásának hiánya több évvel hátráltathatja az ásványkincsek kiaknázásának engedélyezését, mivel az ilyen késedelmek túlzottak, növelik a befektetések tőkeköltségét, a kis- és középvállalkozásokat pedig kirekesztik a piacról, |
| --- | --- |

B.

mivel az ügyintézés bonyolultsága és az igazgatási rendszerek összehangolásának hiánya több évvel hátráltathatja az ásványkincsek kiaknázásának engedélyezését, mivel az ilyen késedelmek túlzottak, növelik a befektetések tőkeköltségét, a kis- és középvállalkozásokat pedig kirekesztik a piacról,

| C. | mivel világszerte folyamatosan nő a nyersanyagok, különösen a „technológiai fémek” iránti kereslet, |
| --- | --- |

C.

mivel világszerte folyamatosan nő a nyersanyagok, különösen a „technológiai fémek” iránti kereslet,

| D. | mivel a uniós tagállamok, Ausztrália és az Egyesült Államok rendelkeznek azzal lehetőséggel, hogy a kritikus nyersanyagok, fémek és ritka földfémek tekintetében fejlesszék saját kitermelésüket, |
| --- | --- |

D.

mivel a uniós tagállamok, Ausztrália és az Egyesült Államok rendelkeznek azzal lehetőséggel, hogy a kritikus nyersanyagok, fémek és ritka földfémek tekintetében fejlesszék saját kitermelésüket,

| E. | mivel az új technológiák terén elért fejlődés továbbra is növelni fogja a keresletet az ezen iparágak fejlődésében központi jelentőségű erőforrások iránt, |
| --- | --- |

E.

mivel az új technológiák terén elért fejlődés továbbra is növelni fogja a keresletet az ezen iparágak fejlődésében központi jelentőségű erőforrások iránt,

| F. | mivel a nemzetközi kínálatot részben exportkvóták korlátozzák, és az árak rekordmagasságú szinteket érnek el, |
| --- | --- |

F.

mivel a nemzetközi kínálatot részben exportkvóták korlátozzák, és az árak rekordmagasságú szinteket érnek el,

| G. | mivel a feldolgozóiparban a teljes előállítási költségen belül az anyagköltségek aránya lényegesen magasabb a munkavállalók bérköltségének arányánál, és mivel minden ágazatra igaz, hogy az anyagköltségek emelkedő trendje várhatóan nem fordul meg, legalábbis középtávon nem, |
| --- | --- |

G.

mivel a feldolgozóiparban a teljes előállítási költségen belül az anyagköltségek aránya lényegesen magasabb a munkavállalók bérköltségének arányánál, és mivel minden ágazatra igaz, hogy az anyagköltségek emelkedő trendje várhatóan nem fordul meg, legalábbis középtávon nem,

| H. | mivel a tisztességes és egyenlő feltételek a piacok javára válnak, |
| --- | --- |

H.

mivel a tisztességes és egyenlő feltételek a piacok javára válnak,

| I. | mivel a nyersanyagokért folyó egyre élesebb verseny elmérgesítheti a nemzetközi kapcsolatokat, és erőforrásokért zajló konfliktusokhoz vezethet, |
| --- | --- |

I.

mivel a nyersanyagokért folyó egyre élesebb verseny elmérgesítheti a nemzetközi kapcsolatokat, és erőforrásokért zajló konfliktusokhoz vezethet,

| J. | mivel e kihívások lehetőséget kínálhatnak a kölcsönösen előnyös együttműködésen alapuló új, innovatív partnerségek létrehozására az EU és harmadik országok között, |
| --- | --- |

J.

mivel e kihívások lehetőséget kínálhatnak a kölcsönösen előnyös együttműködésen alapuló új, innovatív partnerségek létrehozására az EU és harmadik országok között,

| K. | mivel számos fejlődő országban a természeti erőforrásokat a nem demokratikus rendszerek uralma, a csalás, a korrupció és a fegyveres konfliktusok miatt nem a nép jóléte érdekében használták fel, |
| --- | --- |

K.

mivel számos fejlődő országban a természeti erőforrásokat a nem demokratikus rendszerek uralma, a csalás, a korrupció és a fegyveres konfliktusok miatt nem a nép jóléte érdekében használták fel,

| L. | mivel a Bizottság által az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás fellendítésére javasolt fellépések leginkább a lehetséges intézkedések értékelésére korlátozódnak a meghozandó konkrét intézkedések helyett, így nem elegendőek ahhoz, hogy elérjék a kitűzött célokat, |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság által az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás fellendítésére javasolt fellépések leginkább a lehetséges intézkedések értékelésére korlátozódnak a meghozandó konkrét intézkedések helyett, így nem elegendőek ahhoz, hogy elérjék a kitűzött célokat,

| M. | mivel a Bizottság megállapítja, hogy a hulladékokra vonatkozó hatályos jogszabályok jobb végrehajtása és érvényesítése elengedhetetlen az erőforrás-hatékony Európa felé vezető úton, |
| --- | --- |

M.

mivel a Bizottság megállapítja, hogy a hulladékokra vonatkozó hatályos jogszabályok jobb végrehajtása és érvényesítése elengedhetetlen az erőforrás-hatékony Európa felé vezető úton,

| N. | mivel az értékes nyersanyagok, különösen a ritka földfémek újrahasznosítása intenzív bontást tesz szükségessé, |
| --- | --- |

N.

mivel az értékes nyersanyagok, különösen a ritka földfémek újrahasznosítása intenzív bontást tesz szükségessé,

| O. | mivel a nyereséges újrahasznosítás a megbízható és hatékony osztályozási és szétválasztási technológiától függ, mivel az újrahasznosított anyagok értéke az alkotóelemek tisztaságától függ, |
| --- | --- |

O.

mivel a nyereséges újrahasznosítás a megbízható és hatékony osztályozási és szétválasztási technológiától függ, mivel az újrahasznosított anyagok értéke az alkotóelemek tisztaságától függ,

| P. | mivel a hatékonyság fokozása és az újrahasznosítás előmozdítja a fenntarthatóságot, a versenyképességet és az ellátásbiztonságot, |
| --- | --- |

P.

mivel a hatékonyság fokozása és az újrahasznosítás előmozdítja a fenntarthatóságot, a versenyképességet és az ellátásbiztonságot,

| Q. | mivel a munkaerő termelékenysége az elmúlt évtizedekben sokkal gyorsabban fejlődött az erőforrás-termelékenységnél, és a becslések szerint a munkaerőköltség a terméknek kevesebb, mint 20 %-át teszi ki, míg az erőforrások költsége a 40 %-át; mivel ez azt jelenti, hogy gyors fellépésre van szükség az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében, |
| --- | --- |

Q.

mivel a munkaerő termelékenysége az elmúlt évtizedekben sokkal gyorsabban fejlődött az erőforrás-termelékenységnél, és a becslések szerint a munkaerőköltség a terméknek kevesebb, mint 20 %-át teszi ki, míg az erőforrások költsége a 40 %-át; mivel ez azt jelenti, hogy gyors fellépésre van szükség az erőforrás-hatékonyság javítása érdekében,

| R. | mivel a jól időzített és határozott lépések megtétele mindennél fontosabb a hatékony stratégia végrehajtása és az európai nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményessége szempontjából, |
| --- | --- |

R.

mivel a jól időzített és határozott lépések megtétele mindennél fontosabb a hatékony stratégia végrehajtása és az európai nyersanyag-politikai kezdeményezés eredményessége szempontjából,

A nyersanyag-politikai stratégia

| 1. | véleménye szerint Európának kihívásokkal és nagyszerű lehetőségekkel egyaránt szembe kell néznie a nyersanyagok tekintetében; hangsúlyozza, hogy az Uniónak most, a nyersanyagok iránti kereslet globális növekedése idején lehetősége van arra, hogy előnyhöz jusson a nyersanyagellátás és -hatékonyság megerősítésével, ugyanakkor kielégítse az uniós ipar és a nyersanyagágazat igényeit; hangsúlyozza, hogy a nyersanyagokhoz való tisztességes hozzáférés, valamint a stabil és kiszámítható nyersanyagárak megléte létfontosságú a fejlesztési lehetőségek, a versenyképesség és az európai ipar fenntartása szempontjából; mivel a hozzáférés és az ellátás korlátai – különösen a kritikus nyersanyagok, mint például a ritka földfémek esetében –, valamint az árak nagyfokú volatilitása akadályozhatja az uniós ipar, különösen a kkv-k versenyképességét, az ökológiai hatékonyságát és innovációs kilátásait; üdvözli, hogy a Bizottság 2008-as nyersanyag-politikai kezdeményezésével úttörő szerepet játszott a nyersanyag-politika kérdésének felvetésében, és határozottan felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak gyors végrehajtása irányába; úgy véli, hogy az erőforrás-politika és erőforrás-diplomácia nemcsak az iparpolitika és a nemzetközi kereskedelem szempontjából kiemelkedő fontosságú az EU számára, hanem a bel-, valamint a kül- és biztonságpolitikát is érintő átfogó kérdésként is; kéri a Bizottságot, hogy erre a kérdésre fordítson ugyanakkora figyelmet, mint az energia kérdésére; úgy látja, hogy ez az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) feladata is egyben; |
| --- | --- |

1.

véleménye szerint Európának kihívásokkal és nagyszerű lehetőségekkel egyaránt szembe kell néznie a nyersanyagok tekintetében; hangsúlyozza, hogy az Uniónak most, a nyersanyagok iránti kereslet globális növekedése idején lehetősége van arra, hogy előnyhöz jusson a nyersanyagellátás és -hatékonyság megerősítésével, ugyanakkor kielégítse az uniós ipar és a nyersanyagágazat igényeit; hangsúlyozza, hogy a nyersanyagokhoz való tisztességes hozzáférés, valamint a stabil és kiszámítható nyersanyagárak megléte létfontosságú a fejlesztési lehetőségek, a versenyképesség és az európai ipar fenntartása szempontjából; mivel a hozzáférés és az ellátás korlátai – különösen a kritikus nyersanyagok, mint például a ritka földfémek esetében –, valamint az árak nagyfokú volatilitása akadályozhatja az uniós ipar, különösen a kkv-k versenyképességét, az ökológiai hatékonyságát és innovációs kilátásait; üdvözli, hogy a Bizottság 2008-as nyersanyag-politikai kezdeményezésével úttörő szerepet játszott a nyersanyag-politika kérdésének felvetésében, és határozottan felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek lépéseket annak gyors végrehajtása irányába; úgy véli, hogy az erőforrás-politika és erőforrás-diplomácia nemcsak az iparpolitika és a nemzetközi kereskedelem szempontjából kiemelkedő fontosságú az EU számára, hanem a bel-, valamint a kül- és biztonságpolitikát is érintő átfogó kérdésként is; kéri a Bizottságot, hogy erre a kérdésre fordítson ugyanakkora figyelmet, mint az energia kérdésére; úgy látja, hogy ez az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) feladata is egyben;

| 2. | úgy véli, hogy a következetes és hatékony uniós diplomáciáért az EKSZ-nek és a Bizottság érintett szolgálatainak – kereskedelmi kérdésekben különösen a Kereskedelmi Főigazgatóságnak – kell felelniük, amelyek szorosan együttműködnek a Parlamenttel és a Tanáccsal; továbbá úgy véli, hogy a nyersanyagok stratégiai jelentőségét tükrözni kell az EKSZ szervezeti felépítésében és az érintett uniós küldöttségek személyzetében; hangsúlyozza, hogy fontos az Unió és a tagállamok külpolitikájának összehangolása a nyersanyagok területén; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a következetes és hatékony uniós diplomáciáért az EKSZ-nek és a Bizottság érintett szolgálatainak – kereskedelmi kérdésekben különösen a Kereskedelmi Főigazgatóságnak – kell felelniük, amelyek szorosan együttműködnek a Parlamenttel és a Tanáccsal; továbbá úgy véli, hogy a nyersanyagok stratégiai jelentőségét tükrözni kell az EKSZ szervezeti felépítésében és az érintett uniós küldöttségek személyzetében; hangsúlyozza, hogy fontos az Unió és a tagállamok külpolitikájának összehangolása a nyersanyagok területén;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet külön-külön is az árupiacokra és a nyersanyag-politikai kezdeményezésre, mivel ez a két terület jellegében is különbözik egymástól, és eltérő problémáik kezelése sajátos intézkedéseket igényel; kiemeli, hogy a pénz- és árupiacok mára minden eddiginél jobban összefonódtak, és a spekuláció fokozza az árvolatilitást; megjegyzi, hogy a nyersanyagpiac megfelelő működése biztosítaná a szükséges ösztönzőket a vállalkozások számára az erőforrások hatékonyabb felhasználásához, az erőforrások helyettesítéséhez, az újrahasznosításhoz és a helyettesítésre irányuló K+F tevékenységekkel kapcsolatos további beruházásokhoz; ezért bátorítja a Bizottságot, hogy segítse elő a nyersanyagpiacok megfelelő működését, például oly módon, hogy az átláthatóbb kereskedés biztosítása érdekében megkezdi a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv felülvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a nyersanyag-politikai kezdeményezés három pillére kiegészíti egymást a nyersanyagprobléma megoldása és az EU nyersanyag-ellátásának biztosítása terén; felszólítja a Bizottságot a nyersanyag-politikai stratégia kiegyensúlyozott és következetes végrehajtására, különösen más fontos európai politikákkal, elsősorban az ipar-, a kutatás-, a környezet-, a közlekedéspolitikával, valamint az Európa 2020 stratégiával összefüggésben; e tekintetben megállapítja különösen az erős innovációs és iparpolitika szerepének fontosságát; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet külön-külön is az árupiacokra és a nyersanyag-politikai kezdeményezésre, mivel ez a két terület jellegében is különbözik egymástól, és eltérő problémáik kezelése sajátos intézkedéseket igényel; kiemeli, hogy a pénz- és árupiacok mára minden eddiginél jobban összefonódtak, és a spekuláció fokozza az árvolatilitást; megjegyzi, hogy a nyersanyagpiac megfelelő működése biztosítaná a szükséges ösztönzőket a vállalkozások számára az erőforrások hatékonyabb felhasználásához, az erőforrások helyettesítéséhez, az újrahasznosításhoz és a helyettesítésre irányuló K+F tevékenységekkel kapcsolatos további beruházásokhoz; ezért bátorítja a Bizottságot, hogy segítse elő a nyersanyagpiacok megfelelő működését, például oly módon, hogy az átláthatóbb kereskedés biztosítása érdekében megkezdi a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv felülvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a nyersanyag-politikai kezdeményezés három pillére kiegészíti egymást a nyersanyagprobléma megoldása és az EU nyersanyag-ellátásának biztosítása terén; felszólítja a Bizottságot a nyersanyag-politikai stratégia kiegyensúlyozott és következetes végrehajtására, különösen más fontos európai politikákkal, elsősorban az ipar-, a kutatás-, a környezet-, a közlekedéspolitikával, valamint az Európa 2020 stratégiával összefüggésben; e tekintetben megállapítja különösen az erős innovációs és iparpolitika szerepének fontosságát;

| 4. | üdvözli a Bizottságnak a kritikus nyersanyagok azonosításával kapcsolatos munkáját, amelyek mindegyike fontos „technológiai fém”, és ezeket figyelembe kell venni a későbbi intézkedések során; felszólítja a Bizottságot, hogy:






  — | rendszeresen frissítse a kritikus nyersanyagok listáját, és kísérje figyelemmel a nem ritka, de stratégiailag fontos nyersanyagokat is az infláció irányába mutató és a szállítók tulajdonosi koncentrációját előidéző tendenciákkal szembeni fellépés céljából; |
| --- | --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottságnak a kritikus nyersanyagok azonosításával kapcsolatos munkáját, amelyek mindegyike fontos „technológiai fém”, és ezeket figyelembe kell venni a későbbi intézkedések során; felszólítja a Bizottságot, hogy:

—

rendszeresen frissítse a kritikus nyersanyagok listáját, és kísérje figyelemmel a nem ritka, de stratégiailag fontos nyersanyagokat is az infláció irányába mutató és a szállítók tulajdonosi koncentrációját előidéző tendenciákkal szembeni fellépés céljából;

| — | hozzon létre a kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos kockázatfigyelő mechanizmust, elemezze az aktuális és jövőbeli szükségleteket, valamint a megújuló energia, a fejlett technológia és védelem ágazataiban a kritikus nyersanyagok, különösen a ritka földfémek esetleges hiánya által kiváltott negatív hatást; |
| --- | --- |

—

hozzon létre a kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos kockázatfigyelő mechanizmust, elemezze az aktuális és jövőbeli szükségleteket, valamint a megújuló energia, a fejlett technológia és védelem ágazataiban a kritikus nyersanyagok, különösen a ritka földfémek esetleges hiánya által kiváltott negatív hatást;

| — | elemezze a kritikus nyersanyagoktól függő ellátási láncokat, a finomítási kapacitást – a félkész termékeket előállítókat is –, valamint a kritikus nyersanyagok és a hozzájuk tartozó fémek közötti kölcsönhatást; |
| --- | --- |

—

elemezze a kritikus nyersanyagoktól függő ellátási láncokat, a finomítási kapacitást – a félkész termékeket előállítókat is –, valamint a kritikus nyersanyagok és a hozzájuk tartozó fémek közötti kölcsönhatást;

emlékeztet arra, hogy a nyersanyagokon és különösen a kritikus nyersanyagokon belül eltérő az egyes elemek kritikus fontossága és elérhetősége, felhasználása, feldolgozási igénye, következésképpen az áruk is eltér az ellátási lánc különböző pontjain, amit figyelembe kell venni az elemzés során; felhívja a figyelmet továbbá a nyersanyagáramokra vonatkozó logisztikai paradigmák sokféleségére a közös piacon;

| 5. | megjegyzi, hogy a nyersanyagpiacok viselkedése eltérő, így például a mezőgazdasági szektor nyersanyagpiacai erősen szezonális jellegűek és éghajlati tényezőktől függenek, ezért különös figyelmet igényelnek; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy a nyersanyagpiacok viselkedése eltérő, így például a mezőgazdasági szektor nyersanyagpiacai erősen szezonális jellegűek és éghajlati tényezőktől függenek, ezért különös figyelmet igényelnek;

| 6. | kéri ezért a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt azon nyersanyagok (például a lítium, a hafnium és a nikkel) Európába történő behozataláról, amelyek nem szerepelnek ugyan a kritikus nyersanyagok listáján, de az európai ipar szükségletei, valamint a magas hozzáadott értéket képviselő fogyasztói termékek előállítása szempontjából mégis stratégiai jelentőséggel bírnak; e tanulmányban azt is értékelni kell, hogy mennyire függ az európai ipar ezektől a nyersanyagoktól, milyen intézkedésekkel biztosítható az ellátás belőlük, valamint mekkora lenne a kitermelésük környezetvédelmi költsége és milyen alternatívák vehetők számításba; |
| --- | --- |

6.

kéri ezért a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt azon nyersanyagok (például a lítium, a hafnium és a nikkel) Európába történő behozataláról, amelyek nem szerepelnek ugyan a kritikus nyersanyagok listáján, de az európai ipar szükségletei, valamint a magas hozzáadott értéket képviselő fogyasztói termékek előállítása szempontjából mégis stratégiai jelentőséggel bírnak; e tanulmányban azt is értékelni kell, hogy mennyire függ az európai ipar ezektől a nyersanyagoktól, milyen intézkedésekkel biztosítható az ellátás belőlük, valamint mekkora lenne a kitermelésük környezetvédelmi költsége és milyen alternatívák vehetők számításba;

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság közleménye a nyersanyagok széles körére tér ki, például a természetes gumira, a fára és az építőipari adalékanyagokra; kéri a Bizottságot, hogy készítsen elemzéseket ezen anyagok elérhetőségéről és az irántuk mutatkozó potenciális keresletről, és ennek alapján szükség esetén hozza meg a megfelelő intézkedéseket; megállapítja, hogy ez a jelentés a stratégiai és a kritikus nyersanyagokra összpontosít; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a Bizottság közleménye a nyersanyagok széles körére tér ki, például a természetes gumira, a fára és az építőipari adalékanyagokra; kéri a Bizottságot, hogy készítsen elemzéseket ezen anyagok elérhetőségéről és az irántuk mutatkozó potenciális keresletről, és ennek alapján szükség esetén hozza meg a megfelelő intézkedéseket; megállapítja, hogy ez a jelentés a stratégiai és a kritikus nyersanyagokra összpontosít;

| 8. | rámutat arra, hogy a nyersanyag-politika eredményes irányítása a hatékony nyersanyag-politikai stratégia kulcsa; megjegyzi, hogy a hatékony stratégiának magában kell foglalnia az érdekelt felekkel folytatott folyamatos párbeszédet; hangsúlyozza a Bizottságon és az Európai Parlamenten belüli és a tagállamok közötti szoros koordináció és információátadás szükségességét; Franciaország és az Egyesült Államok példáját követve javasolja 2011-ben egy szolgálatok közötti magas szintű nyersanyag-politikai munkacsoport felállítását a politikák – ideértve a partnerségi szerződéseket is – kidolgozása, nyomon követése és felülvizsgálata, valamint az egységesség biztosítása és a piactorzulás, az ellátási hiány és az erőforrások miatti konfliktusok korai észlelését lehetővé tevő, ellenőrző csoporttal kiegészített korai figyelmeztető rendszer létrehozásának előmozdítása céljából az illetékes főigazgatóságok, a Közös Kutatóközpont (JRC), az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Külügyi Szolgálat részvételével; felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a „2050-ig szóló európai nyersanyag-politikai útitervet”, amely azonosítaná a jövőbeli fejleményeket, fenyegetéseket és lehetőségeket a nyersanyagok és a kritikus nyersanyagok ágazatában, és segítséget nyújtana az európai iparágaknak, a felsőoktatási és kutatóintézeteknek abban, hogy bekapcsolódjanak a hosszú távú tervezésbe és beruházásba; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat saját nyersanyag-politikai stratégiájuk kidolgozása során, és segítse elő a tagállamok közötti koordinációt és a bevált gyakorlatok cseréjét, többek között a külső dimenzió tekintetében is; javasolja, hogy az energiaügy külső dimenziójáról közeljövőben megjelenő közlemény szolgálhatna mintaként; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a nyersanyag-politika eredményes irányítása a hatékony nyersanyag-politikai stratégia kulcsa; megjegyzi, hogy a hatékony stratégiának magában kell foglalnia az érdekelt felekkel folytatott folyamatos párbeszédet; hangsúlyozza a Bizottságon és az Európai Parlamenten belüli és a tagállamok közötti szoros koordináció és információátadás szükségességét; Franciaország és az Egyesült Államok példáját követve javasolja 2011-ben egy szolgálatok közötti magas szintű nyersanyag-politikai munkacsoport felállítását a politikák – ideértve a partnerségi szerződéseket is – kidolgozása, nyomon követése és felülvizsgálata, valamint az egységesség biztosítása és a piactorzulás, az ellátási hiány és az erőforrások miatti konfliktusok korai észlelését lehetővé tevő, ellenőrző csoporttal kiegészített korai figyelmeztető rendszer létrehozásának előmozdítása céljából az illetékes főigazgatóságok, a Közös Kutatóközpont (JRC), az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és az Európai Külügyi Szolgálat részvételével; felszólítja a Bizottságot, hogy hozza létre a „2050-ig szóló európai nyersanyag-politikai útitervet”, amely azonosítaná a jövőbeli fejleményeket, fenyegetéseket és lehetőségeket a nyersanyagok és a kritikus nyersanyagok ágazatában, és segítséget nyújtana az európai iparágaknak, a felsőoktatási és kutatóintézeteknek abban, hogy bekapcsolódjanak a hosszú távú tervezésbe és beruházásba; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat saját nyersanyag-politikai stratégiájuk kidolgozása során, és segítse elő a tagállamok közötti koordinációt és a bevált gyakorlatok cseréjét, többek között a külső dimenzió tekintetében is; javasolja, hogy az energiaügy külső dimenziójáról közeljövőben megjelenő közlemény szolgálhatna mintaként;

| 9. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Parlament a nyersanyag-politikai kezdeményezés keretében az előrehaladásról szóló éves jelentés formájában kapjon rendszeres tájékoztatást a nem energiahordozó nyersanyagok alakulásáról és a nyersanyag-politikai kezdeményezés céljainak teljesüléséről, középpontba állítva emellett a kereskedelmi, fejlesztési és környezetvédelmi politikákkal való szakpolitikai összhangot, a szociális hatásokat, valamint a kritikus nyersanyagokra vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

9.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Európai Parlament a nyersanyag-politikai kezdeményezés keretében az előrehaladásról szóló éves jelentés formájában kapjon rendszeres tájékoztatást a nem energiahordozó nyersanyagok alakulásáról és a nyersanyag-politikai kezdeményezés céljainak teljesüléséről, középpontba állítva emellett a kereskedelmi, fejlesztési és környezetvédelmi politikákkal való szakpolitikai összhangot, a szociális hatásokat, valamint a kritikus nyersanyagokra vonatkozó adatokat;

A kihívás átalakítása az európai ipar számára nyíló lehetőséggé: erőforrás-hatékonyság, újrafelhasználás, újrahasznosítás, helyettesítés

| 10. | megállapítja, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívások leküzdése lehetőséget kínál az EU ipari bázisának, technológiai kapacitásának és know-how-jának egy nagyratörő ipari kutatási és innovációs stratégián keresztül történő megerősítésére, valamint a versenyképesség és a képzett munkaerő stabil foglalkoztatásának fokozására; megállapítja, hogy az eredményes kereskedelmi politika és a saját erőforrások igénybevétele ellenére a nyersanyag-politika megfelelő irányítása, valamint a hatékonyság növelése, az újrafelhasználás, az energiahatékony újrahasznosítás és az erőforrás-felhasználás csökkentése – egyebek mellett adott esetben jobb termékminőségi előírások és a hosszabb élettartam elve révén –, valamint a környezetbarát technológiák alkalmazása közép- és hosszú távon kulcsfontosságú lesz a versenyképesség, a fenntarthatóság és az ellátásbiztonság szempontjából; úgy véli, hogy minden ilyen irányú kezdeményezésnek megfelelő, a környezetre, a társadalomra és a versenyre gyakorolt lehetséges hatásokra összpontosító hatásvizsgálaton kell alapulnia; kiemeli annak fontosságát, hogy következetesen alkalmazzák a hulladékokról szóló keretirányelvben meghatározott, jogilag kötelező erejű hulladékhierarchiát, amelynek prioritási sorrendjében az első helyeken a megelőzés, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás áll, ezeket pedig a visszanyerés és az ártalmatlanítás követi; megjegyzi, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a társadalmi innovációt, az életmódban bekövetkező változásokat és az olyan új koncepciókat, mint az ökolízing, a vegyianyag-lízing és -megosztás; |
| --- | --- |

10.

megállapítja, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatos kihívások leküzdése lehetőséget kínál az EU ipari bázisának, technológiai kapacitásának és know-how-jának egy nagyratörő ipari kutatási és innovációs stratégián keresztül történő megerősítésére, valamint a versenyképesség és a képzett munkaerő stabil foglalkoztatásának fokozására; megállapítja, hogy az eredményes kereskedelmi politika és a saját erőforrások igénybevétele ellenére a nyersanyag-politika megfelelő irányítása, valamint a hatékonyság növelése, az újrafelhasználás, az energiahatékony újrahasznosítás és az erőforrás-felhasználás csökkentése – egyebek mellett adott esetben jobb termékminőségi előírások és a hosszabb élettartam elve révén –, valamint a környezetbarát technológiák alkalmazása közép- és hosszú távon kulcsfontosságú lesz a versenyképesség, a fenntarthatóság és az ellátásbiztonság szempontjából; úgy véli, hogy minden ilyen irányú kezdeményezésnek megfelelő, a környezetre, a társadalomra és a versenyre gyakorolt lehetséges hatásokra összpontosító hatásvizsgálaton kell alapulnia; kiemeli annak fontosságát, hogy következetesen alkalmazzák a hulladékokról szóló keretirányelvben meghatározott, jogilag kötelező erejű hulladékhierarchiát, amelynek prioritási sorrendjében az első helyeken a megelőzés, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás áll, ezeket pedig a visszanyerés és az ártalmatlanítás követi; megjegyzi, hogy a Bizottságnak támogatnia kell a társadalmi innovációt, az életmódban bekövetkező változásokat és az olyan új koncepciókat, mint az ökolízing, a vegyianyag-lízing és -megosztás;

| 11. | megállapítja, hogy az alacsonyabb fogyasztási szintek, a hulladék keletkezésének megakadályozása és az újrafelhasználás az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet fontos elemét képezik; |
| --- | --- |

11.

megállapítja, hogy az alacsonyabb fogyasztási szintek, a hulladék keletkezésének megakadályozása és az újrafelhasználás az erőforrás-hatékony gazdaságba való átmenet fontos elemét képezik;

| 12. | javasolja, hogy a Bizottság készítsen átfogó tanulmányt a gazdasági lízingmodellekről mint a tulajdonlás alternatív formáiról, valamint a nyersanyaghasználatra és újrahasznosításra gyakorolt hatásukról; kiemeli, hogy e tekintetben a tájékozottság a fő kihívás; |
| --- | --- |

12.

javasolja, hogy a Bizottság készítsen átfogó tanulmányt a gazdasági lízingmodellekről mint a tulajdonlás alternatív formáiról, valamint a nyersanyaghasználatra és újrahasznosításra gyakorolt hatásukról; kiemeli, hogy e tekintetben a tájékozottság a fő kihívás;

| 13. | hangsúlyozza a gazdasági növekedés fokozott erőforrás-felhasználástól való elválasztására irányuló munka szükségességét, ez ugyanis elősegíti a relatív importfüggőség csökkentését is; megállapítja, hogy a nyersanyag-stratégia létrehozása az éghajlatváltozás tágabb kontextusában is fontos; üdvözli ezért a Bizottság tervét egy erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos kiemelt kezdeményezés elindítására; felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az erőforrás-termelékenység fokozását akadályozó tényezőket (többek között a technikai akadályokat, költségeket stb.), és építsen be és értékeljen az erőforrás-hatékonyság javítására vonatkozó olyan közép- és hosszú távú célkitűzéseket, amelyek tükrözik az EU nyersanyagimport-függése csökkentésének szükségességét, miután az EU egy főre jutó nyersanyagimportja a legmagasabb a világon; az előrehaladás objektív értékelése és más országokkal való összehasonlítása érdekében kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megbízhatóbb módszertant az erőforrás-hatékonyság mérésére, figyelembe véve az Eurostat e téren végzett munkáját, valamint az Európai Parlament megbízásából a közelmúltban e témában készített tanulmány eredményeit; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza a gazdasági növekedés fokozott erőforrás-felhasználástól való elválasztására irányuló munka szükségességét, ez ugyanis elősegíti a relatív importfüggőség csökkentését is; megállapítja, hogy a nyersanyag-stratégia létrehozása az éghajlatváltozás tágabb kontextusában is fontos; üdvözli ezért a Bizottság tervét egy erőforrás-hatékonysággal kapcsolatos kiemelt kezdeményezés elindítására; felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa az erőforrás-termelékenység fokozását akadályozó tényezőket (többek között a technikai akadályokat, költségeket stb.), és építsen be és értékeljen az erőforrás-hatékonyság javítására vonatkozó olyan közép- és hosszú távú célkitűzéseket, amelyek tükrözik az EU nyersanyagimport-függése csökkentésének szükségességét, miután az EU egy főre jutó nyersanyagimportja a legmagasabb a világon; az előrehaladás objektív értékelése és más országokkal való összehasonlítása érdekében kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki megbízhatóbb módszertant az erőforrás-hatékonyság mérésére, figyelembe véve az Eurostat e téren végzett munkáját, valamint az Európai Parlament megbízásából a közelmúltban e témában készített tanulmány eredményeit;

| 14. | üdvözli az olyan eszközök és mutatószámok, mint például a TEEB (az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana) kidolgozását; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa és serkentse ezen eszközök kidolgozását és használatát; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az olyan eszközök és mutatószámok, mint például a TEEB (az ökoszisztémák és a biológiai sokféleség gazdaságtana) kidolgozását; sürgeti a Bizottságot, hogy támogassa és serkentse ezen eszközök kidolgozását és használatát;

| 15. | véleménye szerint az ásványi készletekre kivetett adó nem megfelelő eszköz az erőforrás-hatékonyság fokozására, egyúttal felhívja a Bizottságot, hogy készíttessen tanulmányt a víz- és földhasználatra kivetett adó hatásairól, külön figyelmet fordítva a gazdasági tevékenységekre és az uniós megújulóenergia-termelésre gyakorolt nem kívánt következményekre; |
| --- | --- |

15.

véleménye szerint az ásványi készletekre kivetett adó nem megfelelő eszköz az erőforrás-hatékonyság fokozására, egyúttal felhívja a Bizottságot, hogy készíttessen tanulmányt a víz- és földhasználatra kivetett adó hatásairól, külön figyelmet fordítva a gazdasági tevékenységekre és az uniós megújulóenergia-termelésre gyakorolt nem kívánt következményekre;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy alapos hatásvizsgálat alapján komolyan vizsgálja meg a környezetbarát tervezési megközelítés nyersanyagokra való kiterjesztését, mérje fel új eszközök bevezetésének lehetőségét, működjön együtt a szabványügyi testületekkel, értékelje egy, az erőforrás-hatékonyság szempontjából élenjáró termékekre vonatkozó program megvalósíthatóságát, erősítse meg az erőforrás-hatékonysággal foglalkozó tanácsadó szolgáltatásokat, elsősorban a kkv-k számára, például az ilyen programok Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökségen (EACI) belüli megerősítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásán, a 7. keretprogramon belül a megfelelő kutatáshoz való hozzáférésen, és az EU jövőbeli kutatási programjain keresztül támogassa a kkv-kat ezen a területen; felhívja a vállalatokat, hogy vegyék igénybe vagy a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS), vagy pedig az ISO szabványokat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közbeszerzéseket használják fel az erőforrás-hatékony termékek és a másodlagos nyersanyagok felhasználásával készült termékek, valamint az életciklusuk végén a megbízható és átlátható újrahasznosítást biztosító termékek ösztönzése érdekében; megjegyzi, hogy az újrahasznosítás során nem csak a mennyiség, hanem a minőség is számít; ezért hangsúlyozza az újrahasznosítást figyelembe vevő terméktervezés fontosságát; hangsúlyozza az erőforrás-felhasználás termékinformációkban és ökocímkéken való feltüntetésének értékét a fogyasztók döntési lehetőségeinek növelése érdekében; felhívja az európai szabványügyi testületeket, hogy a szabványok meghatározásába építsék be az erőforrás-hatékonyság szempontját; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy alapos hatásvizsgálat alapján komolyan vizsgálja meg a környezetbarát tervezési megközelítés nyersanyagokra való kiterjesztését, mérje fel új eszközök bevezetésének lehetőségét, működjön együtt a szabványügyi testületekkel, értékelje egy, az erőforrás-hatékonyság szempontjából élenjáró termékekre vonatkozó program megvalósíthatóságát, erősítse meg az erőforrás-hatékonysággal foglalkozó tanácsadó szolgáltatásokat, elsősorban a kkv-k számára, például az ilyen programok Versenyképességi és Innovációs Végrehajtó Ügynökségen (EACI) belüli megerősítése révén; felhívja a Bizottságot, hogy a bevált gyakorlatok tagállamok közötti megosztásán, a 7. keretprogramon belül a megfelelő kutatáshoz való hozzáférésen, és az EU jövőbeli kutatási programjain keresztül támogassa a kkv-kat ezen a területen; felhívja a vállalatokat, hogy vegyék igénybe vagy a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS), vagy pedig az ISO szabványokat; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közbeszerzéseket használják fel az erőforrás-hatékony termékek és a másodlagos nyersanyagok felhasználásával készült termékek, valamint az életciklusuk végén a megbízható és átlátható újrahasznosítást biztosító termékek ösztönzése érdekében; megjegyzi, hogy az újrahasznosítás során nem csak a mennyiség, hanem a minőség is számít; ezért hangsúlyozza az újrahasznosítást figyelembe vevő terméktervezés fontosságát; hangsúlyozza az erőforrás-felhasználás termékinformációkban és ökocímkéken való feltüntetésének értékét a fogyasztók döntési lehetőségeinek növelése érdekében; felhívja az európai szabványügyi testületeket, hogy a szabványok meghatározásába építsék be az erőforrás-hatékonyság szempontját;

| 17. | felszólítja a Bizottságot annak felülvizsgálatára, hogy miként módosítható úgy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv, a lejárt életciklusú járművekről szóló irányelv, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv és az elhasznált akkumulátorokról szóló irányelv, hogy ne csak általánosságban növeljék az újrahasznosítást, hanem az értékes nyersanyagok, köztük a ritka földfémek tekintetében is, például azáltal, hogy konkrétabb bontási követelményeket állapítanak meg, és ennek megfelelően terjesszen elő módosítási javaslatokat ezekhez a jogi aktusokhoz; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot annak felülvizsgálatára, hogy miként módosítható úgy a környezetbarát tervezésről szóló irányelv, a lejárt életciklusú járművekről szóló irányelv, az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv és az elhasznált akkumulátorokról szóló irányelv, hogy ne csak általánosságban növeljék az újrahasznosítást, hanem az értékes nyersanyagok, köztük a ritka földfémek tekintetében is, például azáltal, hogy konkrétabb bontási követelményeket állapítanak meg, és ennek megfelelően terjesszen elő módosítási javaslatokat ezekhez a jogi aktusokhoz;

| 18. | megállapítja, hogy az újrafelhasználás és az újrahasznosítás hozzájárulhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, miután a nyersanyag-felhasználás az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős forrása; rámutat továbbá az újrahasznosításra vonatkozó jogszabályok által szabályozott egyes ágazatok magas újrahasznosítási arányára; kéri a Bizottságot, hogy tárja fel az újrahasznosítás további fokozásának módjait az érintett ágazatokban, többek között a körkörös gazdaság jogi keretrendszerének tökéletesítése révén; hangsúlyozza a nyersanyagok, különösen a ritka földfémek újrahasznosításába történő beruházás szükségességét; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen mélységi, a nyersanyagok teljes életciklusán alapuló (a kitermeléstől a hulladékig tartó) uniós anyagáram-elemzést ágazatonként, hogy felmérje a nyersanyag-újrahasznosítás fokozásának költséghatékony, egyúttal a környezeti hatásokat tiszteletben tartó módjait, és ezeket javaslatként előterjessze; felszólítja a Bizottságot, hogy az egységesség fokozása céljából harmonizálja az európai jogszabályokat és az újrahasznosítás minimumára vonatkozó előírásokat; felszólítja a tagállamokat a hatályos jogszabályok megfelelő végrehajtására, felhívja továbbá az nemzeti ipari szövetségeket, hogy tevőlegesen támogassák az újrahasznosítást tagjaik között, és segítsék elő a kutatóintézetekkel és más ágazatokkal folytatott együttműködést; rámutat annak fontosságára, hogy az előállított hulladék mennyiségét szét kell választani a termelés növekedésétől; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy az újrafelhasználás és az újrahasznosítás hozzájárulhat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentéséhez, miután a nyersanyag-felhasználás az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának jelentős forrása; rámutat továbbá az újrahasznosításra vonatkozó jogszabályok által szabályozott egyes ágazatok magas újrahasznosítási arányára; kéri a Bizottságot, hogy tárja fel az újrahasznosítás további fokozásának módjait az érintett ágazatokban, többek között a körkörös gazdaság jogi keretrendszerének tökéletesítése révén; hangsúlyozza a nyersanyagok, különösen a ritka földfémek újrahasznosításába történő beruházás szükségességét; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen mélységi, a nyersanyagok teljes életciklusán alapuló (a kitermeléstől a hulladékig tartó) uniós anyagáram-elemzést ágazatonként, hogy felmérje a nyersanyag-újrahasznosítás fokozásának költséghatékony, egyúttal a környezeti hatásokat tiszteletben tartó módjait, és ezeket javaslatként előterjessze; felszólítja a Bizottságot, hogy az egységesség fokozása céljából harmonizálja az európai jogszabályokat és az újrahasznosítás minimumára vonatkozó előírásokat; felszólítja a tagállamokat a hatályos jogszabályok megfelelő végrehajtására, felhívja továbbá az nemzeti ipari szövetségeket, hogy tevőlegesen támogassák az újrahasznosítást tagjaik között, és segítsék elő a kutatóintézetekkel és más ágazatokkal folytatott együttműködést; rámutat annak fontosságára, hogy az előállított hulladék mennyiségét szét kell választani a termelés növekedésétől;

| 19. | rámutat annak fontosságára, hogy ipari szinergiák jöjjenek létre az újrahasznosítás terén, és a vállalatok segítséget kapjanak annak feltérképezésében, hogy a náluk keletkezett hulladék és melléktermékek hogyan szolgálhatnak erőforrásként mások számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az Egyesült Királyság által a nemzeti ipari szimbiózis program keretében elfogadotthoz hasonló megközelítéseket; |
| --- | --- |

19.

rámutat annak fontosságára, hogy ipari szinergiák jöjjenek létre az újrahasznosítás terén, és a vállalatok segítséget kapjanak annak feltérképezésében, hogy a náluk keletkezett hulladék és melléktermékek hogyan szolgálhatnak erőforrásként mások számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az Egyesült Királyság által a nemzeti ipari szimbiózis program keretében elfogadotthoz hasonló megközelítéseket;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy:






  — | vizsgálja meg és mozdítsa elő a hulladékbányászati projekteket, hiszen az az elsődleges bányaérceknél gazdagabb forrásokat biztosíthat, és nagy mennyiségű, értékes másodlagos nyersanyagok termelhetők ki, hasznosíthatók és dolgozhatók fel újra, és ruházzon be a nyersanyag-használatot általában csökkentő és ezáltal társadalmi változásokat előidéző projektekbe; |
| --- | --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy:

—

vizsgálja meg és mozdítsa elő a hulladékbányászati projekteket, hiszen az az elsődleges bányaérceknél gazdagabb forrásokat biztosíthat, és nagy mennyiségű, értékes másodlagos nyersanyagok termelhetők ki, hasznosíthatók és dolgozhatók fel újra, és ruházzon be a nyersanyag-használatot általában csökkentő és ezáltal társadalmi változásokat előidéző projektekbe;

| — | többek között független hatásvizsgálat révén vizsgálja meg a lezárt hulladéklerakók újbóli megnyitásának lehetőségét a lehetséges fémhulladékoknak a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával történő újrahasznosítása céljából, mivel ez a nyersanyagok fokozott mértékű rendelkezésre állásához és további munkahelyek megteremtéséhez vezetne az egész Unióban; |
| --- | --- |

—

többek között független hatásvizsgálat révén vizsgálja meg a lezárt hulladéklerakók újbóli megnyitásának lehetőségét a lehetséges fémhulladékoknak a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával történő újrahasznosítása céljából, mivel ez a nyersanyagok fokozott mértékű rendelkezésre állásához és további munkahelyek megteremtéséhez vezetne az egész Unióban;

| — | vizsgálja meg a megmaradt bányászati és fémipari hulladéklerakókat; |
| --- | --- |

—

vizsgálja meg a megmaradt bányászati és fémipari hulladéklerakókat;

| — | 2012-re készítse el a bányászati hulladékokat tároló lerakóhelyek uniós adatbázisát, és tartassa be a bányászati hulladékról szóló irányelvet; |
| --- | --- |

—

2012-re készítse el a bányászati hulladékokat tároló lerakóhelyek uniós adatbázisát, és tartassa be a bányászati hulladékról szóló irányelvet;

| — | gondoskodjon arról, hogy e hulladékokat a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával kezeljék, |
| --- | --- |

—

gondoskodjon arról, hogy e hulladékokat a rendelkezésre álló legjobb technológiák felhasználásával kezeljék,

| — | ösztönözze az épületek teljes életciklusra kiterjedő kezelését, adott esetben biztosítva az építésükhöz felhasznált anyagok újrahasznosíthatóságát; |
| --- | --- |

—

ösztönözze az épületek teljes életciklusra kiterjedő kezelését, adott esetben biztosítva az építésükhöz felhasznált anyagok újrahasznosíthatóságát;

| — | fokozatosan vezesse be a hulladéklerakás általános tilalmát az Európai Unió egészében; |
| --- | --- |

—

fokozatosan vezesse be a hulladéklerakás általános tilalmát az Európai Unió egészében;

| 21. | úgy véli, hogy égető szükség van a hulladékbányászattal kapcsolatos információkra, ezért kéri a Bizottságot, hogy értékelje az ebben rejlő lehetőségeket és annak lehetséges korlátait; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy égető szükség van a hulladékbányászattal kapcsolatos információkra, ezért kéri a Bizottságot, hogy értékelje az ebben rejlő lehetőségeket és annak lehetséges korlátait;

| 22. | arra biztatja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan újrafeldolgozási stratégiát, amely során a visszanyerés a hulladék forrásához legközelebb történik, beleértve a szennyvíz tisztítását is, mivel ez a nyersanyagok magasabb koncentrációjának visszanyerését tenné lehetővé, megelőzné a visszanyerés lehetetlenné válását, csökkentené a környezetre gyakorolt negatív hatásokat, és valószínűleg nagyobb energiahatékonyságot is eredményezne; |
| --- | --- |

22.

arra biztatja a Bizottságot, hogy fejlesszen ki olyan újrafeldolgozási stratégiát, amely során a visszanyerés a hulladék forrásához legközelebb történik, beleértve a szennyvíz tisztítását is, mivel ez a nyersanyagok magasabb koncentrációjának visszanyerését tenné lehetővé, megelőzné a visszanyerés lehetetlenné válását, csökkentené a környezetre gyakorolt negatív hatásokat, és valószínűleg nagyobb energiahatékonyságot is eredményezne;

| 23. | felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a hulladéklerakókról szóló irányelv (10) módosítására, valamint dolgozza ki és bővítse ki az annak 5. cikke (2) bekezdésében foglalt célkitűzéseket; továbbá úgy véli, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv szerint a biológiailag lebontható települési hulladék hulladéklerakóba történő elhelyezésére vonatkozó tilalommal összefüggő csökkentési célt 2020-tól kezdődően 5 %-ban rögzített csökkentési céllal ki kell terjeszteni az összes biológiailag lebontható hulladékra; |
| --- | --- |

23.

felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot a hulladéklerakókról szóló irányelv (10) módosítására, valamint dolgozza ki és bővítse ki az annak 5. cikke (2) bekezdésében foglalt célkitűzéseket; továbbá úgy véli, hogy a hulladékokról szóló keretirányelv szerint a biológiailag lebontható települési hulladék hulladéklerakóba történő elhelyezésére vonatkozó tilalommal összefüggő csökkentési célt 2020-tól kezdődően 5 %-ban rögzített csökkentési céllal ki kell terjeszteni az összes biológiailag lebontható hulladékra;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy támogassa újrahasznosítási partnerségek létrehozását a fejlődő országokkal; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a hulladékmentes övezetekhez hasonló kísérleti projekteket; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy támogassa újrahasznosítási partnerségek létrehozását a fejlődő országokkal; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a hulladékmentes övezetekhez hasonló kísérleti projekteket;

| 25. | kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) hogyan segítheti az úttörő technológiát alkalmazó újrahasznosító üzemekbe és más újrahasznosítási kezdeményezésekbe történő befektetések pénzügyi kockázatainak mérséklését; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot annak értékelésére, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) hogyan segítheti az úttörő technológiát alkalmazó újrahasznosító üzemekbe és más újrahasznosítási kezdeményezésekbe történő befektetések pénzügyi kockázatainak mérséklését;

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy hatásvizsgálatok eredményeit is figyelembe véve mozdítsa elő az újrahasznosítás – ezen belül a ritka földfémek újrahasznosítása – gazdasági ösztönzőivel kapcsolatos kutatást és fejlesztést; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne támogatni az újrahasznosított anyagok piacait többek között az újrahasznosított anyagokra vonatkozó zöld tanúsítványok és környezetbarát tervezési előírások révén, és gondoskodjon arról, hogy a kohéziós politika és a költségvetések is támogassák az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás előmozdítását; |
| --- | --- |

26.

felhívja a Bizottságot, hogy hatásvizsgálatok eredményeit is figyelembe véve mozdítsa elő az újrahasznosítás – ezen belül a ritka földfémek újrahasznosítása – gazdasági ösztönzőivel kapcsolatos kutatást és fejlesztést; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne támogatni az újrahasznosított anyagok piacait többek között az újrahasznosított anyagokra vonatkozó zöld tanúsítványok és környezetbarát tervezési előírások révén, és gondoskodjon arról, hogy a kohéziós politika és a költségvetések is támogassák az erőforrás-hatékonyság és az újrahasznosítás előmozdítását;

| 27. | hangsúlyozza az újrahasznosítható anyagok és a hulladék, különösen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv (2002/96/EK) hatálya alá tartozó elektronikus hulladék illegális szállításával szembeni fellépés szükségességét, amely fellépés a jobb jogszabályokon és a végrehajtás javításán alapul, és felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen fordítsanak figyelmet erre a feladatra; felkéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a gyártói felelősség elvének további alkalmazása miként segítheti e cél elérését; kiemeli az újrafeldolgozó létesítményekre vonatkozó globális tanúsítási rendszer kidolgozásának szükségességét; rámutat a nemzeti vámtisztviselők közötti együttműködés fontosságára; felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy szükség van-e egy, a hatóságok illegális szállítmányokról való tájékoztatását szolgáló kollektív mechanizmusra; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az illegális hulladékáramokat, és rendszeresen számoljon be az illegális hulladékexporttal szembeni küzdelem sikereiről; kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az új és használt cikkek vámáru-nyilatkozatokban történő tényleges megkülönböztetését e kérdésnek a modernizált közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezéseiben történő kezelésével; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza az újrahasznosítható anyagok és a hulladék, különösen az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelv (2002/96/EK) hatálya alá tartozó elektronikus hulladék illegális szállításával szembeni fellépés szükségességét, amely fellépés a jobb jogszabályokon és a végrehajtás javításán alapul, és felszólítja a tagállamokat, hogy sürgősen fordítsanak figyelmet erre a feladatra; felkéri a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a gyártói felelősség elvének további alkalmazása miként segítheti e cél elérését; kiemeli az újrafeldolgozó létesítményekre vonatkozó globális tanúsítási rendszer kidolgozásának szükségességét; rámutat a nemzeti vámtisztviselők közötti együttműködés fontosságára; felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy szükség van-e egy, a hatóságok illegális szállítmányokról való tájékoztatását szolgáló kollektív mechanizmusra; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az illegális hulladékáramokat, és rendszeresen számoljon be az illegális hulladékexporttal szembeni küzdelem sikereiről; kéri a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az új és használt cikkek vámáru-nyilatkozatokban történő tényleges megkülönböztetését e kérdésnek a modernizált közösségi Vámkódex végrehajtási rendelkezéseiben történő kezelésével;

| 28. | felszólítja továbbá ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy amennyiben ezt szívesen fogadják, támogassa az EU valamennyi kereskedelmi partnerét olyan jogszabályok elfogadásában és olyan ellenőrzési intézkedések foganatosításában, amelyek révén megakadályozható a területükre való illegális hulladékimport, valamint nyújtson segítséget számukra az illegális importot gyakran lehetővé tevő korrupció elleni tevékeny fellépésben. |
| --- | --- |

28.

felszólítja továbbá ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy amennyiben ezt szívesen fogadják, támogassa az EU valamennyi kereskedelmi partnerét olyan jogszabályok elfogadásában és olyan ellenőrzési intézkedések foganatosításában, amelyek révén megakadályozható a területükre való illegális hulladékimport, valamint nyújtson segítséget számukra az illegális importot gyakran lehetővé tevő korrupció elleni tevékeny fellépésben.

| 29. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a néhány tagállam által az egyes fémtörmeléktípusoknak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti hulladék jellegének megszűnését meghatározó kritériumok megállapításáról szóló tanácsi rendelettel kapcsolatban tett kritikus megjegyzéseket, és kéri a Bizottságot, hogy szigorítsa a termékminőségre vonatkozó követelményeket, javítsa az ellenőrzési lehetőségeket, és biztosítsa, hogy a hulladéknak nem minősülő fémtörmelékek a megkövetelt minőséggel rendelkezzenek; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a néhány tagállam által az egyes fémtörmeléktípusoknak a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti hulladék jellegének megszűnését meghatározó kritériumok megállapításáról szóló tanácsi rendelettel kapcsolatban tett kritikus megjegyzéseket, és kéri a Bizottságot, hogy szigorítsa a termékminőségre vonatkozó követelményeket, javítsa az ellenőrzési lehetőségeket, és biztosítsa, hogy a hulladéknak nem minősülő fémtörmelékek a megkövetelt minőséggel rendelkezzenek;

| 30. | felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a fenntartható feltárási és termelési módszerekkel, a termékek életciklusával és újrahasznosításával, a helyettesítéssel és az erőforrás-hatékonysággal foglalkozó kutatások és innovációs munka prioritásait, hiszen ezek is csökkenthetik Európa monopolhelyzetben lévő szállítóktól való importfüggőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogramokban foglalkozzon az újrahasznosítással kapcsolatos jelenlegi kihívásokkal, és hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a különböző újrahasznosítási stratégiákra a tömeges felhasználású fémek, és különösen a kritikus nyersanyagok (például a ritka földfémek) vonatkozásában; felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyagok (például a ritka földfémek) finanszírozását kapcsolja össze világos célokkal, mint amilyen például az a japán célkitűzés, hogy egyharmaddal csökkentik a ritka földfémek felhasználását; felszólítja a Bizottságot, hogy integrálja azon harmadik országok tapasztalatait, amelyek már magas szintű visszanyerési szintet értek el, mint például Norvégia, ahol az elektronikus hulladékok mintegy 80 %-át visszanyerik, és ennek megfelelően határozza meg saját visszanyerési céljait; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát ezen a területen, amelyek felölelik az ipart, a tudományos életet és a kormányt; elismeri, hogy az ilyen intézetek értékes szolgáltatásokat nyújtanak a kkv-knak is; továbbra is fontosnak tartja a stratégiai nyersanyag-politikai európai innovációs partnerséget az erőforrás-hatékonyság fokozása, a kulcsfontosságú technológiák előmozdítása, az ellátásbiztonság garantálása és a belső nyersanyagágazat fejlődése szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy 2011-ben kezdeményezzen ilyen partnerséget; |
| --- | --- |

30.

felkéri a Bizottságot, hogy határozza meg a fenntartható feltárási és termelési módszerekkel, a termékek életciklusával és újrahasznosításával, a helyettesítéssel és az erőforrás-hatékonysággal foglalkozó kutatások és innovációs munka prioritásait, hiszen ezek is csökkenthetik Európa monopolhelyzetben lévő szállítóktól való importfüggőségét; felszólítja a Bizottságot, hogy a keretprogramokban foglalkozzon az újrahasznosítással kapcsolatos jelenlegi kihívásokkal, és hangsúlyozza, hogy figyelmet kell fordítani a különböző újrahasznosítási stratégiákra a tömeges felhasználású fémek, és különösen a kritikus nyersanyagok (például a ritka földfémek) vonatkozásában; felszólítja a Bizottságot, hogy a nyersanyagok (például a ritka földfémek) finanszírozását kapcsolja össze világos célokkal, mint amilyen például az a japán célkitűzés, hogy egyharmaddal csökkentik a ritka földfémek felhasználását; felszólítja a Bizottságot, hogy integrálja azon harmadik országok tapasztalatait, amelyek már magas szintű visszanyerési szintet értek el, mint például Norvégia, ahol az elektronikus hulladékok mintegy 80 %-át visszanyerik, és ennek megfelelően határozza meg saját visszanyerési céljait; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát ezen a területen, amelyek felölelik az ipart, a tudományos életet és a kormányt; elismeri, hogy az ilyen intézetek értékes szolgáltatásokat nyújtanak a kkv-knak is; továbbra is fontosnak tartja a stratégiai nyersanyag-politikai európai innovációs partnerséget az erőforrás-hatékonyság fokozása, a kulcsfontosságú technológiák előmozdítása, az ellátásbiztonság garantálása és a belső nyersanyagágazat fejlődése szempontjából; felhívja a Bizottságot, hogy 2011-ben kezdeményezzen ilyen partnerséget;

| 31. | sajnálja, hogy a helyettesítés és az újrahasznosítás nem szerepel kellő súllyal a közleményben; emlékeztet arra, hogy a helyettesítés, különösen a kritikus nyersanyagok és a ritka földfémek helyettesítése rendkívül fontos e szempontból, és adott esetben hatékony megoldásokat kínálhat az ellátással és a környezeti kockázatokkal kapcsolatos problémákra; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a kutatási és innovációs források felszabadításával fokozza e téren végzett munkáját, adott esetben egy demonstrációs üzemeket támogató, helyettesítésre irányuló K+F program kifejlesztésével a soron következő kutatási keretprogramon belül; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vonatkozó hatásvizsgálatok alapján gondolkodjanak helyettesítési célok kitűzésén; felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a ritka földfémek terén az EU-ban meglévő kompetenciát; |
| --- | --- |

31.

sajnálja, hogy a helyettesítés és az újrahasznosítás nem szerepel kellő súllyal a közleményben; emlékeztet arra, hogy a helyettesítés, különösen a kritikus nyersanyagok és a ritka földfémek helyettesítése rendkívül fontos e szempontból, és adott esetben hatékony megoldásokat kínálhat az ellátással és a környezeti kockázatokkal kapcsolatos problémákra; ezért felkéri a Bizottságot, hogy a kutatási és innovációs források felszabadításával fokozza e téren végzett munkáját, adott esetben egy demonstrációs üzemeket támogató, helyettesítésre irányuló K+F program kifejlesztésével a soron következő kutatási keretprogramon belül; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a vonatkozó hatásvizsgálatok alapján gondolkodjanak helyettesítési célok kitűzésén; felszólítja a Bizottságot, hogy teljes mértékben használja ki a ritka földfémek terén az EU-ban meglévő kompetenciát;

Fenntartható ellátás az Unióban

| 32. | olyan, nem pénzügyi jellegű politikákat szorgalmaz, amelyek támogatják a hazai nyersanyagágazatokat a befektetések vonzásában; üdvözli ezért a nemzeti geológiai felmérések közötti együttműködést; a nemzeti geológiai szolgálatok körében erőteljesebb együttműködésre szólít fel, és ösztönzi a közös szabványok és gyakorlatok alkalmazását, ami elősegítené a rendelkezésre álló geológiai adatok cseréjét és kiaknázását; üdvözli az évente megjelenő európai nyersanyag-politikai évkönyv kiadását, és hangsúlyozza, hogy ebben szerepelniük kell a másodlagos forrásokkal és a hulladékbányászattal kapcsolatos adatoknak is; kéri a Bizottságot annak felmérésére, hogy szükség volna-e egy, a nemzeti felmérések terén végzett munkát összegyűjtő és a nemzetközi partnerekkel együttműködő uniós geológiai szolgálat létrehozására; támogatja az EU geológiai tudásbázisának javítására irányuló bizottsági munkát; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozza ki az Unió digitális erőforrástérképét; |
| --- | --- |

32.

olyan, nem pénzügyi jellegű politikákat szorgalmaz, amelyek támogatják a hazai nyersanyagágazatokat a befektetések vonzásában; üdvözli ezért a nemzeti geológiai felmérések közötti együttműködést; a nemzeti geológiai szolgálatok körében erőteljesebb együttműködésre szólít fel, és ösztönzi a közös szabványok és gyakorlatok alkalmazását, ami elősegítené a rendelkezésre álló geológiai adatok cseréjét és kiaknázását; üdvözli az évente megjelenő európai nyersanyag-politikai évkönyv kiadását, és hangsúlyozza, hogy ebben szerepelniük kell a másodlagos forrásokkal és a hulladékbányászattal kapcsolatos adatoknak is; kéri a Bizottságot annak felmérésére, hogy szükség volna-e egy, a nemzeti felmérések terén végzett munkát összegyűjtő és a nemzetközi partnerekkel együttműködő uniós geológiai szolgálat létrehozására; támogatja az EU geológiai tudásbázisának javítására irányuló bizottsági munkát; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozza ki az Unió digitális erőforrástérképét;

| 33. | tudatában van annak, hogy Európa számára kulcsfontosságú a belső forrásokból történő nyersanyagellátás; ezért kéri az alábbiakat:






  — | jobb koordinációra szólít fel a feltárás, a kitermelés, az elosztás, a feldolgozás, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás terén; |
| --- | --- | --- |

33.

tudatában van annak, hogy Európa számára kulcsfontosságú a belső forrásokból történő nyersanyagellátás; ezért kéri az alábbiakat:

—

jobb koordinációra szólít fel a feltárás, a kitermelés, az elosztás, a feldolgozás, az újrafelhasználás és az újrahasznosítás terén;

| — | felszólítja az illetékes (nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási hatóságokat, hogy a nyersanyagok hazai kiaknázására vonatkozó engedélyek kiadása során alkalmazzanak világos, hatékony és összehangolt adminisztratív eljárásokat, esetleg egyablakos ügyintézést vezetve be az engedélyezési eljárás megkönnyítése és felgyorsítása céljából; |
| --- | --- |

—

felszólítja az illetékes (nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási hatóságokat, hogy a nyersanyagok hazai kiaknázására vonatkozó engedélyek kiadása során alkalmazzanak világos, hatékony és összehangolt adminisztratív eljárásokat, esetleg egyablakos ügyintézést vezetve be az engedélyezési eljárás megkönnyítése és felgyorsítása céljából;

| — | felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan, a nemzeti nyersanyag-politikákban is figyelembe veendő, az ásványkincsek iránti regionális és helyi igény hosszú távú becsléseit is tartalmazó politikákat a földhasználat tervezésére vonatkozóan, amelyek az egyes tagállamokban meglévő, nyersanyagokkal kapcsolatos szilárd geológiai tudáson alapulnak, valamint nem akadályozzák az EU-n belüli kereskedelmet, és nem zárják ki a határokon átnyúló keresletet; |
| --- | --- |

—

felkéri a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan, a nemzeti nyersanyag-politikákban is figyelembe veendő, az ásványkincsek iránti regionális és helyi igény hosszú távú becsléseit is tartalmazó politikákat a földhasználat tervezésére vonatkozóan, amelyek az egyes tagállamokban meglévő, nyersanyagokkal kapcsolatos szilárd geológiai tudáson alapulnak, valamint nem akadályozzák az EU-n belüli kereskedelmet, és nem zárják ki a határokon átnyúló keresletet;

megállapítja a közvetített szolgáltatást nyújtó társaságok által a hazai bányászattal összefüggésben játszott szerep fontosságát; hangsúlyozza a geológiai szolgálatokat, a közvetített szolgáltatást nyújtókat, felszerelésgyártókat, a bányászati és finomító társaságokat, valamint a szállítási iparágat és a szociális partnereket tömörítő regionális vagy nemzeti nyersanyagklaszterek ösztönzésének jelentőségét a fenntartható, új bányászati technológiákat is alkalmazó európai bányászattal kapcsolatosan;

| 34. | felszólítja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet integrálja a nyersanyag-politikára vonatkozó stratégiába a gazdaság és a környezet közötti kapcsolatok erősítése céljából, továbbá vegye figyelembe a nyersanyagok kitermelésének, előállításának, használatának és ártalmatlanításának környezeti hatásait; sürgeti a Bizottságot, hogy minden tagállamban támogassa a földhasználat stratégiai tervezésének fejlesztését a nyersanyag-kitermelés más földhasználati igényekkel való egyensúlyba hozása, valamint a környezet és a biológiai sokféleség védelme érdekében; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos cselekvési tervet integrálja a nyersanyag-politikára vonatkozó stratégiába a gazdaság és a környezet közötti kapcsolatok erősítése céljából, továbbá vegye figyelembe a nyersanyagok kitermelésének, előállításának, használatának és ártalmatlanításának környezeti hatásait; sürgeti a Bizottságot, hogy minden tagállamban támogassa a földhasználat stratégiai tervezésének fejlesztését a nyersanyag-kitermelés más földhasználati igényekkel való egyensúlyba hozása, valamint a környezet és a biológiai sokféleség védelme érdekében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a balesetek megelőzése és a kitermelés által érintett területek helyreállítása érdekében a nyersanyag-kitermelési tevékenységeket a legszigorúbb munka- és környezetvédelmi előírások figyelembe vételével kell folytatni; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a balesetek megelőzése és a kitermelés által érintett területek helyreállítása érdekében a nyersanyag-kitermelési tevékenységeket a legszigorúbb munka- és környezetvédelmi előírások figyelembe vételével kell folytatni;

| 36. | felkéri a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a nyersanyagban gazdag területek fejlesztésére, és alkalmazzon átfogó megközelítést az Unió nyersanyagokban gazdag területei és ipari régiói közötti szállítási infrastruktúra javítása vonatkozásában; felszólítja ennélfogva a Bizottságot annak biztosítására, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) szóló felülvizsgált iránymutatások feleljenek meg az ipar igényeinek azáltal, hogy zökkenőmentes hozzáférést biztosítanak a nyersanyagokhoz; |
| --- | --- |

36.

felkéri a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a nyersanyagban gazdag területek fejlesztésére, és alkalmazzon átfogó megközelítést az Unió nyersanyagokban gazdag területei és ipari régiói közötti szállítási infrastruktúra javítása vonatkozásában; felszólítja ennélfogva a Bizottságot annak biztosítására, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatról (TEN-T) szóló felülvizsgált iránymutatások feleljenek meg az ipar igényeinek azáltal, hogy zökkenőmentes hozzáférést biztosítanak a nyersanyagokhoz;

| 37. | megerősíti, hogy a NATURA 2000-re vonatkozó iránymutatások megfelelő alapot teremtenek arra, hogy a nem energiahordozó nyersanyagok kitermelése ezek alapján és a szubszidiaritás elvének figyelembevételével történjen; annak rendszeres ellenőrzésére kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokban értek-e el előrehaladást a nyersanyag-kitermelés természetvédelemmel való összeegyeztethetősége tekintetében; megállapítja, hogy a műszaki, társadalmi, környezeti és versenyképességi kiválóság elérését célzó gyakorlati szabályok fontos eszközök; emlékeztet az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), és ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy az elővigyázatosság elvének megfelelően értékelje a fontos nyersanyaglelőhelynek minősülő érzékeny területek, például az Északi-sarkvidék, a Barents-tengeri régió és Grönland környezeti szempontból fenntartható kiaknázásának lehetőségeit, és lehetőség szerint terjessze ki az itt található országokkal kötött partnerségi megállapodásokat; |
| --- | --- |

37.

megerősíti, hogy a NATURA 2000-re vonatkozó iránymutatások megfelelő alapot teremtenek arra, hogy a nem energiahordozó nyersanyagok kitermelése ezek alapján és a szubszidiaritás elvének figyelembevételével történjen; annak rendszeres ellenőrzésére kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokban értek-e el előrehaladást a nyersanyag-kitermelés természetvédelemmel való összeegyeztethetősége tekintetében; megállapítja, hogy a műszaki, társadalmi, környezeti és versenyképességi kiválóság elérését célzó gyakorlati szabályok fontos eszközök; emlékeztet az Északi-sarkvidékre vonatkozó fenntartható uniós politikáról szóló, 2011. január 20-i európai parlamenti állásfoglalásra (11), és ezzel összefüggésben felkéri a Bizottságot, hogy az elővigyázatosság elvének megfelelően értékelje a fontos nyersanyaglelőhelynek minősülő érzékeny területek, például az Északi-sarkvidék, a Barents-tengeri régió és Grönland környezeti szempontból fenntartható kiaknázásának lehetőségeit, és lehetőség szerint terjessze ki az itt található országokkal kötött partnerségi megállapodásokat;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a fémek és ásványok kitermelésével foglalkozó új bányák létrehozására irányuló szabályozási jóváhagyási eljárásokra vonatkozóan több átlátható és kiszámítható keretfeltételre van szükség, ugyanakkor nem szabad veszélyeztetni a környezetvédelmi normákat; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a fémek és ásványok kitermelésével foglalkozó új bányák létrehozására irányuló szabályozási jóváhagyási eljárásokra vonatkozóan több átlátható és kiszámítható keretfeltételre van szükség, ugyanakkor nem szabad veszélyeztetni a környezetvédelmi normákat;

| 39. | megállapítja, hogy az észak-európai országok és a Barents-tengeri térség jelentős érc-, ásvány- és erdőkészletekkel rendelkeznek; úgy véli, hogy az észak-európai térség jelentős mértékben hozzá tud járulni más európai társaságok nyersanyagigényeinek kielégítéséhez, ezáltal pedig csökkentheti az európai importfüggőséget; úgy véli, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalások során egyértelműen fokozni kell Észak-Európa potenciáljával kapcsolatos tudatosságot; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy az észak-európai országok és a Barents-tengeri térség jelentős érc-, ásvány- és erdőkészletekkel rendelkeznek; úgy véli, hogy az észak-európai térség jelentős mértékben hozzá tud járulni más európai társaságok nyersanyagigényeinek kielégítéséhez, ezáltal pedig csökkentheti az európai importfüggőséget; úgy véli, hogy a nyersanyagokkal kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalások során egyértelműen fokozni kell Észak-Európa potenciáljával kapcsolatos tudatosságot;

| 40. | kiemeli a kutatás, a fejlesztés és az innováció jelentőségét az új kihívások kezelése szempontjából; felhívja a figyelmet arra, hogy a K+F és az innováció hozzájárul az innovatív technológiák és a fenntartható bányászati, finomítási, érctermelési és újrahasznosítási módszerek fejlesztéséhez a környezeti lábnyom és a lehetséges káros társadalmi hatások minimalizálása érdekében; |
| --- | --- |

40.

kiemeli a kutatás, a fejlesztés és az innováció jelentőségét az új kihívások kezelése szempontjából; felhívja a figyelmet arra, hogy a K+F és az innováció hozzájárul az innovatív technológiák és a fenntartható bányászati, finomítási, érctermelési és újrahasznosítási módszerek fejlesztéséhez a környezeti lábnyom és a lehetséges káros társadalmi hatások minimalizálása érdekében;

| 41. | ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható bányászat részeként tegyen bizonyos bányák újbóli megnyitásának megfontolását kezdeményező intézkedéseket azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az európai ipar tekintetében a nyersanyaghiány kockázatának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

41.

ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható bányászat részeként tegyen bizonyos bányák újbóli megnyitásának megfontolását kezdeményező intézkedéseket azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az európai ipar tekintetében a nyersanyaghiány kockázatának csökkentéséhez;

| 42. | hangsúlyozza a szakképzettség és a képzés fontosságát, valamint a geológusok, a mérnökök, a bányászok és más alkalmazottak szerepét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kérdéskörben kezdeményezzen szoros párbeszédet a szociális partnerekkel, a tudományos világgal és az iparral; felszólítja a Bizottságot, hogy 2012-ig határozza meg a nyersanyagokkal kapcsolatos kutatásban és fejlesztésben, kitermelésben, finomításban, feldolgozásban és újrahasznosításban dolgozó, képzett személyzet iránti igényt és azt, hogy rendelkezésre áll-e kellő számban ilyen személyzet, majd ossza meg megállapításait az Európai Parlamenttel; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral és a tudományos világgal együttműködve, speciális egyetemi programok és ösztöndíjak révén támogassák a nyersanyagokkal kapcsolatos oktatást; ezzel összefüggésben támogatja az erre a területre vonatkozó Erasmus programokat, mint például az Erasmus Mundus ásványtani és környezetvédelmi programot; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a szakképzettség és a képzés fontosságát, valamint a geológusok, a mérnökök, a bányászok és más alkalmazottak szerepét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e kérdéskörben kezdeményezzen szoros párbeszédet a szociális partnerekkel, a tudományos világgal és az iparral; felszólítja a Bizottságot, hogy 2012-ig határozza meg a nyersanyagokkal kapcsolatos kutatásban és fejlesztésben, kitermelésben, finomításban, feldolgozásban és újrahasznosításban dolgozó, képzett személyzet iránti igényt és azt, hogy rendelkezésre áll-e kellő számban ilyen személyzet, majd ossza meg megállapításait az Európai Parlamenttel; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az iparral és a tudományos világgal együttműködve, speciális egyetemi programok és ösztöndíjak révén támogassák a nyersanyagokkal kapcsolatos oktatást; ezzel összefüggésben támogatja az erre a területre vonatkozó Erasmus programokat, mint például az Erasmus Mundus ásványtani és környezetvédelmi programot;

| 43. | üdvözli az uniós diplomácia nyersanyagokra és ritka földfémekre vonatkozó javaslatát, amelynek célja egy nemzetközi szabályozási platform felállítása, a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a nyersanyagellátás biztosítása – különös tekintettel a kritikus nyersanyagokra –, a nyitott globális piacok biztosítása, valamint a nemzetközi együttműködés előmozdítása a nyersanyagok felelősségteljes kitermelése és az erőforrások kölcsönös érdekeken alapuló hatékony felhasználása területén; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a fokozott párbeszéd kialakításának szükségességét a nyersanyag-diplomácia területén az iparosodott, az újonnan iparosodott és az erőforrásokban gazdag fejlődő országok között, egyebek mellett az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás és a regionális stabilitás előmozdítása, valamint a nyersanyagokon alapuló konfliktusok kockázatának megelőzése érdekében is; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az uniós diplomácia nyersanyagokra és ritka földfémekre vonatkozó javaslatát, amelynek célja egy nemzetközi szabályozási platform felállítása, a nyersanyagokhoz való hozzáférés és a nyersanyagellátás biztosítása – különös tekintettel a kritikus nyersanyagokra –, a nyitott globális piacok biztosítása, valamint a nemzetközi együttműködés előmozdítása a nyersanyagok felelősségteljes kitermelése és az erőforrások kölcsönös érdekeken alapuló hatékony felhasználása területén; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a fokozott párbeszéd kialakításának szükségességét a nyersanyag-diplomácia területén az iparosodott, az újonnan iparosodott és az erőforrásokban gazdag fejlődő országok között, egyebek mellett az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás és a regionális stabilitás előmozdítása, valamint a nyersanyagokon alapuló konfliktusok kockázatának megelőzése érdekében is;

| 44. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a hatályos uniós jogszabályok lehető legszigorúbb végrehajtását, integrálja az „innovatív unió” kiemelt kezdeményezés szerinti intézkedésekbe az aranybányászat biztonságát és az arra vonatkozó normákat, vegyen fel külön napirendi pontot a fenntartható erőforrás-gazdálkodással foglalkozó nemzetközi testületnél (UNEP) az aranybányászatról, beleértve a biztonsággal, innovációval, vegyi anyagok kezelésével, valamint az illegális bányászattal és kisüzemi bányászattal kapcsolatos aspektusokat is annak érdekében, hogy hosszú távú, fenntartható megoldást lehessen találni, amely biztosítani fogja, hogy az EU-beli felhasználásra szánt aranyat fenntartható módon termelik vagy importálják, valamint vegye fontolóra a kisméretű és kisüzemi bányászatról szóló, ún. Berlin II. iránymutatások felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a hatályos uniós jogszabályok lehető legszigorúbb végrehajtását, integrálja az „innovatív unió” kiemelt kezdeményezés szerinti intézkedésekbe az aranybányászat biztonságát és az arra vonatkozó normákat, vegyen fel külön napirendi pontot a fenntartható erőforrás-gazdálkodással foglalkozó nemzetközi testületnél (UNEP) az aranybányászatról, beleértve a biztonsággal, innovációval, vegyi anyagok kezelésével, valamint az illegális bányászattal és kisüzemi bányászattal kapcsolatos aspektusokat is annak érdekében, hogy hosszú távú, fenntartható megoldást lehessen találni, amely biztosítani fogja, hogy az EU-beli felhasználásra szánt aranyat fenntartható módon termelik vagy importálják, valamint vegye fontolóra a kisméretű és kisüzemi bányászatról szóló, ún. Berlin II. iránymutatások felülvizsgálatát;

| 45. | rámutat, hogy a kisüzemi és kisméretű bányászat – amennyiben hivatalosan elismerik, szabályozzák és támogatják – alapvető szerepet játszhat a helyiek életében, munkahelyeket teremthet és hozzájárulhat a fejlesztési célok eléréséhez; sajnálja a tudás és az elemzési eszközök viszonylagos hiányát e területen, és hangsúlyozza, hogy növelni kell e terület elismertségét, elő kell segíteni a kisüzemi és kisméretű bányászattal kapcsolatos hatékony szakpolitika kidolgozását és végrehajtását, valamint ellenőrizni kell a segítségnyújtási erőfeszítéseket annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a kisüzemi bányászat esetében oly gyakran tapasztalt gyermekmunka, nem biztonságos munkakörülmények és kényszermunka jelentette szegénységi csapdákat és a kisméretű bányászati tevékenységgel kapcsolatba hozható konfliktusokat; felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászati gyakorlatokkal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával; |
| --- | --- |

45.

rámutat, hogy a kisüzemi és kisméretű bányászat – amennyiben hivatalosan elismerik, szabályozzák és támogatják – alapvető szerepet játszhat a helyiek életében, munkahelyeket teremthet és hozzájárulhat a fejlesztési célok eléréséhez; sajnálja a tudás és az elemzési eszközök viszonylagos hiányát e területen, és hangsúlyozza, hogy növelni kell e terület elismertségét, elő kell segíteni a kisüzemi és kisméretű bányászattal kapcsolatos hatékony szakpolitika kidolgozását és végrehajtását, valamint ellenőrizni kell a segítségnyújtási erőfeszítéseket annak érdekében, hogy meg lehessen előzni a kisüzemi bányászat esetében oly gyakran tapasztalt gyermekmunka, nem biztonságos munkakörülmények és kényszermunka jelentette szegénységi csapdákat és a kisméretű bányászati tevékenységgel kapcsolatba hozható konfliktusokat; felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy mind nemzeti, mind helyi szinten támogassák a fejlődő országokat a fenntartható bányászati gyakorlatokkal, a nagyobb erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással kapcsolatos szaktudás rendelkezésre bocsátásával;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a kritikus nyersanyagokra, különösen a ritka földfémekre vonatkozó készletezési mechanizmus létrehozásának szükségességét, amely mechanizmus biztosítaná az európai társaságok hozzáférését a környezetbarát, a csúcstechnológiás, a védelmi és egészségügyi iparágakban használt stratégiai fontosságú anyagokhoz, valamint védelmet biztosítana a monopolista nyomással és áremelkedésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy az EU által bármely lehetséges készletezési programban betöltött szerepet a jogi keret és a szabályozási felügyelet biztosítására kell korlátozni; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a kritikus nyersanyagokra, különösen a ritka földfémekre vonatkozó készletezési mechanizmus létrehozásának szükségességét, amely mechanizmus biztosítaná az európai társaságok hozzáférését a környezetbarát, a csúcstechnológiás, a védelmi és egészségügyi iparágakban használt stratégiai fontosságú anyagokhoz, valamint védelmet biztosítana a monopolista nyomással és áremelkedésekkel szemben; hangsúlyozza, hogy az EU által bármely lehetséges készletezési programban betöltött szerepet a jogi keret és a szabályozási felügyelet biztosítására kell korlátozni;

A tisztességes és fenntartható nemzetközi nyersanyagellátás

| 47. | megállapítja, hogy a kereskedelmi korlátozások a versenytorzulás egyre jobban kihat a nyersanyag-kereskedelemre; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel és regionális, multilaterális és bilaterális szinten következetesen foglalkozzon az export- és importkorlátozások kérdésével; az ipari nyersanyagok és főként a kritikus nyersanyagok kereskedelmét torzító intézkedéseket teljes körűen ki kell vizsgálni, és ezek további jogi lépésekhez vezethetnek a WTO keretén belül; felszólítja a WTO-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel az import- és exportkorlátozások ezzel összefüggő hatásait, valamint támogatja egy, a nyersanyagok és ritka földfémek kereskedelmének vámjellegű és nem vámjellegű akadályainak megfigyelésére szolgáló WTO-n belüli ellenőrzési eszköz, illetve a G20-on belüli „nyersanyagokkal és ritka földfémekkel foglalkozó stabilitási tanács” létrehozását; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel valamennyi nemzetközi csatornáját – köztük a diplomáciai szolgálatokat – a nyersanyag- és kritikus nyersanyagellátó országokkal és régiókkal meglévő kapcsolatainak javítására, ekként pedig könnyítse meg a nemzetközi nyersanyag-, és különösen a kritikus nyersanyag-kereskedelmet; üdvözli az EU azon szándékát, hogy olyan aktív nyersanyag-diplomáciát folytasson, amely több politikára is kiterjed, például a külpolitikára, a kereskedelmi politikára, a környezetvédelmi és fejlesztési politikákra, és amely előmozdítja és megerősíti a demokratikus elveket, az emberi jogokat, a regionális stabilitást, az átláthatóságot és a fenntartható fejlődést; véleménye szerint nagyon rövid időn belül konkrét elsődleges fontosságú intézkedéseket és átfogó stratégiát kell kidolgozni a ritka földfémek vonatkozásában a fenntartható ellátásra; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen intézkedések meghatározásába vonja be a ritka földfémekben érdekelt európai szereplőket; |
| --- | --- |

47.

megállapítja, hogy a kereskedelmi korlátozások a versenytorzulás egyre jobban kihat a nyersanyag-kereskedelemre; felkéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse figyelemmel és regionális, multilaterális és bilaterális szinten következetesen foglalkozzon az export- és importkorlátozások kérdésével; az ipari nyersanyagok és főként a kritikus nyersanyagok kereskedelmét torzító intézkedéseket teljes körűen ki kell vizsgálni, és ezek további jogi lépésekhez vezethetnek a WTO keretén belül; felszólítja a WTO-t, hogy szorosan kísérje figyelemmel az import- és exportkorlátozások ezzel összefüggő hatásait, valamint támogatja egy, a nyersanyagok és ritka földfémek kereskedelmének vámjellegű és nem vámjellegű akadályainak megfigyelésére szolgáló WTO-n belüli ellenőrzési eszköz, illetve a G20-on belüli „nyersanyagokkal és ritka földfémekkel foglalkozó stabilitási tanács” létrehozását; felszólítja a Bizottságot, hogy használja fel valamennyi nemzetközi csatornáját – köztük a diplomáciai szolgálatokat – a nyersanyag- és kritikus nyersanyagellátó országokkal és régiókkal meglévő kapcsolatainak javítására, ekként pedig könnyítse meg a nemzetközi nyersanyag-, és különösen a kritikus nyersanyag-kereskedelmet; üdvözli az EU azon szándékát, hogy olyan aktív nyersanyag-diplomáciát folytasson, amely több politikára is kiterjed, például a külpolitikára, a kereskedelmi politikára, a környezetvédelmi és fejlesztési politikákra, és amely előmozdítja és megerősíti a demokratikus elveket, az emberi jogokat, a regionális stabilitást, az átláthatóságot és a fenntartható fejlődést; véleménye szerint nagyon rövid időn belül konkrét elsődleges fontosságú intézkedéseket és átfogó stratégiát kell kidolgozni a ritka földfémek vonatkozásában a fenntartható ellátásra; felszólítja a Bizottságot, hogy az ilyen intézkedések meghatározásába vonja be a ritka földfémekben érdekelt európai szereplőket;

| 48. | elismeri a fejlődő országok kormányainak és parlamentjeinek legitim jogát, hogy a civil társadalommal konzultálva a közérdeknek megfelelő politikákat léptessenek életbe és szabályozzák a külföldi befektetéseket oly módon, hogy ez utóbbiak a helyi gazdaság előnyére szolgáljanak, országon belüli többletértéket termeljenek és segítsék elő a fejlődést; hangsúlyozza, hogy az európai uniós nyersanyag-politikai stratégiának nem szabad korlátoznia ezeket a jogokat; |
| --- | --- |

48.

elismeri a fejlődő országok kormányainak és parlamentjeinek legitim jogát, hogy a civil társadalommal konzultálva a közérdeknek megfelelő politikákat léptessenek életbe és szabályozzák a külföldi befektetéseket oly módon, hogy ez utóbbiak a helyi gazdaság előnyére szolgáljanak, országon belüli többletértéket termeljenek és segítsék elő a fejlődést; hangsúlyozza, hogy az európai uniós nyersanyag-politikai stratégiának nem szabad korlátoznia ezeket a jogokat;

| 49. | üdvözli az EU azon erőfeszítéseit (pl. FLEGT), amelyek célja a nyersanyagok harmadik országokkal folytatott fenntartható kereskedelmének előmozdítása; |
| --- | --- |

49.

üdvözli az EU azon erőfeszítéseit (pl. FLEGT), amelyek célja a nyersanyagok harmadik országokkal folytatott fenntartható kereskedelmének előmozdítása;

| 50. | hangsúlyozza, hogy világos szabályokat kell alkotni a nyersanyagok kereskedelme terén érintett valamennyi résztvevő (termelők, exportőrök, tranzit országok, importőrök) együttműködésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy világos szabályokat kell alkotni a nyersanyagok kereskedelme terén érintett valamennyi résztvevő (termelők, exportőrök, tranzit országok, importőrök) együttműködésére vonatkozóan;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fejlesztési politika és a nyersanyag-politikai kezdeményezés közötti koherenciát, mivel az EU nyersanyag-politikájának teljes mértékben figyelembe kell vennie a fejlődő országok fenntartható gazdasági növekedését, és összhangban kell lennie a szegénység felszámolásra irányuló általános céllal, amint az az EUMSZ 208. cikkében szerepel; hangsúlyozza, hogy az erőforrásokban gazdag országok gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődésének határozott támogatása elősegíthetné a szilárd és demokratikus intézmények kiépítését, ami az exportáló és az importáló országok számára egyaránt kölcsönös előnyöket hoz majd; ezért kéri, hogy a nyersanyag-exportáló partnerországokkal kötendő jövőbeni megállapodásokba vegyenek fel az emberi jogokkal és a demokratizálódással kapcsolatos záradékokat; ennélfogva úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kell a fejlődő országokat abban is, hogy diverzifikálják gazdaságaikat, csökkentsék a nyersanyagexporttól való függőségüket, valamint – a hazai gyártáson és feldolgozáson keresztül – fokozzák termékeik értékét; felszólítja a Bizottságot, hogy a külső fellépések 2013 utáni időszakra vonatkozó új eszközeinek kidolgozásakor a törékeny helyzetű nyersanyagszállító államok demokratikus és gazdasági stabilitását célzó programokba integráljon a felelősségteljes irányítás és a fenntartható bányászat támogatására vonatkozó intézkedéseket; |
| --- | --- |

51.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa a fejlesztési politika és a nyersanyag-politikai kezdeményezés közötti koherenciát, mivel az EU nyersanyag-politikájának teljes mértékben figyelembe kell vennie a fejlődő országok fenntartható gazdasági növekedését, és összhangban kell lennie a szegénység felszámolásra irányuló általános céllal, amint az az EUMSZ 208. cikkében szerepel; hangsúlyozza, hogy az erőforrásokban gazdag országok gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi fejlődésének határozott támogatása elősegíthetné a szilárd és demokratikus intézmények kiépítését, ami az exportáló és az importáló országok számára egyaránt kölcsönös előnyöket hoz majd; ezért kéri, hogy a nyersanyag-exportáló partnerországokkal kötendő jövőbeni megállapodásokba vegyenek fel az emberi jogokkal és a demokratizálódással kapcsolatos záradékokat; ennélfogva úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kell a fejlődő országokat abban is, hogy diverzifikálják gazdaságaikat, csökkentsék a nyersanyagexporttól való függőségüket, valamint – a hazai gyártáson és feldolgozáson keresztül – fokozzák termékeik értékét; felszólítja a Bizottságot, hogy a külső fellépések 2013 utáni időszakra vonatkozó új eszközeinek kidolgozásakor a törékeny helyzetű nyersanyagszállító államok demokratikus és gazdasági stabilitását célzó programokba integráljon a felelősségteljes irányítás és a fenntartható bányászat támogatására vonatkozó intézkedéseket;

| 52. | az erőforrások beszerzését a vállalatok feladatának tartja; elismeri, hogy a kkv-k nehézségekkel szembesülnek az erőforrások beszerzése terén; ennélfogva kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg, miként biztosítható nem pénzügyi támogatás olyan koncepciók számára, mint például az európai nyersanyagholding; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanulmányozzák mélyrehatóan a japán JOGMEC-et; |
| --- | --- |

52.

az erőforrások beszerzését a vállalatok feladatának tartja; elismeri, hogy a kkv-k nehézségekkel szembesülnek az erőforrások beszerzése terén; ennélfogva kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg, miként biztosítható nem pénzügyi támogatás olyan koncepciók számára, mint például az európai nyersanyagholding; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tanulmányozzák mélyrehatóan a japán JOGMEC-et;

| 53. | sürgeti a tagállamokat, hogy az európai nyersanyag-stratégia keretében működjenek együtt egymással; e stratégiának a gazdaság-, bányászati, ipari és nemzetközi politikák közötti szinergiákon kell alapulnia, és a stratégiai anyagokkal való ellátás biztosítására kell irányulnia; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a tagállamokat, hogy az európai nyersanyag-stratégia keretében működjenek együtt egymással; e stratégiának a gazdaság-, bányászati, ipari és nemzetközi politikák közötti szinergiákon kell alapulnia, és a stratégiai anyagokkal való ellátás biztosítására kell irányulnia;

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a WTO előtt Kínával szemben indított eljárás kimenetelét, és szükség esetén a jövőben is vegye igénybe a WTO mechanizmusait; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy értékelje a WTO előtt Kínával szemben indított eljárás kimenetelét, és szükség esetén a jövőben is vegye igénybe a WTO mechanizmusait;

| 55. | rámutat az Afrika és az EU közötti kapcsolatok, valamint a 2010. júniusi addisz-abebai megállapodás jelentőségére; ragaszkodik hozzá, hogy a partnerség a közös érdekeken alapuljon, valamint hangsúlyozza, hogy a fenntartható bányászati gyakorlatok elősegítésében fontos a helyes kormányzással, a fokozott erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással, a meddőzagy- és meddőkőzet-kezeléssel, a bányászati örökség helyreállításával, a munkavállalók egészségével, biztonságával és védelmével, valamint a gyermekmunka felszámolásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje; hangsúlyozza, hogy „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentumban az Afrikai Unió kijelentette, hogy az afrikai országok eleddig nem tudtak élni a természeti erőforrások terén meglévő versenyelőnyükkel, ennélfogva intézkedéseket kell fontolóra venni annak biztosítása érdekében, hogy a természeti erőforrásokban való bővelkedéssel kapcsolatos előnyök az erőforrásokban gazdag országok lakosságának javát szolgálják; |
| --- | --- |

55.

rámutat az Afrika és az EU közötti kapcsolatok, valamint a 2010. júniusi addisz-abebai megállapodás jelentőségére; ragaszkodik hozzá, hogy a partnerség a közös érdekeken alapuljon, valamint hangsúlyozza, hogy a fenntartható bányászati gyakorlatok elősegítésében fontos a helyes kormányzással, a fokozott erőforrás-hatékonysággal, újrafelhasználással és újrahasznosítással, a meddőzagy- és meddőkőzet-kezeléssel, a bányászati örökség helyreállításával, a munkavállalók egészségével, biztonságával és védelmével, valamint a gyermekmunka felszámolásával kapcsolatos legjobb gyakorlatok cseréje; hangsúlyozza, hogy „Az afrikai bányászat jövőképe” című dokumentumban az Afrikai Unió kijelentette, hogy az afrikai országok eleddig nem tudtak élni a természeti erőforrások terén meglévő versenyelőnyükkel, ennélfogva intézkedéseket kell fontolóra venni annak biztosítása érdekében, hogy a természeti erőforrásokban való bővelkedéssel kapcsolatos előnyök az erőforrásokban gazdag országok lakosságának javát szolgálják;

| 56. | hangsúlyozza a nyersanyagokkal kapcsolatos kétoldalú együttműködés jelentőségét, amint azt az EU és az Afrikai Unió 2010 júniusában is bizonyította, valamint további erőfeszítéseket ösztönöz a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó Afrika–EU közös cselekvési tervvel összefüggésben; hasonló együttműködés kialakítására szólít fel a kritikus nyersanyagok fő kitermelői közé tartozó más országokkal; a nyersanyag-diplomácia egyik konkrét célkitűzésének javasolja bizonyos – az Unió által importálandó – nyersanyagok forrásainak diverzifikációját, Délkelet-Ázsiából Latin-Amerika és Afrika irányába mozdulva el; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza a nyersanyagokkal kapcsolatos kétoldalú együttműködés jelentőségét, amint azt az EU és az Afrikai Unió 2010 júniusában is bizonyította, valamint további erőfeszítéseket ösztönöz a 2011–2013 közötti időszakra vonatkozó Afrika–EU közös cselekvési tervvel összefüggésben; hasonló együttműködés kialakítására szólít fel a kritikus nyersanyagok fő kitermelői közé tartozó más országokkal; a nyersanyag-diplomácia egyik konkrét célkitűzésének javasolja bizonyos – az Unió által importálandó – nyersanyagok forrásainak diverzifikációját, Délkelet-Ázsiából Latin-Amerika és Afrika irányába mozdulva el;

| 57. | üdvözli, hogy e cselekvési terv tartalmazza képzés biztosítását a nyersanyagokkal kapcsolatos szerződések tárgyalásakor bevált gyakorlatokról, illetve elősegíti a bányászat területén folyó tudományos együttműködést, továbbá támogatja a helyes kormányzást, beleértve az átláthatóságot is; |
| --- | --- |

57.

üdvözli, hogy e cselekvési terv tartalmazza képzés biztosítását a nyersanyagokkal kapcsolatos szerződések tárgyalásakor bevált gyakorlatokról, illetve elősegíti a bányászat területén folyó tudományos együttműködést, továbbá támogatja a helyes kormányzást, beleértve az átláthatóságot is;

| 58. | sajnálja, hogy a közlemény más régiókról vagy országokról nem tesz említést; úgy véli, hogy alternatív nyersanyagforrásokat kell feltárni annak elkerülése érdekében, hogy Európa ellátása korlátozott számú országtól függjön; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hozzon létre egyéb, kölcsönösen gyümölcsöző partnerségeket az erőforrásban gazdag országokkal; véleménye szerint az Uniónak az infrastruktúrával, a tudásmegosztással és a forrásokkal kapcsolatos hármas partnerségeket kellene kínálnia; felhívja az Uniót, hogy támogassa az erőforrásokban gazdag fejlődő országokat a geológiai, bányászati és ásvány-feldolgozási szaktudásuk fejlesztésében, valamint tudományos és jogi kérdésekben annak érdekében, hogy fenntartható kapacitásépítés kezdődhessen; ezzel összefüggésben javasolja közösen finanszírozott tanszékek létrehozását a geológiával foglalkozó karokon; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az erőforrásokban gazdag országok által nem uniós tagállamokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, amelyek az erőforrásokhoz való kizárólagos hozzáférést vonnak maguk után, továbbá hogy biztosítsa az erőforrásokhoz való tisztességes hozzáférést és a nemzetközi kereskedelmi jogszabályok megfelelő működését; |
| --- | --- |

58.

sajnálja, hogy a közlemény más régiókról vagy országokról nem tesz említést; úgy véli, hogy alternatív nyersanyagforrásokat kell feltárni annak elkerülése érdekében, hogy Európa ellátása korlátozott számú országtól függjön; felhívja ezért a Bizottságot, hogy hozzon létre egyéb, kölcsönösen gyümölcsöző partnerségeket az erőforrásban gazdag országokkal; véleménye szerint az Uniónak az infrastruktúrával, a tudásmegosztással és a forrásokkal kapcsolatos hármas partnerségeket kellene kínálnia; felhívja az Uniót, hogy támogassa az erőforrásokban gazdag fejlődő országokat a geológiai, bányászati és ásvány-feldolgozási szaktudásuk fejlesztésében, valamint tudományos és jogi kérdésekben annak érdekében, hogy fenntartható kapacitásépítés kezdődhessen; ezzel összefüggésben javasolja közösen finanszírozott tanszékek létrehozását a geológiával foglalkozó karokon; felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az erőforrásokban gazdag országok által nem uniós tagállamokkal kötött nemzetközi megállapodásokat, amelyek az erőforrásokhoz való kizárólagos hozzáférést vonnak maguk után, továbbá hogy biztosítsa az erőforrásokhoz való tisztességes hozzáférést és a nemzetközi kereskedelmi jogszabályok megfelelő működését;

| 59. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig nincs kidolgozva a Kínával és más kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel való párbeszéd és együttműködés stratégiája; hangsúlyozza a Kínával folytatott kereskedelmi és technológiai párbeszéd szükségességét; felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként lehet a kritikus nyersanyagok fenntartható bányászatával és az ásványfeldolgozással, azok helyettesítésével, az erőforrás-hatékonysággal vagy azok újrahasznosításával foglalkozó, kölcsönösen előnyös kísérleti projekteket létrehozni Kínával; ugyanígy határozottan támogatja a többi jelentős szállítóval, például a BRICS-országokkal folytatott hasonló kétoldalú párbeszédeket a nyersanyagokkal kapcsolatos fontos kérdésekben, hiszen ezek az országok is jelentős mennyiségű nyersanyagot birtokolnak és használnak fel; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szomszédságpolitikában is kezelje hasonló módon a nyersanyagkérdést; |
| --- | --- |

59.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy mindmáig nincs kidolgozva a Kínával és más kulcsfontosságú nemzetközi szereplőkkel való párbeszéd és együttműködés stratégiája; hangsúlyozza a Kínával folytatott kereskedelmi és technológiai párbeszéd szükségességét; felhívja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként lehet a kritikus nyersanyagok fenntartható bányászatával és az ásványfeldolgozással, azok helyettesítésével, az erőforrás-hatékonysággal vagy azok újrahasznosításával foglalkozó, kölcsönösen előnyös kísérleti projekteket létrehozni Kínával; ugyanígy határozottan támogatja a többi jelentős szállítóval, például a BRICS-országokkal folytatott hasonló kétoldalú párbeszédeket a nyersanyagokkal kapcsolatos fontos kérdésekben, hiszen ezek az országok is jelentős mennyiségű nyersanyagot birtokolnak és használnak fel; felszólítja a Bizottságot, hogy az európai szomszédságpolitikában is kezelje hasonló módon a nyersanyagkérdést;

| 60. | úgy véli, hogy az uniós nyersanyag-stratégiának tükröznie kell egyrészről a fejlett és a jelentősebb feltörekvő gazdaságok, másrészről pedig a legkevésbé fejlett országok gazdaságai közötti különbségeket; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az uniós nyersanyag-stratégiának tükröznie kell egyrészről a fejlett és a jelentősebb feltörekvő gazdaságok, másrészről pedig a legkevésbé fejlett országok gazdaságai közötti különbségeket;

| 61. | hangsúlyozza, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférést folyamatosan integrálni kell a béketeremtő és konfliktusmegelőző intézkedésekbe, mivel a konfliktusok jelentős része ismét kiújult bizonyos régiókban; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a nyersanyagokhoz való hozzáférést folyamatosan integrálni kell a béketeremtő és konfliktusmegelőző intézkedésekbe, mivel a konfliktusok jelentős része ismét kiújult bizonyos régiókban;

| 62. | egyetért azzal, hogy a fejlesztési politika szerepet játszik annak elősegítésében, hogy az országok erőforráskincsüket fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedéssé alakíthassák, többek között a kormányzás és az átláthatóság javításával; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési politika, ideértve a GSP-t is, nem nyersanyag-diplomáciai eszköz, ám úgy véli, hogy fontos támogató szerepet játszhat az európai nyersanyag-politikában; felkéri ezért a Bizottságot, hogy biztosítsa a két terület közötti koherenciát; üdvözli a nyersanyagokhoz való megkülönböztetésmentes piaci hozzáférésre vonatkozó kifejezett garanciák felvételét az uniós kereskedelmi megállapodásokba és a WTO-tagság előfeltételei közé; egyetért ugyanakkor azzal, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak biztosítaniuk kell a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy támogassák a fejlődő országokat abban, hogy kapcsolódási pontokat hozzanak létre a nyersanyag-kitermelő ágazat és a helyi ipar között; véleménye szerint tiszteletben kell tartani az országok erőforrások feletti szuverenitását, ebben az összefüggésben pedig kéri a Bizottságot, hogy a fejlődő országok exportadóival szembeni ellenállását olyan differenciált megközelítés alkalmazásával egyensúlyozza ki, amely annak érdekében veszi figyelembe a különféle nemzeti helyzeteket, hogy a fejlesztési célok és a fejlődő országok iparosodása ne kerüljön veszélybe; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes kereskedelem fontos a globális nyersanyag-szektor fejlődése és valamennyi társadalom jóléte szempontjából; megállapítja, hogy a nyersanyagból származó bevétel létfontosságú szerepet játszhat abban, hogy lehetővé váljon a legkevésbé fejlett országok számára a millenniumi fejlesztési célok elérése; |
| --- | --- |

62.

egyetért azzal, hogy a fejlesztési politika szerepet játszik annak elősegítésében, hogy az országok erőforráskincsüket fenntartható és mindenkire kiterjedő növekedéssé alakíthassák, többek között a kormányzás és az átláthatóság javításával; hangsúlyozza, hogy a fejlesztési politika, ideértve a GSP-t is, nem nyersanyag-diplomáciai eszköz, ám úgy véli, hogy fontos támogató szerepet játszhat az európai nyersanyag-politikában; felkéri ezért a Bizottságot, hogy biztosítsa a két terület közötti koherenciát; üdvözli a nyersanyagokhoz való megkülönböztetésmentes piaci hozzáférésre vonatkozó kifejezett garanciák felvételét az uniós kereskedelmi megállapodásokba és a WTO-tagság előfeltételei közé; egyetért ugyanakkor azzal, hogy a kereskedelmi megállapodásoknak biztosítaniuk kell a szükséges rugalmasságot ahhoz, hogy támogassák a fejlődő országokat abban, hogy kapcsolódási pontokat hozzanak létre a nyersanyag-kitermelő ágazat és a helyi ipar között; véleménye szerint tiszteletben kell tartani az országok erőforrások feletti szuverenitását, ebben az összefüggésben pedig kéri a Bizottságot, hogy a fejlődő országok exportadóival szembeni ellenállását olyan differenciált megközelítés alkalmazásával egyensúlyozza ki, amely annak érdekében veszi figyelembe a különféle nemzeti helyzeteket, hogy a fejlesztési célok és a fejlődő országok iparosodása ne kerüljön veszélybe; hangsúlyozza, hogy a szabad és tisztességes kereskedelem fontos a globális nyersanyag-szektor fejlődése és valamennyi társadalom jóléte szempontjából; megállapítja, hogy a nyersanyagból származó bevétel létfontosságú szerepet játszhat abban, hogy lehetővé váljon a legkevésbé fejlett országok számára a millenniumi fejlesztési célok elérése;

| 63. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a megújított nyersanyag-politikai kezdeményezés nem hivatkozik sem a GSP-re, sem a GSP+-ra, és nem javasol alternatív kereskedelmi ösztönzőket az e rendszerek hatályán kívül eső országok számára az emberi jogok, a környezetvédelmi normák és a nemzeti reformok előmozdítása, valamint a gyermekmunka elkerülése esetén; kéri a Bizottságot, hogy támogassa és szorgalmazza a nyersanyagexporttól nagymértékben függő fejlődő országok gazdasági diverzifikációt célzó kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

63.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a megújított nyersanyag-politikai kezdeményezés nem hivatkozik sem a GSP-re, sem a GSP+-ra, és nem javasol alternatív kereskedelmi ösztönzőket az e rendszerek hatályán kívül eső országok számára az emberi jogok, a környezetvédelmi normák és a nemzeti reformok előmozdítása, valamint a gyermekmunka elkerülése esetén; kéri a Bizottságot, hogy támogassa és szorgalmazza a nyersanyagexporttól nagymértékben függő fejlődő országok gazdasági diverzifikációt célzó kezdeményezéseit;

| 64. | felhívja a Bizottságot, hogy kapacitásépítés révén nyújtson segítséget a fejlődő országoknak a nyersanyagokkal és a bányászattal kapcsolatos szerződésekre irányuló tárgyalások során fennálló információs aszimmetria mind nemzeti, mind pedig a helyi közösségek körében való leküzdéséhez, valamint segítse őket a technológiatranszferrel kapcsolatos tárgyalásokban; |
| --- | --- |

64.

felhívja a Bizottságot, hogy kapacitásépítés révén nyújtson segítséget a fejlődő országoknak a nyersanyagokkal és a bányászattal kapcsolatos szerződésekre irányuló tárgyalások során fennálló információs aszimmetria mind nemzeti, mind pedig a helyi közösségek körében való leküzdéséhez, valamint segítse őket a technológiatranszferrel kapcsolatos tárgyalásokban;

| 65. | hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak a magas színvonalú környezetvédelmi, szociális és munkaügyi normák betartása és a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazása révén betöltött szerepét; úgy véli, hogy mindezt olyan érintett fórumokon is elő kell mozdítani, mint a G8, a G20, a WTO, az OECD, az UNCTAD és az UNEP, valamint az UNEP fenntartható erőforrás-gazdálkodással foglalkozó nemzetközi testülete, a fémek vizsgálatával foglalkozó nemzetközi kutatócsoportok és egyéb testületek; ezzel összefüggésben helyesli az ENSZ globális megállapodásán keresztüli pozitív hozzájárulásokat; felhívja az uniós vállalatokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő magatartási kódexeket a harmadik országokban tevékenységet folytatók számára, valamint hogy tevékenységeiket az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai és az ISO 26000 alapján végezzék; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a szociális, környezeti és munkaügyi normáknak a harmadik országok természeti erőforrásokat bányászó európai társaságok általi tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő saját javaslatot a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekre vonatkozó országonkénti jelentéstételről, és az Egyesült Államokban elfogadott Dodd-Frank-féle törvény példáját követve jogszabályban kötelezze a kitermelő vállalatokat arra, hogy a beruházásaik által megcélzott projektek és országok szerint lebontva tegyék közzé jövedelemkifizetéseiket; támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI) és a „Tedd közzé, amit fizetsz” globális hálózatot; véleménye szerint ezeket a normákat különösen az uniós – például az EBB-től kapott – támogatásban részesülő projektekre kell alkalmazni; sürgeti az EU-t, hogy vizsgálja meg, miként előzhető meg az illegális kereskedelemben érintett vagy illegálisan kitermelt ásványok behozatala; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, fel lehet-e használni az azonosítást lehetővé tévő technológiákat ebben az összefüggésben, és támogassa a „koltánujjlenyomat” tapasztalatain alapuló kísérleti projekteket; felszólítja az EBB-t, hogy rendszeresen elemezze a kitermelő iparág tekintetében folytatott kölcsönadási tevékenysége várható hatásait; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza a vállalati társadalmi felelősségvállalásnak a magas színvonalú környezetvédelmi, szociális és munkaügyi normák betartása és a rendelkezésre álló legjobb technológiák alkalmazása révén betöltött szerepét; úgy véli, hogy mindezt olyan érintett fórumokon is elő kell mozdítani, mint a G8, a G20, a WTO, az OECD, az UNCTAD és az UNEP, valamint az UNEP fenntartható erőforrás-gazdálkodással foglalkozó nemzetközi testülete, a fémek vizsgálatával foglalkozó nemzetközi kutatócsoportok és egyéb testületek; ezzel összefüggésben helyesli az ENSZ globális megállapodásán keresztüli pozitív hozzájárulásokat; felhívja az uniós vállalatokat, hogy dolgozzanak ki megfelelő magatartási kódexeket a harmadik országokban tevékenységet folytatók számára, valamint hogy tevékenységeiket az OECD multinacionális vállalatokra vonatkozó iránymutatásai és az ISO 26000 alapján végezzék; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon olyan intézkedéseket, amelyek biztosítják a szociális, környezeti és munkaügyi normáknak a harmadik országok természeti erőforrásokat bányászó európai társaságok általi tiszteletben tartását; felkéri a Bizottságot, hogy terjesszen elő saját javaslatot a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekre vonatkozó országonkénti jelentéstételről, és az Egyesült Államokban elfogadott Dodd-Frank-féle törvény példáját követve jogszabályban kötelezze a kitermelő vállalatokat arra, hogy a beruházásaik által megcélzott projektek és országok szerint lebontva tegyék közzé jövedelemkifizetéseiket; támogatja a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezést (EITI) és a „Tedd közzé, amit fizetsz” globális hálózatot; véleménye szerint ezeket a normákat különösen az uniós – például az EBB-től kapott – támogatásban részesülő projektekre kell alkalmazni; sürgeti az EU-t, hogy vizsgálja meg, miként előzhető meg az illegális kereskedelemben érintett vagy illegálisan kitermelt ásványok behozatala; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, fel lehet-e használni az azonosítást lehetővé tévő technológiákat ebben az összefüggésben, és támogassa a „koltánujjlenyomat” tapasztalatain alapuló kísérleti projekteket; felszólítja az EBB-t, hogy rendszeresen elemezze a kitermelő iparág tekintetében folytatott kölcsönadási tevékenysége várható hatásait;

| 66. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos jól dokumentált esetben fordult elő, hogy uniós vállalatok megszegték a környezetvédelmi és munkaügyi normákat, illetve megsértették az emberi jogokat; |
| --- | --- |

66.

súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy számos jól dokumentált esetben fordult elő, hogy uniós vállalatok megszegték a környezetvédelmi és munkaügyi normákat, illetve megsértették az emberi jogokat;

| 67. | ismételten megjegyzi, hogy az átláthatóságra vonatkozó kezdeményezések valójában üzletpártiak, mivel jogbiztonságot, fenntartható hosszú távú partnerségeket teremtenek és biztosítékként szolgálnak a tárgyalások újbóli megnyitásával vagy a kiutasítással szemben; megjegyzi, hogy vannak megoldásra váró kihívások, és hogy bizonyos szerződéseknek bizalmasaknak kell lenniük, ugyanakkor nyilvános ellenőrzés alatt kell őket tartani; megjegyzi, hogy a kőolajbevételek kezeléséről szóló ghánai törvény jó példa egy bizonyos mértékű titkosság és a parlamenti ellenőrzés egyidejű fenntartására; |
| --- | --- |

67.

ismételten megjegyzi, hogy az átláthatóságra vonatkozó kezdeményezések valójában üzletpártiak, mivel jogbiztonságot, fenntartható hosszú távú partnerségeket teremtenek és biztosítékként szolgálnak a tárgyalások újbóli megnyitásával vagy a kiutasítással szemben; megjegyzi, hogy vannak megoldásra váró kihívások, és hogy bizonyos szerződéseknek bizalmasaknak kell lenniük, ugyanakkor nyilvános ellenőrzés alatt kell őket tartani; megjegyzi, hogy a kőolajbevételek kezeléséről szóló ghánai törvény jó példa egy bizonyos mértékű titkosság és a parlamenti ellenőrzés egyidejű fenntartására;

| 68. | úgy véli, hogy az EU-s vállalatoknak a székhelyük szerinti országban jogi úton felelősségre vonhatóknak kell lenniük az emberi jogok, a környezetvédelmi normák és a legelemibb ILO munkaügyi szabványok leányvállalataik vagy az általuk ellenőrzött társaságok által külföldön elkövetett megsértése esetén; |
| --- | --- |

68.

úgy véli, hogy az EU-s vállalatoknak a székhelyük szerinti országban jogi úton felelősségre vonhatóknak kell lenniük az emberi jogok, a környezetvédelmi normák és a legelemibb ILO munkaügyi szabványok leányvállalataik vagy az általuk ellenőrzött társaságok által külföldön elkövetett megsértése esetén;

| 69. | felkéri az EBB-t és a Bizottságot, hogy a fejlődő országok nyersanyag-kitermelő iparágának támogatásával kapcsolatos döntéshozatal előtt alaposabban vizsgálják meg, hogy a projektek hozzájárulnak-e a szegénység felszámolásához, a fenntartható fejlődéshez és az inkluzív növekedéshez; |
| --- | --- |

69.

felkéri az EBB-t és a Bizottságot, hogy a fejlődő országok nyersanyag-kitermelő iparágának támogatásával kapcsolatos döntéshozatal előtt alaposabban vizsgálják meg, hogy a projektek hozzájárulnak-e a szegénység felszámolásához, a fenntartható fejlődéshez és az inkluzív növekedéshez;

| 70. | aggódik amiatt, hogy folytatódik a konfliktusövezetekből származó ásványok kereskedelme és felhasználása, és kitermelésük miatt gyakoribb az elfogadhatatlan erőszak és a törvénytelen cselekmények elkövetése; kéri a Bizottságot, az EKSZ-t, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy ezt a helyzetet vegyék figyelembe a harmadik országokkal kialakított kapcsolataik keretében; felszólítja a Bizottságot és az Európai Unió stratégiai szállító partnerországait, hogy fejlesszenek ki mechanizmust a nyersanyagok hatékony nyomon követésére a behozataltól kezdődően az újrahasznosításig vagy ártalmatlanításig, valamint vezessenek be a nyersanyagokra és kereskedelmi láncukra (Certified Trading Chains) vonatkozó, kölcsönös tanúsítási rendszert, a méltányos kereskedelem biztosítása, és különösen a válságok sújtotta térségekből származó nyersanyagok kereskedelme tekintetében történő visszaélések megelőzése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a fontos nemzetközi szervezetekkel (ENSZ, OECD, ILO) a legjobb tanúsítási gyakorlatok azonosítása terén, és törekedjen azok összehangolására; |
| --- | --- |

70.

aggódik amiatt, hogy folytatódik a konfliktusövezetekből származó ásványok kereskedelme és felhasználása, és kitermelésük miatt gyakoribb az elfogadhatatlan erőszak és a törvénytelen cselekmények elkövetése; kéri a Bizottságot, az EKSZ-t, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy ezt a helyzetet vegyék figyelembe a harmadik országokkal kialakított kapcsolataik keretében; felszólítja a Bizottságot és az Európai Unió stratégiai szállító partnerországait, hogy fejlesszenek ki mechanizmust a nyersanyagok hatékony nyomon követésére a behozataltól kezdődően az újrahasznosításig vagy ártalmatlanításig, valamint vezessenek be a nyersanyagokra és kereskedelmi láncukra (Certified Trading Chains) vonatkozó, kölcsönös tanúsítási rendszert, a méltányos kereskedelem biztosítása, és különösen a válságok sújtotta térségekből származó nyersanyagok kereskedelme tekintetében történő visszaélések megelőzése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy működjön együtt a fontos nemzetközi szervezetekkel (ENSZ, OECD, ILO) a legjobb tanúsítási gyakorlatok azonosítása terén, és törekedjen azok összehangolására;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok fontos szerepet játszhatnak a nyersanyagok és az azokból készített termékekkel kapcsolatos, a termelőket és a fogyasztókat egyaránt érintő kockázatok elhárításában; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a nyersanyagpiac átláthatóságának biztosítása, és az indokolatlan, visszaélésekhez vezető nyersanyag-spekulációval szembeni határozott fellépés érdekében; amennyiben ez mélyreható gyakorlati elemzések szerint szükséges; megjegyzi, hogy ez a G8 és G20 tárgyalások keretei közötti kezdeményezéseket is magában foglalja; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi piacok fontos szerepet játszhatnak a nyersanyagok és az azokból készített termékekkel kapcsolatos, a termelőket és a fogyasztókat egyaránt érintő kockázatok elhárításában; felhívja a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a nyersanyagpiac átláthatóságának biztosítása, és az indokolatlan, visszaélésekhez vezető nyersanyag-spekulációval szembeni határozott fellépés érdekében; amennyiben ez mélyreható gyakorlati elemzések szerint szükséges; megjegyzi, hogy ez a G8 és G20 tárgyalások keretei közötti kezdeményezéseket is magában foglalja;

| 72. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a származtatott termékek piacai hatást gyakorolnak a nyersanyagok árának alakulására; úgy véli, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacain hatékonyabb ellenőrzésekre van szükség; a fentiek alapján támogatja az olyan intézkedéseket, mint a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átláthatóságának növelése az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felügyelete mellett; úgy véli, hogy ezek az intézkedések megerősíthetnék a beruházók, valamint a kis- és középvállalkozások biztonságát, és megbízhatóbb üzleti tervezést tehetnének lehetővé az európai termelők számára; |
| --- | --- |

72.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a származtatott termékek piacai hatást gyakorolnak a nyersanyagok árának alakulására; úgy véli, hogy a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek piacain hatékonyabb ellenőrzésekre van szükség; a fentiek alapján támogatja az olyan intézkedéseket, mint a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek átláthatóságának növelése az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA) felügyelete mellett; úgy véli, hogy ezek az intézkedések megerősíthetnék a beruházók, valamint a kis- és középvállalkozások biztonságát, és megbízhatóbb üzleti tervezést tehetnének lehetővé az európai termelők számára;

| 73. | üdvözli az OECD, a G8 és a G20 által a nyersanyagok és a fenntarthatóság tekintetében végzett munkát, és hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van a párbeszédre a G20 csoporton belül a nyersanyagok vonatkozásában annak érdekében, hogy közös nézőpontot lehessen kidolgozni; üdvözli, hogy a G8 és a G20 csoport tagjai fel kívánnak lépni a nyersanyagárak ingadozása ellen, és konkrét intézkedések kidolgozását kéri a nyersanyag-spekuláció megfékezése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az OECD-nek az exportkorlátozások hatására és politikai eszközként való alkalmazásukra vonatkozó munkáját; támogatja az OECD-ben tagsággal nem rendelkező államok bevonását ezekbe a megbeszélésekbe; szorgalmazza a kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos stratégiai együttműködés kialakítását az EU, az USA és Japán között a „globális nyersanyag-ellenőrzés” létrehozása céljából a keresletre és kínálatra vonatkozó adatok megosztása, a közös előrejelzés, a legjobb gyakorlatok, a technológiai tudás és a szabadalmak cseréjének ösztönzése, az ellátási láncok elemzése, a közös stratégiai készletek lehetőségének vizsgálata, valamint a közös K+F projektek létrehozása révén; azon a véleményen van, hogy az ilyen ügyeknek szerepelniük kell a következő EU-USA csúcstalálkozó napirendjén; felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a nyersanyagokról szóló második vonalbeli diplomáciát azáltal, hogy anyagi támogatást biztosít a nem kormányzati szervezetek, egyetemi körök és kutatóközpontok csereprogramjainak részére az Unió és más, erőforrások szempontjából releváns országok között; felkéri a Bizottságot, hogy más, erőforrások szempontjából releváns országokkal szervezzen rendszeresen nyersanyagokkal kapcsolatos eseményeket, amilyen például a JOGMEC„ fémszalonja”; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos, a Joint Organisations Data Initiative (JODI) példáján alapuló nemzetközi statisztikai kezdeményezés megvalósíthatóságát, valamint azt, hogy a fémekkel foglalkozó nemzetközi egyezségokmány hasznos eszköz lenne-e; felszólítja az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikke (3) bekezdésének megfelelően segítse elő azon intézkedések meghatározását, amelyekkel a nyersanyagok tekintetében erősíthetők a védelmi szektor ipari és technológiai alapjai. |
| --- | --- |

73.

üdvözli az OECD, a G8 és a G20 által a nyersanyagok és a fenntarthatóság tekintetében végzett munkát, és hangsúlyozza, hogy továbbra is szükség van a párbeszédre a G20 csoporton belül a nyersanyagok vonatkozásában annak érdekében, hogy közös nézőpontot lehessen kidolgozni; üdvözli, hogy a G8 és a G20 csoport tagjai fel kívánnak lépni a nyersanyagárak ingadozása ellen, és konkrét intézkedések kidolgozását kéri a nyersanyag-spekuláció megfékezése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az OECD-nek az exportkorlátozások hatására és politikai eszközként való alkalmazásukra vonatkozó munkáját; támogatja az OECD-ben tagsággal nem rendelkező államok bevonását ezekbe a megbeszélésekbe; szorgalmazza a kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos stratégiai együttműködés kialakítását az EU, az USA és Japán között a „globális nyersanyag-ellenőrzés” létrehozása céljából a keresletre és kínálatra vonatkozó adatok megosztása, a közös előrejelzés, a legjobb gyakorlatok, a technológiai tudás és a szabadalmak cseréjének ösztönzése, az ellátási láncok elemzése, a közös stratégiai készletek lehetőségének vizsgálata, valamint a közös K+F projektek létrehozása révén; azon a véleményen van, hogy az ilyen ügyeknek szerepelniük kell a következő EU-USA csúcstalálkozó napirendjén; felhívja a Bizottságot, hogy segítse elő a nyersanyagokról szóló második vonalbeli diplomáciát azáltal, hogy anyagi támogatást biztosít a nem kormányzati szervezetek, egyetemi körök és kutatóközpontok csereprogramjainak részére az Unió és más, erőforrások szempontjából releváns országok között; felkéri a Bizottságot, hogy más, erőforrások szempontjából releváns országokkal szervezzen rendszeresen nyersanyagokkal kapcsolatos eseményeket, amilyen például a JOGMEC„ fémszalonja”; kéri továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy kritikus nyersanyagokkal kapcsolatos, a Joint Organisations Data Initiative (JODI) példáján alapuló nemzetközi statisztikai kezdeményezés megvalósíthatóságát, valamint azt, hogy a fémekkel foglalkozó nemzetközi egyezségokmány hasznos eszköz lenne-e; felszólítja az Európai Védelmi Ügynökséget, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 42. cikke (3) bekezdésének megfelelően segítse elő azon intézkedések meghatározását, amelyekkel a nyersanyagok tekintetében erősíthetők a védelmi szektor ipari és technológiai alapjai.

A mezőgazdasági termékek és a nyersanyagpiac

| 74. | támogatja a Bizottság által a globális élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdasági termékekről készített elemzést, tekintettel a globális élelmiszerkészletek csökkenésére és a népesség, valamint az éhezés növekedésére, és hangsúlyozza az élelmiszerekre és a takarmányra jellemző szélsőséges áringadozást, az élelmiszer- és takarmányláncok hiányosságait, valamint a pénzügyi eszközök és a spekulatív magatartás által az instabilitás kialakulásában betöltött lehetséges szerepet, amelyet komolyan kell venni; emlékeztet rá, hogy az EU négy tagállama jelenleg az élelmiszerárak növekedése szempontjából a világ legkiszolgáltatottabb országai közé tartozik; |
| --- | --- |

74.

támogatja a Bizottság által a globális élelmezésbiztonsággal összefüggésben a mezőgazdasági termékekről készített elemzést, tekintettel a globális élelmiszerkészletek csökkenésére és a népesség, valamint az éhezés növekedésére, és hangsúlyozza az élelmiszerekre és a takarmányra jellemző szélsőséges áringadozást, az élelmiszer- és takarmányláncok hiányosságait, valamint a pénzügyi eszközök és a spekulatív magatartás által az instabilitás kialakulásában betöltött lehetséges szerepet, amelyet komolyan kell venni; emlékeztet rá, hogy az EU négy tagállama jelenleg az élelmiszerárak növekedése szempontjából a világ legkiszolgáltatottabb országai közé tartozik;

| 75. | kéri, hogy fordítsanak gondos figyelmet az energetikai áruk és nem energetikai áruk – főként az élelmiszerek – árváltozásai közötti egyre nagyobb kölcsönhatást övező alapvető bizonytalanságra; |
| --- | --- |

75.

kéri, hogy fordítsanak gondos figyelmet az energetikai áruk és nem energetikai áruk – főként az élelmiszerek – árváltozásai közötti egyre nagyobb kölcsönhatást övező alapvető bizonytalanságra;

| 76. | a Bizottsággal együtt kitart amellett, hogy a nemzetközi közösségnek hosszú távú koordinált megközelítést kell elfogadnia a globális élelmezésbiztonságra vonatkozóan – beleértve a fokozott kutatási erőfeszítéseket és a fejlődő országok agrárágazatába való befektetéseket is –, az ellenálló képesség és az élelmiszerválságokhoz való alkalmazkodási készség fokozása érdekében, különösen fejlesztéspolitikai prioritások révén; |
| --- | --- |

76.

a Bizottsággal együtt kitart amellett, hogy a nemzetközi közösségnek hosszú távú koordinált megközelítést kell elfogadnia a globális élelmezésbiztonságra vonatkozóan – beleértve a fokozott kutatási erőfeszítéseket és a fejlődő országok agrárágazatába való befektetéseket is –, az ellenálló képesség és az élelmiszerválságokhoz való alkalmazkodási készség fokozása érdekében, különösen fejlesztéspolitikai prioritások révén;

| 77. | támogatja a G20-ak közelmúltbeli, az élelmiszerárak és az agrárpiacok árainak ingadozásához kapcsolódó politikai válaszadást érintő erőfeszítéseit, beleértve az élelmiszertermelés előrejelzésére vonatkozó fokozottabb információcserét, és hangsúlyozza az élelmiszertartalékokkal és -készletekkel kapcsolatos fokozottabb átláthatóság, valamint a rájuk vonatkozó jobb és időszerűbb tájékoztatás szükségességét; |
| --- | --- |

77.

támogatja a G20-ak közelmúltbeli, az élelmiszerárak és az agrárpiacok árainak ingadozásához kapcsolódó politikai válaszadást érintő erőfeszítéseit, beleértve az élelmiszertermelés előrejelzésére vonatkozó fokozottabb információcserét, és hangsúlyozza az élelmiszertartalékokkal és -készletekkel kapcsolatos fokozottabb átláthatóság, valamint a rájuk vonatkozó jobb és időszerűbb tájékoztatás szükségességét;

| 78. | üdvözli a mezőgazdasági miniszterek 2011. január 22-i harmadik berlini csúcstalálkozójának 48 ország által aláírt közös közleményét, amely felszólított arra, hogy javítsák az agrárpiacok megfelelő működésre való képességét, és elismerte a kereskedelem fontosságát az agrárpiacok különböző szereplői közötti egyensúly megteremtésében, valamint a mezőgazdasági termelők nyersanyagokhoz és energiához való hozzáférésének javításában; |
| --- | --- |

78.

üdvözli a mezőgazdasági miniszterek 2011. január 22-i harmadik berlini csúcstalálkozójának 48 ország által aláírt közös közleményét, amely felszólított arra, hogy javítsák az agrárpiacok megfelelő működésre való képességét, és elismerte a kereskedelem fontosságát az agrárpiacok különböző szereplői közötti egyensúly megteremtésében, valamint a mezőgazdasági termelők nyersanyagokhoz és energiához való hozzáférésének javításában;

| 79. | arra kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a származékos pénzügyi eszközökre és árupiacokra vonatkozó szabályozásról annak megállapítására, hogy a mezőgazdasági áruk – az ágazat sajátos jellege miatt – külön szabályozást igényelnek-e; támogatja a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek szabályozására vonatkozó közelmúltbeli bizottsági javaslatot és a MIFID-irányelvről szóló nyilvános konzultációt; úgy véli, hogy az áruk származékos piacán sürgős kérdésként kellene kezelni a megtévesztő spekulatív magatartást, a jogellenes gyakorlatokat és a visszaéléseket; |
| --- | --- |

79.

arra kéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a származékos pénzügyi eszközökre és árupiacokra vonatkozó szabályozásról annak megállapítására, hogy a mezőgazdasági áruk – az ágazat sajátos jellege miatt – külön szabályozást igényelnek-e; támogatja a tőzsdén kívüli származtatott ügyletek szabályozására vonatkozó közelmúltbeli bizottsági javaslatot és a MIFID-irányelvről szóló nyilvános konzultációt; úgy véli, hogy az áruk származékos piacán sürgős kérdésként kellene kezelni a megtévesztő spekulatív magatartást, a jogellenes gyakorlatokat és a visszaéléseket;

| 80. | felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon konkrét intézkedéseket az élelmezésbiztonság biztosítása és a piaci instabilitás sürgős kezelése, valamint – fenntartható átfogó felelősség mellett – a mezőgazdasági nyersanyagok származékos piacai működőképességének megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

80.

felkéri a Bizottságot, hogy javasoljon konkrét intézkedéseket az élelmezésbiztonság biztosítása és a piaci instabilitás sürgős kezelése, valamint – fenntartható átfogó felelősség mellett – a mezőgazdasági nyersanyagok származékos piacai működőképességének megerősítése érdekében.

*

* *

| 81. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak. |
| --- | --- |

81.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamoknak.

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/raw-materials/files/docs/report-b_en.pdf.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0093.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0037.

(4)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(5)  http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/neei_n2000_guidance.pdf.

(6)  http://ec.europa.eu/trade/creating-opportunities/trade-topics/raw-materials/.

(7)  A tanulmány címe: „The links between the environment and competitiveness”, ENV.G.1/ETU/2007/0041 számú projekt, http://ec.europa.eu/environment/enveco/economics_policy/pdf/exec_summary_comp.pdf.

(8)  HL C 161. E, 2011.5.31., 47. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0446.

(10)  A Tanács 1999/31/EK irányelve (1999. április 26.) a hulladéklerakókról (HL L 182., 1999.7.16., 1. o.)

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0024

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/37

---

2011. szeptember 13., keddA fekete-tengeri halászati gazdálkodás

P7_TA(2011)0365

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a jelenlegi és jövőbeli fekete-tengeri halászati gazdálkodásról (2010/2113(INI))

2013/C 51 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és a Parlament új szerepéről és a Lisszaboni Szerződés végrehajtásával kapcsolatos felelősségeiről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló 2011. január 20-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló bizottsági zöld könyvről szóló, 2010. február 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politika reformjáról szóló bizottsági zöld könyvről szóló, 2010. február 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az integrált tengerpolitikáról (IMP) – az elért eredmények értékeléséről és az új kihívásokról szóló 2010. október 21-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 17-i 1256/2010/EU tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonyos halállományok tekintetében a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2011. évre történő meghatározásáról szóló, 2010. december 17-i 1256/2010/EU tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (6),

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (7),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról” című közleményére (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Az Európai Unió integrált tengerpolitikájáról” című közleményére (COM(2007)0575),

| — | tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló 1992. évi egyezményre (bukaresti egyezmény) és jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelméről szóló 1992. évi egyezményre (bukaresti egyezmény) és jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel a Fekete-tenger védelméről szóló 1993. évi miniszteri nyilatkozatra (odesszai nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger védelméről szóló 1993. évi miniszteri nyilatkozatra (odesszai nyilatkozat),

| — | tekintettel a Fekete-tenger határokon átnyúló diagnosztikai elemzésére (2007) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger határokon átnyúló diagnosztikai elemzésére (2007) (8),

| — | tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságnak a „Fekete-tenger környezeti állapota” című 2008. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságnak a „Fekete-tenger környezeti állapota” című 2008. évi jelentésére,

| — | tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságnak a Fekete-tenger környezetvédelmére és rehabilitációjára vonatkozó 2009. évi stratégiai cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger szennyezés elleni védelmével foglalkozó bizottságnak a Fekete-tenger környezetvédelmére és rehabilitációjára vonatkozó 2009. évi stratégiai cselekvési tervére,

| — | tekintettel az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1982. évi Tengerjogi Egyezményére,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i megállapodásában foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i megállapodásában foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelmére és kezelésére vonatkozó rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a Tengerjogi Egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tengerjogi Egyezmény XI. részének végrehajtásáról szóló megállapodásra,

| — | tekintettel a felelős halászatról szóló, a FAO által kiadott 1995. évi magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felelős halászatról szóló, a FAO által kiadott 1995. évi magatartási kódexre,

| — | tekintettel az ENSZ 1992. évi Biológiai Sokféleség Egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 1992. évi Biológiai Sokféleség Egyezményére,

| — | tekintettel a veszélyeztetett fajok nemzetközi kereskedelméről szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a veszélyeztetett fajok nemzetközi kereskedelméről szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel különösen a vízimadarak élőhelye szempontjából nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló ENSZ-egyezményre (ramsari egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel különösen a vízimadarak élőhelye szempontjából nemzetközi jelentőségű vizes élőhelyekről szóló ENSZ-egyezményre (ramsari egyezmény),

| — | tekintettel a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló 1979. évi egyezményre (bonni egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló 1979. évi egyezményre (bonni egyezmény),

| — | tekintettel a Fekete-tenger, a Földközi-tenger és az egybefüggő atlanti területek cetféléinek védelméről szóló megállapodásra (ACCOBAMS), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tenger, a Földközi-tenger és az egybefüggő atlanti területek cetféléinek védelméről szóló megállapodásra (ACCOBAMS),

| — | tekintettel a halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halállományokról szóló 1995. évi ENSZ-megállapodásra,

| — | tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) harminckettedik ülésének „Az együttműködés megerősítése a Fekete-tengeren” című, 2008. évi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) harminckettedik ülésének „Az együttműködés megerősítése a Fekete-tengeren” című, 2008. évi jelentésére,

| — | tekintettel a GFCM földközi-tengeri és fekete-tengeri kis tonhalakról szóló 2009. évi regionális tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a GFCM földközi-tengeri és fekete-tengeri kis tonhalakról szóló 2009. évi regionális tanulmányára,

| — | tekintettel a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fekete-tengeri Gazdasági Együttműködési Szervezetre,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra (Prágai Nyilatkozat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatra (Prágai Nyilatkozat),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0236/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0236/2011),

| A. | mivel az EU-ban még mindig folyamatban van a közös halászati politika reformjáról szóló vita, és mivel abban figyelembe kellene venni e vízterület sajátosságait és szükségleteit, mert ez lesz a közös halászati politika első olyan reformja, amely a Fekete-tengerre is kiterjed, |
| --- | --- |

A.

mivel az EU-ban még mindig folyamatban van a közös halászati politika reformjáról szóló vita, és mivel abban figyelembe kellene venni e vízterület sajátosságait és szükségleteit, mert ez lesz a közös halászati politika első olyan reformja, amely a Fekete-tengerre is kiterjed,

| B. | mivel annak köszönhetően, hogy valamennyi víz a különböző parti államok felségterületéhez tartozik, a Fekete-tenger államai közötti együttműködés a mai napig laza vagy nem létező, hiányoznak a konkrét, harmonizált jogi keretek és a halászati tevékenységekre vonatkozó közös jogalkotási aktus, és általánosságban hiányzik a Fekete-tenger medencéjére vonatkozó, kellő mélységű és rendszeres kutatás és tudományos információ, |
| --- | --- |

B.

mivel annak köszönhetően, hogy valamennyi víz a különböző parti államok felségterületéhez tartozik, a Fekete-tenger államai közötti együttműködés a mai napig laza vagy nem létező, hiányoznak a konkrét, harmonizált jogi keretek és a halászati tevékenységekre vonatkozó közös jogalkotási aktus, és általánosságban hiányzik a Fekete-tenger medencéjére vonatkozó, kellő mélységű és rendszeres kutatás és tudományos információ,

| C. | mivel a fekete-tengeri halászati gazdálkodás rendkívül nehéz, mert a medencével határos hat ország közül csak kettő tagja az EU-nak és ezek is csak 2007-ben csatlakoztak az EU-hoz, |
| --- | --- |

C.

mivel a fekete-tengeri halászati gazdálkodás rendkívül nehéz, mert a medencével határos hat ország közül csak kettő tagja az EU-nak és ezek is csak 2007-ben csatlakoztak az EU-hoz,

| D. | mivel a Fekete-tengerrel határos hat ország számára létrehozandó közös politikai mechanizmust hosszú távú szemszögből kellene megvizsgálni, többek között a környezet védelmének és a tengerparti területek gazdasági és társadalmi fejlődésének biztosítása érdekében, |
| --- | --- |

D.

mivel a Fekete-tengerrel határos hat ország számára létrehozandó közös politikai mechanizmust hosszú távú szemszögből kellene megvizsgálni, többek között a környezet védelmének és a tengerparti területek gazdasági és társadalmi fejlődésének biztosítása érdekében,

| E. | mivel ennek a fekete-tengeri új politikai mechanizmusnak a biodiverzitás megőrzésére és továbbfejlesztésére, valamint a terület halászati ágazatában dolgozók jólétére kellene irányulnia, ami az Európai Unió egyik prioritása, |
| --- | --- |

E.

mivel ennek a fekete-tengeri új politikai mechanizmusnak a biodiverzitás megőrzésére és továbbfejlesztésére, valamint a terület halászati ágazatában dolgozók jólétére kellene irányulnia, ami az Európai Unió egyik prioritása,

| F. | mivel a Fekete-tengernek el kell foglalnia az őt megillető helyet Európa nagy tengeri területei között, mivel ez a legfiatalabb és legdinamikusabb tenger a félig zárt tengerek között, |
| --- | --- |

F.

mivel a Fekete-tengernek el kell foglalnia az őt megillető helyet Európa nagy tengeri területei között, mivel ez a legfiatalabb és legdinamikusabb tenger a félig zárt tengerek között,

| G. | mivel a Fekete-tengernek el kell foglalnia helyét a megreformált közös halászati politikában, és mivel az integrált tengerpolitikában, és a halászok, a halászat, a termelő és a feldolgozó iparágak igényeit figyelembe kell venni az Európai Halászati Alap új pénzügyi keretében 2013 után, |
| --- | --- |

G.

mivel a Fekete-tengernek el kell foglalnia helyét a megreformált közös halászati politikában, és mivel az integrált tengerpolitikában, és a halászok, a halászat, a termelő és a feldolgozó iparágak igényeit figyelembe kell venni az Európai Halászati Alap új pénzügyi keretében 2013 után,

| H. | mivel a jelenlegi jelentés nemcsak a közös halászati politika reformjának útmutatójaként vehető figyelembe, hanem az EU keleti partnereivel folytatott együttműködésére vonatkozó jövőbeni uniós politika részévé is válhat a fekete-tengeri szinergiáról szóló, meglévő bizottsági közlemény (COM(2007)0160) kihasználásának maximalizálása és a fekete-tengeri régióban folyó együttműködés fokozása érdekében, amelyben a halászat és a különböző ágazatok fejlődése jelentős szerepet játszik, |
| --- | --- |

H.

mivel a jelenlegi jelentés nemcsak a közös halászati politika reformjának útmutatójaként vehető figyelembe, hanem az EU keleti partnereivel folytatott együttműködésére vonatkozó jövőbeni uniós politika részévé is válhat a fekete-tengeri szinergiáról szóló, meglévő bizottsági közlemény (COM(2007)0160) kihasználásának maximalizálása és a fekete-tengeri régióban folyó együttműködés fokozása érdekében, amelyben a halászat és a különböző ágazatok fejlődése jelentős szerepet játszik,

| I. | mivel a fekete-tengeri régióban a halászati gazdálkodás számára a tengerparti államok közötti, jobban összehangolt tudományos együttműködés, valamint az európai szinten következetes, a halállományok megóvására és feljavítására irányuló politika jelentős előnnyel járna, |
| --- | --- |

I.

mivel a fekete-tengeri régióban a halászati gazdálkodás számára a tengerparti államok közötti, jobban összehangolt tudományos együttműködés, valamint az európai szinten következetes, a halállományok megóvására és feljavítására irányuló politika jelentős előnnyel járna,

| J. | mivel általában a halászathoz, az éghajlatváltozáshoz és a szennyezéshez közvetlenül kapcsolódó dinamikus változások súlyos hatást gyakorolnak sok tengeri ökoszisztémára, és különösen a fekete-tengeri ökoszisztémára, |
| --- | --- |

J.

mivel általában a halászathoz, az éghajlatváltozáshoz és a szennyezéshez közvetlenül kapcsolódó dinamikus változások súlyos hatást gyakorolnak sok tengeri ökoszisztémára, és különösen a fekete-tengeri ökoszisztémára,

| K. | mivel az öblöscsiga-populáció (Rapana venosa) hatása negatív és a víz természetes szűrői, például a kék kagyló (Mythilus galloprovincialis) és a sávos vénuszkagyló (Chamelea gallina) kipusztításával veszélyezteti a Fekete-tenger ökológiai egyensúlyát, |
| --- | --- |

K.

mivel az öblöscsiga-populáció (Rapana venosa) hatása negatív és a víz természetes szűrői, például a kék kagyló (Mythilus galloprovincialis) és a sávos vénuszkagyló (Chamelea gallina) kipusztításával veszélyezteti a Fekete-tenger ökológiai egyensúlyát,

| L. | mivel az EU fekete-tengeri halászai által használt halászhajók többsége 12 méternél rövidebb, így korlátozott hatásuk van a Fekete-tenger tengeri környezetére; tiszteletben kell azonban tartaniuk a fenntartható halászat elérése érdekében tett erőfeszítéseket és e tekintetben felelősséget kell vállalniuk, |
| --- | --- |

L.

mivel az EU fekete-tengeri halászai által használt halászhajók többsége 12 méternél rövidebb, így korlátozott hatásuk van a Fekete-tenger tengeri környezetére; tiszteletben kell azonban tartaniuk a fenntartható halászat elérése érdekében tett erőfeszítéseket és e tekintetben felelősséget kell vállalniuk,

| M. | mivel azonnal foglalkozni kell az illegális, be nem jelentett és nem szabályozott fekete-tengeri halászattal, |
| --- | --- |

M.

mivel azonnal foglalkozni kell az illegális, be nem jelentett és nem szabályozott fekete-tengeri halászattal,

| N. | mivel a Fekete-tengerrel határos hat ország közötti közös megállapodás helyettesíthető egy keretmegállapodással, amelyről például az Európai Bizottság valamennyi fél érdekeit kifejezésre juttató és figyelembe vevő közleménye alapján lehetne tárgyalni, |
| --- | --- |

N.

mivel a Fekete-tengerrel határos hat ország közötti közös megállapodás helyettesíthető egy keretmegállapodással, amelyről például az Európai Bizottság valamennyi fél érdekeit kifejezésre juttató és figyelembe vevő közleménye alapján lehetne tárgyalni,

| O. | mivel a Fekete-tenger problémáinak nagy része a fekete-tengeri halászat professzionális és szakosodott összehangolását és igazgatását végző megfelelő intézményi struktúra hiányából fakad; mivel a halászati politika végrehajtásában érintett nemzeti hatóságok között az elmúlt tíz évben folyamatban voltak a tárgyalások az ilyen intézményi struktúra létrehozásáról, valamint e struktúra formájáról és felelősségéről, és mivel ezek a tárgyalások nem vezettek sikerre; és mivel emiatt nem születtek meg a megfelelő intézkedések a halfogás, és különösen a határokon átnyúló halászat ellenőrzésére, |
| --- | --- |

O.

mivel a Fekete-tenger problémáinak nagy része a fekete-tengeri halászat professzionális és szakosodott összehangolását és igazgatását végző megfelelő intézményi struktúra hiányából fakad; mivel a halászati politika végrehajtásában érintett nemzeti hatóságok között az elmúlt tíz évben folyamatban voltak a tárgyalások az ilyen intézményi struktúra létrehozásáról, valamint e struktúra formájáról és felelősségéről, és mivel ezek a tárgyalások nem vezettek sikerre; és mivel emiatt nem születtek meg a megfelelő intézkedések a halfogás, és különösen a határokon átnyúló halászat ellenőrzésére,

| P. | mivel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM), melynek mandátuma a Fekete-tenger területét is lefedi, ez idáig nem a lehetséges mértékben felelt meg az érdekeltek, különösen a halászok igényeinek és elvárásainak, és alkalmaznia kell az e területen rendelkezésre álló összes eszközt, |
| --- | --- |

P.

mivel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM), melynek mandátuma a Fekete-tenger területét is lefedi, ez idáig nem a lehetséges mértékben felelt meg az érdekeltek, különösen a halászok igényeinek és elvárásainak, és alkalmaznia kell az e területen rendelkezésre álló összes eszközt,

| Q. | mivel halállományát, szennyezettségi szintjét, fajainak változatait, domináns fajait, az átlagos biomasszát és a medence termelékenységét tekintve a Fekete-tenger jelentősen eltér a Földközi-tengertől, |
| --- | --- |

Q.

mivel halállományát, szennyezettségi szintjét, fajainak változatait, domináns fajait, az átlagos biomasszát és a medence termelékenységét tekintve a Fekete-tenger jelentősen eltér a Földközi-tengertől,

| R. | mivel 2011 januárjában az Európai Parlament jelentést (9) fogadott el az EU Fekete-tengerre vonatkozó stratégiájáról, amely szintén hangsúlyozza a halászat többéves igazgatási tervei alkalmazásának, valamint a fekete-tengeri halászat igazgatása külön regionális szervének szükségességét, |
| --- | --- |

R.

mivel 2011 januárjában az Európai Parlament jelentést (9) fogadott el az EU Fekete-tengerre vonatkozó stratégiájáról, amely szintén hangsúlyozza a halászat többéves igazgatási tervei alkalmazásának, valamint a fekete-tengeri halászat igazgatása külön regionális szervének szükségességét,

Általános észrevételek

| 1. | rámutat, hogy európai szinten szükség van egy megvalósítható, stabil és fenntartható halászati ágazatra, és különösen a Fekete-tengernek van külön politikára szüksége a halállományok megőrzése és feljavítása és a Fekete-tenger medencéjéhez alkalmazkodó halászati ágazat biztosításának érdekében, amely tekintettel van a fekete-tengeri régió sajátosságaira, valamint arra, hogy a fekete-tengeri halászati politika elválaszthatatlan részét kell, hogy képezze a közös halászai politikának; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy európai szinten szükség van egy megvalósítható, stabil és fenntartható halászati ágazatra, és különösen a Fekete-tengernek van külön politikára szüksége a halállományok megőrzése és feljavítása és a Fekete-tenger medencéjéhez alkalmazkodó halászati ágazat biztosításának érdekében, amely tekintettel van a fekete-tengeri régió sajátosságaira, valamint arra, hogy a fekete-tengeri halászati politika elválaszthatatlan részét kell, hogy képezze a közös halászai politikának;

| 2. | hangsúlyozza a regionális, országos és európai szinten összehangolt, pontosabb elemző és tudományos kutatás szükségességét a Fekete-tenger medencéjében lévő halászati erőforrások és ökoszisztémák megóvása és fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a regionális, országos és európai szinten összehangolt, pontosabb elemző és tudományos kutatás szükségességét a Fekete-tenger medencéjében lévő halászati erőforrások és ökoszisztémák megóvása és fejlesztése érdekében;

| 3. | elismeri az Európai Bizottságnak a Fekete-tengerrel határos, nem uniós államokkal folytatandó szilárdabb és strukturáltabb párbeszéd elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit, amíg a Fekete-tenger medencéjének egészére vonatkozó strukturáltabb közös keretekről és a régió halászati gazdálkodása során alkalmazott regionális megközelítésre tekintettel lévő megállapodás nem születik; |
| --- | --- |

3.

elismeri az Európai Bizottságnak a Fekete-tengerrel határos, nem uniós államokkal folytatandó szilárdabb és strukturáltabb párbeszéd elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és arra ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit, amíg a Fekete-tenger medencéjének egészére vonatkozó strukturáltabb közös keretekről és a régió halászati gazdálkodása során alkalmazott regionális megközelítésre tekintettel lévő megállapodás nem születik;

| 4. | úgy véli, hogy evégett a Fekete-tengerre vonatkozó valamennyi határozatot és politikát szilárd tudományos alapokra kell helyezni, és felszólít a valamennyi érdekelt fél közötti együttműködésére; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy evégett a Fekete-tengerre vonatkozó valamennyi határozatot és politikát szilárd tudományos alapokra kell helyezni, és felszólít a valamennyi érdekelt fél közötti együttműködésére;

| 5. | hangsúlyozza a halállományok állapota folyamatos tudományos elemzésének, a halászati megfigyelés stabil, hosszú távú rendszerének szükségességét, és megjegyzi, hogy valamennyi Fekete-tenger melléki országnak részt kell vennie az elemzésben; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a halállományok állapota folyamatos tudományos elemzésének, a halászati megfigyelés stabil, hosszú távú rendszerének szükségességét, és megjegyzi, hogy valamennyi Fekete-tenger melléki országnak részt kell vennie az elemzésben;

| 6. | bátorítja az Európai Bizottságot, hogy vesse be valamennyi rendelkezésre álló diplomáciai és pénzügyi eszközét, hogy az EU érdekében konkrét eredményeket érjen el a sikeres és fenntartható halászat terén, beleértve az Euronest Parlamenti Közgyűlés és a keleti partnerség kezdeményezés maximális kihasználását, tekintve az EU közvetlen szomszédjainak központi szerepét; |
| --- | --- |

6.

bátorítja az Európai Bizottságot, hogy vesse be valamennyi rendelkezésre álló diplomáciai és pénzügyi eszközét, hogy az EU érdekében konkrét eredményeket érjen el a sikeres és fenntartható halászat terén, beleértve az Euronest Parlamenti Közgyűlés és a keleti partnerség kezdeményezés maximális kihasználását, tekintve az EU közvetlen szomszédjainak központi szerepét;

| 7. | szorgalmazza a halászati tevékenységek felügyeleti ellenőrzésének és felügyeletének fokozott rendszerét, amely hozzájárul a halállományok hosszú távon fenntartható kiaknázásához és a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

7.

szorgalmazza a halászati tevékenységek felügyeleti ellenőrzésének és felügyeletének fokozott rendszerét, amely hozzájárul a halállományok hosszú távon fenntartható kiaknázásához és a jogellenes, be nem jelentett vagy szabályozatlan halászat elleni küzdelemhez;

| 8. | támogatja a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal műveleteinek nemzetközi szerepét, és aktívabb hozzájárulást és hatékonyabb együttműködést szorgalmaz a Fekete-tenger térségében az ellenőrzés, a felülvizsgálat és a felügyelet terén; |
| --- | --- |

8.

támogatja a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal műveleteinek nemzetközi szerepét, és aktívabb hozzájárulást és hatékonyabb együttműködést szorgalmaz a Fekete-tenger térségében az ellenőrzés, a felülvizsgálat és a felügyelet terén;

| 9. | úgy véli, hogy a tengerfenéki fajok halászatának módszereit gondosan és részletesen meg kell vizsgálni a tengerfenék szempontjából nem, vagy legkevésbé káros fajok azonosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a tengerfenéki fajok halászata megfelelő módszereinek alkalmazása nagy fontossággal bír a tengervíz természetes szűrőit, a kékkagylót (Mythilus galloprovincialis), a sávos vénuszkagylót (Chamelea gallina), valamint a nemesosztriga-populációt (Ostrea edulis) és sok más kagylót veszélyeztető túlzott öblöscsiga-populáció (Rapana venosa) megakadályozásában; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a tengerfenéki fajok halászatának módszereit gondosan és részletesen meg kell vizsgálni a tengerfenék szempontjából nem, vagy legkevésbé káros fajok azonosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a tengerfenéki fajok halászata megfelelő módszereinek alkalmazása nagy fontossággal bír a tengervíz természetes szűrőit, a kékkagylót (Mythilus galloprovincialis), a sávos vénuszkagylót (Chamelea gallina), valamint a nemesosztriga-populációt (Ostrea edulis) és sok más kagylót veszélyeztető túlzott öblöscsiga-populáció (Rapana venosa) megakadályozásában;

| 10. | úgy véli, hogy a Fekete-tengernek megfelelő státussal kell rendelkeznie a közösségi politikákban és e cél elérése érdekében kellő diplomáciai és tudományos erőfeszítéseket kell tenni, valamint megfelelő pénzügyi erőforrásokat kell rendelkezésre bocsátani a medence fenntartható halászata számára; úgy véli, hogy az EU költségvetési erőforrásainak rugalmasnak, elérhetőnek és átláthatónak kell lenniük, lehetővé téve az EU számára, hogy biztosítsa a fekete-tengeri halászat fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a Fekete-tengernek megfelelő státussal kell rendelkeznie a közösségi politikákban és e cél elérése érdekében kellő diplomáciai és tudományos erőfeszítéseket kell tenni, valamint megfelelő pénzügyi erőforrásokat kell rendelkezésre bocsátani a medence fenntartható halászata számára; úgy véli, hogy az EU költségvetési erőforrásainak rugalmasnak, elérhetőnek és átláthatónak kell lenniük, lehetővé téve az EU számára, hogy biztosítsa a fekete-tengeri halászat fenntarthatóságát;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Fekete-tenger térségében az integrált tengerpolitika sikeres előmozdításának alapja az érdekelt felek közötti párbeszéd; megjegyzi, hogy az integrált tengerpolitikának elő kell segítenie egy konfliktus- és problémamentes kapcsolat létrejöttét a tengeri ágazatok között, figyelembe véve a tengerparti területek fenntartható fejlődését; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Fekete-tenger térségében az integrált tengerpolitika sikeres előmozdításának alapja az érdekelt felek közötti párbeszéd; megjegyzi, hogy az integrált tengerpolitikának elő kell segítenie egy konfliktus- és problémamentes kapcsolat létrejöttét a tengeri ágazatok között, figyelembe véve a tengerparti területek fenntartható fejlődését;

| 12. | hangsúlyozza a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi egyezmények fontos szerepét, mivel a Fekete-tenger államainak többsége nem tagja az EU-nak és így nem köteles a közösségi jogszabályokat betartani; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a kétoldalú együttműködés és a nemzetközi egyezmények fontos szerepét, mivel a Fekete-tenger államainak többsége nem tagja az EU-nak és így nem köteles a közösségi jogszabályokat betartani;

| 13. | úgy véli, hogy a halászati tevékenységekre alkalmazott, és nemcsak a halállományok fenntarthatóságát, hanem a halászati ágazatot célzó közösségi és nemzetközi törvényeket a Fekete-tenger államainak – főként az uniós tagállamoknak, de az uniós tagjelölt országoknak is – tiszteletben kellene tartaniuk; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a halászati tevékenységekre alkalmazott, és nemcsak a halállományok fenntarthatóságát, hanem a halászati ágazatot célzó közösségi és nemzetközi törvényeket a Fekete-tenger államainak – főként az uniós tagállamoknak, de az uniós tagjelölt országoknak is – tiszteletben kellene tartaniuk;

| 14. | ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható halászat fejlesztésével folytassa a tengerparti térség fejlesztésének elősegítését, ami különösen fontos a magas munkanélküliséggel sújtott fekete-tengeri régióban; |
| --- | --- |

14.

ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy a fenntartható halászat fejlesztésével folytassa a tengerparti térség fejlesztésének elősegítését, ami különösen fontos a magas munkanélküliséggel sújtott fekete-tengeri régióban;

Részletes megjegyzések

| 15. | elégedettségét fejezi ki az Európai Bizottságnak a halászati gazdálkodás terén Törökország és az Orosz Föderáció részvételével működő munkacsoportok létrehozására irányuló erőfeszítéseivel, ami alapot ad az együttműködésről szóló további vitáknak; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze ki erőfeszítéseit és a párbeszédet a Fekete-tengerrel határos valamennyi országra; kéri, hogy a jobb politikai koordináció felé történő előrelépés érdekében a Bizottság teljes mértékben használja ki a meglévő szervezeteket és a vonatkozó eszközöket; úgy véli eközben, hogy egy külön fekete-tengeri regionális halászati gazdálkodási szervezet (RFMO) hosszú távon előmozdíthatja és elősegítheti a tudományos intézmények és a halászok, termelők és feldolgozók szakmai szervezetei közötti kommunikációt a kérdések megoldása és a fekete-tengeri együttműködés elmélyítése érdekében; bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a fekete-tengeri országokkal bilaterális szinten folytassa munkáját figyelemmel arra, hogy közülük sokan nem tagjai az Európai Uniónak; |
| --- | --- |

15.

elégedettségét fejezi ki az Európai Bizottságnak a halászati gazdálkodás terén Törökország és az Orosz Föderáció részvételével működő munkacsoportok létrehozására irányuló erőfeszítéseivel, ami alapot ad az együttműködésről szóló további vitáknak; felhívja a Bizottságot, hogy terjessze ki erőfeszítéseit és a párbeszédet a Fekete-tengerrel határos valamennyi országra; kéri, hogy a jobb politikai koordináció felé történő előrelépés érdekében a Bizottság teljes mértékben használja ki a meglévő szervezeteket és a vonatkozó eszközöket; úgy véli eközben, hogy egy külön fekete-tengeri regionális halászati gazdálkodási szervezet (RFMO) hosszú távon előmozdíthatja és elősegítheti a tudományos intézmények és a halászok, termelők és feldolgozók szakmai szervezetei közötti kommunikációt a kérdések megoldása és a fekete-tengeri együttműködés elmélyítése érdekében; bátorítja az Európai Bizottságot, hogy a fekete-tengeri országokkal bilaterális szinten folytassa munkáját figyelemmel arra, hogy közülük sokan nem tagjai az Európai Uniónak;

| 16. | hangsúlyozza, hogy hosszú távon szükség van az RFMO létrehozására, ami összehangolná a tudományos kutatást, elemezné a halállományok helyzetét, és külön politikákat hajtana végre a veszélyeztetett fajok megfigyelésének érdekében; megjegyzi, hogy ez a szervezet javaslatokat tehetne a többéves halászati gazdálkodási tervek szintjére és eloszthatná a kvótákat a Fekete-tengerrel határos országok között; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy hosszú távon szükség van az RFMO létrehozására, ami összehangolná a tudományos kutatást, elemezné a halállományok helyzetét, és külön politikákat hajtana végre a veszélyeztetett fajok megfigyelésének érdekében; megjegyzi, hogy ez a szervezet javaslatokat tehetne a többéves halászati gazdálkodási tervek szintjére és eloszthatná a kvótákat a Fekete-tengerrel határos országok között;

| 17. | sürgeti az EU-t, hogy diplomáciai forrásaival – amennyire csak lehetséges – igyekezzen rávezetni a Fekete-tengerrel határos nem uniós part menti országokat az EU közös halászati politikájának elveire, különös tekintettel a többéves gazdálkodási tervek alkalmazására; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az EU-t, hogy diplomáciai forrásaival – amennyire csak lehetséges – igyekezzen rávezetni a Fekete-tengerrel határos nem uniós part menti országokat az EU közös halászati politikájának elveire, különös tekintettel a többéves gazdálkodási tervek alkalmazására;

| 18. | úgy ítéli meg, hogy uniós eszközöket kellene használni a tudományos tevékenységekben az európai tudományos csapatok és az ukrán, orosz, grúz és török tudósok közötti együttműködés és közös munka előmozdításának és megkönnyítésének eszközeként; |
| --- | --- |

18.

úgy ítéli meg, hogy uniós eszközöket kellene használni a tudományos tevékenységekben az európai tudományos csapatok és az ukrán, orosz, grúz és török tudósok közötti együttműködés és közös munka előmozdításának és megkönnyítésének eszközeként;

| 19. | úgy véli, hogy az EU fekete-tengeri halászattal kapcsolatos tevékenységeinek, és különösen az integrált tengerpolitikának a régió és a part menti területek gazdasági státusa szempontjából döntő fontosságú kisüzemi halászatra kell összpontosítania; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az EU fekete-tengeri halászattal kapcsolatos tevékenységeinek, és különösen az integrált tengerpolitikának a régió és a part menti területek gazdasági státusa szempontjából döntő fontosságú kisüzemi halászatra kell összpontosítania;

| 20. | hangsúlyozza, hogy az EU integrált tengerpolitikájának ösztönöznie kellene a Fekete-tengeren a halászok szakmai szervezeteinek, valamint a halászat és akvakultúra ágazati szervezeteinek létrejöttét ott, ahol ezek nem léteznek vagy kevéssé fejlettek; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy az EU integrált tengerpolitikájának ösztönöznie kellene a Fekete-tengeren a halászok szakmai szervezeteinek, valamint a halászat és akvakultúra ágazati szervezeteinek létrejöttét ott, ahol ezek nem léteznek vagy kevéssé fejlettek;

| 21. | úgy véli, hogy a jelenleg alkalmazott éves teljes kifogható mennyiség és kvóták elve nem képezheti a fekete-tengeri halászati gazdálkodás egyetlen alternatíváját; úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek támogatásra érdemesek és egyértelművé tehetik az EU céljait a fekete-tengeri régióban a halászat terén és az EU-nak a medencére vonatkozó jövőbeli elképzelését; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a jelenleg alkalmazott éves teljes kifogható mennyiség és kvóták elve nem képezheti a fekete-tengeri halászati gazdálkodás egyetlen alternatíváját; úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek támogatásra érdemesek és egyértelművé tehetik az EU céljait a fekete-tengeri régióban a halászat terén és az EU-nak a medencére vonatkozó jövőbeli elképzelését;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a régióban az összes érdekelt között közös és összehangolt hosszú távú módszerre van szükség ahhoz, hogy a Fekete-tengeren valamennyi fél fenntartható halászatot folytathasson, ezért üdvözli az érintett felek közötti legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a régióban az összes érdekelt között közös és összehangolt hosszú távú módszerre van szükség ahhoz, hogy a Fekete-tengeren valamennyi fél fenntartható halászatot folytathasson, ezért üdvözli az érintett felek közötti legjobb gyakorlatok cseréjét;

| 23. | emlékeztet, hogy fontos az ökoszisztémák működőképességét és fenntarthatóságát, a jogszerű halászati tevékenység fejlesztését és a jogellenes halászat elleni küzdelmet lehetővé tévő halászati irányítás; a tagállamok közötti hatékony együttműködés fejlesztése érdekében kéri egy európai parti őrség létrehozását a tengeri biztonság megszilárdítására, és a tengereket, különösen a Fekete-tengert veszélyeztető új fenyegetések elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet, hogy fontos az ökoszisztémák működőképességét és fenntarthatóságát, a jogszerű halászati tevékenység fejlesztését és a jogellenes halászat elleni küzdelmet lehetővé tévő halászati irányítás; a tagállamok közötti hatékony együttműködés fejlesztése érdekében kéri egy európai parti őrség létrehozását a tengeri biztonság megszilárdítására, és a tengereket, különösen a Fekete-tengert veszélyeztető új fenyegetések elleni küzdelemre;

| 24. | úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek rendkívüli fontossággal bírnak mind a halászati ágazat gazdasági helyzete, mind a fekete-tengeri ökoszisztémák környezeti állapota számára; úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek megközelítése mellett gondoskodni kell a kifogott mennyiségek hatékony ellenőrzéséről; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek rendkívüli fontossággal bírnak mind a halászati ágazat gazdasági helyzete, mind a fekete-tengeri ökoszisztémák környezeti állapota számára; úgy véli, hogy a többéves gazdálkodási tervek megközelítése mellett gondoskodni kell a kifogott mennyiségek hatékony ellenőrzéséről;

| 25. | hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a fekete-tengerrel kapcsolatos kérdések tudományos kutatását, hogy a felelős európai, regionális és nemzeti hatóságok által meghozott döntésekben vegyék figyelembe ezek gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; úgy véli, részletes és összehangolt kutatást kell végezni annak érdekében, hogy világos és egyértelmű választ lehessen adni a halászati gazdálkodással és a halászati módszerek (például vonóháló alkalmazása a tengerfenéken) lehetséges hatásaival kapcsolatos kérdésekre, mivel az ilyen hatástanulmányok hiányában komoly következtetések nem vonhatók le; úgy ítéli meg, hogy a fekete-tengeri halászat terén megvalósuló kutatási programokat és projekteket, például a SESAME, a KNOWSEAS, a WISER és a BlackSeaFish programot tovább kell ösztönözni; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a fekete-tengerrel kapcsolatos kérdések tudományos kutatását, hogy a felelős európai, regionális és nemzeti hatóságok által meghozott döntésekben vegyék figyelembe ezek gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi hatásait; úgy véli, részletes és összehangolt kutatást kell végezni annak érdekében, hogy világos és egyértelmű választ lehessen adni a halászati gazdálkodással és a halászati módszerek (például vonóháló alkalmazása a tengerfenéken) lehetséges hatásaival kapcsolatos kérdésekre, mivel az ilyen hatástanulmányok hiányában komoly következtetések nem vonhatók le; úgy ítéli meg, hogy a fekete-tengeri halászat terén megvalósuló kutatási programokat és projekteket, például a SESAME, a KNOWSEAS, a WISER és a BlackSeaFish programot tovább kell ösztönözni;

*

* *

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Ukrajna, az Orosz Föderáció, Grúzia és Törökország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Ukrajna, az Orosz Föderáció, Grúzia és Törökország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 37. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

(3)  HL C 348. E, 2010.12.21., 15. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0386.

(5)  HL L 343., 2010.12.29., 2. o.

(6)  HL L 206., 1992.7.22., 50. o.

(7)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(8)  http://www.grid.unep.ch/bsein/tda/main.htm.

(9)  Lásd az Európai Parlament fent említett, 2011. január 20-i állásfoglalását.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/43

---

2011. szeptember 13., keddA tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezelése

P7_TA(2011)0366

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről (2011/2072(INI))

2013/C 51 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szénhidrogének kutatására, feltárására és kitermelésére vonatkozó engedélyek megadásának és felhasználásának feltételeiről szóló, 1994. május 30-i 94/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ásványi nyersanyagok fúrólyukon keresztül történő kitermelésével foglalkozó iparágakban dolgozó munkavállalók biztonsága és egészségvédelme javításának minimumkövetelményeiről szóló, 1992. november 3-i 92/91/EGK tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetszennyezés integrált megelőzéséről és csökkentéséről szóló, 2008. január 15-i 2008/1/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvre (környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv) (4), amelyet a 97/11/EK (5), 2003/35/EK (6) és 2009/31/EK (7) irányelvek módosítottak, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvre (környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv) (4), amelyet a 97/11/EK (5), 2003/35/EK (6) és 2009/31/EK (7) irányelvek módosítottak,

| — | tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (környezeti felelősségről szóló irányelv vagy ELD) (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanács irányelvre (környezeti felelősségről szóló irányelv vagy ELD) (8),

| — | tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) módosított változatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. június 27-i 1406/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) módosított változatára,

| — | tekintettel a hajók által okozott szennyezés esetén történő beavatkozás területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség intézkedéseinek többéves finanszírozásáról és az 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hajók által okozott szennyezés esetén történő beavatkozás területén az Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség intézkedéseinek többéves finanszírozásáról és az 1406/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. december 18-i 2038/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (11),

| — | tekintettel az európai olajfeltárással és -kitermeléssel kapcsolatos európai uniós fellépésről szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai olajfeltárással és -kitermeléssel kapcsolatos európai uniós fellépésről szóló, 2010. október 7-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0560), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsági kihívásainak kezeléséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0560),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 194. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11. és 191. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 11. és 191. cikkére,

| — | tekintettel a halálos áldozatokat követelő és jelentős környezeti kárt okozó Deepwater Horizon balesetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a halálos áldozatokat követelő és jelentős környezeti kárt okozó Deepwater Horizon balesetre,

| — | tekintettel BP Deepwater Horizon fúrótornyának katasztrófájával és a tengeri fúrásokkal foglalkozó amerikai bizottság végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel BP Deepwater Horizon fúrótornyának katasztrófájával és a tengeri fúrásokkal foglalkozó amerikai bizottság végleges jelentésére,

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhelyvédelmi irányelv) (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelvre (élőhelyvédelmi irányelv) (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0290/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0290/2011),

| A. | mivel az EUMSZ 194. cikke kimondottan fenntartja a tagállamok jogát az energiaforrásaik kiaknázására vonatkozó feltételek meghatározására, miközben továbbra is figyelmet fordít a szolidaritásra és a környezetvédelemre, |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 194. cikke kimondottan fenntartja a tagállamok jogát az energiaforrásaik kiaknázására vonatkozó feltételek meghatározására, miközben továbbra is figyelmet fordít a szolidaritásra és a környezetvédelemre,

| B. | mivel az EUMSZ 191. cikke kimondja, hogy az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, és ez a politika az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károknak elsődlegesen a forrásuknál történő elhárítása elvén, valamint a „szennyező fizet” elven alapul, |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 191. cikke kimondja, hogy az Unió környezetpolitikájának célja a magas szintű védelem, és ez a politika az elővigyázatosság és a megelőzés elvén, a környezeti károknak elsődlegesen a forrásuknál történő elhárítása elvén, valamint a „szennyező fizet” elven alapul,

| C. | mivel a saját területén található kőolaj- és földgázkészletek jelentős mértékben hozzájárulnak Európa aktuális energiaigényének kielégítéséhez, valamint jelenleg energiabiztonságunk és az energiaforrások sokszínűsége szempontjából is kulcsfontosságúak, |
| --- | --- |

C.

mivel a saját területén található kőolaj- és földgázkészletek jelentős mértékben hozzájárulnak Európa aktuális energiaigényének kielégítéséhez, valamint jelenleg energiabiztonságunk és az energiaforrások sokszínűsége szempontjából is kulcsfontosságúak,

| D. | mivel egyre több ilyen tengeri tevékenység zajlik az EU-hoz közel eső, de nem EU-szabályozás alá tartozó területeken, és egy ilyen területen történő esetleges baleset az EU területeit is érintené, mivel jelenleg e területek közül többet politikai instabilitás jellemez, |
| --- | --- |

D.

mivel egyre több ilyen tengeri tevékenység zajlik az EU-hoz közel eső, de nem EU-szabályozás alá tartozó területeken, és egy ilyen területen történő esetleges baleset az EU területeit is érintené, mivel jelenleg e területek közül többet politikai instabilitás jellemez,

| E. | mivel a tengerekre – köztük az európai tengerekre – vonatkozóan jelentős nemzetközi jogi korpusz és számos nemzetközi egyezmény létezik, |
| --- | --- |

E.

mivel a tengerekre – köztük az európai tengerekre – vonatkozóan jelentős nemzetközi jogi korpusz és számos nemzetközi egyezmény létezik,

| F. | mivel az ENSZ tengerjogi egyezménye (UNCLOS) meghatározza azt a jogi keretet, amelyen belül az óceánokon és tengereken tevékenységeket lehet végezni, ideértve a kontinentális talapzat és a kizárólagos gazdasági övezet elhatárolását, |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ tengerjogi egyezménye (UNCLOS) meghatározza azt a jogi keretet, amelyen belül az óceánokon és tengereken tevékenységeket lehet végezni, ideértve a kontinentális talapzat és a kizárólagos gazdasági övezet elhatárolását,

| G. | mivel garantálni kell a kőolaj- és földgáz-feltárás biztonságát és integritását, valamint az európai polgárok és a környezet lehető legmagasabb szintű védelmét, |
| --- | --- |

G.

mivel garantálni kell a kőolaj- és földgáz-feltárás biztonságát és integritását, valamint az európai polgárok és a környezet lehető legmagasabb szintű védelmét,

| H. | mivel a balesetek hatásai – jellegüket tekintve – határokon átnyúlóak is lehetnek, ezért ez indokolja az uniós vizeken kívüli baleseteket figyelembe vevő, a szennyezések esetére előre felkészített uniós reagálási kapacitást, |
| --- | --- |

H.

mivel a balesetek hatásai – jellegüket tekintve – határokon átnyúlóak is lehetnek, ezért ez indokolja az uniós vizeken kívüli baleseteket figyelembe vevő, a szennyezések esetére előre felkészített uniós reagálási kapacitást,

| I. | mivel a Deepwater Horizon által okozott olajszivárgás bizonyította, hogy a kőolaj szélsőséges környezetben való kiaknázása esetlegesen pusztító környezeti és emberi következményekkel járhat, valamint hogy az ilyen környezeti hatásokkal hatalmas gazdasági költségekkel járnak, |
| --- | --- |

I.

mivel a Deepwater Horizon által okozott olajszivárgás bizonyította, hogy a kőolaj szélsőséges környezetben való kiaknázása esetlegesen pusztító környezeti és emberi következményekkel járhat, valamint hogy az ilyen környezeti hatásokkal hatalmas gazdasági költségekkel járnak,

| J. | mivel BP Deepwater Horizon fúrótornyának katasztrófájával és a tengeri fúrásokkal foglalkozó amerikai bizottság némely ajánlása számos olyan gyakorlatot tükröz, amelyek az EU egyes részein már 20 vagy több éve elterjedtek, |
| --- | --- |

J.

mivel BP Deepwater Horizon fúrótornyának katasztrófájával és a tengeri fúrásokkal foglalkozó amerikai bizottság némely ajánlása számos olyan gyakorlatot tükröz, amelyek az EU egyes részein már 20 vagy több éve elterjedtek,

| K. | mivel a Deepwater Horizon fúrótorony által a Mexikói-öbölben okozott olajszivárgás hatására az Európai Uniónak az elővigyázatosság és a megelőzés elve alapján sürgősen, valamint szükség esetén alaposan felül kell vizsgálnia a területén folytatott tengeri kőolaj- és földgázkitermelés, valamint -feltárások valamennyi aspektusára vonatkozó megfelelő jogszabályait és szabályozását, beleértve a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékeken zajló szállítás biztonságára vonatkozó jogszabályokat; mivel ebben az összefüggésben örömmel fogadja a Bizottság abbéli szándékát, hogy sürgősen pótolja a jelenlegi uniós szabályozás hiányosságait, |
| --- | --- |

K.

mivel a Deepwater Horizon fúrótorony által a Mexikói-öbölben okozott olajszivárgás hatására az Európai Uniónak az elővigyázatosság és a megelőzés elve alapján sürgősen, valamint szükség esetén alaposan felül kell vizsgálnia a területén folytatott tengeri kőolaj- és földgázkitermelés, valamint -feltárások valamennyi aspektusára vonatkozó megfelelő jogszabályait és szabályozását, beleértve a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékeken zajló szállítás biztonságára vonatkozó jogszabályokat; mivel ebben az összefüggésben örömmel fogadja a Bizottság abbéli szándékát, hogy sürgősen pótolja a jelenlegi uniós szabályozás hiányosságait,

| L. | mivel a mexikói-öbölbeli katasztrófa arra késztette az ipart és a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, hogy a katasztrófa tanulságainak levonása céljából a GIRG-hez (14) és az OSPRAG-hoz (15) hasonló fórumokat hozzanak létre, és mivel e kezdeményezések közül sok hozott már konkrét eredményeket, |
| --- | --- |

L.

mivel a mexikói-öbölbeli katasztrófa arra késztette az ipart és a hatáskörrel rendelkező hatóságokat, hogy a katasztrófa tanulságainak levonása céljából a GIRG-hez (14) és az OSPRAG-hoz (15) hasonló fórumokat hozzanak létre, és mivel e kezdeményezések közül sok hozott már konkrét eredményeket,

| M. | mivel 2007-ben a nemzeti kőolajtársaságok adták a világszintű kőolajkitermelés 52 %-át, és ellenőrizték a dokumentált kőolaj-tartalékok 88 %-át, és mivel a nemzetközi kőolajtársaságokhoz viszonyított jelentőségük drasztikusan nő, |
| --- | --- |

M.

mivel 2007-ben a nemzeti kőolajtársaságok adták a világszintű kőolajkitermelés 52 %-át, és ellenőrizték a dokumentált kőolaj-tartalékok 88 %-át, és mivel a nemzetközi kőolajtársaságokhoz viszonyított jelentőségük drasztikusan nő,

| N. | mivel a tagállamok különféle szabályozási mechanizmusai rendkívüli módon megnehezítik a biztonsági intézkedések integritásának biztosítását, pénzügyi többletterheket rónak a vállalkozásokra, valamint rontják a belső piac megfelelő, zökkenőmentes működését, |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok különféle szabályozási mechanizmusai rendkívüli módon megnehezítik a biztonsági intézkedések integritásának biztosítását, pénzügyi többletterheket rónak a vállalkozásokra, valamint rontják a belső piac megfelelő, zökkenőmentes működését,

| O. | mivel a bizonyítékok arra utalnak, hogy az engedélyezési folyamatnak az egészségügyi és biztonsági értékelésektől való leválasztásával elkerülhetők az esetleges összeférhetetlenségek, illetve a céltévesztés, |
| --- | --- |

O.

mivel a bizonyítékok arra utalnak, hogy az engedélyezési folyamatnak az egészségügyi és biztonsági értékelésektől való leválasztásával elkerülhetők az esetleges összeférhetetlenségek, illetve a céltévesztés,

| P. | mivel a nemzeti szabályozóknak a pénzügyi életképességet és a kapacitásokat az engedély és a jogerős fúrási hozzájárulás megadása előtt kell értékelniük, biztosítva azt, hogy elegendő pénzeszköz – ideértve a felelősségbiztosítást és a közösségi alapokat – áll rendelkezésre, |
| --- | --- |

P.

mivel a nemzeti szabályozóknak a pénzügyi életképességet és a kapacitásokat az engedély és a jogerős fúrási hozzájárulás megadása előtt kell értékelniük, biztosítva azt, hogy elegendő pénzeszköz – ideértve a felelősségbiztosítást és a közösségi alapokat – áll rendelkezésre,

| Q. | mivel már többféle olyan nemzetközi fórum létezik – ideértve a NSOAF-t (16) –, amelyek keretében a szabályozók kicserélhetik a legjobb gyakorlatokat, |
| --- | --- |

Q.

mivel már többféle olyan nemzetközi fórum létezik – ideértve a NSOAF-t (16) –, amelyek keretében a szabályozók kicserélhetik a legjobb gyakorlatokat,

| R. | mivel a Bizottság – az EU nevében – már részes fele az OSPAR-nak (17), az Atlanti-óceán északkeleti térsége tengeri környezetének védelméről szóló regionális egyezménynek, |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság – az EU nevében – már részes fele az OSPAR-nak (17), az Atlanti-óceán északkeleti térsége tengeri környezetének védelméről szóló regionális egyezménynek,

| S. | mivel már vannak mechanizmusok a balesetek bejelentésére, többek között az OSPAR éves bevezetési, kiömlési és kibocsátási jelentései, továbbá nem szabályozási csatornákat – például a NSOAF ún. biztonsági közleményeit – is fel lehet használni az ilyen balesetekből levont tanulságok terjesztésére, |
| --- | --- |

S.

mivel már vannak mechanizmusok a balesetek bejelentésére, többek között az OSPAR éves bevezetési, kiömlési és kibocsátási jelentései, továbbá nem szabályozási csatornákat – például a NSOAF ún. biztonsági közleményeit – is fel lehet használni az ilyen balesetekből levont tanulságok terjesztésére,

| T. | mivel számos meglévő egyezmény – mint például az OCES-egyezmény (18) – keretében dolgoztak már ki eljárásokat a nemzetközi jelentőségű olajszivárgásokra adandó nemzetközi válaszlépések tekintetében, |
| --- | --- |

T.

mivel számos meglévő egyezmény – mint például az OCES-egyezmény (18) – keretében dolgoztak már ki eljárásokat a nemzetközi jelentőségű olajszivárgásokra adandó nemzetközi válaszlépések tekintetében,

| U. | mivel a gépekről szóló uniós irányelvet általánosságban a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítményekben található berendezésekre is alkalmazni kell, hatálya azonban nem terjed ki a mobil tengeri fúrótornyokra és azok berendezéseire, |
| --- | --- |

U.

mivel a gépekről szóló uniós irányelvet általánosságban a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítményekben található berendezésekre is alkalmazni kell, hatálya azonban nem terjed ki a mobil tengeri fúrótornyokra és azok berendezéseire,

| V. | mivel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség már nyújt technikai segítséget a Bizottságnak a tengeri biztonságra vonatkozó uniós jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában, az olajszennyezésre adandó válaszlépések, a műholdas megfigyelés, valamint a hajók nagy hatótávolságú azonosítása és nyomon követése területén pedig operatív feladatokat kapott, |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség már nyújt technikai segítséget a Bizottságnak a tengeri biztonságra vonatkozó uniós jogszabályok kidolgozásában és végrehajtásában, az olajszennyezésre adandó válaszlépések, a műholdas megfigyelés, valamint a hajók nagy hatótávolságú azonosítása és nyomon követése területén pedig operatív feladatokat kapott,

| W. | mivel a kiömlött olaj által okozott szennyezés felszámolásával kapcsolatos felelősség és a károkért való felelősség az EUMSZ 191. cikkén alapul, amely létrehozza a szennyező fizet elvét, és amelyet a környezetvédelmi felelősségről szóló irányelvhez, valamint a hulladékirányelvhez hasonló másodlagos jogszabályok is tükröznek, |
| --- | --- |

W.

mivel a kiömlött olaj által okozott szennyezés felszámolásával kapcsolatos felelősség és a károkért való felelősség az EUMSZ 191. cikkén alapul, amely létrehozza a szennyező fizet elvét, és amelyet a környezetvédelmi felelősségről szóló irányelvhez, valamint a hulladékirányelvhez hasonló másodlagos jogszabályok is tükröznek,

| X. | mivel az olajszennyezéssel kapcsolatos kártérítés önkéntes rendszere az Északi-tengeren már működik, |
| --- | --- |

X.

mivel az olajszennyezéssel kapcsolatos kártérítés önkéntes rendszere az Északi-tengeren már működik,

Szabályozási megközelítés

| 1. | elismeri, hogy a szénhidrogénforrások feltárásához és kitermeléséhez szükséges engedélyek és egyéb jóváhagyások kiadása tagállami hatáskör, és a tevékenységek felfüggesztéséről is az érintett tagállamnak kell döntenie; hangsúlyozza azonban, hogy az engedélyezési eljárásoknak bizonyos közös uniós kritériumoknak kell megfelelniük, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a szénhidrogén-erőforrások feltárására és kiaknázására vonatkozó jóváhagyások kiadása során alkalmazniuk kell az elővigyázatosság elvét; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a szénhidrogénforrások feltárásához és kitermeléséhez szükséges engedélyek és egyéb jóváhagyások kiadása tagállami hatáskör, és a tevékenységek felfüggesztéséről is az érintett tagállamnak kell döntenie; hangsúlyozza azonban, hogy az engedélyezési eljárásoknak bizonyos közös uniós kritériumoknak kell megfelelniük, és hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak a szénhidrogén-erőforrások feltárására és kiaknázására vonatkozó jóváhagyások kiadása során alkalmazniuk kell az elővigyázatosság elvét;

| 2. | kitart ezért amellett, hogy az uniós vizekben mindenféle új mélytengeri kőolajfúrással kapcsolatos uniós szintű moratórium bevezetése aránytalan válasz lenne az EU-szerte magas biztonsági normák biztosításának szükségességéhez képest; |
| --- | --- |

2.

kitart ezért amellett, hogy az uniós vizekben mindenféle új mélytengeri kőolajfúrással kapcsolatos uniós szintű moratórium bevezetése aránytalan válasz lenne az EU-szerte magas biztonsági normák biztosításának szükségességéhez képest;

| 3. | hangsúlyozza, hogy minden tagállam jogszabályi és szabályozási rendszerének biztosítania kell azt, hogy minden üzemeltető nyújtson be kockázatalapú, területspecifikus biztonsági elemzést, kötelezve őket arra, hogy teljes körűen bizonyítsák saját egészségügyi, biztonsági és környezetvédelmi hatóságaik felé, hogy a területspecifikus és más kockázatokat figyelembe vették, és hogy az egyes létesítmények tekintetében ellenőrzéseket végeznek; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy minden tagállam jogszabályi és szabályozási rendszerének biztosítania kell azt, hogy minden üzemeltető nyújtson be kockázatalapú, területspecifikus biztonsági elemzést, kötelezve őket arra, hogy teljes körűen bizonyítsák saját egészségügyi, biztonsági és környezetvédelmi hatóságaik felé, hogy a területspecifikus és más kockázatokat figyelembe vették, és hogy az egyes létesítmények tekintetében ellenőrzéseket végeznek;

| 4. | kiemeli, hogy minden tagállami jogszabályi és szabályozási keretben olyan szilárd rendszert kell elfogadni, amely összhangban áll a jelenlegi legjobb gyakorlattal, amelyben minden fúrási javaslatot biztonsági elemzés kísér – beleértve a független, külső szakértő általi ellenőrzési eljárásokat és megfelelő időközönként végzett rendszeres felülvizsgálatokat –, amelyet a tevékenység megkezdése előtt jóvá kell hagyatni; hangsúlyozza, hogy a fúrás előtti szabályozói várakoztatás még inkább biztosítani fogja, hogy valamennyi kockázatot figyelembe vettek és mérsékeltek, az egyes létesítmények tekintetében pedig független szakértők megfelelő időközönként elvégezték az ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy minden tagállami jogszabályi és szabályozási keretben olyan szilárd rendszert kell elfogadni, amely összhangban áll a jelenlegi legjobb gyakorlattal, amelyben minden fúrási javaslatot biztonsági elemzés kísér – beleértve a független, külső szakértő általi ellenőrzési eljárásokat és megfelelő időközönként végzett rendszeres felülvizsgálatokat –, amelyet a tevékenység megkezdése előtt jóvá kell hagyatni; hangsúlyozza, hogy a fúrás előtti szabályozói várakoztatás még inkább biztosítani fogja, hogy valamennyi kockázatot figyelembe vettek és mérsékeltek, az egyes létesítmények tekintetében pedig független szakértők megfelelő időközönként elvégezték az ellenőrzéseket;

| 5. | felszólít arra, hogy a biztonsági elemzés váljon élő és folyamatosan továbbfejlődő dokumentummá, hogy a lényeges műszaki vagy felszerelésbeli változtatásokat kössék a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyásához, valamint hangsúlyozza, hogy minden biztonsági elemzést – többek között független szakértők igénybevételével – legalább ötévente felül kell vizsgálni; hangsúlyozza, hogy a biztonsági elemzésben szerepelnie kell az esetleges robbanások kezelésére rendelkezésre álló minden helyszíni eljárásnak és felszerelésnek; |
| --- | --- |

5.

felszólít arra, hogy a biztonsági elemzés váljon élő és folyamatosan továbbfejlődő dokumentummá, hogy a lényeges műszaki vagy felszerelésbeli változtatásokat kössék a megfelelő, hatáskörrel rendelkező hatóság jóváhagyásához, valamint hangsúlyozza, hogy minden biztonsági elemzést – többek között független szakértők igénybevételével – legalább ötévente felül kell vizsgálni; hangsúlyozza, hogy a biztonsági elemzésben szerepelnie kell az esetleges robbanások kezelésére rendelkezésre álló minden helyszíni eljárásnak és felszerelésnek;

| 6. | elismeri, hogy már létezik a rendszerek és legjobb gyakorlatok hálózata, és úgy véli, hogy egy e kérdéskörre vonatkozó új, egységes uniós szabályozás destabilizálhatja a szabályozási rendszerek jelenlegi hálózatát, és elmozdulást eredményezhet a bizonyított biztonságon alapuló megközelítéstől, hangsúlyozza továbbá, hogy az új szabályozásnak nem szabad arra törekednie, hogy megkétszerezze, illetve veszélyeztesse a már meglévő legjobb gyakorlatot; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy már létezik a rendszerek és legjobb gyakorlatok hálózata, és úgy véli, hogy egy e kérdéskörre vonatkozó új, egységes uniós szabályozás destabilizálhatja a szabályozási rendszerek jelenlegi hálózatát, és elmozdulást eredményezhet a bizonyított biztonságon alapuló megközelítéstől, hangsúlyozza továbbá, hogy az új szabályozásnak nem szabad arra törekednie, hogy megkétszerezze, illetve veszélyeztesse a már meglévő legjobb gyakorlatot;

| 7. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a tagállamokkal együttműködve szigorítsa az EU-n belüli minimális normákat; úgy véli, hogy a biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos aggodalmaknak minden jogalkotási aktusban tükröződniük kell, valamint hogy a legmagasabb biztonsági és környezetvédelmi normákat kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek valamennyi területén; kéri, hogy baleset esetén egy független harmadik fél fokozza a koordinációt, javasolja, hogy erre a szerepre az ESMA-t jelöljék ki; |
| --- | --- |

7.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a tagállamokkal együttműködve szigorítsa az EU-n belüli minimális normákat; úgy véli, hogy a biztonsággal és a környezetvédelemmel kapcsolatos aggodalmaknak minden jogalkotási aktusban tükröződniük kell, valamint hogy a legmagasabb biztonsági és környezetvédelmi normákat kell alkalmazni a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek valamennyi területén; kéri, hogy baleset esetén egy független harmadik fél fokozza a koordinációt, javasolja, hogy erre a szerepre az ESMA-t jelöljék ki;

| 8. | felszólít a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv (19) hatályának a tengeri projektek valamennyi szakaszára (feltárás, üzemeltetés) történő kiterjesztésére, továbbá egyedi környezeti hatásvizsgálati követelmények felállítását kéri a mélyvízi fúrásokat, összetett kutak fúrását vagy nehéz fúrási körülményeket, valamint a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékeken történő olaj- és gázszállítást illetően; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a tengeri projektekre vonatkozó, a nemzeti hatóságok által elfogadott környezeti hatásvizsgálatok kiterjedjenek azokra az eljárásokra is, amelyeket az üzemeltetőknek a létesítmények üzemen kívül helyezése során követniük kell; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg újra a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó jogi rendelkezéseket, és kösse ki, hogy a környezeti hatásvizsgálat eljárásait az ügyféltől független szakértőknek kell végezniük; |
| --- | --- |

8.

felszólít a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelv (19) hatályának a tengeri projektek valamennyi szakaszára (feltárás, üzemeltetés) történő kiterjesztésére, továbbá egyedi környezeti hatásvizsgálati követelmények felállítását kéri a mélyvízi fúrásokat, összetett kutak fúrását vagy nehéz fúrási körülményeket, valamint a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékeken történő olaj- és gázszállítást illetően; úgy véli továbbá, hogy a Bizottságnak biztosítania kellene, hogy a tengeri projektekre vonatkozó, a nemzeti hatóságok által elfogadott környezeti hatásvizsgálatok kiterjedjenek azokra az eljárásokra is, amelyeket az üzemeltetőknek a létesítmények üzemen kívül helyezése során követniük kell; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg újra a környezeti hatásvizsgálatra vonatkozó jogi rendelkezéseket, és kösse ki, hogy a környezeti hatásvizsgálat eljárásait az ügyféltől független szakértőknek kell végezniük;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az olajfúráshoz használatos meglévő infrastruktúra üzemen kívül helyezésével kapcsolatos jelenlegi szabályozási keretet, és – szükség esetén jogszabályi eszközökkel – tisztázza az üzemeltetők felelősségét a biztonságos leszerelés biztosításában, valamint az üzemen kívül helyezésből vagy az üzemen kívül helyezett fúrószigetből eredő bármilyen környezeti kárral kapcsolatos felelősséget; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az olajfúráshoz használatos meglévő infrastruktúra üzemen kívül helyezésével kapcsolatos jelenlegi szabályozási keretet, és – szükség esetén jogszabályi eszközökkel – tisztázza az üzemeltetők felelősségét a biztonságos leszerelés biztosításában, valamint az üzemen kívül helyezésből vagy az üzemen kívül helyezett fúrószigetből eredő bármilyen környezeti kárral kapcsolatos felelősséget;

| 10. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg a szárazföldi veszélyek ellenőrzésére vonatkozó (SEVESO II (20) és III (21)) jogszabályokban megfogalmazott szilárd alapelvek tengeri olaj- és gázipari tevékenységeket célzó jogszabályokra történő kiterjesztésének lehetőségét; mindeközben, illetve arra az esetre, ha a Bizottság nem tesz javaslatot ilyen új szabályozásra, felhívja a Bizottságot a SOVESCO III javaslat újbóli vizsgálatára, azzal a céllal, hogy annak hatályát az olajfúró tornyokra és a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékekre, valamint a kutak üzemen kívül helyezésével bezárólag az olaj- és földgáztartalékok feltárásának valamennyi szakaszára kiterjesszék; üdvözli a Bizottságnak SOVESO II irányelv felülvizsgálatához fűzött indokolását, melyben kijelenti, hogy meg fogja keresni a megfelelő módot a környezetvédelmi jogalkotás megerősítésére; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg a szárazföldi veszélyek ellenőrzésére vonatkozó (SEVESO II (20) és III (21)) jogszabályokban megfogalmazott szilárd alapelvek tengeri olaj- és gázipari tevékenységeket célzó jogszabályokra történő kiterjesztésének lehetőségét; mindeközben, illetve arra az esetre, ha a Bizottság nem tesz javaslatot ilyen új szabályozásra, felhívja a Bizottságot a SOVESCO III javaslat újbóli vizsgálatára, azzal a céllal, hogy annak hatályát az olajfúró tornyokra és a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékekre, valamint a kutak üzemen kívül helyezésével bezárólag az olaj- és földgáztartalékok feltárásának valamennyi szakaszára kiterjesszék; üdvözli a Bizottságnak SOVESO II irányelv felülvizsgálatához fűzött indokolását, melyben kijelenti, hogy meg fogja keresni a megfelelő módot a környezetvédelmi jogalkotás megerősítésére;

| 11. | megjegyzi, hogy a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek nem képezik részét az ipari kibocsátásokról szóló irányelv (22) kulcsfontosságú rendelkezéseinek; javasolja, hogy a 2011. december 31-ig elvégzendő első hatáskör-felülvizsgálat részeként a Bizottság az I. melléklet 1.5 pontjába vegye fel a „tengeri olaj- és gázipari tevékenységeket”, továbbá javasolja, hogy a környezetszennyezés integrált megelőzésével és csökkentésével foglalkozó európai iroda határozza meg a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekre vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb módszereket; |
| --- | --- |

11.

megjegyzi, hogy a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek nem képezik részét az ipari kibocsátásokról szóló irányelv (22) kulcsfontosságú rendelkezéseinek; javasolja, hogy a 2011. december 31-ig elvégzendő első hatáskör-felülvizsgálat részeként a Bizottság az I. melléklet 1.5 pontjába vegye fel a „tengeri olaj- és gázipari tevékenységeket”, továbbá javasolja, hogy a környezetszennyezés integrált megelőzésével és csökkentésével foglalkozó európai iroda határozza meg a tengeri olaj- és gázipari tevékenységekre vonatkozó, rendelkezésre álló legjobb módszereket;

| 12. | üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy felülvizsgálja a 92/91/EGK irányelvet, és kéri, hogy az ugyanazon vállalaton belüli, a munkavégzés helyétől függő eltérő bánásmód elkerülése érdekében közös előírásokon alapuló megközelítést alkalmazzon; szorgalmazza egy olyan átlátható, hatékony és konzisztens szabályrendszer megalkotását, amely a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek ágazatában dolgozó valamennyi munkavállalóra vonatkozik, továbbá a hatályos jogszabályok hatékonyságának és a jövőbeli jogszabályi harmonizáció lehetőségeinek felmérését; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Bizottság abbéli szándékát, hogy felülvizsgálja a 92/91/EGK irányelvet, és kéri, hogy az ugyanazon vállalaton belüli, a munkavégzés helyétől függő eltérő bánásmód elkerülése érdekében közös előírásokon alapuló megközelítést alkalmazzon; szorgalmazza egy olyan átlátható, hatékony és konzisztens szabályrendszer megalkotását, amely a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek ágazatában dolgozó valamennyi munkavállalóra vonatkozik, továbbá a hatályos jogszabályok hatékonyságának és a jövőbeli jogszabályi harmonizáció lehetőségeinek felmérését;

| 13. | felhívja az Európai Uniót, hogy segítse elő az ILO munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló útmutatásainak (ILO-OSH 2001) alkalmazását az olaj- és gázipari ágazatban; |
| --- | --- |

13.

felhívja az Európai Uniót, hogy segítse elő az ILO munkavédelmi irányítási rendszerekről szóló útmutatásainak (ILO-OSH 2001) alkalmazását az olaj- és gázipari ágazatban;

| 14. | figyelmeztet azonban arra, hogy a jogalkotás hatékonysága végső soron attól függ, hogy a vonatkozó jogszabályok végrehajtásával, kezelésével és érvényesítésével megbízott illetékes európai és nemzeti hatóságok és szervek milyen minőségben hajtják végre a jogszabályokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak aktív szerepet kell játszania abban, hogy biztosítsa a jogszabályok tagállami hatóságok általi betartását; |
| --- | --- |

14.

figyelmeztet azonban arra, hogy a jogalkotás hatékonysága végső soron attól függ, hogy a vonatkozó jogszabályok végrehajtásával, kezelésével és érvényesítésével megbízott illetékes európai és nemzeti hatóságok és szervek milyen minőségben hajtják végre a jogszabályokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak aktív szerepet kell játszania abban, hogy biztosítsa a jogszabályok tagállami hatóságok általi betartását;

| 15. | hangsúlyozza, hogy egyes tagállamok a nemzetközi és európai szinttel összehasonlítva már most is kitűnő biztonsági mechanizmusokat működtetnek; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy egyes tagállamok a nemzetközi és európai szinttel összehasonlítva már most is kitűnő biztonsági mechanizmusokat működtetnek;

| 16. | hangsúlyozza a jól képzett, a helyi körülményeket ismerő, független szakemberek által elvégzett rendszeres, sokrétű és szigorú ellenőrzések fontosságát; úgy véli, hogy az üzemeltetők ellenőrzési rendszereit független harmadik feleknek is ellenőrizniük kell; támogatja az egyes tagállamok által a szigorú ellenőrzések számának fokozása céljából már megtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza a nemzeti hatóságok függetlenségének, valamint a potenciális jövőbeli munkáltatók és az ellenőrök közötti esetleges összeférhetetlenségek átlátható kezelésének fontosságát; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a jól képzett, a helyi körülményeket ismerő, független szakemberek által elvégzett rendszeres, sokrétű és szigorú ellenőrzések fontosságát; úgy véli, hogy az üzemeltetők ellenőrzési rendszereit független harmadik feleknek is ellenőrizniük kell; támogatja az egyes tagállamok által a szigorú ellenőrzések számának fokozása céljából már megtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza a nemzeti hatóságok függetlenségének, valamint a potenciális jövőbeli munkáltatók és az ellenőrök közötti esetleges összeférhetetlenségek átlátható kezelésének fontosságát;

| 17. | megállapítja, hogy csak korlátozott számú tapasztalt ellenőr áll rendelkezésre, és felszólít arra, hogy hajtsanak végre további beruházásokat a képzettebb tagállami ellenőri hálózat kialakítása céljából; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként tudna segíteni a tagállamoknak saját ellenőri rendszerük kialakításában; |
| --- | --- |

17.

megállapítja, hogy csak korlátozott számú tapasztalt ellenőr áll rendelkezésre, és felszólít arra, hogy hajtsanak végre további beruházásokat a képzettebb tagállami ellenőri hálózat kialakítása céljából; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy miként tudna segíteni a tagállamoknak saját ellenőri rendszerük kialakításában;

| 18. | hangsúlyozza, hogy szükség van a felügyeleti szervek hatékony ellenőrzőrendszereire, olyan innovatív módszerek használatával, mint például a munkaidőre és a mentési műveletekre irányuló célzott vizsgálatok, valamint a munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó szabályok megsértése esetén szankciókra is lehetőséget kell biztosítani; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy szükség van a felügyeleti szervek hatékony ellenőrzőrendszereire, olyan innovatív módszerek használatával, mint például a munkaidőre és a mentési műveletekre irányuló célzott vizsgálatok, valamint a munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó szabályok megsértése esetén szankciókra is lehetőséget kell biztosítani;

| 19. | megállapítja, hogy az üzemeltetők ellenőrzési rendszereit külső ellenőrzésnek és uniós szintű vizsgálatoknak is alá kell vetni, a hajók ellenőrzését pedig ki kell terjeszteni a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítményekre is; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy az üzemeltetők ellenőrzési rendszereit külső ellenőrzésnek és uniós szintű vizsgálatoknak is alá kell vetni, a hajók ellenőrzését pedig ki kell terjeszteni a tengeri olaj- és gázkitermelő létesítményekre is;

| 20. | elismeri, hogy néhány kevésbé nagy volumenű műveletben a közös ellenőrzések révén a tagállamok jelentős megtakarításokat érhetnek el; |
| --- | --- |

20.

elismeri, hogy néhány kevésbé nagy volumenű műveletben a közös ellenőrzések révén a tagállamok jelentős megtakarításokat érhetnek el;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a termékekről szóló uniós jogszabályok hatályának a tengeri létesítményeken található felszerelésekre történő bármely potenciális kiterjesztése során fel kell ismerni, hogy a gyors technológiai előrehaladás miatt a túlságosan korlátozó előírások gyorsan feleslegessé válhatnak; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a termékekről szóló uniós jogszabályok hatályának a tengeri létesítményeken található felszerelésekre történő bármely potenciális kiterjesztése során fel kell ismerni, hogy a gyors technológiai előrehaladás miatt a túlságosan korlátozó előírások gyorsan feleslegessé válhatnak;

| 22. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrök uniós szintű ellenőre nem képvisel majd kellő hozzáadott értéket ahhoz, hogy e poszt létrehozása indokolja a szűkös szabályozási források egy részének elvonását az illetékes nemzeti hatóságoktól; elismeri ugyanakkor az EMSA által az olajbalesetek megelőzése, a nyomon követési és vizsgálati tevékenységek terén szerzett jelentős tapasztalatban rejlő potenciált, valamint azt, hogy az adatgyűjtést, a legjobb gyakorlatok cseréjét és a válaszadási erőforrások koordinálását EU-szerte össze kell hangolni; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a távközlési ágazatban az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testület (BEREC) mintájára a nemzeti szabályozókat tömörítő, a tengeri műveletekért felelős európai szabályozói testület hozzáadott értéket biztosíthat-e és megerősítheti-e a legmagasabb szintű környezetvédelmi és biztonsági normák EU-szerte történő érvényesítését és végrehajtását; |
| --- | --- |

22.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ellenőrök uniós szintű ellenőre nem képvisel majd kellő hozzáadott értéket ahhoz, hogy e poszt létrehozása indokolja a szűkös szabályozási források egy részének elvonását az illetékes nemzeti hatóságoktól; elismeri ugyanakkor az EMSA által az olajbalesetek megelőzése, a nyomon követési és vizsgálati tevékenységek terén szerzett jelentős tapasztalatban rejlő potenciált, valamint azt, hogy az adatgyűjtést, a legjobb gyakorlatok cseréjét és a válaszadási erőforrások koordinálását EU-szerte össze kell hangolni; felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy a távközlési ágazatban az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testület (BEREC) mintájára a nemzeti szabályozókat tömörítő, a tengeri műveletekért felelős európai szabályozói testület hozzáadott értéket biztosíthat-e és megerősítheti-e a legmagasabb szintű környezetvédelmi és biztonsági normák EU-szerte történő érvényesítését és végrehajtását;

Megelőzés, az információk és a legjobb gyakorlatok cseréje

| 23. | hangsúlyozza a többoldalú fellépés első szintjeként a regionális kezdeményezések fontosságát, és úgy véli, hogy az északi-tengeri NSOAF-hez hasonló fórumokat kellene létrehozni a Földközi-tenger, a Balti-tenger és a Fekete-tenger körüli tagállamok számára annak érdekében, hogy azok felügyeljék a minimumnormák elfogadását és végrehajtását; e tekintetben üdvözli a Bizottság Földközi-tengeri Hatóságok Fórumának (MOAF) létrehozására irányuló kezdeményezését és ösztönzi harmadik országok részvételét; azon a véleményen van, hogy az EU vonatkozásában elfogadott normáknak és szabályoknak figyelembe kell venniük az uniós területeken kívül a szénhidrogén-feltárással kapcsolatos környezetvédelmi megfontolásokat; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a többoldalú fellépés első szintjeként a regionális kezdeményezések fontosságát, és úgy véli, hogy az északi-tengeri NSOAF-hez hasonló fórumokat kellene létrehozni a Földközi-tenger, a Balti-tenger és a Fekete-tenger körüli tagállamok számára annak érdekében, hogy azok felügyeljék a minimumnormák elfogadását és végrehajtását; e tekintetben üdvözli a Bizottság Földközi-tengeri Hatóságok Fórumának (MOAF) létrehozására irányuló kezdeményezését és ösztönzi harmadik országok részvételét; azon a véleményen van, hogy az EU vonatkozásában elfogadott normáknak és szabályoknak figyelembe kell venniük az uniós területeken kívül a szénhidrogén-feltárással kapcsolatos környezetvédelmi megfontolásokat;

| 24. | elismeri a különböző tengeri térségek körülményeinek sokféleségét, de úgy véli, hogy adott esetben a regionális kezdeményezéseket a fórumok között össze kellene hangolni, hogy biztosítani lehessen uniós szinten a legjobb gyakorlatot; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak e fórumokon aktív szerepet kellene játszania; |
| --- | --- |

24.

elismeri a különböző tengeri térségek körülményeinek sokféleségét, de úgy véli, hogy adott esetben a regionális kezdeményezéseket a fórumok között össze kellene hangolni, hogy biztosítani lehessen uniós szinten a legjobb gyakorlatot; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak e fórumokon aktív szerepet kellene játszania;

| 25. | üdvözli a Bizottságnak az EU és az Északi-tengeri Tengerhatósági Fórum (NSOAF) együttes üléseinek létrehozására – a legjobb gyakorlatok egész EU-ra kiterjedő cseréjére szolgáló alkalomként – irányuló kezdeményezését; hangsúlyozza, hogy ezeket az üléseket a résztvevőknek értékelniük kell; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottságnak az EU és az Északi-tengeri Tengerhatósági Fórum (NSOAF) együttes üléseinek létrehozására – a legjobb gyakorlatok egész EU-ra kiterjedő cseréjére szolgáló alkalomként – irányuló kezdeményezését; hangsúlyozza, hogy ezeket az üléseket a résztvevőknek értékelniük kell;

| 26. | üdvözli az Olaj- és Földgáztermelők Nemzetközi Szövetségének a Globális Reakciócsoport (GIRG) létrehozására irányuló, a mexikói-öbölbeli katasztrófa utóhatásainak keretében hozott döntését; arra sürgeti a Szövetséget, hogy tevékenysége legyen átlátható az információk hatóságokkal való megosztása és a velük folytatott együttműködés során; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az Olaj- és Földgáztermelők Nemzetközi Szövetségének a Globális Reakciócsoport (GIRG) létrehozására irányuló, a mexikói-öbölbeli katasztrófa utóhatásainak keretében hozott döntését; arra sürgeti a Szövetséget, hogy tevékenysége legyen átlátható az információk hatóságokkal való megosztása és a velük folytatott együttműködés során;

| 27. | hangsúlyozza, hogy az alkalmazottakkal való konzultációra irányuló programok hasznosak biztonsági szempontból; szorgalmazza, hogy alakítsanak ki szoros kapcsolatot az ipar, a munkaerő és az illetékes nemzeti hatóságok között, illetve ezek részvételével szülessenek közös kezdeményezések az egészség, a biztonság és a környezetvédelem területein; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy az alkalmazottakkal való konzultációra irányuló programok hasznosak biztonsági szempontból; szorgalmazza, hogy alakítsanak ki szoros kapcsolatot az ipar, a munkaerő és az illetékes nemzeti hatóságok között, illetve ezek részvételével szülessenek közös kezdeményezések az egészség, a biztonság és a környezetvédelem területein;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek magas kockázattal járnak a munkavállalók egészségére és biztonságára nézve az esetenként szélsőséges környezeti feltételek, a 12 órás műszakokra osztott munkaidő, valamint az elszigeteltség miatt, és elismeri, hogy ahogyan most, úgy továbbra is szabályozni kell a sajátos munkakörülményeket – főként a pszichológiai stressz tekintetében – az emberi hibák minimalizálása és a munkavállalók védelme érdekében; ezért ajánlja, hogy nyújtsanak a munkavállalók számára a kockázatokkal arányos biztosítást |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek magas kockázattal járnak a munkavállalók egészségére és biztonságára nézve az esetenként szélsőséges környezeti feltételek, a 12 órás műszakokra osztott munkaidő, valamint az elszigeteltség miatt, és elismeri, hogy ahogyan most, úgy továbbra is szabályozni kell a sajátos munkakörülményeket – főként a pszichológiai stressz tekintetében – az emberi hibák minimalizálása és a munkavállalók védelme érdekében; ezért ajánlja, hogy nyújtsanak a munkavállalók számára a kockázatokkal arányos biztosítást

| 29. | reméli, hogy kialakul az egészségügy és a biztonság megelőzésre irányuló kultúrája a vállalatok és szakszervezetek elköteleződése és a munkavállalók aktív részvétele révén, különösen azáltal, hogy a biztonsági eljárások kidolgozásában és alkalmazásában részt vesznek és az azokra irányuló konzultációba bevonják őket, valamint tájékoztatást nyújtanak számukra a lehetséges kockázatokról; felhívja a figyelmet ezen eljárások tesztelésének és figyelemmel kísérésének fontosságára a teljes irányítási láncban, ezzel biztosítva, hogy a felső vezetés is képzésben részesüljön, illetve felelősségre vonható legyen balesetek vagy biztonsági hiányosságok esetén; |
| --- | --- |

29.

reméli, hogy kialakul az egészségügy és a biztonság megelőzésre irányuló kultúrája a vállalatok és szakszervezetek elköteleződése és a munkavállalók aktív részvétele révén, különösen azáltal, hogy a biztonsági eljárások kidolgozásában és alkalmazásában részt vesznek és az azokra irányuló konzultációba bevonják őket, valamint tájékoztatást nyújtanak számukra a lehetséges kockázatokról; felhívja a figyelmet ezen eljárások tesztelésének és figyelemmel kísérésének fontosságára a teljes irányítási láncban, ezzel biztosítva, hogy a felső vezetés is képzésben részesüljön, illetve felelősségre vonható legyen balesetek vagy biztonsági hiányosságok esetén;

| 30. | felszólítja az iparágat, hogy szervezetein belül – tengeren vagy irodai környezetben – kötelezze el magát egy valódi biztonsági kultúra mellett; ennélfogva támogatja a minden állandó és szerződéses munkavállalóra, illetve a munkáltatókra is kiterjedő rendszeres képzési programokat; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az iparágat, hogy szervezetein belül – tengeren vagy irodai környezetben – kötelezze el magát egy valódi biztonsági kultúra mellett; ennélfogva támogatja a minden állandó és szerződéses munkavállalóra, illetve a munkáltatókra is kiterjedő rendszeres képzési programokat;

| 31. | kéri, hogy a Bizottság a kockázatok minimalizálása érdekében vegye fontolóra – a veszélyek kiküszöbölését és korlátok közé szorítását szolgáló, szükség esetén pedig a gyors és hatékony válaszadást lehetővé tévő – magas szintű biztonsági követelmények és rendszerek alkalmazását; szorgalmazza továbbá, hogy a képzési követelményeket határozzák meg az Európai Unióban a magas kockázattal járó feladatokat végző munkavállalók számára – beleértve a szerződéses és alvállalkozásban dolgozó munkavállalókat is –, valamint e követelmények harmonizálását az európai vizek egészére vonatkozó koherens végrehajtás érdekében; kéri, hogy a Bizottság tevékenyen működjön együtt nemzetközi partnereivel annak feltárása érdekében, hogy elképzelhető-e egy, a munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó világszintű szabályozásra irányuló kezdeményezés kivitelezése, valamint hogy e szabályokat a legutóbbi technológiai eredményekhez alkalmazkodva rendszeresen frissítsék; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy a Bizottság a kockázatok minimalizálása érdekében vegye fontolóra – a veszélyek kiküszöbölését és korlátok közé szorítását szolgáló, szükség esetén pedig a gyors és hatékony válaszadást lehetővé tévő – magas szintű biztonsági követelmények és rendszerek alkalmazását; szorgalmazza továbbá, hogy a képzési követelményeket határozzák meg az Európai Unióban a magas kockázattal járó feladatokat végző munkavállalók számára – beleértve a szerződéses és alvállalkozásban dolgozó munkavállalókat is –, valamint e követelmények harmonizálását az európai vizek egészére vonatkozó koherens végrehajtás érdekében; kéri, hogy a Bizottság tevékenyen működjön együtt nemzetközi partnereivel annak feltárása érdekében, hogy elképzelhető-e egy, a munkavállalók egészségére és biztonságára vonatkozó világszintű szabályozásra irányuló kezdeményezés kivitelezése, valamint hogy e szabályokat a legutóbbi technológiai eredményekhez alkalmazkodva rendszeresen frissítsék;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy csak minősített belső vagy külső szervezésű képzési formákat engedélyezzenek; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy csak minősített belső vagy külső szervezésű képzési formákat engedélyezzenek;

| 33. | üdvözli az illetékes nemzeti hatóságok alkalmazottai számára indított nemzetközi csereprogramokat és közös képzési programokat, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javasoljanak kezdeményezéseket ezek ösztönzésére; |
| --- | --- |

33.

üdvözli az illetékes nemzeti hatóságok alkalmazottai számára indított nemzetközi csereprogramokat és közös képzési programokat, és kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javasoljanak kezdeményezéseket ezek ösztönzésére;

| 34. | kéri, hogy a biztonsággal az egészségvédelemmel és a képzéssel kapcsolatos szigorú követelmények az alvállalkozókra is érvényesek legyenek, akiknek a felelősségi körükhöz tartozó területen végzett karbantartási és építési feladataik elvégzéséhez szükséges szakismerettel kell rendelkezniük; szorgalmazza, hogy a munkavállalókat – köztük a szerződéses formában vagy alvállalkozóként dolgozókat is, valamint a munkavállalói szervezeteket – a munkavégzés tényleges megkezdése előtt tájékoztassák a munkavégzéshez kapcsolódó valamennyi kockázatról; |
| --- | --- |

34.

kéri, hogy a biztonsággal az egészségvédelemmel és a képzéssel kapcsolatos szigorú követelmények az alvállalkozókra is érvényesek legyenek, akiknek a felelősségi körükhöz tartozó területen végzett karbantartási és építési feladataik elvégzéséhez szükséges szakismerettel kell rendelkezniük; szorgalmazza, hogy a munkavállalókat – köztük a szerződéses formában vagy alvállalkozóként dolgozókat is, valamint a munkavállalói szervezeteket – a munkavégzés tényleges megkezdése előtt tájékoztassák a munkavégzéshez kapcsolódó valamennyi kockázatról;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a termelési lánc későbbi tengeri vagy szárazföldi szakaszaiban dolgozó munkavállalók is rendkívül magas egészségügyi és biztonsági kockázatoknak vannak kitéve; kéri a tagállamokat, hogy szabályozási tevékenységük során vegyék figyelembe ezeket a munkavállalókat is; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a termelési lánc későbbi tengeri vagy szárazföldi szakaszaiban dolgozó munkavállalók is rendkívül magas egészségügyi és biztonsági kockázatoknak vannak kitéve; kéri a tagállamokat, hogy szabályozási tevékenységük során vegyék figyelembe ezeket a munkavállalókat is;

| 36. | rendszeres, sajátos orvosi felülvizsgálati rendszert biztosítását szorgalmazza a tengeri olaj- és gázipari ágazatban dolgozó munkavállalók számára; ajánlja, hogy legalább évente kerüljön sor a munkavállalók testi és lelki állapotát felmérő orvosi vizsgálatra; |
| --- | --- |

36.

rendszeres, sajátos orvosi felülvizsgálati rendszert biztosítását szorgalmazza a tengeri olaj- és gázipari ágazatban dolgozó munkavállalók számára; ajánlja, hogy legalább évente kerüljön sor a munkavállalók testi és lelki állapotát felmérő orvosi vizsgálatra;

| 37. | szorgalmazza a munkavállalók által viselt kockázatok értékelésére szolgáló mechanizmus létrejöttét, valamint azt, hogy ezt az értékelést vegyék figyelembe a munkavállalók díjazásának megállapításakor; |
| --- | --- |

37.

szorgalmazza a munkavállalók által viselt kockázatok értékelésére szolgáló mechanizmus létrejöttét, valamint azt, hogy ezt az értékelést vegyék figyelembe a munkavállalók díjazásának megállapításakor;

| 38. | felszólítja az iparágat, hogy kövesse a biztonsági képviselőkre vonatkozó legjobb gyakorlatokat; a munkavállaók számára biztosítani kell a jogok, hogy biztonsági képviselőt választhassanak, aki a műveletek és a döntéshozatali folyamat valamennyi szintén részt vesz a biztonsági kérdések megoldásában; úgy véli, hogy a munkavállalók számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy anonim módon, a később zaklatástólé védve jelezzék a biztonsági hiányosságokat és kockázatokat az illetékes hatóságoknak; |
| --- | --- |

38.

felszólítja az iparágat, hogy kövesse a biztonsági képviselőkre vonatkozó legjobb gyakorlatokat; a munkavállaók számára biztosítani kell a jogok, hogy biztonsági képviselőt választhassanak, aki a műveletek és a döntéshozatali folyamat valamennyi szintén részt vesz a biztonsági kérdések megoldásában; úgy véli, hogy a munkavállalók számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy anonim módon, a később zaklatástólé védve jelezzék a biztonsági hiányosságokat és kockázatokat az illetékes hatóságoknak;

| 39. | támogatja a tagállamok körében a szabályozással, a normákkal és az eljárásokkal, valamint a balesetek bejelentésével és kezelésével – köztük a működési biztonsági és környezetvédelmi rendszerekkel, kockázatkezeléssel és reagálási eljárásokkal stb. – kapcsolatban meglévő legjobb gyakorlatok megosztására irányuló határozottabb erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

39.

támogatja a tagállamok körében a szabályozással, a normákkal és az eljárásokkal, valamint a balesetek bejelentésével és kezelésével – köztük a működési biztonsági és környezetvédelmi rendszerekkel, kockázatkezeléssel és reagálási eljárásokkal stb. – kapcsolatban meglévő legjobb gyakorlatok megosztására irányuló határozottabb erőfeszítéseket;

| 40. | elismeri, hogy szabályozási csoportok vagy kereskedelmi parnerségek és vegyesvállalatok révén az információk már most is megosztásra kerülnek; úgy véli, hogy a biztonsági szempontokra nem vonatkozhat az üzleti titoktartás; |
| --- | --- |

40.

elismeri, hogy szabályozási csoportok vagy kereskedelmi parnerségek és vegyesvállalatok révén az információk már most is megosztásra kerülnek; úgy véli, hogy a biztonsági szempontokra nem vonatkozhat az üzleti titoktartás;

| 41. | felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy – az érzékeny kereskedelmi szempontokat figyelembe véve – gyűjtsék össze, osszák meg egymással és tegyék közzé a bejelentett balesetekkel kapcsolatos információkat, hogy tanulni lehessen ezekből; elismeri, hogy a meglévő gyakorlatok és baleset-bejelentés megszilárdítása és további összehangolása elősegítheti az átláthatóság és a konzisztencia EU-szerte történő biztosítását; ezeket az információkat a balesetek bekövetkezése után a lehető leghamarabb meg kell osztani, és azoknak tartalmazniuk kell többek között a személyi sérüléseket, a gépek meghibásodását, a szénhidrogén-kibocsátásokat és más aggályos baleseteket; üdvözli az arra irányuló nemzetközi kezdeményezéseket – köztük a G20-munkacsoportét –, hogy globális szinten fognak segítséget nyújtani, biztosítva a balesetek széles körű megismertetését és a szükséges helyreállító intézkedések foganatosítását; |
| --- | --- |

41.

felkéri az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy – az érzékeny kereskedelmi szempontokat figyelembe véve – gyűjtsék össze, osszák meg egymással és tegyék közzé a bejelentett balesetekkel kapcsolatos információkat, hogy tanulni lehessen ezekből; elismeri, hogy a meglévő gyakorlatok és baleset-bejelentés megszilárdítása és további összehangolása elősegítheti az átláthatóság és a konzisztencia EU-szerte történő biztosítását; ezeket az információkat a balesetek bekövetkezése után a lehető leghamarabb meg kell osztani, és azoknak tartalmazniuk kell többek között a személyi sérüléseket, a gépek meghibásodását, a szénhidrogén-kibocsátásokat és más aggályos baleseteket; üdvözli az arra irányuló nemzetközi kezdeményezéseket – köztük a G20-munkacsoportét –, hogy globális szinten fognak segítséget nyújtani, biztosítva a balesetek széles körű megismertetését és a szükséges helyreállító intézkedések foganatosítását;

| 42. | úgy véli, hogy a Bizottságnak értékelnie kellene a következőket: a különböző meglévő információszerzési csatornák eredményessége, a meglévő rendszerek racionalizálása és/vagy új nemzetközi rendszerek bevezetése, szem előtt tartva az ebből eredő adminisztratív terheket; |
| --- | --- |

42.

úgy véli, hogy a Bizottságnak értékelnie kellene a következőket: a különböző meglévő információszerzési csatornák eredményessége, a meglévő rendszerek racionalizálása és/vagy új nemzetközi rendszerek bevezetése, szem előtt tartva az ebből eredő adminisztratív terheket;

A fúrások engedélyezése és jóváhagyása

| 43. | tudomásul veszi a fúrás engedélyezése és jóváhagyása közötti különbséget, és hogy nem feltétlenül az engedéllyel rendelkező szervezet végzi el a fúrást; úgy véli, hogy a szabályozásnak ellenőrzési pontokat kell beiktatnia az engedély megadása és a fúrás megkezdése közé; |
| --- | --- |

43.

tudomásul veszi a fúrás engedélyezése és jóváhagyása közötti különbséget, és hogy nem feltétlenül az engedéllyel rendelkező szervezet végzi el a fúrást; úgy véli, hogy a szabályozásnak ellenőrzési pontokat kell beiktatnia az engedély megadása és a fúrás megkezdése közé;

| 44. | javasolja, hogy valamennyi tagállamban válasszák külön az engedélyezési, illetve az egészségügyi és biztonsági funkciókat; meggyőződése, hogy a Bizottságnak együtt kell működnie a tagállamokkal a közös, átlátható és objektív engedélyezési kritériumok létrehozásában, biztosítva azt, hogy – az összeférhetetlenség kockázatának mérséklése céljából – az engedélyezési, valamint egészségügyi és biztonsági funkciók elkülönülnek; |
| --- | --- |

44.

javasolja, hogy valamennyi tagállamban válasszák külön az engedélyezési, illetve az egészségügyi és biztonsági funkciókat; meggyőződése, hogy a Bizottságnak együtt kell működnie a tagállamokkal a közös, átlátható és objektív engedélyezési kritériumok létrehozásában, biztosítva azt, hogy – az összeférhetetlenség kockázatának mérséklése céljából – az engedélyezési, valamint egészségügyi és biztonsági funkciók elkülönülnek;

| 45. | megjegyzi, hogy az uniós vizekben található számos berendezés életkora nő; üdvözli a meglévő platformokon alkalmazott eszközök épségének javítását célzó kísérleteket; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az uniós vizekben található számos berendezés életkora nő; üdvözli a meglévő platformokon alkalmazott eszközök épségének javítását célzó kísérleteket;

| 46. | úgy véli, hogy az olaj- és gázkitermeléssel foglalkozó üzemeltetőktől az engedélyezési eljárás, a teljes üzemeltetési időszak és a tengeri projektek valamennyi szakasza (feltárás, üzemeltetés, üzemen kívül helyezés) során meg kell követelni annak bizonyítását, hogy megfelelő pénzügyi képességgel rendelkeznek ahhoz, hogy az általuk végzett speciális tevékenységek során okozott környezeti károkkal összefüggésben – beleértve a nagy hatású, alacsony valószínűséggel bekövetkező eseményeket – kötelező kölcsönös ipari garanciarendszerek, kötelező biztosítások, vagy a pénzügyi biztonságot garantáló vegyes rendszerek útján gondoskodni tudjanak a helyreállításról; |
| --- | --- |

46.

úgy véli, hogy az olaj- és gázkitermeléssel foglalkozó üzemeltetőktől az engedélyezési eljárás, a teljes üzemeltetési időszak és a tengeri projektek valamennyi szakasza (feltárás, üzemeltetés, üzemen kívül helyezés) során meg kell követelni annak bizonyítását, hogy megfelelő pénzügyi képességgel rendelkeznek ahhoz, hogy az általuk végzett speciális tevékenységek során okozott környezeti károkkal összefüggésben – beleértve a nagy hatású, alacsony valószínűséggel bekövetkező eseményeket – kötelező kölcsönös ipari garanciarendszerek, kötelező biztosítások, vagy a pénzügyi biztonságot garantáló vegyes rendszerek útján gondoskodni tudjanak a helyreállításról;

Vészhelyzeti tervezés

| 47. | szorgalmazza, hogy vezessenek be helyszíni vészhelyzeti terveket, amelyek azonosítják a kockázatokat, értékelik a szennyezések potenciális forrásait és hatásait, valamint felvázolják az ilyen helyzetekre való reagálás stratégiáját, továbbá tartalmazzák az esetlegesen szükségessé váló mentesítő fúrások terveit; javasolja, hogy a fúrás megkezdéséhez való hozzájárulást megszerző üzemeltetőknek – az engedély megszerzésének feltételeként – legkésőbb két hónappal a műveletek megkezdése előtt be kelljen nyújtaniuk a vészhelyzeti terveket; az összetett kutak vagy nehéz fúrási körülmények esetén a vészhelyzeti tervet értékelni kell, azokról konzultációt kell folytatni, és más, jogszabály által előírt (például a környezetvédelmi hatásokhoz vagy a kutak tervezéséhez kapcsolódó) engedélyezési eljárásokkal egy időben kell engedélyezni; a műveletek semmilyen körülmények között nem kezdődhetnek meg a vészhelyzeti tervnek a lefolytatása helye szerinti tagállam jóváhagyása előtt; az illetékes nemzeti hatóságnak – az adatvédelem megfelelő figyelembevétele mellett – közzé kell tennie a vészhelyzeti terveket; |
| --- | --- |

47.

szorgalmazza, hogy vezessenek be helyszíni vészhelyzeti terveket, amelyek azonosítják a kockázatokat, értékelik a szennyezések potenciális forrásait és hatásait, valamint felvázolják az ilyen helyzetekre való reagálás stratégiáját, továbbá tartalmazzák az esetlegesen szükségessé váló mentesítő fúrások terveit; javasolja, hogy a fúrás megkezdéséhez való hozzájárulást megszerző üzemeltetőknek – az engedély megszerzésének feltételeként – legkésőbb két hónappal a műveletek megkezdése előtt be kelljen nyújtaniuk a vészhelyzeti terveket; az összetett kutak vagy nehéz fúrási körülmények esetén a vészhelyzeti tervet értékelni kell, azokról konzultációt kell folytatni, és más, jogszabály által előírt (például a környezetvédelmi hatásokhoz vagy a kutak tervezéséhez kapcsolódó) engedélyezési eljárásokkal egy időben kell engedélyezni; a műveletek semmilyen körülmények között nem kezdődhetnek meg a vészhelyzeti tervnek a lefolytatása helye szerinti tagállam jóváhagyása előtt; az illetékes nemzeti hatóságnak – az adatvédelem megfelelő figyelembevétele mellett – közzé kell tennie a vészhelyzeti terveket;

| 48. | felkéri a tagállamokat olyan nemzeti vészhelyzeti tervek kidolgozására, amelyek részletezik, hogy szivárgás esetén az ipar által tett erőfeszítéseket kiegészítő nemzeti eszközökre milyen parancsnoki láncok és mechanizmusok vonatkoznak, illetve – amennyiben már léteznek vészhelyzeti tervek – kéri azok e szempontnak megfelelő módosítását vagy naprakésszé tételét; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és az Unióval szomszédos országokkal regionális vészhelyzeti tervek kidolgozása érdekében; kéri, hogy e terveket továbbítsák az ESMA-nak; |
| --- | --- |

48.

felkéri a tagállamokat olyan nemzeti vészhelyzeti tervek kidolgozására, amelyek részletezik, hogy szivárgás esetén az ipar által tett erőfeszítéseket kiegészítő nemzeti eszközökre milyen parancsnoki láncok és mechanizmusok vonatkoznak, illetve – amennyiben már léteznek vészhelyzeti tervek – kéri azok e szempontnak megfelelő módosítását vagy naprakésszé tételét; felszólítja a tagállamokat, hogy működjenek együtt egymással és az Unióval szomszédos országokkal regionális vészhelyzeti tervek kidolgozása érdekében; kéri, hogy e terveket továbbítsák az ESMA-nak;

| 49. | megállapítja, hogy a közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázkitermelésnek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira; úgy véli, hogy az EMSA reagálási képességeinek alkalmazását kifejezetten ki kell terjeszteni a megelőzésre, és az ilyen tevékenységekből eredő szennyezésre való reagálásra; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy a közelmúlt eseményei rávilágítottak a tengeri olaj- és gázkitermelésnek a tengeri közlekedésre és a tengeri környezetre jelentett kockázataira; úgy véli, hogy az EMSA reagálási képességeinek alkalmazását kifejezetten ki kell terjeszteni a megelőzésre, és az ilyen tevékenységekből eredő szennyezésre való reagálásra;

| 50. | javasolja, hogy a vészhelyzetekre való reagálás céljából bevethető eszközöket tartalmazó EMSA-leltáraknak valamennyi állami és ipari eszközre ki kell térnie annak érdekében, hogy az EMSA – amennyiben ez szükségesnek bizonyul – súlyos baleset esetén a legjobb helyzetben legyen a koordináló szerep ellátására; |
| --- | --- |

50.

javasolja, hogy a vészhelyzetekre való reagálás céljából bevethető eszközöket tartalmazó EMSA-leltáraknak valamennyi állami és ipari eszközre ki kell térnie annak érdekében, hogy az EMSA – amennyiben ez szükségesnek bizonyul – súlyos baleset esetén a legjobb helyzetben legyen a koordináló szerep ellátására;

| 51. | javasolja, hogy az esetleges olajszivárgások elfojtása céljából rendelkezésre álló eszközöknek a vészhelyzeti tervek alapvető részét kell képezniük, az erre szolgáló felszereléseknek pedig a létesítmények közelében kell rendelkezésre állniuk, hogy azok időben történő alkalmazása súlyos baleset esetén lehetséges legyen; |
| --- | --- |

51.

javasolja, hogy az esetleges olajszivárgások elfojtása céljából rendelkezésre álló eszközöknek a vészhelyzeti tervek alapvető részét kell képezniük, az erre szolgáló felszereléseknek pedig a létesítmények közelében kell rendelkezésre állniuk, hogy azok időben történő alkalmazása súlyos baleset esetén lehetséges legyen;

| 52. | sürgeti a vállalatokat, hogy továbbra is különítsenek el pénzeszközöket a megelőzésre és baleseti utáni helyreállításra szolgáló új technológiák kutatására és fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy mielőtt a katasztrófákra adott válaszlépésekre szolgáló technológiákat felvennék a jóváhagyott vészhelyzeti tervekbe, azokat független vizsgálatnak, értékelésnek és engedélyezésnek kell alávetni; |
| --- | --- |

52.

sürgeti a vállalatokat, hogy továbbra is különítsenek el pénzeszközöket a megelőzésre és baleseti utáni helyreállításra szolgáló új technológiák kutatására és fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy mielőtt a katasztrófákra adott válaszlépésekre szolgáló technológiákat felvennék a jóváhagyott vészhelyzeti tervekbe, azokat független vizsgálatnak, értékelésnek és engedélyezésnek kell alávetni;

| 53. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú célzott és innovatív tudományos kutatás folytatása azzal a céllal, hogy lehetővé váljon automata rendszerek alkalmazása a fúrótornyokban végzett műveletek és a fúrótornyok bezárásának nyomon követésére, ezzel fokozva a fúrási és kiaknázási műveletek, valamint a tűzbiztonsági rendszerek megbízhatóságát rendkívüli időjárási feltételek esetére; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú célzott és innovatív tudományos kutatás folytatása azzal a céllal, hogy lehetővé váljon automata rendszerek alkalmazása a fúrótornyokban végzett műveletek és a fúrótornyok bezárásának nyomon követésére, ezzel fokozva a fúrási és kiaknázási műveletek, valamint a tűzbiztonsági rendszerek megbízhatóságát rendkívüli időjárási feltételek esetére;

| 54. | támogatja a kémiai diszpergálószerek (és a kémiai diszpergálószerek katasztrófa-elhárítási tervek keretében történő használata) szigorú ellenőrzését, folyamatos vizsgálatát és környezeti hatásainak értékelését, egyrészt annak érdekében, hogy biztosítsák azok alkalmasságát olajszivárgás esetére, másrészt azért, hogy elkerüljék a közegészségügyi és környezeti következményeket; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy végezzenek alaposabb kutatásokat az ilyen vegyszerek hatásait illetően, szükség esetén uniós kutatási programok keretében; |
| --- | --- |

54.

támogatja a kémiai diszpergálószerek (és a kémiai diszpergálószerek katasztrófa-elhárítási tervek keretében történő használata) szigorú ellenőrzését, folyamatos vizsgálatát és környezeti hatásainak értékelését, egyrészt annak érdekében, hogy biztosítsák azok alkalmasságát olajszivárgás esetére, másrészt azért, hogy elkerüljék a közegészségügyi és környezeti következményeket; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy végezzenek alaposabb kutatásokat az ilyen vegyszerek hatásait illetően, szükség esetén uniós kutatási programok keretében;

Katasztrófa-elhárítás

| 55. | elismeri, hogy az ipar viseli az elsődleges felelősséget a katasztrófa-elhárításért; üdvözli az olajszivárgások megakadályozására szolgáló eszközök kifejlesztése, mobilizálása és bevetése céljából tett közös ipari kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy a közszféra fontos szereppel bír a katasztrófákra adott válaszlépések szabályozásában, biztonságosságában és koordinálásában; |
| --- | --- |

55.

elismeri, hogy az ipar viseli az elsődleges felelősséget a katasztrófa-elhárításért; üdvözli az olajszivárgások megakadályozására szolgáló eszközök kifejlesztése, mobilizálása és bevetése céljából tett közös ipari kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy a közszféra fontos szereppel bír a katasztrófákra adott válaszlépések szabályozásában, biztonságosságában és koordinálásában;

| 56. | azt javasolja, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a rendszeres képzésre, különösen a katasztrófákra adott válaszlépésekre szolgáló felszerelések gyakorlati alkalmazására vonatkozóan; |
| --- | --- |

56.

azt javasolja, hogy helyezzenek nagyobb hangsúlyt a rendszeres képzésre, különösen a katasztrófákra adott válaszlépésekre szolgáló felszerelések gyakorlati alkalmazására vonatkozóan;

| 57. | felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az engedélyezési rendszer tartalmazzon olyan védekezést finanszírozó eszközöket, amelyek alkalmasak annak biztosítására, hogy súlyos balesetek esetén a szükséges pénzügyi források sürgősen mobilizálhatók legyenek az olaj- vagy gázszivárgások által okozott gazdasági, társadalmi és környezeti károk megtérítésére; |
| --- | --- |

57.

felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy az engedélyezési rendszer tartalmazzon olyan védekezést finanszírozó eszközöket, amelyek alkalmasak annak biztosítására, hogy súlyos balesetek esetén a szükséges pénzügyi források sürgősen mobilizálhatók legyenek az olaj- vagy gázszivárgások által okozott gazdasági, társadalmi és környezeti károk megtérítésére;

| 58. | üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítését, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség megbízatásának hatályát a hajókon túl a tengeri berendezésekre is kiterjessze; |
| --- | --- |

58.

üdvözli a Bizottság arra irányuló erőfeszítését, hogy az Európai Tengerbiztonsági Ügynökség megbízatásának hatályát a hajókon túl a tengeri berendezésekre is kiterjessze;

| 59. | megjegyzi, hogy az EMSA szakértelmének és eszközeinek bevetését a felülvizsgált ESMA-rendelet fogja meghatározni, de annak kifejezetten ki kell terjednie az olaj- és gázfeltárásból eredő szennyezésre adott reakcióra, továbbá hogy annak szükség esetén az EU egészében és a szomszédos országokban is rendelkezésre kell állnia; |
| --- | --- |

59.

megjegyzi, hogy az EMSA szakértelmének és eszközeinek bevetését a felülvizsgált ESMA-rendelet fogja meghatározni, de annak kifejezetten ki kell terjednie az olaj- és gázfeltárásból eredő szennyezésre adott reakcióra, továbbá hogy annak szükség esetén az EU egészében és a szomszédos országokban is rendelkezésre kell állnia;

| 60. | úgy véli, hogy az uniós szinten kifejlesztett, válaszlépésekre és nyomon követésre szolgáló eszközök, illetve az EMSA készenléti olajösszegyűjtő hajóinak hálózata, valamint a CleanSeaNet (CSN) olajfolt-nyomonkövetés és -kimutatás a tengeri létesítményeknél bekövetkező balesetek esetében is alkalmazható; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy az uniós szinten kifejlesztett, válaszlépésekre és nyomon követésre szolgáló eszközök, illetve az EMSA készenléti olajösszegyűjtő hajóinak hálózata, valamint a CleanSeaNet (CSN) olajfolt-nyomonkövetés és -kimutatás a tengeri létesítményeknél bekövetkező balesetek esetében is alkalmazható;

| 61. | ajánlja az EMSA CleanSeaNet szolgálatának alkalmazását az olajplatformok és a hajókból való illegális kibocsátások nyomon követésére; elismeri, hogy a jelenleg a CleanSeaNet részére biztosított képek 50 %-a használható olajplatformok nyomon követésére; |
| --- | --- |

61.

ajánlja az EMSA CleanSeaNet szolgálatának alkalmazását az olajplatformok és a hajókból való illegális kibocsátások nyomon követésére; elismeri, hogy a jelenleg a CleanSeaNet részére biztosított képek 50 %-a használható olajplatformok nyomon követésére;

| 62. | ajánlja ennélfogva az EMSA készenléti olajfolt-reagálási hajói szolgálati hálózatának alkalmazását a következők felülvizsgálatát követően:






  a) | nem minden hajó képes a 60° lobbanáspont alatti légkörben dolgozni; |
| --- | --- | --- |

62.

ajánlja ennélfogva az EMSA készenléti olajfolt-reagálási hajói szolgálati hálózatának alkalmazását a következők felülvizsgálatát követően:

a)

nem minden hajó képes a 60° lobbanáspont alatti légkörben dolgozni;

| b) | javítani kell a szerződéseket, hogy azok hosszabb olaj-összegyűjtési műveleteket tegyenek lehetővé; |
| --- | --- |

b)

javítani kell a szerződéseket, hogy azok hosszabb olaj-összegyűjtési műveleteket tegyenek lehetővé;

| c) | a jelenlegi hálózatban meglévő réseket le kell fedni; |
| --- | --- |

c)

a jelenlegi hálózatban meglévő réseket le kell fedni;

| d) | új technológiákat kell feltárni, például az olajhálókkal történő munkavégzést; |
| --- | --- |

d)

új technológiákat kell feltárni, például az olajhálókkal történő munkavégzést;

| 63. | ismételten felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő javaslatokat a közösségi polgári védelmi mechanizmuson alapuló európai polgári védelmi erő megalapítására, valamint a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egy európai cselekvési tervet, amely különleges mechanizmusokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az EU hogyan tud reagálni az olajkitermelő létesítmények – többek között a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékek – által okozott súlyos szennyezésekre; |
| --- | --- |

63.

ismételten felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb terjesszen elő javaslatokat a közösségi polgári védelmi mechanizmuson alapuló európai polgári védelmi erő megalapítására, valamint a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki egy európai cselekvési tervet, amely különleges mechanizmusokat tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az EU hogyan tud reagálni az olajkitermelő létesítmények – többek között a tengerfenéken vagy az alatt futó víz alatti csővezetékek – által okozott súlyos szennyezésekre;

| 64. | elismeri a MIC (23) által a tagállamok és az ipar katasztrófa-elhárítási mechanizmusainak kiegészítése terén játszott szerepet; |
| --- | --- |

64.

elismeri a MIC (23) által a tagállamok és az ipar katasztrófa-elhárítási mechanizmusainak kiegészítése terén játszott szerepet;

| 65. | támogatja a tengeri ágazatra irányuló innovatív szolgáltatásokat; üdvözli, hogy a Bizottság és a tagállamok a SafeSeaNet projekt alapján új e-tengeri kezdeményezésről folytatnak tárgyalásokat, úgy véli továbbá, hogy ez további biztonsági előnyökkel szolgálhatna a tengeri olaj- és földgázipar számára; |
| --- | --- |

65.

támogatja a tengeri ágazatra irányuló innovatív szolgáltatásokat; üdvözli, hogy a Bizottság és a tagállamok a SafeSeaNet projekt alapján új e-tengeri kezdeményezésről folytatnak tárgyalásokat, úgy véli továbbá, hogy ez további biztonsági előnyökkel szolgálhatna a tengeri olaj- és földgázipar számára;

| 66. | hangsúlyozza, hogy minden egyes tengeri területnek mindenkor elégséges, elérhető felszereléshez kell hozzáféréssel rendelkeznie, hogy kezelni tudjanak nagyméretű, az elképzelhető legrosszabb forgatókönyv szerinti olajszivárgásokat az adott tengeri terület – és nem csak az uniós vizek – tekintetében; |
| --- | --- |

66.

hangsúlyozza, hogy minden egyes tengeri területnek mindenkor elégséges, elérhető felszereléshez kell hozzáféréssel rendelkeznie, hogy kezelni tudjanak nagyméretű, az elképzelhető legrosszabb forgatókönyv szerinti olajszivárgásokat az adott tengeri terület – és nem csak az uniós vizek – tekintetében;

| 67. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tengerekre vonatkozó adatok kezelésének „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” című közleményben (24) és az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatban (25) javasolt javítása vegye figyelembe azt, hogy a megfelelő lépések kellő időben történő meghatározása céljából garantálni kell a szennyezési veszélyek megfelelő nyomon követését; |
| --- | --- |

67.

felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tengerekre vonatkozó adatok kezelésének „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” című közleményben (24) és az integrált tengerpolitika továbbfejlesztését támogató program létrehozásáról szóló rendeletre irányuló javaslatban (25) javasolt javítása vegye figyelembe azt, hogy a megfelelő lépések kellő időben történő meghatározása céljából garantálni kell a szennyezési veszélyek megfelelő nyomon követését;

| 68. | felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot azzal kapcsolatban, hogy a nyilvános ellenőrzés megkönnyítése és a tengeri környezet jobb megértése érdekében a nyilvános engedéllyel működő tengeri üzemeltetők által felhalmozott tudományos ismereteket „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” című közlemény keretében kidolgozott előírások és eljárások használatával bocsássák az illetékes hatóságok rendelkezésére; |
| --- | --- |

68.

felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot azzal kapcsolatban, hogy a nyilvános ellenőrzés megkönnyítése és a tengeri környezet jobb megértése érdekében a nyilvános engedéllyel működő tengeri üzemeltetők által felhalmozott tudományos ismereteket „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020” című közlemény keretében kidolgozott előírások és eljárások használatával bocsássák az illetékes hatóságok rendelkezésére;

Felelősség

| 69. | sürgeti a tagállamokat, hogy pénzügyi garanciával kapcsolatos mechanizmusok, többek között a felelősségbiztosítással kapcsolatos kötelezettségek vizsgálatakor ügyeljenek arra, hogy a biztosítási díjakat a fúrási és kiaknázási nehézségekből eredő tényleges kockázat alapján határozzák meg, azért, hogy ne zárják ki a piacról az engedély iránt folyamodó kis- és közepes méretű vállalkozásokat, ám mindvégig biztosított legyen a felelősség fedezete; |
| --- | --- |

69.

sürgeti a tagállamokat, hogy pénzügyi garanciával kapcsolatos mechanizmusok, többek között a felelősségbiztosítással kapcsolatos kötelezettségek vizsgálatakor ügyeljenek arra, hogy a biztosítási díjakat a fúrási és kiaknázási nehézségekből eredő tényleges kockázat alapján határozzák meg, azért, hogy ne zárják ki a piacról az engedély iránt folyamodó kis- és közepes méretű vállalkozásokat, ám mindvégig biztosított legyen a felelősség fedezete;

| 70. | hangsúlyozza, hogy míg pénzügyi garanciákat elméletben vagy biztosítás, vagy kölcsönös ipari garanciarendszerek révén lehet nyújtani, fontos annak biztosítása, hogy az üzemeltetők bizonyítsák, hogy kellő pénzügyi garanciákkal rendelkeznek ahhoz, hogy súlyos katasztrófa esetén a helyreállítás és a kártérítés teljes költségét fedezzék, és hogy a kockázatokat és a felelősséget ne helyezzék át kisebb vállalatokra, amelyek baleset előfordulása esetén nagyobb eséllyel jelentenek csődöt; felszólít arra, hogy a közös rendszereket úgy alakítsák ki, hogy megmaradjanak a kockázatok elkerülésére irányuló ösztönzők, és az egyes műveletek során ragaszkodjanak a lehető legszigorúbb biztonsági előírásokhoz; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy míg pénzügyi garanciákat elméletben vagy biztosítás, vagy kölcsönös ipari garanciarendszerek révén lehet nyújtani, fontos annak biztosítása, hogy az üzemeltetők bizonyítsák, hogy kellő pénzügyi garanciákkal rendelkeznek ahhoz, hogy súlyos katasztrófa esetén a helyreállítás és a kártérítés teljes költségét fedezzék, és hogy a kockázatokat és a felelősséget ne helyezzék át kisebb vállalatokra, amelyek baleset előfordulása esetén nagyobb eséllyel jelentenek csődöt; felszólít arra, hogy a közös rendszereket úgy alakítsák ki, hogy megmaradjanak a kockázatok elkerülésére irányuló ösztönzők, és az egyes műveletek során ragaszkodjanak a lehető legszigorúbb biztonsági előírásokhoz;

| 71. | elismeri az északi-tengeri OPOL-hoz hasonló közös alapok előnyeit, és kéri ilyen alapok létrehozását valamennyi uniós tengeri terület vonatkozásában; kéri, hogy az üzemeltetők számára kötelezően írják elő az ilyen alapokban való részvételt, valamint hogy biztosítsák a jogbiztonságot ahhoz, hogy biztonsági hálót nyújtó mechanizmussal szolgálhassanak a tagállamok, a tengeri ágazat – különösen a halászok – és az adófizetők számára; |
| --- | --- |

71.

elismeri az északi-tengeri OPOL-hoz hasonló közös alapok előnyeit, és kéri ilyen alapok létrehozását valamennyi uniós tengeri terület vonatkozásában; kéri, hogy az üzemeltetők számára kötelezően írják elő az ilyen alapokban való részvételt, valamint hogy biztosítsák a jogbiztonságot ahhoz, hogy biztonsági hálót nyújtó mechanizmussal szolgálhassanak a tagállamok, a tengeri ágazat – különösen a halászok – és az adófizetők számára;

| 72. | hangsúlyozza, hogy az OPOL-hoz hasonló rendszerek önkéntes jellege korlátozza azok jogi hatókörét, ennélfogva pedig úgy véli, hogy ezek az alapok megerősödnének, ha az azokban meglévő tagságot kötelező engedélyezési követelménnyé tennék; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy az OPOL-hoz hasonló rendszerek önkéntes jellege korlátozza azok jogi hatókörét, ennélfogva pedig úgy véli, hogy ezek az alapok megerősödnének, ha az azokban meglévő tagságot kötelező engedélyezési követelménnyé tennék;

| 73. | hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások mértékét az érintett helyszín kockázati szintje és a vészhelyzeti tervek alapján kell meghatározni; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy a hozzájárulások mértékét az érintett helyszín kockázati szintje és a vészhelyzeti tervek alapján kell meghatározni;

| 74. | úgy véli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv (26) hatályát ki kellene terjeszteni oly módon, hogy a „szennyező fizet” elve és szigorú felelősség vonatkozzon a tengervizekben és a biológiai sokféleségben bekövetkező valamennyi károsodás esetére annak érdekében, hogy az olaj- és gázipari vállalatokat felelősségre lehessen vonni az általuk okozott összes esetleges kárért, és hogy a vállalatok. |
| --- | --- |

74.

úgy véli, hogy a környezeti felelősségről szóló irányelv (26) hatályát ki kellene terjeszteni oly módon, hogy a „szennyező fizet” elve és szigorú felelősség vonatkozzon a tengervizekben és a biológiai sokféleségben bekövetkező valamennyi károsodás esetére annak érdekében, hogy az olaj- és gázipari vállalatokat felelősségre lehessen vonni az általuk okozott összes esetleges kárért, és hogy a vállalatok.

| 75. | felszólít a környezeti felelősségről szóló irányelv felülvizsgálatára, hogy annak hatásköre az Európai Unió összes tengervizére kiterjedjen, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel összhangban (27); |
| --- | --- |

75.

felszólít a környezeti felelősségről szóló irányelv felülvizsgálatára, hogy annak hatásköre az Európai Unió összes tengervizére kiterjedjen, a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel összhangban (27);

| 76. | felhívja a Bizottságot, hogy az ELD értelmében vigye lejjebb a károkozási küszöböket, valamint hogy léptessen életbe egy szigorú felelősségi rendszert, amely a tengeri vizekben és a biológiai sokféleségben okozott valamennyi kárra kiterjed; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot, hogy az ELD értelmében vigye lejjebb a károkozási küszöböket, valamint hogy léptessen életbe egy szigorú felelősségi rendszert, amely a tengeri vizekben és a biológiai sokféleségben okozott valamennyi kárra kiterjed;

| 77. | úgy véli, a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a környezeti felelősség keretei között létrehozható-e olajkatasztrófák esetére egy kompenzációs alap, amely kötelező érvényű pénzügyi biztosítékokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazna; |
| --- | --- |

77.

úgy véli, a Bizottságnak meg kellene vizsgálnia, hogy a környezeti felelősség keretei között létrehozható-e olajkatasztrófák esetére egy kompenzációs alap, amely kötelező érvényű pénzügyi biztosítékokra vonatkozó rendelkezéseket tartalmazna;

| 78. | javasolja, hogy a tagállamok vegyék fontolóra a hanyagságnak és a jogsértés elkerülésére ösztönző intézkedések bevezetését és megerősítését (például bírságok, engedély visszavonása, az alkalmazottak büntetőjogi felelőssége); kiemeli azonban, hogy az Egyesült Államokban a Deepwater Horizon fúrótorony balesete előtt is létezett ilyen rendszer; |
| --- | --- |

78.

javasolja, hogy a tagállamok vegyék fontolóra a hanyagságnak és a jogsértés elkerülésére ösztönző intézkedések bevezetését és megerősítését (például bírságok, engedély visszavonása, az alkalmazottak büntetőjogi felelőssége); kiemeli azonban, hogy az Egyesült Államokban a Deepwater Horizon fúrótorony balesete előtt is létezett ilyen rendszer;

| 79. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szempontból felelős felek kilétét a fúrás megkezdése előtt kétséget kizáróan meg kell állapítani; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szempontból felelős felek kilétét a fúrás megkezdése előtt kétséget kizáróan meg kell állapítani;

Kapcsolatok harmadik országokkal

| 80. | sürgeti az ipari szereplőket, hogy alkalmazzák legalább az EU környezetvédelmi és biztonsági normákáit, függetlenül attól, hogy a társaságok a világ mely részén végzik a tevékenységüket; tudatában van annak, hogy nehézségeket jelent az uniós székhellyel rendelkező vállalkozások arra történő kötelezése, hogy az uniós normákat alkalmazzák az Unió területén kívül folytatott tevékenységeikre, azonban felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy ez milyen mechanizmusok révén biztosítható; úgy véli, hogy a vállalati felelősségnek kellene ezen a területen az alapvető mozgatórugónak lennie, valamint hogy a tagállami engedélyezési rendszerek keretében az engedélyek odaítélése során figyelembe lehetne venni a társaságok részvételével bekövetkezett globális baleseteket, feltéve hogy ezeket a baleseteket alapos felülvizsgálatok kísérik; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő ezeket a magas szintű normákat a globális partnereknél is; |
| --- | --- |

80.

sürgeti az ipari szereplőket, hogy alkalmazzák legalább az EU környezetvédelmi és biztonsági normákáit, függetlenül attól, hogy a társaságok a világ mely részén végzik a tevékenységüket; tudatában van annak, hogy nehézségeket jelent az uniós székhellyel rendelkező vállalkozások arra történő kötelezése, hogy az uniós normákat alkalmazzák az Unió területén kívül folytatott tevékenységeikre, azonban felszólítja a Bizottságot annak vizsgálatára, hogy ez milyen mechanizmusok révén biztosítható; úgy véli, hogy a vállalati felelősségnek kellene ezen a területen az alapvető mozgatórugónak lennie, valamint hogy a tagállami engedélyezési rendszerek keretében az engedélyek odaítélése során figyelembe lehetne venni a társaságok részvételével bekövetkezett globális baleseteket, feltéve hogy ezeket a baleseteket alapos felülvizsgálatok kísérik; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő ezeket a magas szintű normákat a globális partnereknél is;

| 81. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a G20 keretein belül továbbra is járuljanak hozzá a tengeri kezdeményezésekhez, ugyanakkor vegyék figyelembe az ENSZ tengerjogi egyezményét (UNCLOS); |
| --- | --- |

81.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a G20 keretein belül továbbra is járuljanak hozzá a tengeri kezdeményezésekhez, ugyanakkor vegyék figyelembe az ENSZ tengerjogi egyezményét (UNCLOS);

| 82. | kiemeli az ENSZ Környezetvédelmi Programja által az OSPAR, a barcelonai és a helsinki egyezmények révén kezdeményezett jogalkotás fontosságát, de elismeri, hogy a jelenlegi nemzetközi jog nem biztosít a tengeri fúrással kapcsolatos biztonsági és környezetvédelmi normák tekintetében teljes, illetve konzisztens keretet, valamint hogy annak érvényesítése nehéznek bizonyulhat; |
| --- | --- |

82.

kiemeli az ENSZ Környezetvédelmi Programja által az OSPAR, a barcelonai és a helsinki egyezmények révén kezdeményezett jogalkotás fontosságát, de elismeri, hogy a jelenlegi nemzetközi jog nem biztosít a tengeri fúrással kapcsolatos biztonsági és környezetvédelmi normák tekintetében teljes, illetve konzisztens keretet, valamint hogy annak érvényesítése nehéznek bizonyulhat;

| 83. | hangsúlyozza a feltárásból és kiaknázásból eredő szennyezéssel szembeni védelemmel foglalkozó, még nem ratifikált 1994. évi földközi-tengeri jegyzőkönyv teljes körű hatálybaléptetésének fontosságát; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza a feltárásból és kiaknázásból eredő szennyezéssel szembeni védelemmel foglalkozó, még nem ratifikált 1994. évi földközi-tengeri jegyzőkönyv teljes körű hatálybaléptetésének fontosságát;

| 84. | sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós tengeri területekkel határosan elhelyezkedő más államokkal közösen aktívan dolgozzon annak érdekében, hogy a szabályozási keretek és a felügyelet egyöntetűen magas biztonsági szintet garantáljanak; |
| --- | --- |

84.

sürgeti a Bizottságot, hogy az uniós tengeri területekkel határosan elhelyezkedő más államokkal közösen aktívan dolgozzon annak érdekében, hogy a szabályozási keretek és a felügyelet egyöntetűen magas biztonsági szintet garantáljanak;

| 85. | felhívja az Európai Uniót, hogy azon érdekelt nem uniós országokkal – valamint ezen országok munkavállalói és munkaadói szervezeteivel –, amelyeknek állampolgárai az EU tengeri olaj- és gázipari ágazatában munkát végeznek, működjön együtt annak biztosítása érdekében, hogy a nem uniós székhellyel rendelkező, ám uniós vizeken tevékenykedő vállalatokra is az uniós munkaügyi szabályozás, valamint az uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi szabályok vonatkozzanak; |
| --- | --- |

85.

felhívja az Európai Uniót, hogy azon érdekelt nem uniós országokkal – valamint ezen országok munkavállalói és munkaadói szervezeteivel –, amelyeknek állampolgárai az EU tengeri olaj- és gázipari ágazatában munkát végeznek, működjön együtt annak biztosítása érdekében, hogy a nem uniós székhellyel rendelkező, ám uniós vizeken tevékenykedő vállalatokra is az uniós munkaügyi szabályozás, valamint az uniós munkahelyi biztonsági és egészségvédelmi szabályok vonatkozzanak;

| 86. | felszólítja a Bizottságot, hogy – többek között a harmadik országok bevonásával –kezdeményezzen vitát a környezeti károkkal kapcsolatos felelősség és a pénzügyi biztosítékok témájában; |
| --- | --- |

86.

felszólítja a Bizottságot, hogy – többek között a harmadik országok bevonásával –kezdeményezzen vitát a környezeti károkkal kapcsolatos felelősség és a pénzügyi biztosítékok témájában;

| 87. | sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt a partnerekkel és a szomszédos államokkal, hogy a sarkvidéki műveletekre vonatkozóan létrejöhessen egy külön rendszer, az ilyen sérülékeny és egyedi környezetben végzett tengeri tevékenységek fenntarthatóságának és szükségességének megfelelő figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

87.

sürgeti a Bizottságot, hogy működjön együtt a partnerekkel és a szomszédos államokkal, hogy a sarkvidéki műveletekre vonatkozóan létrejöhessen egy külön rendszer, az ilyen sérülékeny és egyedi környezetben végzett tengeri tevékenységek fenntarthatóságának és szükségességének megfelelő figyelembevétele mellett;

| 88. | javasolja az európai szomszédsági politika cselekvési tervein keresztül nemzetközi kétoldalú partnerségek létrehozását, amelyek többek között arra ösztönzik a harmadik országokat, hogy magas biztonsági normákat fogadjanak el; az ESZP-t még nem teljes körűen alkalmazó országokat ennek megtételére ösztönzi; |
| --- | --- |

88.

javasolja az európai szomszédsági politika cselekvési tervein keresztül nemzetközi kétoldalú partnerségek létrehozását, amelyek többek között arra ösztönzik a harmadik országokat, hogy magas biztonsági normákat fogadjanak el; az ESZP-t még nem teljes körűen alkalmazó országokat ennek megtételére ösztönzi;

| 89. | üdvözli a szakértelem átadására – különösen a kevésbé fejlett szabályozási kerettel rendelkező országok részére történő átadására – irányuló, az ipar által irányított mechanizmusokat; |
| --- | --- |

89.

üdvözli a szakértelem átadására – különösen a kevésbé fejlett szabályozási kerettel rendelkező országok részére történő átadására – irányuló, az ipar által irányított mechanizmusokat;

*

* *

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak.

---

(1)  HL L 164., 1994.6.30., 3. o.

(2)  HL L 348., 1992.11.28., 9. o.

(3)  HL L 24., 2008.1.29., 8. o.

(4)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

(5)  HL L 73., 1997.3.14., 5. o.

(6)  HL L 156., 2003.6.25., 17. o.

(7)  HL L 140., 2009.6.5., 114. o.

(8)  HL L 143., 2004.4.30., 56. o.

(9)  HL L 208.,2002.8.5., 1. o.

(10)  HL L 394., 2006.12.30., 1. o.

(11)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0352.

(13)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(14)  Global Industry Response Group (világszintű ipari válaszlépésekkel foglalkozó csoport)

(15)  Oil Spill response group (az olajszivárgásra való válaszlépésekkel foglalkozó csoport)

(16)  Északi-tengeri Tengerhatósági Fórum.

(17)  Jelenleg az OSPAR-egyezmény az Atlanti-óceán északkeleti térsége tengeri környezetének védelmével kapcsolatban folytatott nemzetközi együttműködésre irányadó jogi eszköz.

(18)  A Dánia, Németország, Írország, Hollandia, Norvégia és az Egyesült Királyság szakmai szervezeteit tömörítő Offshore Cooperative Emergency Services

(19)  A Tanács 85/337/EGK irányelve (módosított).

(20)  A Tanács 96/82/EK irányelve (1996. december 9.) a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyeinek ellenőrzéséről (HL L 10., 1997.1.14., 13. o.)

(21)  Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek elleni védekezésről (COM(2010)0781).

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/75/EU irányelve (2010. november 24.) az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.)

(23)  A Bizottság által üzemeltetett Megfigyelési és Tájékoztatási Központ (Monitoring and Information Centre).

(24)  „A tengerekkel kapcsolatos tudás 2020: tengermegfigyelés és tengeriadat-kezelés az intelligens és fenntartható növekedés szolgálatában” c. bizottsági közlemény (COM(2010)0461).

(25)  (COM(2010)0494).

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/35/EK irányelve a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 143., 2004.4.30., 56. o.)

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/56/EK irányelve (2008. június 17.) a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL L 164., 2008.6.25., 19. o.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/56 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/56

---

2011. szeptember 13., keddA női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában

P7_TA(2011)0367

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i állásfoglalása női vállalkozókról a kis- és középvállalkozások világában (2010/2275(INI))

2013/C 51 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletre (általános csoportmentességi rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerződés 87. és 88. cikke alkalmazásában a támogatások bizonyos fajtáinak a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánításáról szóló, 2008. augusztus 6-i 800/2008/EK bizottsági rendeletre (általános csoportmentességi rendelet) (1),

| — | tekintettel „A barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerekben” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A barcelonai célkitűzések megvalósítása az iskoláskor alatti gyermekek gondozására létrehozott rendszerekben” című, 2008. október 3-i bizottsági jelentésre (COM(2008)0638),

| — | tekintettel „A női újítók és női vállalkozók támogatása” című, 2008. július 25-i bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A női újítók és női vállalkozók támogatása” című, 2008. július 25-i bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság „Gondolkozz előbb kicsiben!”: Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című, 2008. június 25-i közleményére (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Gondolkozz előbb kicsiben!”: Európai kisvállalkozói intézkedéscsomag” című, 2008. június 25-i közleményére (COM(2008)0394),

| — | tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az önálló vállalkozói tevékenységet folytató férfiak és nők közötti egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról és a 86/613/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2010. július 7-i 2010/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatásokról szóló, 2010. október 21-i 2010/707/EU tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kisvállalkozói intézkedéscsomagról szóló, 2009. március 10-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az „Ideje felgyorsítani – a vállalkozások és növekedés Európájának létrehozása” című, 2006. november 30-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ideje felgyorsítani – a vállalkozások és növekedés Európájának létrehozása” című, 2006. november 30-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a „Növekedési és Foglalkoztatási Kezdeményezés – Intézkedések az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatására” című, az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett bizottsági jelentésről szóló 2002. október 10-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Növekedési és Foglalkoztatási Kezdeményezés – Intézkedések az innovatív és munkahelyteremtő kis- és középvállalkozások (kkv-k) pénzügyi támogatására” című, az Európai Parlament és a Tanács elé terjesztett bizottsági jelentésről szóló 2002. október 10-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0207/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0207/2011),

| A. | mivel fontos felismerni, hogy a nemek közötti egyenlőség eléréséhez elengedhetetlen a családi és otthoni feladatok nők és férfiak közötti megosztása – például a szülői és az apasági szabadság fokozottabb igénybevételével –, és ezért biztosítani kell a munka és magánélet egyensúlyát, ez pedig a nőket arra indíthatja, hogy pénzügyi és munkahelyi függetlenségük biztosítása érdekében saját vállalkozást indítsanak, |
| --- | --- |

A.

mivel fontos felismerni, hogy a nemek közötti egyenlőség eléréséhez elengedhetetlen a családi és otthoni feladatok nők és férfiak közötti megosztása – például a szülői és az apasági szabadság fokozottabb igénybevételével –, és ezért biztosítani kell a munka és magánélet egyensúlyát, ez pedig a nőket arra indíthatja, hogy pénzügyi és munkahelyi függetlenségük biztosítása érdekében saját vállalkozást indítsanak,

| B. | mivel az alkalmazotti státuszhoz képest az önfoglalkoztatás általában nagyobb rugalmasságot kínál a munkaidő, a ledolgozott órák száma és a munkavégzés helye szempontjából, és lehetőségeket nyújt azok számára, akik össze kívánják kapcsolni a munkát és a gondozási feladatokat, illetve egyéb tevékenységeket, vagy azok számára, akiknek személyre szabott munkahelyre van szükségük, |
| --- | --- |

B.

mivel az alkalmazotti státuszhoz képest az önfoglalkoztatás általában nagyobb rugalmasságot kínál a munkaidő, a ledolgozott órák száma és a munkavégzés helye szempontjából, és lehetőségeket nyújt azok számára, akik össze kívánják kapcsolni a munkát és a gondozási feladatokat, illetve egyéb tevékenységeket, vagy azok számára, akiknek személyre szabott munkahelyre van szükségük,

| C. | mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) kategóriája 250 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozásokból áll, amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, éves mérlegük pedig az összesen 43 millió eurót, |
| --- | --- |

C.

mivel a mikro-, kis- és középvállalkozások (kkv-k) kategóriája 250 főnél kevesebb személyt foglalkoztató vállalkozásokból áll, amelyek éves forgalma nem haladja meg az 50 millió eurót, éves mérlegük pedig az összesen 43 millió eurót,

| D. | mivel az európai induló vállalkozások 99 %-a mikro- és kisvállalkozás, ezek egyharmadát pedig munkanélküliek indítják, és mivel a tíznél kevesebb főt foglalkoztató mikrovállalkozások az európai vállalatok 91 %-át teszik ki, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai induló vállalkozások 99 %-a mikro- és kisvállalkozás, ezek egyharmadát pedig munkanélküliek indítják, és mivel a tíznél kevesebb főt foglalkoztató mikrovállalkozások az európai vállalatok 91 %-át teszik ki,

| E. | mivel az „Akcióterv: a vállalkozási szellem politikájának európai menetrendje” című bizottsági közlemény (COM(2004)0070) felhívja a figyelmet a jobb szociális biztonsági rendszerek iránti igényre, és mivel a Bizottság 2011 elején közleményt készül előterjeszteni az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról, és mivel hangsúlyozni kell, hogy különösen a női vállalakozóknak van szükségük jobb szociális biztonságra, |
| --- | --- |

E.

mivel az „Akcióterv: a vállalkozási szellem politikájának európai menetrendje” című bizottsági közlemény (COM(2004)0070) felhívja a figyelmet a jobb szociális biztonsági rendszerek iránti igényre, és mivel a Bizottság 2011 elején közleményt készül előterjeszteni az európai kisvállalkozói intézkedéscsomagról, és mivel hangsúlyozni kell, hogy különösen a női vállalakozóknak van szükségük jobb szociális biztonságra,

| F. | mivel a nők akadályokba ütközhetnek a tájékoztatáshoz, valamint a pénzügyi és technológiai eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, ami korlátozhatja azon képességüket, hogy bővítsék vállalkozásukat, valamint versenybe szálljanak a kormányzati és önkormányzati szerződésekért, |
| --- | --- |

F.

mivel a nők akadályokba ütközhetnek a tájékoztatáshoz, valamint a pénzügyi és technológiai eszközökhöz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén, ami korlátozhatja azon képességüket, hogy bővítsék vállalkozásukat, valamint versenybe szálljanak a kormányzati és önkormányzati szerződésekért,

| G. | mivel az Európai Bizottság terminológiájában a „színlelt önfoglalkoztatás” az önfoglalkoztatás olyan hamis formája, amikor is a foglalkoztatási státuszt nem megfelelően jelölik meg annak érdekében, hogy a szociális védelmi szabályok kijátszása, valamint e munkavállalóknak az alapvető munkavállalói jogokból való kizárása révén csökkentsék a munkaerő-költségeket; mivel az érintett munkavállalók gazdaságilag függő helyzetben maradnak, |
| --- | --- |

G.

mivel az Európai Bizottság terminológiájában a „színlelt önfoglalkoztatás” az önfoglalkoztatás olyan hamis formája, amikor is a foglalkoztatási státuszt nem megfelelően jelölik meg annak érdekében, hogy a szociális védelmi szabályok kijátszása, valamint e munkavállalóknak az alapvető munkavállalói jogokból való kizárása révén csökkentsék a munkaerő-költségeket; mivel az érintett munkavállalók gazdaságilag függő helyzetben maradnak,

| H. | mivel a vállalkozók olyan személyek (vállalattulajdonosok), akik gazdasági tevékenység kialakításával vagy kiterjesztésével, új termékek, eljárások vagy piacok keresése és kiaknázása révén próbálnak értéket teremteni (8), |
| --- | --- |

H.

mivel a vállalkozók olyan személyek (vállalattulajdonosok), akik gazdasági tevékenység kialakításával vagy kiterjesztésével, új termékek, eljárások vagy piacok keresése és kiaknázása révén próbálnak értéket teremteni (8),

| I. | mivel a női vállalkozó meghatározás szerint olyan nő, aki vállalkozást hozott létre, amelynek többségi tulajdonosa, és aki tevékenyen részt vesz a döntéshozásban, kockázatvállalásban és mindennapos igazgatásban, |
| --- | --- |

I.

mivel a női vállalkozó meghatározás szerint olyan nő, aki vállalkozást hozott létre, amelynek többségi tulajdonosa, és aki tevékenyen részt vesz a döntéshozásban, kockázatvállalásban és mindennapos igazgatásban,

| J. | mivel számos – javarészt női vezetővel működő – vállalkozás az 1. célkitűzéshez tartozó régiókban jelent meg, amelyek az új tagállamok csatlakozása nyomán hamarosan kikerülnek a hátrányos helyzetű térségek köréből, |
| --- | --- |

J.

mivel számos – javarészt női vezetővel működő – vállalkozás az 1. célkitűzéshez tartozó régiókban jelent meg, amelyek az új tagállamok csatlakozása nyomán hamarosan kikerülnek a hátrányos helyzetű térségek köréből,

| K. | mivel a támogatást elveszítő régiók közül sokban találhatók még nem megfelelően fejlett vidéki térségek, míg a közelmúltban csatlakozott tagállamok egyes régiói gyakran nem rendelkeznek olyan kulturális, társadalmi és szervezeti erőforrásokkal, amelyek lehetővé tennék az uniós finanszírozás leghatékonyabb felhasználását, |
| --- | --- |

K.

mivel a támogatást elveszítő régiók közül sokban találhatók még nem megfelelően fejlett vidéki térségek, míg a közelmúltban csatlakozott tagállamok egyes régiói gyakran nem rendelkeznek olyan kulturális, társadalmi és szervezeti erőforrásokkal, amelyek lehetővé tennék az uniós finanszírozás leghatékonyabb felhasználását,

| L. | mivel a tagállamok között eltérések mutatkoznak a vállalkozó nők számát illetően; mivel a férfiakkal összehasonlítva kevesebb nő tekinti a vállalkozást életképes karrierlehetőségnek, és annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedben emelkedett a kkv-t vezető nők száma, az Európai Unióban 10 nőre csak 1 női vállalkozó jut, míg a férfiaknál ez az arány 4 az 1-hez; mivel az egyetemi diplomások megközelítőleg 60 %-a nő, de a nők mégis alulreprezentáltak a teljes munkaidős állásokban a munkaerőpiacon, különösen az üzleti szférában; mivel a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségek csökkentése érdekében rendkívül fontos arra ösztönözni nőket, hogy vállalkozásba fogjanak, és olyan helyzetbe hozni őket, hogy ezt meg is tehessék, |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamok között eltérések mutatkoznak a vállalkozó nők számát illetően; mivel a férfiakkal összehasonlítva kevesebb nő tekinti a vállalkozást életképes karrierlehetőségnek, és annak ellenére, hogy az elmúlt évtizedben emelkedett a kkv-t vezető nők száma, az Európai Unióban 10 nőre csak 1 női vállalkozó jut, míg a férfiaknál ez az arány 4 az 1-hez; mivel az egyetemi diplomások megközelítőleg 60 %-a nő, de a nők mégis alulreprezentáltak a teljes munkaidős állásokban a munkaerőpiacon, különösen az üzleti szférában; mivel a nemek közötti meglévő egyenlőtlenségek csökkentése érdekében rendkívül fontos arra ösztönözni nőket, hogy vállalkozásba fogjanak, és olyan helyzetbe hozni őket, hogy ezt meg is tehessék,

| M. | mivel az Egyesült Államokban a nők vállalkozásairól szóló 1988. évi törvény (Women's Business Ownership Act) növelte a női vállalkozástulajdonosok számát, amelyek aránya az összes vállalkozást tekintve az 1992-ben mért 26 %-ról 2002-re 57 %-ra nőtt; mivel e törvény sikere segítheti az EU-t a helyes gyakorlatok azonosításában, |
| --- | --- |

M.

mivel az Egyesült Államokban a nők vállalkozásairól szóló 1988. évi törvény (Women's Business Ownership Act) növelte a női vállalkozástulajdonosok számát, amelyek aránya az összes vállalkozást tekintve az 1992-ben mért 26 %-ról 2002-re 57 %-ra nőtt; mivel e törvény sikere segítheti az EU-t a helyes gyakorlatok azonosításában,

| N. | mivel azoknak a női vállalkozóknak, akik – társadalmi tényezők miatt – kevésbé tájékozottak a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségekről és kevés pénzügyi igazgatási tapasztalattal rendelkeznek, támogatásra van szükségük nemcsak az indulás szakaszában, hanem az egész üzleti élettartam során, mivel más-más jellegű segítségre van szükség a vállalkozás tervezési és növekedési szakaszában, |
| --- | --- |

N.

mivel azoknak a női vállalkozóknak, akik – társadalmi tényezők miatt – kevésbé tájékozottak a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségekről és kevés pénzügyi igazgatási tapasztalattal rendelkeznek, támogatásra van szükségük nemcsak az indulás szakaszában, hanem az egész üzleti élettartam során, mivel más-más jellegű segítségre van szükség a vállalkozás tervezési és növekedési szakaszában,

| O. | mivel a női vállalkozások és női kkv-k jelentős forrást képeznek a nők foglalkoztatási arányának emeléshez és ezáltal a nők képzettségi szintjének nagyobb fokú kihasználásához, valamint annak biztosításához, hogy a nőket ne bizonytalan munkaviszonyban foglalkoztassák, és mivel a női vállalkozói szellem biztosítja az üzleti dinamizmust és az innovációt, ez a potenciál pedig messze nincs kiaknázva az Európai Unióban, míg a női vállalkozók magasabb aránya összességében kedvező hatást gyakorol és azonnali hozzájárulást nyújt a gazdaság számára, mivel bizonytalan gazdasági helyzetben a női vállalkozók támogatását célzó intézkedéseket könnyen mellőzhetik, |
| --- | --- |

O.

mivel a női vállalkozások és női kkv-k jelentős forrást képeznek a nők foglalkoztatási arányának emeléshez és ezáltal a nők képzettségi szintjének nagyobb fokú kihasználásához, valamint annak biztosításához, hogy a nőket ne bizonytalan munkaviszonyban foglalkoztassák, és mivel a női vállalkozói szellem biztosítja az üzleti dinamizmust és az innovációt, ez a potenciál pedig messze nincs kiaknázva az Európai Unióban, míg a női vállalkozók magasabb aránya összességében kedvező hatást gyakorol és azonnali hozzájárulást nyújt a gazdaság számára, mivel bizonytalan gazdasági helyzetben a női vállalkozók támogatását célzó intézkedéseket könnyen mellőzhetik,

| P. | mivel a férfiak és nők előtt számos esetben nem állnak azonos vállalatvezetési és -fejlesztési lehetőségek, és mivel a női vállalkozások előmozdítása olyan hosszú távú folyamat, amelyhez időre van szükség a társadalmi struktúrák és hozzáállások megváltoztatásához; mivel a nőkben mindig is volt vállalkozókészség, de a szabályok és a szerepek hagyományos megosztása miatt a vállalkozás nem mindig volt előttük nyitva álló lehetőség, |
| --- | --- |

P.

mivel a férfiak és nők előtt számos esetben nem állnak azonos vállalatvezetési és -fejlesztési lehetőségek, és mivel a női vállalkozások előmozdítása olyan hosszú távú folyamat, amelyhez időre van szükség a társadalmi struktúrák és hozzáállások megváltoztatásához; mivel a nőkben mindig is volt vállalkozókészség, de a szabályok és a szerepek hagyományos megosztása miatt a vállalkozás nem mindig volt előttük nyitva álló lehetőség,

| Q. | mivel az Európai Beruházási Bank (EBB) jelentős mértékben – a 2008-as 8,1 milliárd euróról 2009-ben közel 11,5 milliárd euróra – növelte a kkv-kat célzó hitelnyújtási tevékenységét; mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram kkv-kat célzó eszközeinek végrehajtása folyamatos (a 2007–2013 közötti időszakra 1,13 milliárd eurót irányoztak elő); mivel a Bizottság átmeneti keretet fogadott el az állami támogatások vonatkozásában a 2009/2010-es időszakra, ami több lehetősséggel szolgál a hitelválság hatásainak leküzdésére, |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Beruházási Bank (EBB) jelentős mértékben – a 2008-as 8,1 milliárd euróról 2009-ben közel 11,5 milliárd euróra – növelte a kkv-kat célzó hitelnyújtási tevékenységét; mivel a versenyképességi és innovációs keretprogram kkv-kat célzó eszközeinek végrehajtása folyamatos (a 2007–2013 közötti időszakra 1,13 milliárd eurót irányoztak elő); mivel a Bizottság átmeneti keretet fogadott el az állami támogatások vonatkozásában a 2009/2010-es időszakra, ami több lehetősséggel szolgál a hitelválság hatásainak leküzdésére,

| R. | mivel a befektetésre való felkészültséget célzó programok fokozzák egy-egy kkv vagy vállalkozó képességét arra, hogy megértse az esetleg külső finanszírozást nyújtó bankok és más befektetők aggályait, |
| --- | --- |

R.

mivel a befektetésre való felkészültséget célzó programok fokozzák egy-egy kkv vagy vállalkozó képességét arra, hogy megértse az esetleg külső finanszírozást nyújtó bankok és más befektetők aggályait,

| S. | mivel a női vállalkozók heterogén csoportot alkotnak, tagjai különböző életkorúak, különféle háttérrel és iskolázottsági szinttel rendelkeznek és lehetnek akár friss diplomások vagy már befutott karrierrel rendelkezők, akik új módokat szeretnének találni vezetői képességeik, vállalkozó szellemük, kommunikációs és kompromisszumkészségük, valamint a kockázatok megfelelő felmérésére irányuló képességük kibontakoztatására, és mivel a női vállalkozók az ágazatok és üzleti vállalkozások széles körében tevékenykednek; mivel a nemi sztereotípiák és strukturális korlátok miatt a férfiak és nők előtt számos esetben nem állnak azonos vállalatvezetési és -fejlesztési lehetőségek, tekintve, hogy a nőkről gyakran indokolatlanul úgy gondolják, hogy hiányoznak belőlük olyan vállalkozáshoz szükséges készségek, mint például az önbizalom, a vezetői készségek, az öntudatosság és kockázatvállalás, |
| --- | --- |

S.

mivel a női vállalkozók heterogén csoportot alkotnak, tagjai különböző életkorúak, különféle háttérrel és iskolázottsági szinttel rendelkeznek és lehetnek akár friss diplomások vagy már befutott karrierrel rendelkezők, akik új módokat szeretnének találni vezetői képességeik, vállalkozó szellemük, kommunikációs és kompromisszumkészségük, valamint a kockázatok megfelelő felmérésére irányuló képességük kibontakoztatására, és mivel a női vállalkozók az ágazatok és üzleti vállalkozások széles körében tevékenykednek; mivel a nemi sztereotípiák és strukturális korlátok miatt a férfiak és nők előtt számos esetben nem állnak azonos vállalatvezetési és -fejlesztési lehetőségek, tekintve, hogy a nőkről gyakran indokolatlanul úgy gondolják, hogy hiányoznak belőlük olyan vállalkozáshoz szükséges készségek, mint például az önbizalom, a vezetői készségek, az öntudatosság és kockázatvállalás,

| T. | mivel az aktív női és férfi vállalkozóktól érkező felkarolás és támogatás segítheti a női vállalkozók által frissen alapított vállalatokat az üzletindításhoz kapcsolódó sok félelem legyőzésében, |
| --- | --- |

T.

mivel az aktív női és férfi vállalkozóktól érkező felkarolás és támogatás segítheti a női vállalkozók által frissen alapított vállalatokat az üzletindításhoz kapcsolódó sok félelem legyőzésében,

| U. | mivel fontos olyan gyakorlatias ajánlásokat népszerűsíteni, amelyek a piaci versenyhelyzetben figyelembe veszik az üzleti és gazdasági élet valóságait, |
| --- | --- |

U.

mivel fontos olyan gyakorlatias ajánlásokat népszerűsíteni, amelyek a piaci versenyhelyzetben figyelembe veszik az üzleti és gazdasági élet valóságait,

| V. | mivel eddig nem végeztek elegendő uniós szintű kutatást a női vállalkozókról, amelyek információkkal szolgálhatnának az e területre vonatkozó uniós szintű politikák kidolgozásához és végrehajtásához, |
| --- | --- |

V.

mivel eddig nem végeztek elegendő uniós szintű kutatást a női vállalkozókról, amelyek információkkal szolgálhatnának az e területre vonatkozó uniós szintű politikák kidolgozásához és végrehajtásához,

| W. | mivel sok tagállamban az önálló vállalkozók nem rendelkeznek megfelelő társadalombiztosítási jogokkal – például anyasági vagy apasági szabadsággal, munkanélküliségi biztosítással, táppénzzel, rokkantsági ellátásokkal, nyugdíjellátással és gyermekgondozási szolgáltatásokkal –, jóllehet ezek a szolgáltatások nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a női vállalkozók össze tudják hangolni a családi életet és a szakmai kötelezettségeket, valamint hogy az Európai Unió kezelni tudja a demográfiai kihívásokat,, mivel a foglalkoztatási politikákra vonatkozó iránymutatásokban arra kérik a tagállamokat, hogy támogassák az önálló vállalkozókat, a megfelelő szociális biztonság garantálása mellett, |
| --- | --- |

W.

mivel sok tagállamban az önálló vállalkozók nem rendelkeznek megfelelő társadalombiztosítási jogokkal – például anyasági vagy apasági szabadsággal, munkanélküliségi biztosítással, táppénzzel, rokkantsági ellátásokkal, nyugdíjellátással és gyermekgondozási szolgáltatásokkal –, jóllehet ezek a szolgáltatások nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a női vállalkozók össze tudják hangolni a családi életet és a szakmai kötelezettségeket, valamint hogy az Európai Unió kezelni tudja a demográfiai kihívásokat,, mivel a foglalkoztatási politikákra vonatkozó iránymutatásokban arra kérik a tagállamokat, hogy támogassák az önálló vállalkozókat, a megfelelő szociális biztonság garantálása mellett,

| X. | mivel létezik a nőknek egy olyan csoportja, akik javarészt háztartási munkát vagy magán gondozási tevékenységet végeznek, hivatalosan nem állnak alkalmazásban és hivatalosan nem is önálló vállalkozók, ezért rájuk semmiféle szociális védelem nem vonatkozik, |
| --- | --- |

X.

mivel létezik a nőknek egy olyan csoportja, akik javarészt háztartási munkát vagy magán gondozási tevékenységet végeznek, hivatalosan nem állnak alkalmazásban és hivatalosan nem is önálló vállalkozók, ezért rájuk semmiféle szociális védelem nem vonatkozik,

A pénzügyi és képzési támogatáshoz való hozzáférés

| 1. | bátorítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi hatóságokat, hogy jobban használják ki a különleges támogatások, a kockázati tőke, a társadalombiztosítási juttatások, illetve a finanszírozáshoz való tisztességes és egyenlő hozzáférést lehetővé tevő kamatkedvezmények formájában a női vállalkozók rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségeket, mint például a Progress európai mikrofinanszírozási eszközt (EPMF), amely 25 000 eurós összegig nyújt mikrohiteleket mikrovállalatoknak, és azoknak, akik – például a munkanélküliek – a hagyományos banki szolgáltatások igénybevétele nélkül szeretnék elindítani saját vállalkozásukat; |
| --- | --- |

1.

bátorítja a Bizottságot, a tagállamokat, valamint a regionális és a helyi hatóságokat, hogy jobban használják ki a különleges támogatások, a kockázati tőke, a társadalombiztosítási juttatások, illetve a finanszírozáshoz való tisztességes és egyenlő hozzáférést lehetővé tevő kamatkedvezmények formájában a női vállalkozók rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségeket, mint például a Progress európai mikrofinanszírozási eszközt (EPMF), amely 25 000 eurós összegig nyújt mikrohiteleket mikrovállalatoknak, és azoknak, akik – például a munkanélküliek – a hagyományos banki szolgáltatások igénybevétele nélkül szeretnék elindítani saját vállalkozásukat;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy szervezzenek országos kampányokat – többek között workshopokat és szemináriumokat – annak érdekében, hogy támogassák a nőket és hatékonyabban tájékoztassák őket a Progress európai mikrofinanszírozási eszközről és az általa kínált valamennyi finanszírozási lehetőségről; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy szervezzenek országos kampányokat – többek között workshopokat és szemináriumokat – annak érdekében, hogy támogassák a nőket és hatékonyabban tájékoztassák őket a Progress európai mikrofinanszírozási eszközről és az általa kínált valamennyi finanszírozási lehetőségről;

| 3. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az EU egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is elismer, és bár jelentős előrelépés történt, a vállalkozás és a döntéshozatal terén továbbra is számos egyenlőtlenség tapasztalható a nők és a férfiak között; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nők és férfiak közötti egyenlőség az EU egyik alapelve, amelyet az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is elismer, és bár jelentős előrelépés történt, a vállalkozás és a döntéshozatal terén továbbra is számos egyenlőtlenség tapasztalható a nők és a férfiak között;

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a pénzügyi és gazdasági válság tovább mélyítette sok lehetséges női vállalkozó problémáit, különösen a vállalkozás első három évében; hangsúlyozza, hogy a nyereséges kkv-k akár nők, akár férfiak általi létrehozása segítheti a tagállamokat a fenntarthatóbb gazdasági növekedés elérésében; |
| --- | --- |

4.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a pénzügyi és gazdasági válság tovább mélyítette sok lehetséges női vállalkozó problémáit, különösen a vállalkozás első három évében; hangsúlyozza, hogy a nyereséges kkv-k akár nők, akár férfiak általi létrehozása segítheti a tagállamokat a fenntarthatóbb gazdasági növekedés elérésében;

| 5. | üdvözli, hogy a fent említett 800/2008/EK bizottsági rendeletben a női vállalkozásoknak nyújtott támogatások külön szakaszban szerepelnek; felszólítja a Bizottságot az említett támogatások fenntartásának biztosítására a következő közösségi támogatási keretben a rendelet lejárta után a női vállalkozók helyzetének erősítéséhez való hozzájárulás érdekében; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a fent említett 800/2008/EK bizottsági rendeletben a női vállalkozásoknak nyújtott támogatások külön szakaszban szerepelnek; felszólítja a Bizottságot az említett támogatások fenntartásának biztosítására a következő közösségi támogatási keretben a rendelet lejárta után a női vállalkozók helyzetének erősítéséhez való hozzájárulás érdekében;

| 6. | kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nők által irányított (és létrehozott) kkv-k is részesülhessenek a kkv-k számára kínált adózási előnyökből; |
| --- | --- |

6.

kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nők által irányított (és létrehozott) kkv-k is részesülhessenek a kkv-k számára kínált adózási előnyökből;

| 7. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet megfelelő végrehajtására, és annak biztosítására, hogy a fizetésképtelenné vált vagy szakmai pályafutásukat megszakító vállalkozók a talpra állás érdekében pénzügyi támogatáshoz és segítséghez juthassanak, hogy folytathassák üzleti törekvéseiket; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK tanácsi rendelet megfelelő végrehajtására, és annak biztosítására, hogy a fizetésképtelenné vált vagy szakmai pályafutásukat megszakító vállalkozók a talpra állás érdekében pénzügyi támogatáshoz és segítséghez juthassanak, hogy folytathassák üzleti törekvéseiket;

| 8. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a bevált gyakorlatok cseréjét az 1. célkitűzés hatálya alól kikerülő régiók, valamint a közelmúltban csatlakozott országok régiói között, hogy biztosítsák a női vállalkozók bevonását, különösen a kisüzemi mezőgazdaságban, annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra a megszerzett tapasztalatok átadása, és ezáltal elkerülhető legyen a támogatások hirtelen megvonása, valamint azzal a céllal, hogy a nemrégiben csatlakozott országokban kialakítsák és képzésben részesítsék a vezetői pozíciót betöltő nők új rétegét; |
| --- | --- |

8.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a bevált gyakorlatok cseréjét az 1. célkitűzés hatálya alól kikerülő régiók, valamint a közelmúltban csatlakozott országok régiói között, hogy biztosítsák a női vállalkozók bevonását, különösen a kisüzemi mezőgazdaságban, annak érdekében, hogy lehetővé váljon számukra a megszerzett tapasztalatok átadása, és ezáltal elkerülhető legyen a támogatások hirtelen megvonása, valamint azzal a céllal, hogy a nemrégiben csatlakozott országokban kialakítsák és képzésben részesítsék a vezetői pozíciót betöltő nők új rétegét;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy mozdítsák elő a női vállalkozókat, az őket célzó pénzügyi támogatást és a pályaorientációs struktúrát, valamint a vállalkozói szervezetekkel és iskolákkal, valamint a nőket érintő kérdésekkel foglalkozó nemzeti szervezetekkel együttműködésben alakítsanak ki befektetésre felkészítő programokat, amelyek életképes üzleti tervek létrehozásában, illetve a potenciális befektetők meglelésében és meghatározásában segítik a női vállalkozókat; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy mozdítsák elő a női vállalkozókat, az őket célzó pénzügyi támogatást és a pályaorientációs struktúrát, valamint a vállalkozói szervezetekkel és iskolákkal, valamint a nőket érintő kérdésekkel foglalkozó nemzeti szervezetekkel együttműködésben alakítsanak ki befektetésre felkészítő programokat, amelyek életképes üzleti tervek létrehozásában, illetve a potenciális befektetők meglelésében és meghatározásában segítik a női vállalkozókat;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják ki a női vállalkozók előtt álló akadályokat, és különösen arra, hogy végezzenek átfogó elemzést a nők finanszírozáshoz való hozzájutásáról; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják ki a női vállalkozók előtt álló akadályokat, és különösen arra, hogy végezzenek átfogó elemzést a nők finanszírozáshoz való hozzájutásáról;

| 11. | felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a bankokat és a pénzintézeteket, hogy vegyék fontolóra „nőbarát” üzleti támogatási szolgáltatások bevezetését; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a bankokat és a pénzintézeteket, hogy vegyék fontolóra „nőbarát” üzleti támogatási szolgáltatások bevezetését;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy fontolják meg pártfogói formák és támogatási programok kidolgozását, különösen az aktív öregedéssel kapcsolatos programok felhasználásával, amelyek hasznosítják a nyugdíjas férfi és női vállalkozó szakmabeliek tanácsait és tapasztalatát; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy fontolják meg pártfogói formák és támogatási programok kidolgozását, különösen az aktív öregedéssel kapcsolatos programok felhasználásával, amelyek hasznosítják a nyugdíjas férfi és női vállalkozó szakmabeliek tanácsait és tapasztalatát;

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet az 50 év feletti korosztályhoz tartozó nők helyzetére, és segítsék őket saját vállalkozásuk létrehozásában; |
| --- | --- |

13.

felhívja a tagállamokat, hogy szenteljenek különös figyelmet az 50 év feletti korosztályhoz tartozó nők helyzetére, és segítsék őket saját vállalkozásuk létrehozásában;

| 14. | kitart amellett, hogy a tagállamoknak olyan politikákat kell végrehajtaniuk, amelyek lehetővé teszik a nők számára a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly kialakítását, és amelyek megfelelő gyermekgondozó intézményeket hoznak létre, mivel azok költségessége, hiánya és alacsony színvonala további akadályokat jelent a nők számára abban, hogy vállalkozást indítsanak; |
| --- | --- |

14.

kitart amellett, hogy a tagállamoknak olyan politikákat kell végrehajtaniuk, amelyek lehetővé teszik a nők számára a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly kialakítását, és amelyek megfelelő gyermekgondozó intézményeket hoznak létre, mivel azok költségessége, hiánya és alacsony színvonala további akadályokat jelent a nők számára abban, hogy vállalkozást indítsanak;

| 15. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a női vállalkozók hozzáférését a kockázati potenciált felmérő, tapasztalt tanácsadók vezette növekedési potenciálértékelésekhez; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a női vállalkozók hozzáférését a kockázati potenciált felmérő, tapasztalt tanácsadók vezette növekedési potenciálértékelésekhez;

| 16. | megállapítja, hogy a közelmúltban elvégzett néhány tanulmány szerint a női vállalkozók a férfiaknál óvatosabbak a gazdasági és pénzügyi kockázatvállalás terén; úgy véli, hogy alaposabban meg kell vizsgálni az ilyen tanulmányok eredményeit annak megállapítása érdekében, hogy azok pontosak-e és milyen következtetéseket kell levonni belőlük; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy a közelmúltban elvégzett néhány tanulmány szerint a női vállalkozók a férfiaknál óvatosabbak a gazdasági és pénzügyi kockázatvállalás terén; úgy véli, hogy alaposabban meg kell vizsgálni az ilyen tanulmányok eredményeit annak megállapítása érdekében, hogy azok pontosak-e és milyen következtetéseket kell levonni belőlük;

| 17. | felszólítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy karoljanak fel országos oktatási koncepciókat annak érdekében, hogy felhívják a lányok figyelmét a vállalkozásokra és a női vállalatirányításra, valamint alakítsanak ki fiatal vállalkozói programokat az iskolákban, hogy egy tanév során a diáklányok – kívánság szerint – megtapasztalhassák egy vállalkozás életciklusát az indulástól a vállalatvezetésen keresztül a felszámolásig, összekötve e folyamatot a tanárok és a helyi üzleti közösség tevékeny időskort élő tanácsadói részéről történő felkarolással; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy karoljanak fel országos oktatási koncepciókat annak érdekében, hogy felhívják a lányok figyelmét a vállalkozásokra és a női vállalatirányításra, valamint alakítsanak ki fiatal vállalkozói programokat az iskolákban, hogy egy tanév során a diáklányok – kívánság szerint – megtapasztalhassák egy vállalkozás életciklusát az indulástól a vállalatvezetésen keresztül a felszámolásig, összekötve e folyamatot a tanárok és a helyi üzleti közösség tevékeny időskort élő tanácsadói részéről történő felkarolással;

| 18. | elismeri, hogy már fiatal kortól sok lányt eltántorítanak az alapvetően „férfiasnak” vélt iskolai és egyetemi tárgyak – például a természettudományok, a matematika és a technológia – tanulásától; ajánlja a vállalkozási alapismeretekről szóló alapozó foglalkozások bevezetését és a lányok előtt nyitva álló tárgyak és karrierlehetőségek sorának kiszélesítését, hogy képesek legyenek megszerezni a sikeres vállalkozáshoz szükséges tudásalapot és a készségek teljes tárházát; kiemeli annak fontosságát, hogy a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás révén előmozdítsák a lányok és a nők foglalkoztathatóságát; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy már fiatal kortól sok lányt eltántorítanak az alapvetően „férfiasnak” vélt iskolai és egyetemi tárgyak – például a természettudományok, a matematika és a technológia – tanulásától; ajánlja a vállalkozási alapismeretekről szóló alapozó foglalkozások bevezetését és a lányok előtt nyitva álló tárgyak és karrierlehetőségek sorának kiszélesítését, hogy képesek legyenek megszerezni a sikeres vállalkozáshoz szükséges tudásalapot és a készségek teljes tárházát; kiemeli annak fontosságát, hogy a készségek fejlesztése és az egész életen át tartó tanulás révén előmozdítsák a lányok és a nők foglalkoztathatóságát;

| 19. | kéri az uniós intézményeket, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy bátorítsák az európai egyetemeken az egyéves női vállalkozói vagy gyakornoki programokat és csereprogramokat, amelyek keretében a hallgatók valós üzleti koncepción alapuló fejlesztési projekteket bonyolítanának le azzal a céllal, hogy már az iskolaévek során életképes és nyereséges vállalatot hozzanak létre; úgy véli továbbá, hogy a volt hallgatók és a jelenlegi diákok szövetségeinek tevékenységei e folyamat szerves részét kell, hogy képezzék, hogy önbizalmat és „szerepminta” gondolkodásmódot alakítsanak ki a diákokban; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét e téren; |
| --- | --- |

19.

kéri az uniós intézményeket, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy bátorítsák az európai egyetemeken az egyéves női vállalkozói vagy gyakornoki programokat és csereprogramokat, amelyek keretében a hallgatók valós üzleti koncepción alapuló fejlesztési projekteket bonyolítanának le azzal a céllal, hogy már az iskolaévek során életképes és nyereséges vállalatot hozzanak létre; úgy véli továbbá, hogy a volt hallgatók és a jelenlegi diákok szövetségeinek tevékenységei e folyamat szerves részét kell, hogy képezzék, hogy önbizalmat és „szerepminta” gondolkodásmódot alakítsanak ki a diákokban; kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét e téren;

| 20. | kéri a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy hívják fel a figyelmet az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” nevű európai vállalkozói csereprogramra és nyújtsanak számára támogatást, amelynek specifikus célja, hogy hozzájáruljon a vállalkozáskészség fejlesztéséhez, a potenciális induló uniós vállalkozók és számos új mikro-, illetve kisvállalkozás nemzetközivé tételének és versenyképességének fellendítéséhez, és amely program az újdonsült vállalkozóknak lehetőséget kínál arra, hogy saját kkv-jukban akár hat hónapig együtt dolgozzanak egy másik uniós országban egy tapasztalt vállalkozóval; javasolja, hogy a kiemelkedő potenciállal rendelkező női hallgatók kapjanak specifikus ösztöndíjakat, amilyenek például az uniós Leonardo da Vinci program ösztöndíjai, amelyek a sikeres végzősök számára a legjobb gyakorlat díjának átadásával érnék el fénypontjukat; |
| --- | --- |

20.

kéri a tagállamokat és a Businesseurope szervezetet, hogy hívják fel a figyelmet az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” nevű európai vállalkozói csereprogramra és nyújtsanak számára támogatást, amelynek specifikus célja, hogy hozzájáruljon a vállalkozáskészség fejlesztéséhez, a potenciális induló uniós vállalkozók és számos új mikro-, illetve kisvállalkozás nemzetközivé tételének és versenyképességének fellendítéséhez, és amely program az újdonsült vállalkozóknak lehetőséget kínál arra, hogy saját kkv-jukban akár hat hónapig együtt dolgozzanak egy másik uniós országban egy tapasztalt vállalkozóval; javasolja, hogy a kiemelkedő potenciállal rendelkező női hallgatók kapjanak specifikus ösztöndíjakat, amilyenek például az uniós Leonardo da Vinci program ösztöndíjai, amelyek a sikeres végzősök számára a legjobb gyakorlat díjának átadásával érnék el fénypontjukat;

| 21. | ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok támogassák a közbeszerzési szerződésekhez való egyenlő hozzáférést, és nemi szempontból tegyék semlegessé a közszférában alkalmazott közbeszerzési politikát; |
| --- | --- |

21.

ragaszkodik ahhoz, hogy a tagállamok támogassák a közbeszerzési szerződésekhez való egyenlő hozzáférést, és nemi szempontból tegyék semlegessé a közszférában alkalmazott közbeszerzési politikát;

A hagyományos üzleti hálózatépítési lehetőségekhez, illetve információs és kommunikációs technológiához való hozzáférés

| 22. | felkéri a tagállamokat a határokon átnyúló együttműködési programok ösztönzésére, amelyek célja, hogy határokon átnyúló támogató központokat hozzanak létre a női vállalkozók számára, hogy alapot szolgáltassanak a tapasztalatcseréhez, a források racionalizálásához és a bevált gyakorlatok megosztásához; |
| --- | --- |

22.

felkéri a tagállamokat a határokon átnyúló együttműködési programok ösztönzésére, amelyek célja, hogy határokon átnyúló támogató központokat hozzanak létre a női vállalkozók számára, hogy alapot szolgáltassanak a tapasztalatcseréhez, a források racionalizálásához és a bevált gyakorlatok megosztásához;

| 23. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a tudatosító és a nőket kapcsolatépítő támogatásban részesítő információs és kommunikációs technológiákat; kéri, hogy a széles sávú összeköttetések javításával orvosolják az Európa-szerte fennálló digitális szakadék problémáját, ezáltal biztosítva a nők számára azt a rugalmasságot, hogy – ha úgy kívánják – saját otthonukból vezethessenek sikeresen vállalkozást; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy használják ki a tudatosító és a nőket kapcsolatépítő támogatásban részesítő információs és kommunikációs technológiákat; kéri, hogy a széles sávú összeköttetések javításával orvosolják az Európa-szerte fennálló digitális szakadék problémáját, ezáltal biztosítva a nők számára azt a rugalmasságot, hogy – ha úgy kívánják – saját otthonukból vezethessenek sikeresen vállalkozást;

| 24. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy versenyképes üzleti készségek kifejlesztése és erősítése céljából bátorítsák a nők részvételét az üzleti közösség fő vonalát alkotó helyi kereskedelmi kamarákban, lobbicsoportokban és ipari szervezetekben, a kereskedelmi kamarák részéről pedig azt várja, hogy aktívan kérjék fel a női vállalkozókat a részvételre, illetve mozdítsák elő a női vállalkozókat segítő külön szolgálatok és képviseleti csoportok létrehozását szerepvállalásuk elősegítése és a vállalkozói kultúra kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy versenyképes üzleti készségek kifejlesztése és erősítése céljából bátorítsák a nők részvételét az üzleti közösség fő vonalát alkotó helyi kereskedelmi kamarákban, lobbicsoportokban és ipari szervezetekben, a kereskedelmi kamarák részéről pedig azt várja, hogy aktívan kérjék fel a női vállalkozókat a részvételre, illetve mozdítsák elő a női vállalkozókat segítő külön szolgálatok és képviseleti csoportok létrehozását szerepvállalásuk elősegítése és a vállalkozói kultúra kialakítása érdekében;

| 25. | arra kéri a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák a nem kormányzati szervezetek szerepét a női vállalkozók ösztönzésében és segítésében; |
| --- | --- |

25.

arra kéri a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák a nem kormányzati szervezetek szerepét a női vállalkozók ösztönzésében és segítésében;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét a nők vállalkozó szellemének fokozása érdekében; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a Business Europe szervezetet, hogy bátorítsák a női vállalkozókat, és gondoskodjanak arról, hogy kapcsolatban álljanak a más területeken megfelelő szerepben lévő üzleti partnerekkel, hogy alkalmuk nyíljon tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjére, és jobban megérthessék a tágabb értelemben vett üzleti életet; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa a bevált gyakorlatok cseréjét a nők vállalkozó szellemének fokozása érdekében; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a Business Europe szervezetet, hogy bátorítsák a női vállalkozókat, és gondoskodjanak arról, hogy kapcsolatban álljanak a más területeken megfelelő szerepben lévő üzleti partnerekkel, hogy alkalmuk nyíljon tapasztalatok és bevált gyakorlatok cseréjére, és jobban megérthessék a tágabb értelemben vett üzleti életet;

| 27. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Enterprise Europe hálózat részeként hozzanak létre olyan tanácsadó testületeket, amelyek speciális szakértelemmel rendelkeznek a női vállalkozók előtt álló kihívások és akadályok terén, és amelyek egyetlen kapcsolattartó pontként is szolgálhatnak azokban az esetekben, amikor a pénzügyi szolgáltatók megkülönböztetést alkalmaznak a hitelhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

27.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Enterprise Europe hálózat részeként hozzanak létre olyan tanácsadó testületeket, amelyek speciális szakértelemmel rendelkeznek a női vállalkozók előtt álló kihívások és akadályok terén, és amelyek egyetlen kapcsolattartó pontként is szolgálhatnak azokban az esetekben, amikor a pénzügyi szolgáltatók megkülönböztetést alkalmaznak a hitelhez való hozzáférés tekintetében;

| 28. | elismeri a nő nagykövetek jelentőségét, mint például a „Női vállalkozók nagyköveteinek európai hálózatát” (ENFEA), amely rávilágít arra a szerepre, amelyet a nők játszhatnak munkahelyteremtésben és a versenyképesség előmozdításában azáltal, hogy más nőket és fiatal lányokat saját vállalkozásuk felépítésére ihletnek iskolai, egyetemi, közösségi és médiatevékenységeken keresztül; megjegyzi, hogy a nagyköveteknek különféle háttérrel kell rendelkezniük, különböző életkorúak és különféle tapasztalatokkal kell rendelkezniük, és minden iparágban aktívan kell tevékenykedniük; |
| --- | --- |

28.

elismeri a nő nagykövetek jelentőségét, mint például a „Női vállalkozók nagyköveteinek európai hálózatát” (ENFEA), amely rávilágít arra a szerepre, amelyet a nők játszhatnak munkahelyteremtésben és a versenyképesség előmozdításában azáltal, hogy más nőket és fiatal lányokat saját vállalkozásuk felépítésére ihletnek iskolai, egyetemi, közösségi és médiatevékenységeken keresztül; megjegyzi, hogy a nagyköveteknek különféle háttérrel kell rendelkezniük, különböző életkorúak és különféle tapasztalatokkal kell rendelkezniük, és minden iparágban aktívan kell tevékenykedniük;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy folytasson kampányt, amely a nők szakmai tevékenységét népszerűsíti saját vállalkozások indítása révén, és egyúttal tájékoztasson a különféle elérhető eszközökről, amelyek elősegítik a gazdasági tevékenység megkezdését; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy folytasson kampányt, amely a nők szakmai tevékenységét népszerűsíti saját vállalkozások indítása révén, és egyúttal tájékoztasson a különféle elérhető eszközökről, amelyek elősegítik a gazdasági tevékenység megkezdését;

| 30. | úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az EU harmadik országokban működő küldöttségei – a tagállamok kereskedelmi küldöttségeivel együttműködve – elősegíthetnék a nők által irányított kkv-k hálózatainak kialakítását, |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) és az EU harmadik országokban működő küldöttségei – a tagállamok kereskedelmi küldöttségeivel együttműködve – elősegíthetnék a nők által irányított kkv-k hálózatainak kialakítását,

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy az Élet- és Munkakörülmények Javításáért Európai Alapítvány, illetve a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete segítségével gyűjtsön összehasonlítható és átfogó adatokat az Európai Unió női vállalkozóiról (mint például a női vállalkozók életkora, üzleti szakterülete, vállalkozásuk élettartama, valamint etnikai hovatartozása, a személyes adatok védelmére vonatkozó tagállami szabályokkal összhangban), anélkül, hogy ez külön terhet róna a KKV-kra, és elemezze ezeket az adatokat a kkv-teljesítményértékelőnek az uniós kkv-król szóló éves jelentésében; úgy véli, hogy az összegyűjtött adatoknak és információknak pedig fel kell világosítaniuk a döntéshozókat a női vállalkozók előtt álló egyedi problémákról; |
| --- | --- |

31.

felszólítja a Bizottságot, hogy az Élet- és Munkakörülmények Javításáért Európai Alapítvány, illetve a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete segítségével gyűjtsön összehasonlítható és átfogó adatokat az Európai Unió női vállalkozóiról (mint például a női vállalkozók életkora, üzleti szakterülete, vállalkozásuk élettartama, valamint etnikai hovatartozása, a személyes adatok védelmére vonatkozó tagállami szabályokkal összhangban), anélkül, hogy ez külön terhet róna a KKV-kra, és elemezze ezeket az adatokat a kkv-teljesítményértékelőnek az uniós kkv-król szóló éves jelentésében; úgy véli, hogy az összegyűjtött adatoknak és információknak pedig fel kell világosítaniuk a döntéshozókat a női vállalkozók előtt álló egyedi problémákról;

| 32. | üdvözli a Bizottság női újítókról és női vállalkozókról szóló 2008. évi tanulmányát, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy igazodjanak az abban foglalt szakpolitikai ajánlásokhoz; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság női újítókról és női vállalkozókról szóló 2008. évi tanulmányát, és arra sürgeti a tagállamokat, hogy igazodjanak az abban foglalt szakpolitikai ajánlásokhoz;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális, illetve a helyi hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy szociális és közösségi szolgáltatások terén a női vállalkozókat az alkalmazottakkal azonos bánásmódban részesítsék, továbbá, hogy javítsák a kkv-kben a női vállalkozók és társvállalkozók társadalmi helyzetét kedvezőbb anyasági támogatások, jobb gyermekgondozási intézmények, illetve az idősebbek és a különleges szükségletekkel rendelkező személyek számára létrehozott gondozási létesítmények, valamint jobb szociális biztonság révén és a nemi sztereotípiák megszüntetése és kulturális és jogi helyzetük javítása által, különösen városban és vidéken, tudományos, műszaki, környezetvédelmi, mezőgazdasági, ipari téren, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológia, illetve az új média terén; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális, illetve a helyi hatóságokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak érdekében, hogy szociális és közösségi szolgáltatások terén a női vállalkozókat az alkalmazottakkal azonos bánásmódban részesítsék, továbbá, hogy javítsák a kkv-kben a női vállalkozók és társvállalkozók társadalmi helyzetét kedvezőbb anyasági támogatások, jobb gyermekgondozási intézmények, illetve az idősebbek és a különleges szükségletekkel rendelkező személyek számára létrehozott gondozási létesítmények, valamint jobb szociális biztonság révén és a nemi sztereotípiák megszüntetése és kulturális és jogi helyzetük javítása által, különösen városban és vidéken, tudományos, műszaki, környezetvédelmi, mezőgazdasági, ipari téren, és az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológia, illetve az új média terén;

| 34. | sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a roma nők önfoglalkoztatása előtt álló akadályokat, és hozzanak létre programokat a roma női vállalkozók és önálló vállalkozók elérhető, gyors és kis költséggel járó regisztrációjának lehetővé tétele érdekében, továbbá hozzanak létre elérhető hitellehetőségeket – ideértve a mikrohitelt is – a roma nők vállalkozásainak finanszírozása érdekében, és sürgeti a Bizottságot, hogy releváns finanszírozási mechanizmusok révén támogassa ezeket a tevékenységeket; |
| --- | --- |

34.

sürgeti a tagállamokat, hogy vizsgálják meg a roma nők önfoglalkoztatása előtt álló akadályokat, és hozzanak létre programokat a roma női vállalkozók és önálló vállalkozók elérhető, gyors és kis költséggel járó regisztrációjának lehetővé tétele érdekében, továbbá hozzanak létre elérhető hitellehetőségeket – ideértve a mikrohitelt is – a roma nők vállalkozásainak finanszírozása érdekében, és sürgeti a Bizottságot, hogy releváns finanszírozási mechanizmusok révén támogassa ezeket a tevékenységeket;

| 35. | felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan küzdjenek a színlelt önfoglalkoztatás ellen az önfoglalkoztatás fogalmának pontos meghatározásával és a színlelt önfoglalkoztatás szankcionálásával; |
| --- | --- |

35.

felszólítja a tagállamokat, hogy aktívan küzdjenek a színlelt önfoglalkoztatás ellen az önfoglalkoztatás fogalmának pontos meghatározásával és a színlelt önfoglalkoztatás szankcionálásával;

| 36. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan programok létrehozására, amelyek célja, hogy segítséget nyújtsanak a háztartási munkát, gondozást vagy egyéb szolgáltatást végző személyek – elsősorban nők – számára, akik nem állnak alkalmazásban és nem is önálló vállalkozók, hogy bejelentett önálló vállalkozókká válhassanak vagy elindíthassák saját vállalkozásukat; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat olyan programok létrehozására, amelyek célja, hogy segítséget nyújtsanak a háztartási munkát, gondozást vagy egyéb szolgáltatást végző személyek – elsősorban nők – számára, akik nem állnak alkalmazásban és nem is önálló vállalkozók, hogy bejelentett önálló vállalkozókká válhassanak vagy elindíthassák saját vállalkozásukat;

| 37. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak támogatást azon nőknek, akik vállalkozást kívánnak indítani vagy vásárolni, vagy át szeretnék venni a családi vállalkozás vezetését, ideértve a szellemi szabadfoglalkozásúakat, például a magánjogi vagy orvosi praxissal rendelkezőket is; úgy véli, hogy e támogatásnak megfelelő képzési szemináriumokat és workshopokat kell magában foglalnia, hogy lehetővé tegyék e nők számára a vezetési készségek elsajátítását, amelyekkel sikeresen eligazodnak egy adásvételi helyzetben, különösen ami a becsléseket, a vállalat értékelését, a banki és jogi ügyleteket illeti: elismeri, hogy különös figyelmet kell fordítani a 25 év alatti és az 50 év feletti nőkre, mivel őket a pénzügyi válság erőteljesebben érinti; |
| --- | --- |

37.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak támogatást azon nőknek, akik vállalkozást kívánnak indítani vagy vásárolni, vagy át szeretnék venni a családi vállalkozás vezetését, ideértve a szellemi szabadfoglalkozásúakat, például a magánjogi vagy orvosi praxissal rendelkezőket is; úgy véli, hogy e támogatásnak megfelelő képzési szemináriumokat és workshopokat kell magában foglalnia, hogy lehetővé tegyék e nők számára a vezetési készségek elsajátítását, amelyekkel sikeresen eligazodnak egy adásvételi helyzetben, különösen ami a becsléseket, a vállalat értékelését, a banki és jogi ügyleteket illeti: elismeri, hogy különös figyelmet kell fordítani a 25 év alatti és az 50 év feletti nőkre, mivel őket a pénzügyi válság erőteljesebben érinti;

| 38. | felszólítja Lengyelországot, hogy elnöksége idején hívja fel a figyelmet a női vállalkozók helyzetére, különösen október elején, az európai kis- és középvállalkozások hete alkalmával; felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb javasoljon cselekvési tervet a vállalkozó nők arányának megnövelésére, illetve tudatosságnövelő kampányokra az olyan sztereotípiák feloldása érdekében, amelyek szerint a nők nem lehetnek sikeres vállalkozásvezetők; |
| --- | --- |

38.

felszólítja Lengyelországot, hogy elnöksége idején hívja fel a figyelmet a női vállalkozók helyzetére, különösen október elején, az európai kis- és középvállalkozások hete alkalmával; felszólítja a Bizottságot, hogy mielőbb javasoljon cselekvési tervet a vállalkozó nők arányának megnövelésére, illetve tudatosságnövelő kampányokra az olyan sztereotípiák feloldása érdekében, amelyek szerint a nők nem lehetnek sikeres vállalkozásvezetők;

| 39. | felszólítja a családi vállalkozásokat, hogy biztosítsanak azonos lehetőségeket a női rokonok – például a leánygyermekek – számára, amikor a vállalkozás valamely rokonnak történő továbbadásáról vagy átadásáról döntenek; |
| --- | --- |

39.

felszólítja a családi vállalkozásokat, hogy biztosítsanak azonos lehetőségeket a női rokonok – például a leánygyermekek – számára, amikor a vállalkozás valamely rokonnak történő továbbadásáról vagy átadásáról döntenek;

| 40. | felkéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik a párhuzamos családi és szakmai kötelezettségek összehangolását a nők foglalkoztatásának megkönnyítése, valamint az önfoglalkoztatók szakmai kilátásainak javítása érdekében; |
| --- | --- |

40.

felkéri a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek elősegítik a párhuzamos családi és szakmai kötelezettségek összehangolását a nők foglalkoztatásának megkönnyítése, valamint az önfoglalkoztatók szakmai kilátásainak javítása érdekében;

| 41. | felkéri a Bizottságot a nőkről kialakult kép javítására valamennyi kommunikációs csatornán a médiában, ellensúlyozva az előítéleteket, amelyek szerint a nők alapvetően sebezhetők, valamint vélhetően képtelenek és alkalmatlanok a vállalatvezetésre; |
| --- | --- |

41.

felkéri a Bizottságot a nőkről kialakult kép javítására valamennyi kommunikációs csatornán a médiában, ellensúlyozva az előítéleteket, amelyek szerint a nők alapvetően sebezhetők, valamint vélhetően képtelenek és alkalmatlanok a vállalatvezetésre;

| 42. | hangsúlyozza a pozitív cselekvések kidolgozására és megvalósítására, valamint a nemek közötti egyenlőséget támogató emberierőforrás-politikákra irányuló kezdeményezések ösztönzésének szükségességét a vállalkozásokban, egyúttal nagyobb hangsúlyt fektetve az olyan tudatosságnövelő és képzési tevékenységekre, amelyek a szervezeteknél és vállalkozásoknál lehetővé teszik a múltban sikeres gyakorlatok előmozdítását, átvételét és bevezetését; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza a pozitív cselekvések kidolgozására és megvalósítására, valamint a nemek közötti egyenlőséget támogató emberierőforrás-politikákra irányuló kezdeményezések ösztönzésének szükségességét a vállalkozásokban, egyúttal nagyobb hangsúlyt fektetve az olyan tudatosságnövelő és képzési tevékenységekre, amelyek a szervezeteknél és vállalkozásoknál lehetővé teszik a múltban sikeres gyakorlatok előmozdítását, átvételét és bevezetését;

| 43. | elismeri, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag 2011. február 23-i felülvizsgálata határozottan előtérbe helyezte a kkv-kat, de kéri, hogy a „gondolkodj először kicsiben” elgondolást az EU és a tagállamok által végrehajtott minden cselekvésben vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

43.

elismeri, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag 2011. február 23-i felülvizsgálata határozottan előtérbe helyezte a kkv-kat, de kéri, hogy a „gondolkodj először kicsiben” elgondolást az EU és a tagállamok által végrehajtott minden cselekvésben vegyék figyelembe;

| 44. | felhívja a tagállamokat olyan programok támogatására, amelyek lehetővé teszik a migráns nők számára az önfoglalkoztatást vagy a vállalkozásindítást, olyan eszközök segítségével, mint például a képzési és szakmai támogatási politikák, valamint a hitelhozzáférést támogató intézkedések; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat olyan programok támogatására, amelyek lehetővé teszik a migráns nők számára az önfoglalkoztatást vagy a vállalkozásindítást, olyan eszközök segítségével, mint például a képzési és szakmai támogatási politikák, valamint a hitelhozzáférést támogató intézkedések;

| 45. | felszólítja a tagállamokat a nemek közötti egyenlőség előmozdítására törekvő, valamint a munkahely és a családi élet közötti egyensúlyt elősegítő vállalkozások elismerésére, aminek célja, hogy hozzájáruljanak mindazon gyakorlatok terjesztéséhez, amelyek a kiválóságot szolgálják ezen a területen; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a tagállamokat a nemek közötti egyenlőség előmozdítására törekvő, valamint a munkahely és a családi élet közötti egyensúlyt elősegítő vállalkozások elismerésére, aminek célja, hogy hozzájáruljanak mindazon gyakorlatok terjesztéséhez, amelyek a kiválóságot szolgálják ezen a területen;

| 46. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a vállalatok igazgatótanácsában, különösen ha annak a tagállamok is részvényesei; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a nők és férfiak kiegyensúlyozott képviseletét a vállalatok igazgatótanácsában, különösen ha annak a tagállamok is részvényesei;

| 47. | kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást a női irányítás alatt álló vállalatok körében, annak érdekében, hogy segítsenek biztosítani a nők munkavégzésének és munkaidejének rugalmasabb szervezését, valamint a családbarát szolgáltatásokra ösztönzést; |
| --- | --- |

47.

kéri a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a vállalati társadalmi felelősségvállalást a női irányítás alatt álló vállalatok körében, annak érdekében, hogy segítsenek biztosítani a nők munkavégzésének és munkaidejének rugalmasabb szervezését, valamint a családbarát szolgáltatásokra ösztönzést;

| 48. | felhívja a Bizottságot a nőkre irányuló szakképzési politikák és programok előmozdítására, ideértve a számítástechnikai ismeretek fejlesztését is, annak érdekében, hogy növeljék a nők részvételét az ipari ágazatokban, figyelembe véve a helyi, nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló pénzügyi támogatásokat, és komolyabb ösztönzőket nyújtva ahhoz, hogy azokkal a nagyvállalatok és a kkv-k is éljenek; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot a nőkre irányuló szakképzési politikák és programok előmozdítására, ideértve a számítástechnikai ismeretek fejlesztését is, annak érdekében, hogy növeljék a nők részvételét az ipari ágazatokban, figyelembe véve a helyi, nemzeti és uniós szinten rendelkezésre álló pénzügyi támogatásokat, és komolyabb ösztönzőket nyújtva ahhoz, hogy azokkal a nagyvállalatok és a kkv-k is éljenek;

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az ipari kkv-kben foglalkoztatott nőkre irányuló szakképzési programok számára nyújtott támogatást, valamint a kutatás és az innováció támogatását, összhangban a hetedik keretprogrammal és a Kisvállalkozások Európai Chartájával, az Európai Tanács 2000. június 19-20-án Santa Maria da Feirában megrendezett ülése elnökségi következtetéseinek III. mellékletében elfogadottak szerint; |
| --- | --- |

49.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza az ipari kkv-kben foglalkoztatott nőkre irányuló szakképzési programok számára nyújtott támogatást, valamint a kutatás és az innováció támogatását, összhangban a hetedik keretprogrammal és a Kisvállalkozások Európai Chartájával, az Európai Tanács 2000. június 19-20-án Santa Maria da Feirában megrendezett ülése elnökségi következtetéseinek III. mellékletében elfogadottak szerint;

| 50. | rámutat annak szükségességére, hogy női hálózatokat hozzanak létre a vállalatokon belül, az azonos iparágban működő vállalatok között, valamint az iparágak között egyaránt; |
| --- | --- |

50.

rámutat annak szükségességére, hogy női hálózatokat hozzanak létre a vállalatokon belül, az azonos iparágban működő vállalatok között, valamint az iparágak között egyaránt;

| 51. | sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot olyan stratégiák kidolgozására és végrehajtására, amelyek a tudomány és a technológia területén dolgozó nők munkakörnyezetét és szakmai előmenetelét érintő különbségeket orvosolják; |
| --- | --- |

51.

sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot olyan stratégiák kidolgozására és végrehajtására, amelyek a tudomány és a technológia területén dolgozó nők munkakörnyezetét és szakmai előmenetelét érintő különbségeket orvosolják;

| 52. | fontosnak tartja a nőknek az ipari kutatásban és a legmodernebb iparágakban való részvételével kapcsolatos helyes gyakorlatok terjesztését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozottan felhívják a nemi szempontokra azon vállalatvezetők figyelmét, ahol alacsony a nők részvétele, aminek később számszerűsített célok formájában is meg kell jelennie; |
| --- | --- |

52.

fontosnak tartja a nőknek az ipari kutatásban és a legmodernebb iparágakban való részvételével kapcsolatos helyes gyakorlatok terjesztését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy fokozottan felhívják a nemi szempontokra azon vállalatvezetők figyelmét, ahol alacsony a nők részvétele, aminek később számszerűsített célok formájában is meg kell jelennie;

*

* *

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

53.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 214., 2008.8.9., 3. o.

(2)  HL L 180., 2010.7.15., 1. o.

(3)  HL L 308., 2010.11.24., 46. o.

(4)  HL L 160., 2000.6.30., 1. o.

(5)  HL C 87. E, 2010.4.1., 48. o.

(6)  HL C 316. E, 2006.12.22., 378. o.

(7)  HL C 279. E, 2003.11.20., 78. o.

(8)  ‘A Framework for Addressing and Measuring Entrepreneurship’, N. Ahmad és A.N. Hoffman, 2008. január 24., STD/DOC (2008) 2.

---

2011. szeptember 14., szerda

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/66

---

2011. szeptember 14., szerdaÉves jelentés az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről

P7_TA(2011)0377

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentésről (2009) (2011/2027(INI))

2013/C 51 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a hatékonyabb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatékonyabb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló huszonhetedik éves jelentésre (2009) (COM(2010)0538), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló huszonhetedik éves jelentésre (2009) (COM(2010)0538),

| — | tekintettel a kapcsolódó bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2010)1143 és SEC(2010)1144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kapcsolódó bizottsági személyzeti munkadokumentumokra (SEC(2010)1143 és SEC(2010)1144),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU Pilot értékelő jelentése” című dokumentumára (COM(2010)0070),

| — | tekintettel az EUMSZ 260. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre SEC(2010)1371), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 260. cikke (3) bekezdésének végrehajtásáról szóló bizottsági közleményre SEC(2010)1371),

| — | tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az eredmények Európája – a közösségi jog alkalmazása” című, 2007. szeptember 5-i bizottsági közleményre (COM(2007)0502),

| — | tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségi jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i bizottsági közleményre (COM(2002)0141),

| — | tekintettel 2010. november 25-i állásfoglalására a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának figyelemmel kíséréséről szóló huszonhatodik éves jelentéséről (2008) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. november 25-i állásfoglalására a Bizottságnak a közösségi jog alkalmazásának figyelemmel kíséréséről szóló huszonhatodik éves jelentéséről (2008) (2),

| — | tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló huszonhatodik éves jelentésről (2008) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására adott bizottsági válaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló huszonhatodik éves jelentésről (2008) szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására adott bizottsági válaszra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0249/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0249/2011),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett és számos olyan új jogalapot vezetett be, amelyek célja az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítése; |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés 2009. december 1-jén hatályba lépett és számos olyan új jogalapot vezetett be, amelyek célja az uniós jog végrehajtásának, alkalmazásának és érvényesítésének megkönnyítése;

| B. | mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak, |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 298. cikkében foglaltak értelmében feladataik ellátása során az Unió intézményei, szervei és ügynökségei a nyitott, hatékony és független európai igazgatásra támaszkodnak,

| 1. | úgy véli, hogy az EUSZ 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” lép fel; ennek megfelelően a Szerződésekből következő kötelezettségét, beleértve az állampolgárok alapvető jogaival kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesítő tagállam elleni jogsértési eljárás elindításával kapcsolatos bizottsági hatáskör és feladat az EU jogrendjének sarkalatos pontja, és egybevág a jogállamiságon alapuló Unió koncepciójával; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy az EUSZ 17. cikkében foglaltak értelmében a Bizottság alapvető szerepe, hogy „a Szerződések őreként” lép fel; ennek megfelelően a Szerződésekből következő kötelezettségét, beleértve az állampolgárok alapvető jogaival kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesítő tagállam elleni jogsértési eljárás elindításával kapcsolatos bizottsági hatáskör és feladat az EU jogrendjének sarkalatos pontja, és egybevág a jogállamiságon alapuló Unió koncepciójával;

| 2. | hangsúlyozza a jogállamiság alapvető fontosságát, amely nem csupán bármilyen kormányzás és államigazgatás legitimációjának és a valódi demokráciának feltétele, ahol a konkrét fellépések megfelelnek a rögzített általános normáknak, hanem a döntések kiszámíthatóságának és objektív helytállóságának feltétele és annak biztosítéka is, hogy a polgárok maradéktalanul és ténylegesen élvezhetik törvény által biztosított jogaikat; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza a jogállamiság alapvető fontosságát, amely nem csupán bármilyen kormányzás és államigazgatás legitimációjának és a valódi demokráciának feltétele, ahol a konkrét fellépések megfelelnek a rögzített általános normáknak, hanem a döntések kiszámíthatóságának és objektív helytállóságának feltétele és annak biztosítéka is, hogy a polgárok maradéktalanul és ténylegesen élvezhetik törvény által biztosított jogaikat;

| 3. | kiemeli, hogy az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentés arról tudósít, hogy a Bizottság által kezdett jogsértési ügyek számának csökkenése ellenére 2009 végén még mindig mintegy 2 900 panaszt és jogsértési ügyet kezeltek, és hogy az ügyek több mint felében a tagállamok még mindig elmaradásban voltak az irányelvek átültetésével, ez a helyzet pedig messze nem kielégítő, és ezért elsősorban a tagállamok hatóságai felelősek; |
| --- | --- |

3.

kiemeli, hogy az uniós jog alkalmazásának ellenőrzéséről szóló huszonhetedik éves jelentés arról tudósít, hogy a Bizottság által kezdett jogsértési ügyek számának csökkenése ellenére 2009 végén még mindig mintegy 2 900 panaszt és jogsértési ügyet kezeltek, és hogy az ügyek több mint felében a tagállamok még mindig elmaradásban voltak az irányelvek átültetésével, ez a helyzet pedig messze nem kielégítő, és ezért elsősorban a tagállamok hatóságai felelősek;

| 4. | megállapítja, hogy a jogsértési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtt zajló bírósági szakaszból; úgy véli, hogy a polgárok mint panaszosok szerepe döntő fontosságú az adminisztratív szakaszban, amikor az uniós jog tiszteletben tartásának helyben történő biztosításáról van szó, és ezt a szerepet a Bizottság is elismeri fent említett, 2002. március 20-i közleményében; ezért rendkívül fontosnak tartja azon eljárások átláthatóságának, tisztességességének és megbízhatóságának garantálását, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy feltárják az uniós jog megsértését, és felhívják a Bizottság figyelmét az ilyen esetekre; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy a jogsértési eljárás két szakaszból áll: az adminisztratív (vizsgálati) szakaszból és a Bíróság előtt zajló bírósági szakaszból; úgy véli, hogy a polgárok mint panaszosok szerepe döntő fontosságú az adminisztratív szakaszban, amikor az uniós jog tiszteletben tartásának helyben történő biztosításáról van szó, és ezt a szerepet a Bizottság is elismeri fent említett, 2002. március 20-i közleményében; ezért rendkívül fontosnak tartja azon eljárások átláthatóságának, tisztességességének és megbízhatóságának garantálását, amelyek lehetővé teszik a polgárok számára, hogy feltárják az uniós jog megsértését, és felhívják a Bizottság figyelmét az ilyen esetekre;

| 5. | megállapítja, hogy az „EU Pilot” elnevezésű projekttel a Bizottság a közte és a tagállamok közötti „elkötelezettség, együttműködés és partnerség” erősítését célozza (3), és azt vizsgálja a nemzeti közigazgatásokkal szoros együttműködésben, hogy miként lehetne az európai jogszabályok alkalmazását előmozdítani; úgy véli, hogy ez a kezdeményezés részben kielégíti a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a jól működő, polgárközpontú Uniót szolgáló, az Unió valamennyi intézményére kiterjedő együttműködés iránt újabban felmerülő igényt, de sürgeti annak garantálását a Bizottság részéről, hogy az uniós jognak való megfelelés vizsgálatába mindannyiszor bevonják a polgárokat is; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy az „EU Pilot” elnevezésű projekttel a Bizottság a közte és a tagállamok közötti „elkötelezettség, együttműködés és partnerség” erősítését célozza (3), és azt vizsgálja a nemzeti közigazgatásokkal szoros együttműködésben, hogy miként lehetne az európai jogszabályok alkalmazását előmozdítani; úgy véli, hogy ez a kezdeményezés részben kielégíti a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a jól működő, polgárközpontú Uniót szolgáló, az Unió valamennyi intézményére kiterjedő együttműködés iránt újabban felmerülő igényt, de sürgeti annak garantálását a Bizottság részéről, hogy az uniós jognak való megfelelés vizsgálatába mindannyiszor bevonják a polgárokat is;

| 6. | megjegyzi, hogy egyrészt a polgárok úgy vannak feltüntetve, mint akiknek lokálisan kulcsszerepük van az EU jogszabályainak való megfelelésben (4), másrészt viszont attól lehet tartani – az „EU pilot” projekt kapcsán –, hogy még jobban kiszorulnak bármely elkövetkező eljárásból; úgy véli, hogy ezt a lehetőséget el kell kerülni azzal, hogy az „EU Pilot” kezdeményezést olyan „közvetítői típusú” alternatívaként kezelik, amelybe az állampolgárokat – mint kezdeti panasztevőket – teljes körűen bevonják és integrálják; úgy vélekedik, hogy ez jobban tükrözné a Szerződésben megfogalmazott célkitűzést, mely szerint „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg” (EUSZ 1. cikke) és „az Unió intézményei [...] munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el” (EUMSZ 15. cikke), valamint „[A]z Unió minden tevékenysége során tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét; az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (EUSZ 9. cikke); |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy egyrészt a polgárok úgy vannak feltüntetve, mint akiknek lokálisan kulcsszerepük van az EU jogszabályainak való megfelelésben (4), másrészt viszont attól lehet tartani – az „EU pilot” projekt kapcsán –, hogy még jobban kiszorulnak bármely elkövetkező eljárásból; úgy véli, hogy ezt a lehetőséget el kell kerülni azzal, hogy az „EU Pilot” kezdeményezést olyan „közvetítői típusú” alternatívaként kezelik, amelybe az állampolgárokat – mint kezdeti panasztevőket – teljes körűen bevonják és integrálják; úgy vélekedik, hogy ez jobban tükrözné a Szerződésben megfogalmazott célkitűzést, mely szerint „a döntéseket a lehető legnyilvánosabban és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg” (EUSZ 1. cikke) és „az Unió intézményei [...] munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el” (EUMSZ 15. cikke), valamint „[A]z Unió minden tevékenysége során tiszteletben tartja a polgárai közötti egyenlőség elvét; az Unió intézményei, szervei és hivatalai valamennyi uniós polgárt egyenlő figyelemben részesítik” (EUSZ 9. cikke);

| 7. | megállapítja, hogy sok olyan petíció érkezik, amelyekre nem nyújtható megoldás az uniós másodlagos jogszabályok vagy a Szerződésbe foglalt, közvetlenül alkalmazandó szabályok értelmében, azonban e petíciók az Unióba való belépés feltételeként tiszteletben tartandó elvek megsértését jelzik, amely elvek az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeknek felelnek meg, és az érvényesítésükre szolgáló eljárásokról a 7. cikk rendelkezik; |
| --- | --- |

7.

megállapítja, hogy sok olyan petíció érkezik, amelyekre nem nyújtható megoldás az uniós másodlagos jogszabályok vagy a Szerződésbe foglalt, közvetlenül alkalmazandó szabályok értelmében, azonban e petíciók az Unióba való belépés feltételeként tiszteletben tartandó elvek megsértését jelzik, amely elvek az EUSZ 2. cikkében rögzített értékeknek felelnek meg, és az érvényesítésükre szolgáló eljárásokról a 7. cikk rendelkezik;

| 8. | megjegyzi, hogy a Szerződések által a Bizottságra ruházott, a jogsértési eljárások kezelésével kapcsolatos mérlegelési jogkörnek tiszteletben kell tartania a jogállamiságot, az átláthatóság és a nyitottság követelményét, valamint az arányosság elvét, és soha nem sodorhatja veszélybe e jogkör legfontosabb célját, az uniós jog kellő időben történő és helyes alkalmazását (5); |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a Szerződések által a Bizottságra ruházott, a jogsértési eljárások kezelésével kapcsolatos mérlegelési jogkörnek tiszteletben kell tartania a jogállamiságot, az átláthatóság és a nyitottság követelményét, valamint az arányosság elvét, és soha nem sodorhatja veszélybe e jogkör legfontosabb célját, az uniós jog kellő időben történő és helyes alkalmazását (5);

| 9. | felkéri a Bizottságot, hogy tegye átláthatóbbá a folyamatban lévő jogsértési eljárásokat, és a lehető leghamarabb és megfelelő módon tájékoztassa az uniós állampolgárokat a kérelmeikkel kapcsolatos intézkedésekről; ösztönzi a Bizottságot, hogy javasoljon a tagállamok bírósági ítéleteknek való megfelelőségére vonatkozó mutatókat; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot, hogy tegye átláthatóbbá a folyamatban lévő jogsértési eljárásokat, és a lehető leghamarabb és megfelelő módon tájékoztassa az uniós állampolgárokat a kérelmeikkel kapcsolatos intézkedésekről; ösztönzi a Bizottságot, hogy javasoljon a tagállamok bírósági ítéleteknek való megfelelőségére vonatkozó mutatókat;

| 10. | megjegyzi, hogy az „EU Pilot” projekt elindításához a Bizottság a szolgálatai és a tagállamok hatóságai közötti kommunikáció céljából bizalmas online adatbázist hozott létre; újra felhívja a figyelmet a panaszosok szempontjából az átláthatóság hiányára az „EU Pilot” projektben, és ismételten kéri, hogy a Parlament hozzáférhessen ahhoz az összes panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy ellenőrizhesse, hogy a Bizottság a Szerződések őreként hogyan látja el feladatát; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az „EU Pilot” projekt elindításához a Bizottság a szolgálatai és a tagállamok hatóságai közötti kommunikáció céljából bizalmas online adatbázist hozott létre; újra felhívja a figyelmet a panaszosok szempontjából az átláthatóság hiányára az „EU Pilot” projektben, és ismételten kéri, hogy a Parlament hozzáférhessen ahhoz az összes panaszt tartalmazó adatbázishoz, hogy ellenőrizhesse, hogy a Bizottság a Szerződések őreként hogyan látja el feladatát;

| 11. | üdvözli a Bizottság elkötelezettségét, azonban úgy véli, hogy valamennyi érdekelt félnek – a tagállamoknak, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek – további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy az Unió és a belső piac kézzelfogható valósággá váljék a polgárok, szervezeteik és vállalkozásaik számára; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság elkötelezettségét, azonban úgy véli, hogy valamennyi érdekelt félnek – a tagállamoknak, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek – további erőfeszítéseket kell tennie annak érdekében, hogy az Unió és a belső piac kézzelfogható valósággá váljék a polgárok, szervezeteik és vállalkozásaik számára;

| 12. | úgy véli, hogy az „EU Pilot” kezdeményezés hozzájárulhat az egységes piacon a polgárok és a vállalkozások előtt álló problémák megoldásához, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze ki a kezdeményezést 24-ről 27 tagállamra; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy az „EU Pilot” kezdeményezés hozzájárulhat az egységes piacon a polgárok és a vállalkozások előtt álló problémák megoldásához, és felszólítja a Bizottságot, hogy terjessze ki a kezdeményezést 24-ről 27 tagállamra;

| 13. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy szükség van a jogsértések megelőzésének javítására a meglévő eszközök használata és elegendő eszköz biztosítása révén; |
| --- | --- |

13.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Bizottság hangsúlyozza, hogy szükség van a jogsértések megelőzésének javítására a meglévő eszközök használata és elegendő eszköz biztosítása révén;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok tagállamok általi alkalmazása következetességének megőrzése és a Bíróság szerepének e vonatkozásban történő biztosítása érdekében szükséges lenne, hogy a Bizottság gondosan megvizsgálja azokat az eseteket – és szükség esetén jogsértési eljárást indítson –, amelyekben egy petíció vagy panasz olyan tagállami bíróság ellen irányul, amely a Szerződésekben és a közösségi vívmányokban rögzített kötelessége ellenére elutasította, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtson be; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az uniós jogszabályok tagállamok általi alkalmazása következetességének megőrzése és a Bíróság szerepének e vonatkozásban történő biztosítása érdekében szükséges lenne, hogy a Bizottság gondosan megvizsgálja azokat az eseteket – és szükség esetén jogsértési eljárást indítson –, amelyekben egy petíció vagy panasz olyan tagállami bíróság ellen irányul, amely a Szerződésekben és a közösségi vívmányokban rögzített kötelessége ellenére elutasította, hogy előzetes döntéshozatal iránti kérelmet nyújtson be;

| 15. | örömmel veszi tudomásul, hogy a kísérleti projekt módszerét használva rövidebb idő szükséges a vélelmezett jogsértések kivizsgálásához, azonban úgy véli, hogy tisztázásra és további tájékoztatásra van szükség a Bizottság részéről annak érdekében, hogy a Parlament mérlegelhesse a módszer eredményességét abból a szempontból, hogy a tagállamok ténylegesen betartják-e a szabályokat; |
| --- | --- |

15.

örömmel veszi tudomásul, hogy a kísérleti projekt módszerét használva rövidebb idő szükséges a vélelmezett jogsértések kivizsgálásához, azonban úgy véli, hogy tisztázásra és további tájékoztatásra van szükség a Bizottság részéről annak érdekében, hogy a Parlament mérlegelhesse a módszer eredményességét abból a szempontból, hogy a tagállamok ténylegesen betartják-e a szabályokat;

| 16. | megjegyzi, hogy a 2010. november 25-i állásfoglalására adott bizottsági válasz csak azokra a bírósági ügyekre (6) hivatkozik, amelyek azt erősítik meg, hogy a Bizottságnak biztosítania kell a jogsértésekkel és a jogsértési eljárást megelőző vizsgálatokkal kapcsolatos dokumentumok bizalmas kezelését; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Bíróság soha nem tagadta a fenti esetekben azt, hogy valamely kiemelkedően fontos közérdek kellően indokolhatja az ügyiratokhoz való hozzáférést; azt is hozzáteszi, hogy az ombudsman kedvezően ítéli meg a jogsértési eljárásokkal kapcsolatos dokumentumok nyilvánosságra hozatalát (7); |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy a 2010. november 25-i állásfoglalására adott bizottsági válasz csak azokra a bírósági ügyekre (6) hivatkozik, amelyek azt erősítik meg, hogy a Bizottságnak biztosítania kell a jogsértésekkel és a jogsértési eljárást megelőző vizsgálatokkal kapcsolatos dokumentumok bizalmas kezelését; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Bíróság soha nem tagadta a fenti esetekben azt, hogy valamely kiemelkedően fontos közérdek kellően indokolhatja az ügyiratokhoz való hozzáférést; azt is hozzáteszi, hogy az ombudsman kedvezően ítéli meg a jogsértési eljárásokkal kapcsolatos dokumentumok nyilvánosságra hozatalát (7);

| 17. | úgy véli, hogy jobb hozzáférést lehetne biztosítani a jogsértési ügyekkel kapcsolatos információkhoz anélkül, hogy emiatt veszélybe kerülne a vizsgálat célja, és hogy a kiemelkedően fontos közérdek kellően indokolhatja az ezekhez az aktákhoz való hozzáférést, különösen azokban az ügyekben, amelyekben az emberi egészség és a környezet visszafordíthatatlan károsodásának veszélye fenyeget; örömmel venné tudomásul, ha könnyebb hozzáférést biztosítanának a jogsértési ügyekkel kapcsolatos nyilvános információkhoz; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy jobb hozzáférést lehetne biztosítani a jogsértési ügyekkel kapcsolatos információkhoz anélkül, hogy emiatt veszélybe kerülne a vizsgálat célja, és hogy a kiemelkedően fontos közérdek kellően indokolhatja az ezekhez az aktákhoz való hozzáférést, különösen azokban az ügyekben, amelyekben az emberi egészség és a környezet visszafordíthatatlan károsodásának veszélye fenyeget; örömmel venné tudomásul, ha könnyebb hozzáférést biztosítanának a jogsértési ügyekkel kapcsolatos nyilvános információkhoz;

| 18. | újra felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az EUMSZ 298. cikke által biztosított jogalap hatálya alá tartozó rendelet formájában a polgárok jogai és az átláthatóság megerősítése végett tegyen javaslatot egy eljárásjogi jogszabályra, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait, köztük az értesítéseket, a kötelező határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolás kötelezettségét és azt a mindenkit megillető jogot, hogy hozzáférhessen saját aktájához; |
| --- | --- |

18.

újra felszólítja ezért a Bizottságot, hogy az EUMSZ 298. cikke által biztosított jogalap hatálya alá tartozó rendelet formájában a polgárok jogai és az átláthatóság megerősítése végett tegyen javaslatot egy eljárásjogi jogszabályra, amely meghatározza a szabálysértési eljárás különböző szempontjait, köztük az értesítéseket, a kötelező határidőket, a meghallgatáshoz való jogot, az indokolás kötelezettségét és azt a mindenkit megillető jogot, hogy hozzáférhessen saját aktájához;

| 19. | megállapítja, hogy sok petíció hivatkozik a döntéshozók körében felmerülő összeférhetetlenségre, és határozottan támogatja az uniós közigazgatási eljárásokról szóló rendelet elfogadását, amelyben a jogsértési eljárásokra vonatkozó általános elveknek is szerepelniük kellene; |
| --- | --- |

19.

megállapítja, hogy sok petíció hivatkozik a döntéshozók körében felmerülő összeférhetetlenségre, és határozottan támogatja az uniós közigazgatási eljárásokról szóló rendelet elfogadását, amelyben a jogsértési eljárásokra vonatkozó általános elveknek is szerepelniük kellene;

| 20. | ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a Parlament eljárásjogi jogszabályra irányuló kérésére adott bizottsági válaszra, amelyben a Bizottság kételyeinek ad hangot az EUMSZ 298. cikkén alapuló jövőbeli jogszabály elfogadásának lehetőségét illetően, tekintettel a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörre, amely szerint „a Bizottság az uniós jog megfelelő alkalmazása érdekében megszervezi a jogsértési eljárások és az azokkal kapcsolatos munka irányításának módját”; meggyőződése, hogy egy ilyen eljárásjogi jogszabály semmiképpen nem korlátozná a Bizottság mérlegelési jogkörét, hanem szavatolná, hogy a Bizottság hatáskörének gyakorlása során tiszteletben tartsa a „nyitott, hatékony és független európai igazgatás” elveit, amelyeket az EUMSZ 298. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzít; |
| --- | --- |

20.

ebben az összefüggésben felhívja a figyelmet a Parlament eljárásjogi jogszabályra irányuló kérésére adott bizottsági válaszra, amelyben a Bizottság kételyeinek ad hangot az EUMSZ 298. cikkén alapuló jövőbeli jogszabály elfogadásának lehetőségét illetően, tekintettel a Szerződések által a Bizottságra ruházott mérlegelési jogkörre, amely szerint „a Bizottság az uniós jog megfelelő alkalmazása érdekében megszervezi a jogsértési eljárások és az azokkal kapcsolatos munka irányításának módját”; meggyőződése, hogy egy ilyen eljárásjogi jogszabály semmiképpen nem korlátozná a Bizottság mérlegelési jogkörét, hanem szavatolná, hogy a Bizottság hatáskörének gyakorlása során tiszteletben tartsa a „nyitott, hatékony és független európai igazgatás” elveit, amelyeket az EUMSZ 298. cikke és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke rögzít;

| 21. | örömmel veszi tudomásul a Jogi Bizottság határozatát arról, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó, kötelező erejű előírásokat kérő 1028/2009. számú petíciót felvette az EUMSZ 298. cikke alapján létrehozott munkacsoportjának programjába; |
| --- | --- |

21.

örömmel veszi tudomásul a Jogi Bizottság határozatát arról, hogy a jogsértési eljárásokra vonatkozó, kötelező erejű előírásokat kérő 1028/2009. számú petíciót felvette az EUMSZ 298. cikke alapján létrehozott munkacsoportjának programjába;

| 22. | emlékezteti a Bizottságot, hogy a fent említett, az uniós jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i közlemény olyan eljárási intézkedéseket tartalmaz, amelyeket a Bizottság mérlegelési jogköre szabályozása tekintetében elfogadhatónak talál, és hogy ezért nyilvánvalóan nincs akadálya annak, hogy ez az eszköz szolgáljon a rendelet alapjául; tudomásul veszi, hogy a Bizottság felül kívánja vizsgálni az említett közleményt; sürgeti a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárások kezelése során ne a nem kötelező érvényű jogot (soft law) alkalmazza, hanem rendeletre tegyen javaslatot annak érdekében, hogy társjogalkotóként a Parlament is teljes mértékben részt vehessen az uniós jogrend eme alapvető elemének kidolgozásában; |
| --- | --- |

22.

emlékezteti a Bizottságot, hogy a fent említett, az uniós jog megsértése tekintetében a panaszossal való viszonyról szóló, 2002. március 20-i közlemény olyan eljárási intézkedéseket tartalmaz, amelyeket a Bizottság mérlegelési jogköre szabályozása tekintetében elfogadhatónak talál, és hogy ezért nyilvánvalóan nincs akadálya annak, hogy ez az eszköz szolgáljon a rendelet alapjául; tudomásul veszi, hogy a Bizottság felül kívánja vizsgálni az említett közleményt; sürgeti a Bizottságot, hogy a jogsértési eljárások kezelése során ne a nem kötelező érvényű jogot (soft law) alkalmazza, hanem rendeletre tegyen javaslatot annak érdekében, hogy társjogalkotóként a Parlament is teljes mértékben részt vehessen az uniós jogrend eme alapvető elemének kidolgozásában;

| 23. | külön megjegyzi, hogy a Bizottság tervbe vette a panaszok nyilvántartásba vételére és a panaszosokkal való kapcsolattartásra vonatkozó általános eljárásának felülvizsgálatát a jelenleg tesztelés alatt álló új módszerek nyújtotta tapasztalatok tükrében; aggódik, amiért a Bizottság lemond arról, hogy alkalmazza a jogsértési eljárást mint olyan alapvető eszközt, amely biztosítja, hogy a tagállamok megfelelő időben és helyesen hajtsák végre az uniós jogot; hangsúlyozza, hogy ezt a kötelezettséget, amelyről nem lehet egyoldalúan lemondani, a Szerződések írják elő a Bizottság számára; sürgeti a Bizottságot, hogy egyértelmű adatokkal, az „EU Pilot” projektet megelőzően és azt követően gyűjtött részletes adatokra támaszkodva bizonyítsa az „új módszerek” kinyilvánított sikerét, és hogy a jövőbeni rendelet tartalmazzon a panaszok nyilvántartásba vételére vonatkozó elveket és feltételeket, valamint a panaszosokat megillető bármely más jogokat; |
| --- | --- |

23.

külön megjegyzi, hogy a Bizottság tervbe vette a panaszok nyilvántartásba vételére és a panaszosokkal való kapcsolattartásra vonatkozó általános eljárásának felülvizsgálatát a jelenleg tesztelés alatt álló új módszerek nyújtotta tapasztalatok tükrében; aggódik, amiért a Bizottság lemond arról, hogy alkalmazza a jogsértési eljárást mint olyan alapvető eszközt, amely biztosítja, hogy a tagállamok megfelelő időben és helyesen hajtsák végre az uniós jogot; hangsúlyozza, hogy ezt a kötelezettséget, amelyről nem lehet egyoldalúan lemondani, a Szerződések írják elő a Bizottság számára; sürgeti a Bizottságot, hogy egyértelmű adatokkal, az „EU Pilot” projektet megelőzően és azt követően gyűjtött részletes adatokra támaszkodva bizonyítsa az „új módszerek” kinyilvánított sikerét, és hogy a jövőbeni rendelet tartalmazzon a panaszok nyilvántartásba vételére vonatkozó elveket és feltételeket, valamint a panaszosokat megillető bármely más jogokat;

| 24. | üdvözli az EUMSZ 260. cikkében foglalt új elemet, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy mikor az EUMSZ 258. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bíróság elé utal egy ügyet, felkérje a Bíróságot szankciók bevezetésére azon tagállam ellen, amely késve ültet át egy irányelvet; felszólítja a Bizottságot, hogy a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében nyújtson tájékoztatást ezen új mérlegelési jogkör alkalmazásáról; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az EUMSZ 260. cikkében foglalt új elemet, amely lehetővé teszi a Bizottság számára, hogy mikor az EUMSZ 258. cikkében foglaltaknak megfelelően a Bíróság elé utal egy ügyet, felkérje a Bíróságot szankciók bevezetésére azon tagállam ellen, amely késve ültet át egy irányelvet; felszólítja a Bizottságot, hogy a nagyobb átláthatóság biztosítása érdekében nyújtson tájékoztatást ezen új mérlegelési jogkör alkalmazásáról;

| 25. | kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a Bizottság éljen ezzel a lehetőséggel és minden más lehetséges eszközzel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megfelelő időben és módon átültessék az uniós jogszabályokat, különös tekintettel a környezetvédelmi ügyekre; |
| --- | --- |

25.

kiemelkedően fontosnak tartja, hogy a Bizottság éljen ezzel a lehetőséggel és minden más lehetséges eszközzel annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok megfelelő időben és módon átültessék az uniós jogszabályokat, különös tekintettel a környezetvédelmi ügyekre;

| 26. | hangsúlyozza, hogy az uniós irányelvek időben történő átültetése elengedhetetlen az egységes piac zökkenőmentes, az Unió fogyasztóinak és vállalkozásainak érdekeit szolgáló működéséhez; üdvözli az ezen célkitűzés elérése tekintetében tett előrelépéseket, de továbbra is aggasztja az irányelvek késedelmes átültetése miatt indított jogsértési eljárások nagy száma; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az uniós irányelvek időben történő átültetése elengedhetetlen az egységes piac zökkenőmentes, az Unió fogyasztóinak és vállalkozásainak érdekeit szolgáló működéséhez; üdvözli az ezen célkitűzés elérése tekintetében tett előrelépéseket, de továbbra is aggasztja az irányelvek késedelmes átültetése miatt indított jogsértési eljárások nagy száma;

| 27. | támogatja az egységes piacról szóló irányelvek átültetésének optimalizálására irányuló tagállami kezdeményezéseket, mint amilyen például az illetékes hivatalok számára nyújtott megfelelő ösztönzők kialakítása, valamint egy olyan rendszer felállítása, amely figyelmeztet az átültetés határidejének közeledtére; |
| --- | --- |

27.

támogatja az egységes piacról szóló irányelvek átültetésének optimalizálására irányuló tagállami kezdeményezéseket, mint amilyen például az illetékes hivatalok számára nyújtott megfelelő ösztönzők kialakítása, valamint egy olyan rendszer felállítása, amely figyelmeztet az átültetés határidejének közeledtére;

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piac működésének javítását szolgáló intézkedésekről szóló, 2009. június 29-i ajánlása (8) alapján folytassa az egységes piacra vonatkozó szabályozás átültetése terén kialakult bevált módszerek terjesztését; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a Bizottságot, hogy az egységes piac működésének javítását szolgáló intézkedésekről szóló, 2009. június 29-i ajánlása (8) alapján folytassa az egységes piacra vonatkozó szabályozás átültetése terén kialakult bevált módszerek terjesztését;

| 29. | megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az EU azon törekvéseit, hogy a nemzeti bírák, a gyakorló jogászok, a közalkalmazottak és a köztisztviselők számára kibővítse és összehangolja az igazságügyi képzéseket; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a nemzeti bíróságoknak kulcsfontosságú szerepük van az uniós jog alkalmazásában, és teljes mértékben támogatja az EU azon törekvéseit, hogy a nemzeti bírák, a gyakorló jogászok, a közalkalmazottak és a köztisztviselők számára kibővítse és összehangolja az igazságügyi képzéseket;

| 30. | hangsúlyozza, hogy noha a Bizottságnak igaza van, amikor rámutat arra, hogy elsősorban a tagállamok igazságügyi rendszerének feladata, hogy az uniós jogszabályok megsértése esetén fellépjen, a polgárok azonban jelentős nehézségekbe ütköznek a tagállami bírósági eljárásokból adódóan, amelyek költségesnek vagy túl hosszadalmasnak bizonyulhatnak; ezért úgy véli, hogy követni kellene a Stockholmi Programban lefektetett iránymutatásokat; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy noha a Bizottságnak igaza van, amikor rámutat arra, hogy elsősorban a tagállamok igazságügyi rendszerének feladata, hogy az uniós jogszabályok megsértése esetén fellépjen, a polgárok azonban jelentős nehézségekbe ütköznek a tagállami bírósági eljárásokból adódóan, amelyek költségesnek vagy túl hosszadalmasnak bizonyulhatnak; ezért úgy véli, hogy követni kellene a Stockholmi Programban lefektetett iránymutatásokat;

| 31. | üdvözli, hogy a Bizottság a jogsértések helyszínen történő kivizsgálása érdekében egyre többször él a tényfeltáró küldöttségek indításának lehetőségével, és úgy véli, hogy törekedni kellene e küldöttségek és az EP, nevezetesen a Petíciós Bizottság által indított küldöttségek összehangolására és szinergiájára, az intézmények függetlenségének tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy a Bizottság a jogsértések helyszínen történő kivizsgálása érdekében egyre többször él a tényfeltáró küldöttségek indításának lehetőségével, és úgy véli, hogy törekedni kellene e küldöttségek és az EP, nevezetesen a Petíciós Bizottság által indított küldöttségek összehangolására és szinergiájára, az intézmények függetlenségének tiszteletben tartása mellett.

| 32. | megjegyzi, hogy Bizottság jogsértési eljárásainak lefolytatásától elkülönül, független és azzal nem áll ellentétben a polgárok, a vállalkozások vagy a civil társadalom érdekeit szolgáló lehetőség arra, hogy az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos saját eljárást indíthassanak a tagállamok közigazgatási jogorvoslati szerveinél, bíróságainál vagy törvényszékeinél; |
| --- | --- |

32.

megjegyzi, hogy Bizottság jogsértési eljárásainak lefolytatásától elkülönül, független és azzal nem áll ellentétben a polgárok, a vállalkozások vagy a civil társadalom érdekeit szolgáló lehetőség arra, hogy az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos saját eljárást indíthassanak a tagállamok közigazgatási jogorvoslati szerveinél, bíróságainál vagy törvényszékeinél;

| 33. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogsértési eljárások közül túl sok esetében telik el nagyon hosszú idő, mielőtt lezárásra vagy a Bíróság elé kerülnének; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a jogsértési eljárások lezárása érdekében tett erőfeszítéseiket és kéri a Bizottságot, hogy a különböző ágazatokban elkövetett jogsértéseket szisztematikusabb és átláthatóbb módon rangsorolja; |
| --- | --- |

33.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a jogsértési eljárások közül túl sok esetében telik el nagyon hosszú idő, mielőtt lezárásra vagy a Bíróság elé kerülnének; felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák a jogsértési eljárások lezárása érdekében tett erőfeszítéseiket és kéri a Bizottságot, hogy a különböző ágazatokban elkövetett jogsértéseket szisztematikusabb és átláthatóbb módon rangsorolja;

| 34. | aggodalmát fejezi ki a szakmai képesítések elismerése, a szolgáltatások és a közbeszerzések területén elkövetett jogsértések nagy száma miatt; úgy véli, hasznos lenne tovább pontosítani e területek jogi kereteit annak érdekében, hogy a nemzeti hatóságok segítséget kapjanak a végrehajtási folyamathoz; |
| --- | --- |

34.

aggodalmát fejezi ki a szakmai képesítések elismerése, a szolgáltatások és a közbeszerzések területén elkövetett jogsértések nagy száma miatt; úgy véli, hasznos lenne tovább pontosítani e területek jogi kereteit annak érdekében, hogy a nemzeti hatóságok segítséget kapjanak a végrehajtási folyamathoz;

| 35. | üdvözli a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó jogszabályokat és ítélkezési gyakorlatot tartalmazó nyilvános adatbázis létrehozását; úgy véli, hogy más területeken is fontolóra kellene venni hasonló kezdeményezések megvalósítását; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó jogszabályokat és ítélkezési gyakorlatot tartalmazó nyilvános adatbázis létrehozását; úgy véli, hogy más területeken is fontolóra kellene venni hasonló kezdeményezések megvalósítását;

| 36. | emlékeztet a SOLVIT jelentőségére abban, hogy segítséget nyújt az európai fogyasztók és vállalkozások számára ahhoz, hogy gyakorolhassák jogaikat az egységes piacon; üdvözli a SOLVIT működésének javításában elért előrelépést, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a SOLVIT további erősítésére; |
| --- | --- |

36.

emlékeztet a SOLVIT jelentőségére abban, hogy segítséget nyújt az európai fogyasztók és vállalkozások számára ahhoz, hogy gyakorolhassák jogaikat az egységes piacon; üdvözli a SOLVIT működésének javításában elért előrelépést, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat a SOLVIT további erősítésére;

| 37. | fontosnak véli, hogy a polgárok részére praktikus módon teljesebb tájékoztatást nyújtsanak az egységes piacon őket megillető jogokról; támogatja „Az Ön Európája” elnevezésű internetes portál továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

37.

fontosnak véli, hogy a polgárok részére praktikus módon teljesebb tájékoztatást nyújtsanak az egységes piacon őket megillető jogokról; támogatja „Az Ön Európája” elnevezésű internetes portál továbbfejlesztését.

| 38. | rámutat arra, hogy a bírósági eljárások az egyének és a vállalkozások számára egyaránt költségesek és időigényesek, valamint jelentős terhet jelentenek a már egyébként is túlterhelt uniós és nemzeti bíróságok számára; hangsúlyozza a megelőző intézkedések és a megfelelő alternatív vitarendezési mechanizmusok jelentőségét e terhek csökkentése szempontjából; |
| --- | --- |

38.

rámutat arra, hogy a bírósági eljárások az egyének és a vállalkozások számára egyaránt költségesek és időigényesek, valamint jelentős terhet jelentenek a már egyébként is túlterhelt uniós és nemzeti bíróságok számára; hangsúlyozza a megelőző intézkedések és a megfelelő alternatív vitarendezési mechanizmusok jelentőségét e terhek csökkentése szempontjából;

| 39. | rámutat arra, hogy a polgárok, civil szervezetek és vállalkozások továbbra is élnek a petíciós mechanizmus lehetőségével, ha azzal kapcsolatban szeretnének bejelentést vagy panaszt tenni, hogy a különböző szintű tagállami hatóságok nem tartják be az uniós jogszabályokat; a legfontosabb felmerülő problémák a környezetvédelemmel és a belső piaccal kapcsolatosak, de rendszeresen megjelenik a szabad mozgáshoz való jog, az alapvető jogok és az uniós polgárság témája is; |
| --- | --- |

39.

rámutat arra, hogy a polgárok, civil szervezetek és vállalkozások továbbra is élnek a petíciós mechanizmus lehetőségével, ha azzal kapcsolatban szeretnének bejelentést vagy panaszt tenni, hogy a különböző szintű tagállami hatóságok nem tartják be az uniós jogszabályokat; a legfontosabb felmerülő problémák a környezetvédelemmel és a belső piaccal kapcsolatosak, de rendszeresen megjelenik a szabad mozgáshoz való jog, az alapvető jogok és az uniós polgárság témája is;

| 40. | úgy véli, hogy számos petíció hivatkozik az Európai Unió Alapjogi Chartájára, holott a charta nem alkalmazandó a tagállamok jogi aktusaira, emellett más petíciók az Unió alapvető értékeit említik; aggodalommal állapítja meg, hogy a polgárok megtévesztve érzik magukat a charta jelenlegi hatályával kapcsolatban, és igen fontosnak tartja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazhatósága és érvényesíthetősége megvitatásra kerüljön; hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvét – amely az Európai Unió egyik alappillére – pontosan érthetővé kell tenni annak érdekében, hogy a polgárok ne értsék félre a charta alkalmazhatóságát; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy számos petíció hivatkozik az Európai Unió Alapjogi Chartájára, holott a charta nem alkalmazandó a tagállamok jogi aktusaira, emellett más petíciók az Unió alapvető értékeit említik; aggodalommal állapítja meg, hogy a polgárok megtévesztve érzik magukat a charta jelenlegi hatályával kapcsolatban, és igen fontosnak tartja, hogy az Európai Unió Alapjogi Chartájának alkalmazhatósága és érvényesíthetősége megvitatásra kerüljön; hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás elvét – amely az Európai Unió egyik alappillére – pontosan érthetővé kell tenni annak érdekében, hogy a polgárok ne értsék félre a charta alkalmazhatóságát;

| 41. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Parlament korábbi kérésének megfelelően a 27. éves jelentés külön részben foglalkozik a petíciókkal, amelyben a Bizottság az újonnan beérkező petíciókat témájuk szerinti bontásban ismerteti, és megállapítja, hogy „bár a petíciók túlnyomó része nem kapcsolódik jogsértési eljárásokhoz, a Parlament és a Bizottság számára hasznos információkkal szolgál a polgárokat foglalkoztató problémákról”; |
| --- | --- |

41.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Parlament korábbi kérésének megfelelően a 27. éves jelentés külön részben foglalkozik a petíciókkal, amelyben a Bizottság az újonnan beérkező petíciókat témájuk szerinti bontásban ismerteti, és megállapítja, hogy „bár a petíciók túlnyomó része nem kapcsolódik jogsértési eljárásokhoz, a Parlament és a Bizottság számára hasznos információkkal szolgál a polgárokat foglalkoztató problémákról”;

| 42. | kéri, hogy a Tanács a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjában tett kijelentésének megfelelően kötelezze a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy a Tanács a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjában tett kijelentésének megfelelően kötelezze a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy ezek a táblázatok alapvető fontosságúak annak érdekében, hogy a Bizottság valamennyi tagállamban hatékonyan felügyelhesse a végrehajtási intézkedéseket;

| 43. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

43.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bíróságnak, az európai ombudsmannak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0437.

(3)  Az„EU Pilot” elnevezésű projektről szóló értékelési jelentés, 2. o.

(4)  Lásd a Bizottság fent említett, 2002. március 20-i közleményét, 5. oldal: „a Bizottság rendszeresen elismerte a panaszosok elengedhetetlen szerepét a közösségi jog megsértésének feltárásában”.

(5)  Az Európai Parlament 2010. november 25-i állásfoglalása az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről (2008) (Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0437).

(6)  A Törvényszék ítélete a T-105/95. számú WWF UK kontra Bizottság ügyben (EBHT 1997., II-313. o.) és a T - 191/99. számú Petrie és mások kontra Bizottság (EBHT 2001., II-3677. o.) ügyben, továbbá a Bíróság 2010. szeptember 21-i ítélete a C-514/07 P, C-528/07 P és C-532/07 P Svéd Királyság kontra Association de la presse internationale és Bizottság, Association de la presse internationale asbl kontra Európai Bizottság, valamint Európai Bizottság kontra Association de la presse internationale egyesített ügyekben; az EBHT-ben még nem tették közzé.

(7)  Lásd: http://www.ombudsman.europa.eu/cases/decision.faces/en/10096/html.bookmark.

(8)  HL L 176., 2009.7.7., 17. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/72 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/72

---

2011. szeptember 14., szerdaA dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés (2009–2010)

P7_TA(2011)0378

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésről (az eljárási szabályzat 104. cikkének (7) bekezdése) a 2009–2010. évben (2010/2294(INI))

2013/C 51 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1., 10. és 16. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. és 298. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 1., 10. és 16. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. és 298. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 41. cikkére (a megfelelő ügyintézéshez való jog) és 42. cikkére (a dokumentumokhoz való hozzáférés joga),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és az Európai Atomenergia-közösség levéltárainak a nyilvánosság számára történő megnyitásáról szóló 354/83/EGK, Euratom rendelet módosításáról szóló, 2003. szeptember 22-i 1700/2003/EK, Euratom tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek a közösségi intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának és Törvényszékének a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és különösen a Bíróságnak a Turco (C-39/05. P. és C-52/05. P. sz. egyesített ügyek) (4), a Bavarian Lager (C-28/08. sz. ügy) (5), a Volker und Marcus Schecke (C-92/09. és C-93/09. sz. egyesített ügyek) (6), a Technische Glaswerke Ilmenau – TGI (C-139/07. P. sz. ügy) (7), valamint az API (C-514/07. P., C-528/07. P. és C-532/07. P. sz. egyesített ügyek) (8)
  ügyben hozott ítéleteire, továbbá a Törvényszéknek az Access Info Europe (T-233/09. sz. ügy) (9), a MyTravel (T-403/05. sz. ügy) (10), a Borax (T-121/05. és T-166/05. sz. egyesített ügyek) (11), a Joséphidès (T-439/08. sz. ügy) (12), a Co-Frutta (T-355/04. és T-446/04. sz. egyesített ügyek) (13), a Terezakis (T-380/04. sz. ügy) (14), az Agrofert Holdings (T-111/07. sz. ügy) (15) és az Editions Jacob (T-237/05. sz. ügy) (16)
  ügyben hozott ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának és Törvényszékének a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és különösen a Bíróságnak a Turco (C-39/05. P. és C-52/05. P. sz. egyesített ügyek) (4), a Bavarian Lager (C-28/08. sz. ügy) (5), a Volker und Marcus Schecke (C-92/09. és C-93/09. sz. egyesített ügyek) (6), a Technische Glaswerke Ilmenau – TGI (C-139/07. P. sz. ügy) (7), valamint az API (C-514/07. P., C-528/07. P. és C-532/07. P. sz. egyesített ügyek) (8)
  ügyben hozott ítéleteire, továbbá a Törvényszéknek az Access Info Europe (T-233/09. sz. ügy) (9), a MyTravel (T-403/05. sz. ügy) (10), a Borax (T-121/05. és T-166/05. sz. egyesített ügyek) (11), a Joséphidès (T-439/08. sz. ügy) (12), a Co-Frutta (T-355/04. és T-446/04. sz. egyesített ügyek) (13), a Terezakis (T-380/04. sz. ügy) (14), az Agrofert Holdings (T-111/07. sz. ügy) (15) és az Editions Jacob (T-237/05. sz. ügy) (16)
  ügyben hozott ítéleteire,

| — | tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését illetően az európai ombudsman, valamint az átláthatóság és az adatvédelem közötti megfelelő egyensúlyra vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos tevékenységére és dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dokumentumokhoz való hozzáférés kérdését illetően az európai ombudsman, valamint az átláthatóság és az adatvédelem közötti megfelelő egyensúlyra vonatkozóan az európai adatvédelmi biztos tevékenységére és dokumentumaira,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2008. április 30-i bizottsági javaslatra (COM(2008)0229),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. március 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2011. március 20-i bizottsági javaslatra (COM(2011)0137),

| — | tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. évi egyezményére (Aarhusi Egyezmény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságának a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló, 1998. évi egyezményére (Aarhusi Egyezmény),

| — | tekintettel az Európa Tanács hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, 2008. évi egyezményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács hivatalos dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, 2008. évi egyezményére,

| — | tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkével összhangban elkészített 2009. és 2010. évi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács, a Bizottság és az Európai Parlament dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló, az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkével összhangban elkészített 2009. és 2010. évi jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodásra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló, 2010. évi keretmegállapodásra (17),

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről szóló, 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodásra (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek a biztonság- és védelempolitika területével kapcsolatos minősített tanácsi információkhoz való hozzáféréséről szóló, 2002. november 20-i, az Európai Parlament és a Tanács közötti intézményközi megállapodásra (18),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosságáról szóló, 2009. január 14-i állásfoglalására (19), az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről kiadott, 2010. november 25-i állásfoglalására (20), és a dokumentumokhoz való hozzáférés jogi keretének a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után szükséges javításáról (1049/2001/EK rendelet) szóló, 2009. december 17-i állásfoglalására (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumainak nyilvánosságáról szóló, 2009. január 14-i állásfoglalására (19), az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről kiadott, 2010. november 25-i állásfoglalására (20), és a dokumentumokhoz való hozzáférés jogi keretének a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után szükséges javításáról (1049/2001/EK rendelet) szóló, 2009. december 17-i állásfoglalására (21),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 104. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 104. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7–0245/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A7–0245/2011),

| A. | mivel a Lisszaboni Szerződés – a nyitott, hatékony és független európai igazgatás céljából (az EUMSZ 298. cikke) – az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek dokumentumaihoz való hozzáférés szilárd és alapvető jogának létrehozásával az uniós intézmények átláthatósága tekintetében új alkotmányos keretet vezetett be; mivel ezt a jogot a Szerződés nemcsak az uniós polgárok, hanem a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy számára biztosítja, és azt az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott rendeletekben rögzített általános elvekkel és (bizonyos köz- vagy magánérdekek védelme érdekében megállapított) korlátozásokkal összhangban kell gyakorolni (az EUMSZ 15. cikke), |
| --- | --- |

A.

mivel a Lisszaboni Szerződés – a nyitott, hatékony és független európai igazgatás céljából (az EUMSZ 298. cikke) – az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek dokumentumaihoz való hozzáférés szilárd és alapvető jogának létrehozásával az uniós intézmények átláthatósága tekintetében új alkotmányos keretet vezetett be; mivel ezt a jogot a Szerződés nemcsak az uniós polgárok, hanem a valamely tagállamban lakóhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy számára biztosítja, és azt az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott rendeletekben rögzített általános elvekkel és (bizonyos köz- vagy magánérdekek védelme érdekében megállapított) korlátozásokkal összhangban kell gyakorolni (az EUMSZ 15. cikke),

| B. | mivel mára főszabállyá vált az, hogy a jogalkotási dokumentumokhoz való hozzáférést teljes körűen biztosítani kell, ugyanakkor pedig szűkíteni kell a nem jogalkotási dokumentumokra vonatkozó kivételek körét, továbbá mivel a két megközelítés nem hathat egymás ellen, |
| --- | --- |

B.

mivel mára főszabállyá vált az, hogy a jogalkotási dokumentumokhoz való hozzáférést teljes körűen biztosítani kell, ugyanakkor pedig szűkíteni kell a nem jogalkotási dokumentumokra vonatkozó kivételek körét, továbbá mivel a két megközelítés nem hathat egymás ellen,

| C. | mivel az új Szerződések már nem említik „a Tanács döntéshozatali folyamata hatékonyságának fenntartását” (a korábbi EKSZ 255. cikke és 207. cikkének (3) bekezdése) – az ún. „mérlegelési szabadságot” – mint az átláthatóság esetleges korlátját a jogalkotási eljárásokat illetően; mivel az igazgatási eljárások tekintetében a „mérlegelési szabadság” kereteit az EUSZ 1. cikkével és az EUMSZ 298. cikkével összhangban kell kialakítani, amelyek nyitott, hatékony és független igazgatást követelnek meg, |
| --- | --- |

C.

mivel az új Szerződések már nem említik „a Tanács döntéshozatali folyamata hatékonyságának fenntartását” (a korábbi EKSZ 255. cikke és 207. cikkének (3) bekezdése) – az ún. „mérlegelési szabadságot” – mint az átláthatóság esetleges korlátját a jogalkotási eljárásokat illetően; mivel az igazgatási eljárások tekintetében a „mérlegelési szabadság” kereteit az EUSZ 1. cikkével és az EUMSZ 298. cikkével összhangban kell kialakítani, amelyek nyitott, hatékony és független igazgatást követelnek meg,

| D. | mivel az átláthatóság az EUSZ 9–11. cikkében foglaltaknak megfelelően az Unió működésének alapjául szolgáló képviseleti demokráciát kiegészítő részvételi demokrácia alapvető részét képezi, amely lehetővé teszi a polgárok számára a döntéshozatalban való részvételt, valamint a nyilvános ellenőrzés gyakorlását, ekként pedig biztosítja a demokratikus politikai rendszerek legitimitását, |
| --- | --- |

D.

mivel az átláthatóság az EUSZ 9–11. cikkében foglaltaknak megfelelően az Unió működésének alapjául szolgáló képviseleti demokráciát kiegészítő részvételi demokrácia alapvető részét képezi, amely lehetővé teszi a polgárok számára a döntéshozatalban való részvételt, valamint a nyilvános ellenőrzés gyakorlását, ekként pedig biztosítja a demokratikus politikai rendszerek legitimitását,

| E. | mivel a polgárok nagyobb fokú demokráciát, átláthatóságot, nyitottságot kérnek az intézményektől és a politika szereplőitől, és erőteljesebb küzdelmet követelnek a korrupcióval szemben; mivel a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés az egyik módja annak, hogy biztosítsák a polgárok demokratikus folyamatba való bevonását, valamint a korrupció megelőzését és leküzdését, |
| --- | --- |

E.

mivel a polgárok nagyobb fokú demokráciát, átláthatóságot, nyitottságot kérnek az intézményektől és a politika szereplőitől, és erőteljesebb küzdelmet követelnek a korrupcióval szemben; mivel a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférés az egyik módja annak, hogy biztosítsák a polgárok demokratikus folyamatba való bevonását, valamint a korrupció megelőzését és leküzdését,

| F. | mivel emellett az EU egyre inkább azt kockáztatja, hogy bírálatok célpontja lesz az átláthatóság és a nyitottság állandó hiánya és a polgárok dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésének elmaradása miatt, amit az is szemléltet, hogy lehetetlen egy új rendeletet elfogadni a dokumentumokhoz való hozzáférés jogáról, mert a Bizottság elutasítja a Parlament módosításainak elfogadását, a tagállamok pedig nem hajlandók nyilvánossá tenni dokumentumaikat, tárgyalásaikat és vitáikat a polgárok és a Parlament előtt, |
| --- | --- |

F.

mivel emellett az EU egyre inkább azt kockáztatja, hogy bírálatok célpontja lesz az átláthatóság és a nyitottság állandó hiánya és a polgárok dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésének elmaradása miatt, amit az is szemléltet, hogy lehetetlen egy új rendeletet elfogadni a dokumentumokhoz való hozzáférés jogáról, mert a Bizottság elutasítja a Parlament módosításainak elfogadását, a tagállamok pedig nem hajlandók nyilvánossá tenni dokumentumaikat, tárgyalásaikat és vitáikat a polgárok és a Parlament előtt,

| G. | mivel uniós szinten további és szigorúbb intézkedéseket kell tenni a korrupció ellen annak biztosítása érdekében, hogy az uniós intézmények minden szinten és mindenhol védettek legyenek vele szemben, és mivel a Parlamentnek tanulnia kell a legutóbbi negatív tapasztalatokból azzal, hogy szabályokat dolgoz ki az európai parlamenti képviselőknek és a Parlament személyzetének a lobbistákhoz és érdekcsoportokhoz fűződő kapcsolataira vonatkozóan, beleértve a fokozott átláthatóság előírását is, |
| --- | --- |

G.

mivel uniós szinten további és szigorúbb intézkedéseket kell tenni a korrupció ellen annak biztosítása érdekében, hogy az uniós intézmények minden szinten és mindenhol védettek legyenek vele szemben, és mivel a Parlamentnek tanulnia kell a legutóbbi negatív tapasztalatokból azzal, hogy szabályokat dolgoz ki az európai parlamenti képviselőknek és a Parlament személyzetének a lobbistákhoz és érdekcsoportokhoz fűződő kapcsolataira vonatkozóan, beleértve a fokozott átláthatóság előírását is,

| H. | mivel a polgároknak a demokratikus politikai rendszer elszámoltathatóságának és legitimitásának biztosítása érdekében joguk van tudni, hogy képviselőik hogyan lépnek fel a megválasztásukat vagy a közjogi szervekbe való kinevezésüket követően, vagy a tagállam európai vagy nemzetközi szinten történő képviselete során (az elszámoltathatóság elve), hogyan működik a döntéshozatali folyamat (beleértve a dokumentumokat, a módosításokat, a menetrendet, az érintett szereplőket, a leadott szavazatokat stb.), illetve hogyan és milyen eredménnyel kerülnek elosztásra és elköltésre a közpénzek (a források nyomon követhetőségének elve), |
| --- | --- |

H.

mivel a polgároknak a demokratikus politikai rendszer elszámoltathatóságának és legitimitásának biztosítása érdekében joguk van tudni, hogy képviselőik hogyan lépnek fel a megválasztásukat vagy a közjogi szervekbe való kinevezésüket követően, vagy a tagállam európai vagy nemzetközi szinten történő képviselete során (az elszámoltathatóság elve), hogyan működik a döntéshozatali folyamat (beleértve a dokumentumokat, a módosításokat, a menetrendet, az érintett szereplőket, a leadott szavazatokat stb.), illetve hogyan és milyen eredménnyel kerülnek elosztásra és elköltésre a közpénzek (a források nyomon követhetőségének elve),

| I. | mivel a jelenlegi 1049/2001/EK rendelet számos fontos kérdésben – például a tagállamok vétójoga, a „mérlegelési szabadság” korlátai, a kivételek egyértelmű és szűk körű meghatározása, a dokumentumok osztályozása, valamint az átláthatóság és az adatvédelem közötti egyensúly tekintetében – nem nyújt egyértelmű fogalommeghatározásokat, |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi 1049/2001/EK rendelet számos fontos kérdésben – például a tagállamok vétójoga, a „mérlegelési szabadság” korlátai, a kivételek egyértelmű és szűk körű meghatározása, a dokumentumok osztályozása, valamint az átláthatóság és az adatvédelem közötti egyensúly tekintetében – nem nyújt egyértelmű fogalommeghatározásokat,

| J. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az EU új hatásköröket szerzett a büntetőjog (az EUMSZ 82. és 83. cikke) és a rendőrségi együttműködés területén; mivel ezek az új hatáskörök érinthetik az alapvető emberi jogokat és kiemelik a nyitottabb jogalkotási eljárás szükségességét; |
| --- | --- |

J.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével az EU új hatásköröket szerzett a büntetőjog (az EUMSZ 82. és 83. cikke) és a rendőrségi együttműködés területén; mivel ezek az új hatáskörök érinthetik az alapvető emberi jogokat és kiemelik a nyitottabb jogalkotási eljárás szükségességét;

| K. | mivel az EUMSZ 15. cikke és az Alapjogi Charta 42. cikke a „dokumentum” kifejezés tág meghatározását vezeti be, amely mindennemű információt magában foglal, függetlenül annak tárolási módjától, |
| --- | --- |

K.

mivel az EUMSZ 15. cikke és az Alapjogi Charta 42. cikke a „dokumentum” kifejezés tág meghatározását vezeti be, amely mindennemű információt magában foglal, függetlenül annak tárolási módjától,

| L. | mivel az 1049/2001/EK rendelet alkalmazása nem egységes, hiszen a statisztikák eltérést mutatnak a különböző intézmények között; mivel a 2009. évi jelentésben az 1049/2001/EK rendelet uniós intézmények általi alkalmazásával kapcsolatban szereplő mennyiségi adatok arra utalnak, hogy a hozzáférések megtagadásának száma és aránya általánosságban a következők szerint csökken: a Parlamentnél 12 %-ra (22) (a 2008-as 16 %-hoz képest) (33 eset), a Tanácsnál 22,5 %-ra (23) (a 2008-as 28 %-hoz képest) (2 254 eset), a Bizottságnál pedig 11,65 %-ra (a 2008-as 13,99 %-ról) (589 eset), és míg 2009-ben a megtagadás indokai eltérőek voltak az uniós intézmények körében, az egyik legtöbbször alkalmazott kivétel a döntéshozatali folyamat védelme volt (a Parlamentnél: 39,47 % (24), a Tanácsnál: 39,2 %, az első kérelmek tekintetében (25), míg a Bizottságnál 26 %) (26), |
| --- | --- |

L.

mivel az 1049/2001/EK rendelet alkalmazása nem egységes, hiszen a statisztikák eltérést mutatnak a különböző intézmények között; mivel a 2009. évi jelentésben az 1049/2001/EK rendelet uniós intézmények általi alkalmazásával kapcsolatban szereplő mennyiségi adatok arra utalnak, hogy a hozzáférések megtagadásának száma és aránya általánosságban a következők szerint csökken: a Parlamentnél 12 %-ra (22) (a 2008-as 16 %-hoz képest) (33 eset), a Tanácsnál 22,5 %-ra (23) (a 2008-as 28 %-hoz képest) (2 254 eset), a Bizottságnál pedig 11,65 %-ra (a 2008-as 13,99 %-ról) (589 eset), és míg 2009-ben a megtagadás indokai eltérőek voltak az uniós intézmények körében, az egyik legtöbbször alkalmazott kivétel a döntéshozatali folyamat védelme volt (a Parlamentnél: 39,47 % (24), a Tanácsnál: 39,2 %, az első kérelmek tekintetében (25), míg a Bizottságnál 26 %) (26),

| M. | mivel a Törvényszék a Toland kontra Parlament ügyben (27) érvénytelenítette az Európai Parlament azon határozatát, amely elutasította a „Parlamenti asszisztensi juttatások ellenőrzése” című, 2008. január 9-i belső ellenőrzési jelentéshez való hozzáférést; |
| --- | --- |

M.

mivel a Törvényszék a Toland kontra Parlament ügyben (27) érvénytelenítette az Európai Parlament azon határozatát, amely elutasította a „Parlamenti asszisztensi juttatások ellenőrzése” című, 2008. január 9-i belső ellenőrzési jelentéshez való hozzáférést;

| N. | mivel a minősített dokumentumokat illetően a Bizottság és a Parlament 2009 során nem vett nyilvántartásba ilyen dokumentumot, míg a Tanács a minősítettként osztályozott 445 dokumentum közül 157-et sorolt „CONFIDENTIEL UE” illetve „SECRET UE” kategóriába, |
| --- | --- |

N.

mivel a minősített dokumentumokat illetően a Bizottság és a Parlament 2009 során nem vett nyilvántartásba ilyen dokumentumot, míg a Tanács a minősítettként osztályozott 445 dokumentum közül 157-et sorolt „CONFIDENTIEL UE” illetve „SECRET UE” kategóriába,

| O. | mivel a nemzetközi megállapodások az uniós belső jogszabályokhoz hasonló joghatásokkal bírnak az uniós jogrendben, és mivel a nyilvánosságot tájékoztatni kell a nemzetközi megállapodásokról és hozzáférést kell biztosítani számára az azokkal kapcsolatos dokumentumokhoz, |
| --- | --- |

O.

mivel a nemzetközi megállapodások az uniós belső jogszabályokhoz hasonló joghatásokkal bírnak az uniós jogrendben, és mivel a nyilvánosságot tájékoztatni kell a nemzetközi megállapodásokról és hozzáférést kell biztosítani számára az azokkal kapcsolatos dokumentumokhoz,

| P. | mivel az 1049/2001/EK rendelet kötelezi az intézményeket, hogy mérlegeljék a részleges hozzáférést egy adott dokumentum esetében, amennyiben annak csak egyes részeire vonatkozik kivétel; mivel a megadott részleges hozzáférés gyakran indokolatlanul korlátozva van, és csak a dokumentum címére vagy bevezető bekezdéseire terjed ki, miközben az érdemi bekezdésekhez való hozzáférés megtagadásra kerül, |
| --- | --- |

P.

mivel az 1049/2001/EK rendelet kötelezi az intézményeket, hogy mérlegeljék a részleges hozzáférést egy adott dokumentum esetében, amennyiben annak csak egyes részeire vonatkozik kivétel; mivel a megadott részleges hozzáférés gyakran indokolatlanul korlátozva van, és csak a dokumentum címére vagy bevezető bekezdéseire terjed ki, miközben az érdemi bekezdésekhez való hozzáférés megtagadásra kerül,

| Q. | mivel az Alapjogi Charta 41. cikke megteremti „mindenkinek a jogát arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett betekintsen”; és mivel továbbra is komoly hiányosságok tapasztalhatók e jog végrehajtásában, ami miatt az egyének a nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokra kényszerülnek hivatkozni ahhoz, hogy hozzáférjenek a saját személyükre vonatkozó iratokhoz, |
| --- | --- |

Q.

mivel az Alapjogi Charta 41. cikke megteremti „mindenkinek a jogát arra, hogy a személyére vonatkozó iratokba a bizalmas adatkezeléshez, illetőleg a szakmai és üzleti titokhoz fűződő jogos érdekek tiszteletben tartása mellett betekintsen”; és mivel továbbra is komoly hiányosságok tapasztalhatók e jog végrehajtásában, ami miatt az egyének a nyilvános hozzáférésre vonatkozó szabályokra kényszerülnek hivatkozni ahhoz, hogy hozzáférjenek a saját személyükre vonatkozó iratokhoz,

| R. | mivel az EUMSZ 15. cikke egyértelműen kötelezi valamennyi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy „munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával” járjanak el; mivel ez a kötelezettség a Bizottságot feladatai ellátásában támogató bizottságokra is érvényes; mivel e kötelezettség nem kerül betartásra a Bizottság bizottságokra vonatkozó általános eljárási szabályzatában, amely úgy rendelkezik, hogy a „komitológiai eljárásokkal” kapcsolatos minden bizottsági tárgyalás és dokumentum bizalmas jellegű; |
| --- | --- |

R.

mivel az EUMSZ 15. cikke egyértelműen kötelezi valamennyi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy „munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával” járjanak el; mivel ez a kötelezettség a Bizottságot feladatai ellátásában támogató bizottságokra is érvényes; mivel e kötelezettség nem kerül betartásra a Bizottság bizottságokra vonatkozó általános eljárási szabályzatában, amely úgy rendelkezik, hogy a „komitológiai eljárásokkal” kapcsolatos minden bizottsági tárgyalás és dokumentum bizalmas jellegű;

A dokumentumokhoz való hozzáférés mint alapvető jog

| 1. | emlékeztet arra, hogy az átláthatóság főszabály, a Lisszaboni Szerződéssel pedig (és következésképpen az EU Alapjogi Chartájának kötelező jogi erejénél fogva) a polgárok jogilag kötelező erejű alapvető jogává vált, így a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó minden határozatnak szilárd érvek mentén, egyértelműen és szigorúan meghatározott kivételeken kell alapulnia, és azokat ésszerűen indokolni kell, lehetővé téve a polgárok számára, hogy megértsék az elutasítást és ténylegesen éljenek a rendelkezésükre álló jogorvoslati lehetőségekkel; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az átláthatóság főszabály, a Lisszaboni Szerződéssel pedig (és következésképpen az EU Alapjogi Chartájának kötelező jogi erejénél fogva) a polgárok jogilag kötelező erejű alapvető jogává vált, így a dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó minden határozatnak szilárd érvek mentén, egyértelműen és szigorúan meghatározott kivételeken kell alapulnia, és azokat ésszerűen indokolni kell, lehetővé téve a polgárok számára, hogy megértsék az elutasítást és ténylegesen éljenek a rendelkezésükre álló jogorvoslati lehetőségekkel;

| 2. | úgy véli, hogy az EU-nak élen kell járnia, és az intézményi átláthatóság és a modern demokrácia tekintetében példaként kell szolgálnia a tagállamok és a harmadik országok számára; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az EU-nak élen kell járnia, és az intézményi átláthatóság és a modern demokrácia tekintetében példaként kell szolgálnia a tagállamok és a harmadik országok számára;

| 3. | emlékeztet arra, hogy az átláthatóság a legjobb módja a korrupció, a csalás, az összeférhetetlenség és a rossz irányítás megelőzésének; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy az átláthatóság a legjobb módja a korrupció, a csalás, az összeférhetetlenség és a rossz irányítás megelőzésének;

| 4. | felszólítja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket – köztük az újonnan létrehozott Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy a Szerződésekben előírtaknak megfelelően haladéktalanul és teljes körűen alkalmazzák az 1049/2001/EK rendeletet, továbbá hogy e tekintetben tegyék közzé az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkében előírt éves jelentést; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket – köztük az újonnan létrehozott Európai Külügyi Szolgálatot –, hogy a Szerződésekben előírtaknak megfelelően haladéktalanul és teljes körűen alkalmazzák az 1049/2001/EK rendeletet, továbbá hogy e tekintetben tegyék közzé az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkében előírt éves jelentést;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Bíróság, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos beavatkozása – amely szervek alapvetően egyedi ügyekben foglalnak állást – nem helyettesítheti a jogalkotási tevékenységet a jogbiztonság és a törvény előtti egyenlőség tekintetében; sajnálja, hogy még amikor a Bíróság egyértelmű elvet dolgoz ki – amint az például a jogalkotási átláthatósággal kapcsolatos Turco-ügyben történt –, akkor sem tartják be azt; következésképpen megismétli az intézményekhez intézett arra irányuló felhívását, hogy tartsák magukat a jogalkotási eljárás keretében a jogi szolgálat által kidolgozott véleményekről hozott Turco-ítélethez; megerősíti, hogy a jogalkotóknak kezelniük kell és meg kell oldaniuk a Bíróság ítélkezési gyakorlatában megvilágított problémákat, valamint teljes körűen és átfogóbb módon kell érvényesíteniük a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát az új Szerződés módosításainak szellemében, amelyek világosan létrehozzák a dokumentumokhoz való hozzáférés alapvető jogát; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Bíróság, az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos beavatkozása – amely szervek alapvetően egyedi ügyekben foglalnak állást – nem helyettesítheti a jogalkotási tevékenységet a jogbiztonság és a törvény előtti egyenlőség tekintetében; sajnálja, hogy még amikor a Bíróság egyértelmű elvet dolgoz ki – amint az például a jogalkotási átláthatósággal kapcsolatos Turco-ügyben történt –, akkor sem tartják be azt; következésképpen megismétli az intézményekhez intézett arra irányuló felhívását, hogy tartsák magukat a jogalkotási eljárás keretében a jogi szolgálat által kidolgozott véleményekről hozott Turco-ítélethez; megerősíti, hogy a jogalkotóknak kezelniük kell és meg kell oldaniuk a Bíróság ítélkezési gyakorlatában megvilágított problémákat, valamint teljes körűen és átfogóbb módon kell érvényesíteniük a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát az új Szerződés módosításainak szellemében, amelyek világosan létrehozzák a dokumentumokhoz való hozzáférés alapvető jogát;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy az 1049/2001/EK rendeletet felül kell vizsgálni egyes rendelkezéseinek egyértelművé tétele, kivételeinek pontos meghatározása és azok körének szűkítése, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy ezek a kivételek ne ássák alá a Szerződésekben és a Chartában garantált átláthatóságot; úgy véli, hogy e felülvizsgálatnak erősítenie kell a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát, anélkül, hogy bármilyen módon enyhítené az e jog oltalmazására érvényben lévő normákat, valamint figyelembe kell vennie a Bíróság ítélkezési gyakorlatát; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a felülvizsgált rendeletnek egyszerűnek és a polgárok számára hozzáférhetőnek kell lennie, hogy hatékonyan érvényesíthessék az említett jogukat; |
| --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy az 1049/2001/EK rendeletet felül kell vizsgálni egyes rendelkezéseinek egyértelművé tétele, kivételeinek pontos meghatározása és azok körének szűkítése, továbbá annak biztosítása érdekében, hogy ezek a kivételek ne ássák alá a Szerződésekben és a Chartában garantált átláthatóságot; úgy véli, hogy e felülvizsgálatnak erősítenie kell a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát, anélkül, hogy bármilyen módon enyhítené az e jog oltalmazására érvényben lévő normákat, valamint figyelembe kell vennie a Bíróság ítélkezési gyakorlatát; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy a felülvizsgált rendeletnek egyszerűnek és a polgárok számára hozzáférhetőnek kell lennie, hogy hatékonyan érvényesíthessék az említett jogukat;

| 7. | úgy véli, hogy a Bizottságnak az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó 2008. évi javaslata nem növeli az átláthatóságot a Lisszaboni Szerződésben megkövetelt szintre, hanem éppen ellenkezőleg, a Bizottság számos javasolt módosítása inkább csökkenti az átláthatóság jelenlegi mértékét; úgy véli, hogy különösen a 3. cikk Bizottság által javasolt módosítása – amely jelentősen korlátozza a dokumentum jelenlegi fogalommeghatározását – ellentétes a Lisszaboni Szerződéssel; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be módosított javaslatot az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatáról, amely teljes egészében figyelembe veszi a nagyobb átláthatóságra vonatkozóan a Lisszaboni Szerződésben szentesített, a Bíróság ítélkezési gyakorlatában kimondott és a Parlament korábbi munkája során kifejezésre juttatott követelményeket; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a Bizottságnak az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatára vonatkozó 2008. évi javaslata nem növeli az átláthatóságot a Lisszaboni Szerződésben megkövetelt szintre, hanem éppen ellenkezőleg, a Bizottság számos javasolt módosítása inkább csökkenti az átláthatóság jelenlegi mértékét; úgy véli, hogy különösen a 3. cikk Bizottság által javasolt módosítása – amely jelentősen korlátozza a dokumentum jelenlegi fogalommeghatározását – ellentétes a Lisszaboni Szerződéssel; felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be módosított javaslatot az 1049/2001/EK rendelet felülvizsgálatáról, amely teljes egészében figyelembe veszi a nagyobb átláthatóságra vonatkozóan a Lisszaboni Szerződésben szentesített, a Bíróság ítélkezési gyakorlatában kimondott és a Parlament korábbi munkája során kifejezésre juttatott követelményeket;

| 8. | emlékeztet arra, hogy a Bíróság a C-64/05. P. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (28) pontosította, hogy a tagállamok nem rendelkeznek abszolút vétójoggal az általuk kibocsátott dokumentumokkal kapcsolatban, csupán konzultációs eljárásra van lehetőségük, amelynek célja annak értékelése, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletben rögzített, dokumentumokhoz való hozzáférés jogával kapcsolatos kivétel alkalmazható-e (29); úgy véli, hogy a jogalkotás szintjén pontosításra van szükség ezen ítélkezési gyakorlat helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, a folyamatos késedelmek és ellentmondások elkerülése céljából, amint azt az IFAW-ügy
   (30) is mutatta; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet arra, hogy a Bíróság a C-64/05. P. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben hozott ítéletében (28) pontosította, hogy a tagállamok nem rendelkeznek abszolút vétójoggal az általuk kibocsátott dokumentumokkal kapcsolatban, csupán konzultációs eljárásra van lehetőségük, amelynek célja annak értékelése, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK rendeletben rögzített, dokumentumokhoz való hozzáférés jogával kapcsolatos kivétel alkalmazható-e (29); úgy véli, hogy a jogalkotás szintjén pontosításra van szükség ezen ítélkezési gyakorlat helyes alkalmazásának biztosítása érdekében, a folyamatos késedelmek és ellentmondások elkerülése céljából, amint azt az IFAW-ügy
   (30) is mutatta;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet minősített dokumentumokról szóló 9. cikke kompromisszum, amely már nem tükrözi a Lisszaboni Szerződés utáni új alkotmányos és jogi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet minősített dokumentumokról szóló 9. cikke kompromisszum, amely már nem tükrözi a Lisszaboni Szerződés utáni új alkotmányos és jogi kötelezettségeket;

| 10. | hangsúlyozza, hogy dokumentumok minősítése közvetlenül érinti a polgárok dokumentumokhoz való hozzáférésének jogát; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi minősítési rendszer kizárólag intézményközi megállapodások alapján működik, és hajlamos a minősítés túlzott mértékű alkalmazására; a minősítési szabályokra vonatkozó, rendelet formáját öltő közös szabályokra szólít fel; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy dokumentumok minősítése közvetlenül érinti a polgárok dokumentumokhoz való hozzáférésének jogát; emlékeztet arra, hogy a jelenlegi minősítési rendszer kizárólag intézményközi megállapodások alapján működik, és hajlamos a minősítés túlzott mértékű alkalmazására; a minősítési szabályokra vonatkozó, rendelet formáját öltő közös szabályokra szólít fel;

| 11. | felszólítja elsősorban a Tanácsot arra, hogy biztosítson teljes körű hozzáférést a Parlament számára a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos minősített dokumentumokhoz, ahogyan azt az EUMSZ 218. cikke előírja, valamint az EU értékelési eljárásaihoz kapcsolódó minősített dokumentumokhoz, az olyan intézményközi problémák elkerülése érdekében, amelyek például az EU-nak az EJEE-hez való csatlakozásakor, Bulgária és Románia Schengennel kapcsolatos értékelésekor, a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA) és az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd tekintetében merültek fel; |
| --- | --- |

11.

felszólítja elsősorban a Tanácsot arra, hogy biztosítson teljes körű hozzáférést a Parlament számára a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos minősített dokumentumokhoz, ahogyan azt az EUMSZ 218. cikke előírja, valamint az EU értékelési eljárásaihoz kapcsolódó minősített dokumentumokhoz, az olyan intézményközi problémák elkerülése érdekében, amelyek például az EU-nak az EJEE-hez való csatlakozásakor, Bulgária és Románia Schengennel kapcsolatos értékelésekor, a hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás (ACTA) és az EU és Kína közötti emberi jogi párbeszéd tekintetében merültek fel;

| 12. | hangsúlyozza a megfelelő minősítési szabályok fontos szerepét a nyílt intézményközi együttműködésben; e tekintetben üdvözli a minősítésről és a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló intézményközi megállapodásokat, jóllehet azok nem válthatják fel a megfelelő jogalkotási alapot; ezzel összefüggésben felszólítja a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kövessék a Parlament és a Bizottság között létrejött új intézményközi megállapodás példáját, és sürgősen kössenek hasonló megállapodást a Parlamenttel; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a megfelelő minősítési szabályok fontos szerepét a nyílt intézményközi együttműködésben; e tekintetben üdvözli a minősítésről és a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló intézményközi megállapodásokat, jóllehet azok nem válthatják fel a megfelelő jogalkotási alapot; ezzel összefüggésben felszólítja a Tanácsot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kövessék a Parlament és a Bizottság között létrejött új intézményközi megállapodás példáját, és sürgősen kössenek hasonló megállapodást a Parlamenttel;

| 13. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy működjenek együtt a tájékozódás szabadságáról szóló átlátható szabályok kidolgozásán az EU-ban, amelyek átfogóan figyelembe veszik az ebben a jelentésben szereplő javaslatokat, a legújabb ítélkezési gyakorlatot és az új Szerződéseket; |
| --- | --- |

13.

felszólítja az uniós intézményeket, hogy működjenek együtt a tájékozódás szabadságáról szóló átlátható szabályok kidolgozásán az EU-ban, amelyek átfogóan figyelembe veszik az ebben a jelentésben szereplő javaslatokat, a legújabb ítélkezési gyakorlatot és az új Szerződéseket;

| 14. | emlékeztet arra, hogy a Bíróság által a Svédország és Turco kontra Tanács egyesített ügyekben hozott ítélet hangsúlyozta a jogalkotási eljárásban az átláthatóság kötelezettségét, mivel „a nyitottság ebből a szempontból hozzájárul a demokrácia megerősítéséhez, mivel lehetővé teszi a polgárok számára mindazon információk ellenőrzését, amelyek valamely jogalkotási aktus alapjául szolgáltak” (31); ennélfogva hangsúlyozza, hogy a jogalkotási eljárásra – köztük a jogi tanácsadásra – utaló minden kivételt pontosan körül kell határolni, és az ún. „mérlegelési szabadságot” szigorúan kell meghatározni (32); |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy a Bíróság által a Svédország és Turco kontra Tanács egyesített ügyekben hozott ítélet hangsúlyozta a jogalkotási eljárásban az átláthatóság kötelezettségét, mivel „a nyitottság ebből a szempontból hozzájárul a demokrácia megerősítéséhez, mivel lehetővé teszi a polgárok számára mindazon információk ellenőrzését, amelyek valamely jogalkotási aktus alapjául szolgáltak” (31); ennélfogva hangsúlyozza, hogy a jogalkotási eljárásra – köztük a jogi tanácsadásra – utaló minden kivételt pontosan körül kell határolni, és az ún. „mérlegelési szabadságot” szigorúan kell meghatározni (32);

| 15. | hangsúlyozza, hogy – ezen egyértelmű elv ellenére – ezt még mindig nem hajtották végre a gyakorlatban, amint azt az 1049/2001/EK rendelet javasolt átdolgozására vonatkozó tagállami álláspontok nyilvánosságra hozatalának Tanács általi megtagadására vonatkozó Access Info Europe ügyben nemrégiben hozott ítélet (33), valamint a Törvényszék előtt jelenleg folyamatban lévő, az 1049/2001/EK rendelet átdolgozására vonatkozó jogi véleménnyel kapcsolatos ClientEarth kontra Tanács ügy (34) mutatja; megjegyzi, hogy a tagállamoknak az 1049/2001/EK rendeletről folytatott tárgyalások során kifejtett álláspontjai és számos ezt követően elfogadott intézkedés nyilvánossá tétele semmiképpen sem ásta alá a Tanács döntéshozatali képességét, mivel ezek a közzétételek nem akadályozták az adott jogalkotási eljárás sikeres lezárását; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy – ezen egyértelmű elv ellenére – ezt még mindig nem hajtották végre a gyakorlatban, amint azt az 1049/2001/EK rendelet javasolt átdolgozására vonatkozó tagállami álláspontok nyilvánosságra hozatalának Tanács általi megtagadására vonatkozó Access Info Europe ügyben nemrégiben hozott ítélet (33), valamint a Törvényszék előtt jelenleg folyamatban lévő, az 1049/2001/EK rendelet átdolgozására vonatkozó jogi véleménnyel kapcsolatos ClientEarth kontra Tanács ügy (34) mutatja; megjegyzi, hogy a tagállamoknak az 1049/2001/EK rendeletről folytatott tárgyalások során kifejtett álláspontjai és számos ezt követően elfogadott intézkedés nyilvánossá tétele semmiképpen sem ásta alá a Tanács döntéshozatali képességét, mivel ezek a közzétételek nem akadályozták az adott jogalkotási eljárás sikeres lezárását;

| 16. | felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja felül szabályait és növelje a munkacsoportok és a belső tanácsi szervek jogalkotási eljárásaival kapcsolatos átláthatóságot, legalább a tárgyalások ütemtervének, napirendjeinek, jegyzőkönyveinek, a megvizsgált dokumentumoknak, a módosításoknak, a jóváhagyott dokumentumoknak és határozatoknak, a tagállami küldöttségek összetételének és a tagok listáinak elérhetővé tételével, az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében e listák közzétételével kapcsolatban felsorolt kivételek alkalmazási lehetőségének sérelme nélkül; felhívja a Tanácsot, hogy e szervek döntéseit tegye elérhetővé a nyilvánosság számára; ellenzi a „korlátozottan hozzáférhető” (nem az 1049/2001/EK rendeletből származó kifejezés) dokumentumok használatát, valamint a nyilvántartásba nem vett dokumentumok – például a belső munkadokumentumok – gyakorlatát; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Tanácsot, hogy vizsgálja felül szabályait és növelje a munkacsoportok és a belső tanácsi szervek jogalkotási eljárásaival kapcsolatos átláthatóságot, legalább a tárgyalások ütemtervének, napirendjeinek, jegyzőkönyveinek, a megvizsgált dokumentumoknak, a módosításoknak, a jóváhagyott dokumentumoknak és határozatoknak, a tagállami küldöttségek összetételének és a tagok listáinak elérhetővé tételével, az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében e listák közzétételével kapcsolatban felsorolt kivételek alkalmazási lehetőségének sérelme nélkül; felhívja a Tanácsot, hogy e szervek döntéseit tegye elérhetővé a nyilvánosság számára; ellenzi a „korlátozottan hozzáférhető” (nem az 1049/2001/EK rendeletből származó kifejezés) dokumentumok használatát, valamint a nyilvántartásba nem vett dokumentumok – például a belső munkadokumentumok – gyakorlatát;

| 17. | úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat során az elszámoltathatóság, az érthetőség és a nyilvánosság számára biztosított hozzáférés javítása érdekében a Parlament bizottságainak minden esetben tájékozódó szavazást kell tartaniuk, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményeznek a Tanáccsal; a Tanácsnak a maga részéről „általános megközelítéseket” kell elfogadnia, illetve jóvá kell hagynia a COREPER keretében elfogadott tárgyalási álláspontokat, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményez a Parlamenttel, az összes ilyen parlamenti és tanácsi dokumentumot pedig haladéktalanul nyilvánossá kell tennie; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a jogalkotási folyamat során az elszámoltathatóság, az érthetőség és a nyilvánosság számára biztosított hozzáférés javítása érdekében a Parlament bizottságainak minden esetben tájékozódó szavazást kell tartaniuk, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményeznek a Tanáccsal; a Tanácsnak a maga részéről „általános megközelítéseket” kell elfogadnia, illetve jóvá kell hagynia a COREPER keretében elfogadott tárgyalási álláspontokat, mielőtt háromoldalú tárgyalásokat kezdeményez a Parlamenttel, az összes ilyen parlamenti és tanácsi dokumentumot pedig haladéktalanul nyilvánossá kell tennie;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy tegye nyilvánosan hozzáférhetővé a szakértői csoportok üléseinek napirendjét, jegyzőkönyveit és összeférhetetlenségi nyilatkozataikat, valamint a komitológiai bizottságok tagjainak nevét, eljárásaikat és szavazásaikat, továbbá az e csoportok és bizottságok által megvizsgált valamennyi dokumentumot, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok tervezetét is; felszólítja a Parlamentet, hogy alkalmazzon átláthatóbb és nyitottabb eljárásokat – köztük belső eljárásokat – e dokumentumok kezelésére; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy tegye nyilvánosan hozzáférhetővé a szakértői csoportok üléseinek napirendjét, jegyzőkönyveit és összeférhetetlenségi nyilatkozataikat, valamint a komitológiai bizottságok tagjainak nevét, eljárásaikat és szavazásaikat, továbbá az e csoportok és bizottságok által megvizsgált valamennyi dokumentumot, beleértve a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok és végrehajtási aktusok tervezetét is; felszólítja a Parlamentet, hogy alkalmazzon átláthatóbb és nyitottabb eljárásokat – köztük belső eljárásokat – e dokumentumok kezelésére;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben előírt átláthatóság nem korlátozódik a jogalkotási eljárásokra, hanem magában foglalja az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem jogalkotási munkáját is; hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet az egyetlen megfelelő jogalap a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának értékelésére, továbbá hogy egyéb jogi aktusok, mint például az intézmények, ügynökségek és szervek belső vagy alapító szabályzatai nem vezethetnek be újabb okokat a hozzáférés megtagadására; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a Szerződésekben előírt átláthatóság nem korlátozódik a jogalkotási eljárásokra, hanem magában foglalja az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek nem jogalkotási munkáját is; hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet az egyetlen megfelelő jogalap a dokumentumokhoz való hozzáférés jogának értékelésére, továbbá hogy egyéb jogi aktusok, mint például az intézmények, ügynökségek és szervek belső vagy alapító szabályzatai nem vezethetnek be újabb okokat a hozzáférés megtagadására;

| 20. | sajnálja, hogy az uniós intézmények között a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok „közös értelmezéséről”, valamint a Bizottság és a Parlament közötti új keretmegállapodásról nemrégiben folytatott tárgyalások nem voltak teljesen átláthatók; kötelezettséget vállal arra, hogy a folyamatban lévő, illetve jövőbeli intézményközi megállapodások vagy egyéb hasonló megállapodások tekintetében teljes mértékben átláthatóvá teszi a Tanáccsal és a Bizottsággal folytatott tárgyalásait; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy az uniós intézmények között a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok „közös értelmezéséről”, valamint a Bizottság és a Parlament közötti új keretmegállapodásról nemrégiben folytatott tárgyalások nem voltak teljesen átláthatók; kötelezettséget vállal arra, hogy a folyamatban lévő, illetve jövőbeli intézményközi megállapodások vagy egyéb hasonló megállapodások tekintetében teljes mértékben átláthatóvá teszi a Tanáccsal és a Bizottsággal folytatott tárgyalásait;

| 21. | ismételten méltatja az európai ombudsmannak az EU-ban a nagyobb fokú átláthatóság biztosítására irányuló munkáját, hiszen az általa lefolytatott vizsgálatok körülbelül egyharmada az átláthatóság hiányával foglalkozik, amint az 2009. évi jelentésében szerepel, és kiemeli például a mellékhatásokról szóló jelentések (35) és a klinikai vizsgálati jelentések (36) nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) átláthatósági politikájában bekövetkezett változás előmozdításában játszott szerepét; hangsúlyozza, hogy az uniós jogalanyok által előállított adatoknak általánosságban a nyilvánosság rendelkezésére kell állniuk; |
| --- | --- |

21.

ismételten méltatja az európai ombudsmannak az EU-ban a nagyobb fokú átláthatóság biztosítására irányuló munkáját, hiszen az általa lefolytatott vizsgálatok körülbelül egyharmada az átláthatóság hiányával foglalkozik, amint az 2009. évi jelentésében szerepel, és kiemeli például a mellékhatásokról szóló jelentések (35) és a klinikai vizsgálati jelentések (36) nyilvánosságra hozatalával kapcsolatban az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) átláthatósági politikájában bekövetkezett változás előmozdításában játszott szerepét; hangsúlyozza, hogy az uniós jogalanyok által előállított adatoknak általánosságban a nyilvánosság rendelkezésére kell állniuk;

| 22. | emlékeztet arra, hogy a Bíróság egyes nemrégiben hozott ítéleteiben – mint például a fent említett API és TGI ügyekben hozott ítéletekben – megállapította az „általános vélelem” létezését, így néhány esetben mentesítette a Bizottságot a kért dokumentumok egyenként történő vizsgálatára irányuló kötelezettség alól; hangsúlyozza, hogy ez elvben ellentétes az 1049/2001/EK rendelet alapvető elveivel; emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata hangsúlyozza a közvetlenül érintett felekre az intézmények birtokában lévő saját aktáikkal kapcsolatban vonatkozó hozzáférési szabályok felülvizsgálatának szükségességét is; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet arra, hogy a Bíróság egyes nemrégiben hozott ítéleteiben – mint például a fent említett API és TGI ügyekben hozott ítéletekben – megállapította az „általános vélelem” létezését, így néhány esetben mentesítette a Bizottságot a kért dokumentumok egyenként történő vizsgálatára irányuló kötelezettség alól; hangsúlyozza, hogy ez elvben ellentétes az 1049/2001/EK rendelet alapvető elveivel; emlékeztet arra, hogy a Bíróság ítélkezési gyakorlata hangsúlyozza a közvetlenül érintett felekre az intézmények birtokában lévő saját aktáikkal kapcsolatban vonatkozó hozzáférési szabályok felülvizsgálatának szükségességét is;

| 23. | hangsúlyozza, hogy miközben az EUMSZ 15. cikke kifejezetten csak a Bíróság igazgatási dokumentumaira alkalmazandó, a Bíróságnak más uniós intézményekhez, szervekhez, hivatalokhoz és ügynökségekhez hasonlóan munkája során – az EUSZ 1. cikke alapján – „a lehető legnyilvánosabban” kell eljárnia; ebből a célból felszólítja a Bíróságot, hogy keressen lehetőségeket bírói tevékenysége átláthatóságának növelésére, mivel „nemcsak igazságot kell tenni, de ezt láthatóvá is kell tenni” (37), és teljes mértékben tartsa tiszteletben az 1049/2001/EK rendeletet igazgatási tevékenysége tekintetében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy miközben az EUMSZ 15. cikke kifejezetten csak a Bíróság igazgatási dokumentumaira alkalmazandó, a Bíróságnak más uniós intézményekhez, szervekhez, hivatalokhoz és ügynökségekhez hasonlóan munkája során – az EUSZ 1. cikke alapján – „a lehető legnyilvánosabban” kell eljárnia; ebből a célból felszólítja a Bíróságot, hogy keressen lehetőségeket bírói tevékenysége átláthatóságának növelésére, mivel „nemcsak igazságot kell tenni, de ezt láthatóvá is kell tenni” (37), és teljes mértékben tartsa tiszteletben az 1049/2001/EK rendeletet igazgatási tevékenysége tekintetében;

| 24. | megismétli a nyomon követhetőség elvének fontosságát, hogy így biztosítsák a polgárok számára, hogy megismerjék a közpénzek elosztásának és elköltésének módját és annak eredményeit, továbbá felhívja az uniós intézményeket, hogy ezt az elvet az intézmény működtetésével, valamint a politikákkal és a végrehajtásukhoz rendelt forrásokkal kapcsolatban is alkalmazzák valamennyi szinten; |
| --- | --- |

24.

megismétli a nyomon követhetőség elvének fontosságát, hogy így biztosítsák a polgárok számára, hogy megismerjék a közpénzek elosztásának és elköltésének módját és annak eredményeit, továbbá felhívja az uniós intézményeket, hogy ezt az elvet az intézmény működtetésével, valamint a politikákkal és a végrehajtásukhoz rendelt forrásokkal kapcsolatban is alkalmazzák valamennyi szinten;

Kivételek

„Mérlegelési szabadság”

| 25. | emlékeztet arra, hogy az új Szerződések már nem utalnak külön a Tanács azon kötelezettségére, hogy meghatározza azokat az eseteket, amelyekben jogalkotói minőségében jár el, valamint hogy fenntartsa döntéshozatali folyamata hatékonyságát (a korábbi EKSZ 207. cikkének (3) bekezdése), az ún. „mérlegelési szabadságot”, valamint hogy ezen elv jelenlegi „túlélése” kizárólag az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésén alapul a jogalkotási eljárásokat illetően; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy az új Szerződések már nem utalnak külön a Tanács azon kötelezettségére, hogy meghatározza azokat az eseteket, amelyekben jogalkotói minőségében jár el, valamint hogy fenntartsa döntéshozatali folyamata hatékonyságát (a korábbi EKSZ 207. cikkének (3) bekezdése), az ún. „mérlegelési szabadságot”, valamint hogy ezen elv jelenlegi „túlélése” kizárólag az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdésén alapul a jogalkotási eljárásokat illetően;

| 26. | a főbb nem kormányzati szervezetek által kidolgozott bevált nemzetközi normákkal (38) összhangban rámutat, hogy szigorú, háromlépcsős vizsgálatot kell alkalmazni egy adott dokumentum közzététele elutasításának alátámasztásához: (1) a dokumentumban szereplő információknak a jogalkotási aktusban felsorolt jogos célhoz kell kapcsolódniuk; (2) az információ közzétételének jelentősen veszélyeztetnie kell ezt a célt; és (3) a célt fenyegető veszélynek nagyobb mértékűnek kell lennie, mint a dokumentumban szereplő információk ismeretéhez fűződő közérdeknek; |
| --- | --- |

26.

a főbb nem kormányzati szervezetek által kidolgozott bevált nemzetközi normákkal (38) összhangban rámutat, hogy szigorú, háromlépcsős vizsgálatot kell alkalmazni egy adott dokumentum közzététele elutasításának alátámasztásához: (1) a dokumentumban szereplő információknak a jogalkotási aktusban felsorolt jogos célhoz kell kapcsolódniuk; (2) az információ közzétételének jelentősen veszélyeztetnie kell ezt a célt; és (3) a célt fenyegető veszélynek nagyobb mértékűnek kell lennie, mint a dokumentumban szereplő információk ismeretéhez fűződő közérdeknek;

| 27. | emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet egyértelműen kötelezi az intézményeket, hogy hozzáférést biztosítsanak a dokumentum mindazon részeihez, amelyekre egyik kivétel sem alkalmazandó; megjegyzi, hogy a megadott részleges hozzáférés gyakran indokolatlanul korlátozva van, és hangsúlyozza, hogy a hozzáférést alaposan meg kell vizsgálni a dokumentum azon érdemi részeivel kapcsolatban is, amelyek a kérelmező érdeklődésére tarthatnak számot; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet egyértelműen kötelezi az intézményeket, hogy hozzáférést biztosítsanak a dokumentum mindazon részeihez, amelyekre egyik kivétel sem alkalmazandó; megjegyzi, hogy a megadott részleges hozzáférés gyakran indokolatlanul korlátozva van, és hangsúlyozza, hogy a hozzáférést alaposan meg kell vizsgálni a dokumentum azon érdemi részeivel kapcsolatban is, amelyek a kérelmező érdeklődésére tarthatnak számot;

| 28. | emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi 4. cikke (3) bekezdésének célja, hogy korlátozza az ún. „mérlegelési szabadságot” azzal, hogy a hozzáférés megtagadásának elengedhetetlen feltételeként előírja azt, hogy a dokumentum közzététele ne csak pusztán veszélyeztesse, hanem „súlyosan veszélyeztesse” a döntéshozatali folyamatot, ugyanakkor pedig lehetővé teszi a „mérlegelési szabadság” korlátainak túllépését akkor, ha „a közzétételhez nyomós közérdek fűződik”; hangsúlyozza azonban, hogy – az imént kifejtett megfontolások ellenére – az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése nyílt végű fogalommeghatározást tartalmaz, amely a kérelmekre vonatkozóan nem ír elő egyértelmű feltételeket, illetve nem rendelkezik a Bíróság ítélkezési gyakorlatának figyelembevételéről; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság fogalmával összhangban a koncepció szűkítése révén megfelelő fogalommeghatározásra van szükség; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi 4. cikke (3) bekezdésének célja, hogy korlátozza az ún. „mérlegelési szabadságot” azzal, hogy a hozzáférés megtagadásának elengedhetetlen feltételeként előírja azt, hogy a dokumentum közzététele ne csak pusztán veszélyeztesse, hanem „súlyosan veszélyeztesse” a döntéshozatali folyamatot, ugyanakkor pedig lehetővé teszi a „mérlegelési szabadság” korlátainak túllépését akkor, ha „a közzétételhez nyomós közérdek fűződik”; hangsúlyozza azonban, hogy – az imént kifejtett megfontolások ellenére – az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése nyílt végű fogalommeghatározást tartalmaz, amely a kérelmekre vonatkozóan nem ír elő egyértelmű feltételeket, illetve nem rendelkezik a Bíróság ítélkezési gyakorlatának figyelembevételéről; hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság fogalmával összhangban a koncepció szűkítése révén megfelelő fogalommeghatározásra van szükség;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a háromoldalú tárgyalások és egyeztetési eljárások (amint azokat az EUMSZ 294. cikke kifejezetten felsorolja) a jogalkotási eljárás alapvető szakaszát képezik, nem jelentenek önálló „mérlegelési szabadságot”; úgy véli, hogy különösen a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú megbeszélésekre vonatkozó jelenlegi eljárások nem biztosítják a jogalkotási átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés megfelelő szintjét, sem a Parlament belső eljárásaiban, sem pedig a külső, a polgárokhoz és a közvéleményhez fűződő kapcsolatokban; ennélfogva kéri, hogy az ezek során kidolgozott dokumentumokat, mint például a napirendeket, az eredmények összefoglalásait és a tárgyalások elősegítése érdekében kidolgozott „négyhasábos” dokumentumokat elvben ne kezeljék más jogalkotási dokumentumoktól eltérően, valamint hogy azokat hozzák nyilvánosságra a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú tárgyalások tekintetében; következésképpen utasítja illetékes szerveit, hogy egységesítsék ezt az eljárást, valamint felszólítja a többi intézményt, hogy tegyék ugyanezt; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a háromoldalú tárgyalások és egyeztetési eljárások (amint azokat az EUMSZ 294. cikke kifejezetten felsorolja) a jogalkotási eljárás alapvető szakaszát képezik, nem jelentenek önálló „mérlegelési szabadságot”; úgy véli, hogy különösen a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú megbeszélésekre vonatkozó jelenlegi eljárások nem biztosítják a jogalkotási átláthatóság és a dokumentumokhoz való hozzáférés megfelelő szintjét, sem a Parlament belső eljárásaiban, sem pedig a külső, a polgárokhoz és a közvéleményhez fűződő kapcsolatokban; ennélfogva kéri, hogy az ezek során kidolgozott dokumentumokat, mint például a napirendeket, az eredmények összefoglalásait és a tárgyalások elősegítése érdekében kidolgozott „négyhasábos” dokumentumokat elvben ne kezeljék más jogalkotási dokumentumoktól eltérően, valamint hogy azokat hozzák nyilvánosságra a lehetséges első olvasatbeli megállapodás előtti háromoldalú tárgyalások tekintetében; következésképpen utasítja illetékes szerveit, hogy egységesítsék ezt az eljárást, valamint felszólítja a többi intézményt, hogy tegyék ugyanezt;

Adatvédelem és átláthatóság

| 30. | kiemeli, hogy meg kell teremteni a megfelelő egyensúlyt az átláthatóság és adatvédelem között (39), amint azt a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet egyértelművé tette, továbbá hangsúlyozza, hogy az adatvédelemmel – különösen az összeférhetetlenség, valamint az uniós adminisztrációval és döntéshozatallal összefüggésben gyakorolt jogosulatlan befolyás eseteinek leplezése céljából – nem szabad visszaélni; rámutat, hogy a Bíróság által a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi szövegén alapul, és nem akadályozza meg a szövegezés megváltoztatását, ami szükséges és sürgős, különösen miután a Szerződések és az Alapjogi Charta egyértelműen kihirdették a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát; |
| --- | --- |

30.

kiemeli, hogy meg kell teremteni a megfelelő egyensúlyt az átláthatóság és adatvédelem között (39), amint azt a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet egyértelművé tette, továbbá hangsúlyozza, hogy az adatvédelemmel – különösen az összeférhetetlenség, valamint az uniós adminisztrációval és döntéshozatallal összefüggésben gyakorolt jogosulatlan befolyás eseteinek leplezése céljából – nem szabad visszaélni; rámutat, hogy a Bíróság által a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet az 1049/2001/EK rendelet jelenlegi szövegén alapul, és nem akadályozza meg a szövegezés megváltoztatását, ami szükséges és sürgős, különösen miután a Szerződések és az Alapjogi Charta egyértelműen kihirdették a dokumentumokhoz való hozzáférés jogát;

| 31. | üdvözli az európai adatvédelmi biztos és az európai ombudsman között az adatvédelem és az átláthatóság megfelelő egyensúlyára vonatkozóan létrejött egyetértést, főként azon proaktív megközelítést illetően, amelynek értelmében „az intézményeknek értékelniük kell, majd ezt követően az érintettek számára – az adataik gyűjtését megelőzően vagy legalábbis az adat gyűjtésekor – egyértelművé kell tenniük, hogy az említett adatok feldolgozása milyen mértékben foglalja vagy foglalhatja magában azok nyilvánosságra hozatalát” (40); |
| --- | --- |

31.

üdvözli az európai adatvédelmi biztos és az európai ombudsman között az adatvédelem és az átláthatóság megfelelő egyensúlyára vonatkozóan létrejött egyetértést, főként azon proaktív megközelítést illetően, amelynek értelmében „az intézményeknek értékelniük kell, majd ezt követően az érintettek számára – az adataik gyűjtését megelőzően vagy legalábbis az adat gyűjtésekor – egyértelművé kell tenniük, hogy az említett adatok feldolgozása milyen mértékben foglalja vagy foglalhatja magában azok nyilvánosságra hozatalát” (40);

Aarhusi Egyezmény

| 32. | hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet és az 1367/2006/EK rendelet szerint alkalmazott Aarhusi Egyezmény között számos eltérés van, mint például az, hogy az Aarhusi Egyezményből hiányoznak a „feltétlen” kizáró okok, valamint a katonai ügyek, az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájának védelmén, a jogi tanácsadáson, illetve az ellenőrzéseken, vizsgálatokon és könyvvizsgálatokon alapuló kivételek, valamint a kereskedelmi érdekre vonatkozó kivételnek az olyan esetekre való korlátozása, amikor az ehhez hasonló szintű bizalmasságot a megalapozott gazdasági érdek védelme céljából törvény védi; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet és az 1367/2006/EK rendelet szerint alkalmazott Aarhusi Egyezmény között számos eltérés van, mint például az, hogy az Aarhusi Egyezményből hiányoznak a „feltétlen” kizáró okok, valamint a katonai ügyek, az Unió vagy valamely tagállam pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikájának védelmén, a jogi tanácsadáson, illetve az ellenőrzéseken, vizsgálatokon és könyvvizsgálatokon alapuló kivételek, valamint a kereskedelmi érdekre vonatkozó kivételnek az olyan esetekre való korlátozása, amikor az ehhez hasonló szintű bizalmasságot a megalapozott gazdasági érdek védelme céljából törvény védi;

| 33. | felszólít minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget az 1049/2001/EK rendeletnek az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazására; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra az uniós környezetvédelmi irányelvek (41) átültetésére vonatkozó megfelelőség-ellenőrzési tanulmányokat és – például a bioüzemanyagok hatásáról szóló (42) – tudományos tanulmányokat, felszólítja továbbá az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy teljes mértékben alkalmazza a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) nyilvános elektronikus hozzáférésre vonatkozó 119. cikkét és csak a REACH 119. cikkének (2) bekezdése szerint egyértelműen érvényesnek minősülő bizalmassági kérelmeket fogadjon el, illetve a kereskedelmi érdekek védelmét a REACH 118. cikkének (2) bekezdése értelmében rendes esetben sértő információt szigorúan értelmezze az 1049/2001/EK rendelet szerinti azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a bizalmasság biztosítását az esetleges nyomós közérdek szempontjából eseti alapon mérlegelje; |
| --- | --- |

33.

felszólít minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget az 1049/2001/EK rendeletnek az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseivel összhangban történő alkalmazására; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy hozza nyilvánosságra az uniós környezetvédelmi irányelvek (41) átültetésére vonatkozó megfelelőség-ellenőrzési tanulmányokat és – például a bioüzemanyagok hatásáról szóló (42) – tudományos tanulmányokat, felszólítja továbbá az Európai Vegyianyag-ügynökséget (ECHA), hogy teljes mértékben alkalmazza a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (43) nyilvános elektronikus hozzáférésre vonatkozó 119. cikkét és csak a REACH 119. cikkének (2) bekezdése szerint egyértelműen érvényesnek minősülő bizalmassági kérelmeket fogadjon el, illetve a kereskedelmi érdekek védelmét a REACH 118. cikkének (2) bekezdése értelmében rendes esetben sértő információt szigorúan értelmezze az 1049/2001/EK rendelet szerinti azon kötelezettségének sérelme nélkül, hogy a bizalmasság biztosítását az esetleges nyomós közérdek szempontjából eseti alapon mérlegelje;

| 34. | hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet bármiféle felülvizsgálata keretében teljes mértékben tiszteletben kell tartani az Aarhusi Egyezményt, és annak minden mentességet az egyezmény teljes körű betartása mellett kell meghatároznia; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet bármiféle felülvizsgálata keretében teljes mértékben tiszteletben kell tartani az Aarhusi Egyezményt, és annak minden mentességet az egyezmény teljes körű betartása mellett kell meghatároznia;

Nemzetközi kapcsolatok

| 35. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumokhoz, beleértve a bármely olyan szerv által elfogadott vagy hozzá benyújtott dokumentumokat, amelynek feladata az ilyen megállapodások végrehajtása vagy alkalmazásuk nyomon követése, nyilvános hozzáférést kell biztosítani, mivel ezek nincsenek kategorikusan kizárva a nyilvános hozzáférésből, és hogy az ezekhez való hozzáférést csak akkor lehet megtagadni, ha az ténylegesen veszélyezteti a nemzetközi kapcsolatokat, továbbá figyelembe kell venni az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének harmadik felekkel való egyeztetésre vonatkozó (4) bekezdését; hangsúlyozza, hogy mivel a nemzetközi megállapodások kötelező jogi erővel bírnak, a kivételek tekintetében be kell vezetni a közérdek fennállásának vizsgálatát; rámutat arra, hogy az uniós polgárok által megválasztott Parlamentet a Szerződések azzal bízzák meg, hogy intézményes szerepet játsszon a közérdek képviseletében; kifejezi azon szilárd elhatározását, hogy biztosítsa a Parlament számára a Lisszaboni Szerződésben a nemzetközi megállapodások területén biztosított új előjogok (EUMSZ 218. cikk) teljes mértékű tiszteletben tartását, valamint hogy ezt harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások ne tilthassák; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi megállapodásokkal kapcsolatos dokumentumokhoz, beleértve a bármely olyan szerv által elfogadott vagy hozzá benyújtott dokumentumokat, amelynek feladata az ilyen megállapodások végrehajtása vagy alkalmazásuk nyomon követése, nyilvános hozzáférést kell biztosítani, mivel ezek nincsenek kategorikusan kizárva a nyilvános hozzáférésből, és hogy az ezekhez való hozzáférést csak akkor lehet megtagadni, ha az ténylegesen veszélyezteti a nemzetközi kapcsolatokat, továbbá figyelembe kell venni az 1049/2001/EK rendelet 4. cikkének harmadik felekkel való egyeztetésre vonatkozó (4) bekezdését; hangsúlyozza, hogy mivel a nemzetközi megállapodások kötelező jogi erővel bírnak, a kivételek tekintetében be kell vezetni a közérdek fennállásának vizsgálatát; rámutat arra, hogy az uniós polgárok által megválasztott Parlamentet a Szerződések azzal bízzák meg, hogy intézményes szerepet játsszon a közérdek képviseletében; kifejezi azon szilárd elhatározását, hogy biztosítsa a Parlament számára a Lisszaboni Szerződésben a nemzetközi megállapodások területén biztosított új előjogok (EUMSZ 218. cikk) teljes mértékű tiszteletben tartását, valamint hogy ezt harmadik országokkal kötött kétoldalú megállapodások ne tilthassák;

Jó kormányzás

| 36. | hangsúlyozza, hogy az átláthatóság szorosan kapcsolódik az EUMSZ 298. cikkében és az Alapjogi Charta 41. cikkében említett, megfelelő ügyintézéshez való joghoz; hangsúlyozza, hogy az igazgatási átláthatóság garantálja az uniós igazgatási feladatok feletti demokratikus ellenőrzést, a civil társadalom részvételét, valamint a jó kormányzás előmozdítását (az EUMSZ 15. cikke); |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy az átláthatóság szorosan kapcsolódik az EUMSZ 298. cikkében és az Alapjogi Charta 41. cikkében említett, megfelelő ügyintézéshez való joghoz; hangsúlyozza, hogy az igazgatási átláthatóság garantálja az uniós igazgatási feladatok feletti demokratikus ellenőrzést, a civil társadalom részvételét, valamint a jó kormányzás előmozdítását (az EUMSZ 15. cikke);

| 37. | hangsúlyozza az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek koherens igazgatási jogának – például a megfellebbezhető igazgatási határozatok meghozatalára vonatkozó szabályoknak (44), vagy az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésében említett „igazgatási feladatok” egyértelmű fogalmának – jelenlegi hiányát; felszólítja ezért az uniós intézményeket, hogy sürgősen határozzák meg a közös uniós igazgatási jogot az EUMSZ 298. cikke alapján, valamint biztosítsák az „igazgatási feladat” közös és horizontálisan alkalmazandó fogalommeghatározását, elsősorban az Európai Központi Bank, az Európai Befektetési Bank és a Bíróság számára; kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 225. cikke alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot e tárgyban, amely többek között foglalkozik a panaszosokkal, a Parlamenttel és a polgárokkal szembeni jogsértési eljárások Bizottság általi lefolytatásának átláthatóságával és elszámoltathatóságával; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek koherens igazgatási jogának – például a megfellebbezhető igazgatási határozatok meghozatalára vonatkozó szabályoknak (44), vagy az EUMSZ 15. cikkének (3) bekezdésében említett „igazgatási feladatok” egyértelmű fogalmának – jelenlegi hiányát; felszólítja ezért az uniós intézményeket, hogy sürgősen határozzák meg a közös uniós igazgatási jogot az EUMSZ 298. cikke alapján, valamint biztosítsák az „igazgatási feladat” közös és horizontálisan alkalmazandó fogalommeghatározását, elsősorban az Európai Központi Bank, az Európai Befektetési Bank és a Bíróság számára; kéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 225. cikke alapján terjesszen elő jogalkotási javaslatot e tárgyban, amely többek között foglalkozik a panaszosokkal, a Parlamenttel és a polgárokkal szembeni jogsértési eljárások Bizottság általi lefolytatásának átláthatóságával és elszámoltathatóságával;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet szigorú határidőket határoz meg a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek kezelésére (45); komoly aggályok mellett mutat rá arra, hogy ezeket a Bizottság még az európai ombudsman ajánlása és szigorú fellépése ellenére sem tartotta be, például a 676/2008/RT. sz. ügyben (az ún. „Porsche-ügy”); sajnálja, hogy a Parlament legutóbbi, 2009-es jelentése óta nem változott a gyakorlat, amint azt a ClientEarth és társai által indított, folyamatban lévő ügyek (T-120/10. és T-449/10. sz. ügyek) mutatják; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az 1049/2001/EK rendelet szigorú határidőket határoz meg a dokumentumokhoz való hozzáférés iránti kérelmek kezelésére (45); komoly aggályok mellett mutat rá arra, hogy ezeket a Bizottság még az európai ombudsman ajánlása és szigorú fellépése ellenére sem tartotta be, például a 676/2008/RT. sz. ügyben (az ún. „Porsche-ügy”); sajnálja, hogy a Parlament legutóbbi, 2009-es jelentése óta nem változott a gyakorlat, amint azt a ClientEarth és társai által indított, folyamatban lévő ügyek (T-120/10. és T-449/10. sz. ügyek) mutatják;

| 39. | rámutat, hogy számos esetben a jelentős késedelmek azt eredményezték, hogy válasz hiányában a Bíróság előtt megindultak az eljárások, amit a Bizottság megkésett válasza követett, a bírósági ügyet semmissé téve, az érintettet pedig arra kényszerítve, hogy az egész eljárást újból megindítsa (46); felszólítja a Bizottságot az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott határidők teljes körű betartására; következmények, például a dokumentumok közzétételére irányuló kötelezettség bevezetését javasolja azokra az esetekre, amikor a határidőket nem tartják be; |
| --- | --- |

39.

rámutat, hogy számos esetben a jelentős késedelmek azt eredményezték, hogy válasz hiányában a Bíróság előtt megindultak az eljárások, amit a Bizottság megkésett válasza követett, a bírósági ügyet semmissé téve, az érintettet pedig arra kényszerítve, hogy az egész eljárást újból megindítsa (46); felszólítja a Bizottságot az 1049/2001/EK rendeletben meghatározott határidők teljes körű betartására; következmények, például a dokumentumok közzétételére irányuló kötelezettség bevezetését javasolja azokra az esetekre, amikor a határidőket nem tartják be;

| 40. | felszólít arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkével összhangban elkészített és közzétett éves jelentések tartalmazzanak a kérelmek kezeléséhez szükséges átlagos időre vonatkozó számítást, amint azt a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 2009. évi tanácsi jelentés előírja; |
| --- | --- |

40.

felszólít arra, hogy az 1049/2001/EK rendelet 17. cikkével összhangban elkészített és közzétett éves jelentések tartalmazzanak a kérelmek kezeléséhez szükséges átlagos időre vonatkozó számítást, amint azt a dokumentumokhoz való hozzáférésről szóló 2009. évi tanácsi jelentés előírja;

| 41. | emlékeztet arra, hogy a jó kormányzás keretében a „dokumentumokhoz való hozzáférés” és „a tájékoztatáshoz való hozzáférés” összekapcsolódik; változást kér a jelenlegi jogalkotásban a kérelmek pontosítása, valamint a polgároknak nyújtott segítség tekintetében az 1049/2001/EK rendelet 6. cikke (2) és (4) bekezdésének a „tájékoztatáshoz való hozzáféréssel” kapcsolatos ügyekre való alkalmazásával, amelyekben az ilyen kérelmek tekintetében lényeges dokumentumok léteznek; |
| --- | --- |

41.

emlékeztet arra, hogy a jó kormányzás keretében a „dokumentumokhoz való hozzáférés” és „a tájékoztatáshoz való hozzáférés” összekapcsolódik; változást kér a jelenlegi jogalkotásban a kérelmek pontosítása, valamint a polgároknak nyújtott segítség tekintetében az 1049/2001/EK rendelet 6. cikke (2) és (4) bekezdésének a „tájékoztatáshoz való hozzáféréssel” kapcsolatos ügyekre való alkalmazásával, amelyekben az ilyen kérelmek tekintetében lényeges dokumentumok léteznek;

| 42. | emlékeztet arra, hogy átláthatóság nem csupán az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az passzív reakcióinak kérdése, hanem proaktív megközelítést is igényel, amint arra az európai ombudsman jó néhány alkalommal rávilágított; felszólítja az uniós intézményeket, hogy a lehető legtöbb dokumentumkategóriát tegyék alapértelmezés szerint nyilvánosan hozzáférhetővé internetes oldalaikon (beleértve a költségvetéseket és az elmúlt három évben odaítélt közbeszerzési szerződések jegyzékeit is); hangsúlyozza, hogy proaktív megközelítéssel megelőzhetők a felesleges jogviták, amelyek az adófizetők pénzének nem megfelelő elköltését eredményezik, valamint elkerülhető felesleges késedelmek, költségek és terhek okozása a hozzáférést kérők számára; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy átláthatóság nem csupán az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek az passzív reakcióinak kérdése, hanem proaktív megközelítést is igényel, amint arra az európai ombudsman jó néhány alkalommal rávilágított; felszólítja az uniós intézményeket, hogy a lehető legtöbb dokumentumkategóriát tegyék alapértelmezés szerint nyilvánosan hozzáférhetővé internetes oldalaikon (beleértve a költségvetéseket és az elmúlt három évben odaítélt közbeszerzési szerződések jegyzékeit is); hangsúlyozza, hogy proaktív megközelítéssel megelőzhetők a felesleges jogviták, amelyek az adófizetők pénzének nem megfelelő elköltését eredményezik, valamint elkerülhető felesleges késedelmek, költségek és terhek okozása a hozzáférést kérők számára;

| 43. | felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az átláthatóságot az európai alapok kezelése során, mégpedig azzal, hogy az ugyanazon kategóriába tartozó információkat egyetlen weboldalon, az EU egyik munkanyelvén ezen alapok valamennyi kedvezményezettje tekintetében közzéteszi; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítsa az átláthatóságot az európai alapok kezelése során, mégpedig azzal, hogy az ugyanazon kategóriába tartozó információkat egyetlen weboldalon, az EU egyik munkanyelvén ezen alapok valamennyi kedvezményezettje tekintetében közzéteszi;

| 44. | úgy véli, hogy a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban tájékoztatási központokat kell létrehozni, és a tisztviselők megfelelő képzését biztosítani kell minden egyes főigazgatóságon, illetve az intézmények megfelelő osztályán azért, hogy létrejöhessen a lehető legjobb proaktív politika, valamint hogy a lehető leghatékonyabban lehessen értékelni a kérelmeket és biztosítani lehessen az 1049/2001/EK rendeletben megállapított határidők teljes körű betartását; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatban tájékoztatási központokat kell létrehozni, és a tisztviselők megfelelő képzését biztosítani kell minden egyes főigazgatóságon, illetve az intézmények megfelelő osztályán azért, hogy létrejöhessen a lehető legjobb proaktív politika, valamint hogy a lehető leghatékonyabban lehessen értékelni a kérelmeket és biztosítani lehessen az 1049/2001/EK rendeletben megállapított határidők teljes körű betartását;

| 45. | megismétli, hogy a Parlamentnek a proaktív megközelítés élén kell járnia a nyilvánosság, az átláthatóság, a nyitottság és a dokumentumokhoz való hozzáférés terén; e tekintetben kiemeli a plenáris üléseken túlmenően a tárgyalások és a bizottsági ülések interneten való nyomon követhetőségének (webstreaming) sikerét, és úgy véli, hogy ennek kell válnia a szokásos eljárássá, valamint hogy az európai jogalkotási figyelőt (OEIL) még inkább ki kellene terjeszteni, hogy az mind bizottsági, mind pedig plenáris szinten felöleljen minden uniós hivatalos nyelvet és az olyan információkat, mint például a módosítások, más bizottságok véleményei, a Jogi Szolgálat véleményei, szavazási listák, név szerinti szavazások, jelen lévő és szavazó európai parlamenti képviselők, az intézményközi levélváltások, az árnyékelőadók neve, a „szavak szerinti keresés” funkciója, a többnyelvű keresés, az előterjesztési határidők, az RSS-értesítők, a jogalkotási eljárás kifejtése, az interneten letölthető vitákra mutató linkek stb. annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok hozzájuthassanak az információk teljes köréhez, a dokumentumokhoz, valamint a jogalkotási javaslatok és a meglévő uniós jogszabályok polgároknak szóló többnyelvű összefoglalóihoz (SCADPLUS), amelyekhez megfelelő keresési és böngészési lehetőségeket is elérhetővé kell tenni; |
| --- | --- |

45.

megismétli, hogy a Parlamentnek a proaktív megközelítés élén kell járnia a nyilvánosság, az átláthatóság, a nyitottság és a dokumentumokhoz való hozzáférés terén; e tekintetben kiemeli a plenáris üléseken túlmenően a tárgyalások és a bizottsági ülések interneten való nyomon követhetőségének (webstreaming) sikerét, és úgy véli, hogy ennek kell válnia a szokásos eljárássá, valamint hogy az európai jogalkotási figyelőt (OEIL) még inkább ki kellene terjeszteni, hogy az mind bizottsági, mind pedig plenáris szinten felöleljen minden uniós hivatalos nyelvet és az olyan információkat, mint például a módosítások, más bizottságok véleményei, a Jogi Szolgálat véleményei, szavazási listák, név szerinti szavazások, jelen lévő és szavazó európai parlamenti képviselők, az intézményközi levélváltások, az árnyékelőadók neve, a „szavak szerinti keresés” funkciója, a többnyelvű keresés, az előterjesztési határidők, az RSS-értesítők, a jogalkotási eljárás kifejtése, az interneten letölthető vitákra mutató linkek stb. annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok hozzájuthassanak az információk teljes köréhez, a dokumentumokhoz, valamint a jogalkotási javaslatok és a meglévő uniós jogszabályok polgároknak szóló többnyelvű összefoglalóihoz (SCADPLUS), amelyekhez megfelelő keresési és böngészési lehetőségeket is elérhetővé kell tenni;

| 46. | emlékeztet rá, hogy védeni kell az európai parlamenti képviselők megbízatásának függetlenségét; ugyanakkor úgy véli, hogy az átláthatóságnak a Parlament hivatalos szerveire (például az Elnökök Értekezletére, az Elnökségre (47) és a quaestorokra), valamint az európai parlamenti képviselők tevékenységére – például a parlamenti munkában való részvételre és a parlamenti jelenlétre is vonatkoznia kell a Parlament 2009. január 14-i állásfoglalásában kért feltételeknek megfelelően; úgy ítéli meg, hogy a képviselői juttatások kérdésével átlátható módon kell foglalkozni, a személyes adatvédelmi szabályok teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet rá, hogy védeni kell az európai parlamenti képviselők megbízatásának függetlenségét; ugyanakkor úgy véli, hogy az átláthatóságnak a Parlament hivatalos szerveire (például az Elnökök Értekezletére, az Elnökségre (47) és a quaestorokra), valamint az európai parlamenti képviselők tevékenységére – például a parlamenti munkában való részvételre és a parlamenti jelenlétre is vonatkoznia kell a Parlament 2009. január 14-i állásfoglalásában kért feltételeknek megfelelően; úgy ítéli meg, hogy a képviselői juttatások kérdésével átlátható módon kell foglalkozni, a személyes adatvédelmi szabályok teljes körű tiszteletben tartása mellett;

| 47. | úgy véli, hogy az uniós szintű átláthatóságnak a tagállamokban is tükröződnie kell, amikor átültetik az uniós jogszabályt a nemzeti jogba, nevezetesen korrelációs táblázatok kialakításával, többek között az e-Parlament és az e-kormányzat átláthatósága terén bevált legjobb gyakorlatokra is támaszkodva; |
| --- | --- |

47.

úgy véli, hogy az uniós szintű átláthatóságnak a tagállamokban is tükröződnie kell, amikor átültetik az uniós jogszabályt a nemzeti jogba, nevezetesen korrelációs táblázatok kialakításával, többek között az e-Parlament és az e-kormányzat átláthatósága terén bevált legjobb gyakorlatokra is támaszkodva;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a polgárok információhoz való jogát a tagállamok hatóságai általában nem tisztelik, ezért felkéri a Bizottságot, hogy a jó kormányzás elvének figyelembevételével vizsgálja meg a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó tagállami rendelkezéseket, továbbá bátorítsa a tagállamokat a minél átláthatóbb és a polgárok számára a dokumentumokhoz való hozzáférést elősegítő szabályozás kialakítására; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a polgárok információhoz való jogát a tagállamok hatóságai általában nem tisztelik, ezért felkéri a Bizottságot, hogy a jó kormányzás elvének figyelembevételével vizsgálja meg a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó tagállami rendelkezéseket, továbbá bátorítsa a tagállamokat a minél átláthatóbb és a polgárok számára a dokumentumokhoz való hozzáférést elősegítő szabályozás kialakítására;

| 49. | megállapítja, hogy a Tanács nyilvántartásaiban sor került némi javulásra, de rámutat az intézmények közötti koordináció és interoperabilitás továbbra is fennálló hiányára, hiszen nyilvántartásaiknak nincs olyan közös információs modellje, amely lehetővé tenné a polgárok számára a szükséges dokumentumok és a bennük lévő információk megtalálását egyetlen „közös ponton”, vagy olyan közös keresőmotor alkalmazását, amely összeköttetésben áll különösen a jogalkotási figyelővel (OEIL), amelyben az egy adott jogalkotási eljárással összefüggő dokumentumok csoportosítva találhatók meg; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy a Tanács nyilvántartásaiban sor került némi javulásra, de rámutat az intézmények közötti koordináció és interoperabilitás továbbra is fennálló hiányára, hiszen nyilvántartásaiknak nincs olyan közös információs modellje, amely lehetővé tenné a polgárok számára a szükséges dokumentumok és a bennük lévő információk megtalálását egyetlen „közös ponton”, vagy olyan közös keresőmotor alkalmazását, amely összeköttetésben áll különösen a jogalkotási figyelővel (OEIL), amelyben az egy adott jogalkotási eljárással összefüggő dokumentumok csoportosítva találhatók meg;

| 50. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tárgyaljanak a Parlamenttel az együttdöntési eljárásról szóló együttes nyilatkozat és a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás módosításáról; időközben kötelezettséget vállal arra, hogy módosítja eljárási szabályzatát, beleértve az együttdöntési eljárás során folytatott tárgyalásokról szóló, a szabályzathoz csatolt magatartási kódexet is, hogy teljes mértékben kötelező érvényűvé tegye ezeket az elveket; |
| --- | --- |

50.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tárgyaljanak a Parlamenttel az együttdöntési eljárásról szóló együttes nyilatkozat és a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás módosításáról; időközben kötelezettséget vállal arra, hogy módosítja eljárási szabályzatát, beleértve az együttdöntési eljárás során folytatott tárgyalásokról szóló, a szabályzathoz csatolt magatartási kódexet is, hogy teljes mértékben kötelező érvényűvé tegye ezeket az elveket;

| 51. | úgy véli, hogy az 1049/2001/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével létrehozott intézményközi bizottságnak fokozottabb munkát kell folytatnia, és jelentést kell tennie az illetékes bizottságok részére a megvitatott kérdésekről, a Parlament által védelmezett álláspontokról, a más intézmények által felvetett problémákról és adott esetben az elért eredményekről; ezért felszólítja az intézményközi bizottságot, hogy rendszeresebben, és mindenképpen évente legalább egyszer ülésezzen, és tegye láthatóvá a belső tárgyalásokat és vitákat azzal, hogy biztosítja nyilvánosságukat, valamint felkéri a civil társadalmat és az európai adatvédelmi biztost beadványok előterjesztésére, és meg is vizsgálja azokat; az intézményközi bizottságnak az EU-ban tapasztalható átláthatóságról és nyitottságról szóló éves „ellenőrző” jelentést kell kidolgoznia, amelyet az európai ombudsman készít el; felszólítja az intézményközi bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az ezen állásfoglalásban említett problémákkal; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az 1049/2001/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésével létrehozott intézményközi bizottságnak fokozottabb munkát kell folytatnia, és jelentést kell tennie az illetékes bizottságok részére a megvitatott kérdésekről, a Parlament által védelmezett álláspontokról, a más intézmények által felvetett problémákról és adott esetben az elért eredményekről; ezért felszólítja az intézményközi bizottságot, hogy rendszeresebben, és mindenképpen évente legalább egyszer ülésezzen, és tegye láthatóvá a belső tárgyalásokat és vitákat azzal, hogy biztosítja nyilvánosságukat, valamint felkéri a civil társadalmat és az európai adatvédelmi biztost beadványok előterjesztésére, és meg is vizsgálja azokat; az intézményközi bizottságnak az EU-ban tapasztalható átláthatóságról és nyitottságról szóló éves „ellenőrző” jelentést kell kidolgoznia, amelyet az európai ombudsman készít el; felszólítja az intézményközi bizottságot, hogy sürgősen foglalkozzon az ezen állásfoglalásban említett problémákkal;

*

* *

| 52. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

52.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az európai ombudsmannak, az európai adatvédelmi biztosnak és az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL L 145., 2001.5.31., 43. o.

(2)  HL L 243., 2003.9.27., 1. o.

(3)  HL L 264., 2006.09.25., 13. o.

(4)  A C-39/05. P. és C-52/05. P. sz., Svédország és Turco kontra Tanács egyesített ügyekben 2008. július 1-jén hozott ítélet (EBHT 2008., I-4723. o.)

(5)  A C-28/08. P. sz., Bizottság kontra Bavarian Lager ügyben 2010. június 29-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(6)  A C-92/09. P. és C-93/09. P. sz., Volker und Markus ScheckeGbR és Hartmut Eifert kontra Land Hessen egyesített ügyekben 2010. november 9-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(7)  A C-139/07. P. sz., Bizottság kontra Technische Glaswerke Ilmenau ügyben 2010. június 29-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(8)  A C-514/07. P., C-528/07. P. és C-532/07. P. sz., Svédország és API kontra Bizottság ügyben 2010. szeptember 21-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(9)  A T-233/09. sz., Access Info Europe kontra Tanács ügyben 2011. március 22-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(10)  A T-403/05. sz., MyTravel kontra Bizottság ügyben 2008. szeptember 9-én hozott ítélet (EBHT 2008., II-2027. o.).

(11)  A T-121/05. sz., Borax Europe kontra Bizottság ügyben 2009. március 11-én hozott ítélet (EBHT 2009., II-27. o.).

(12)  A T-439/08. sz., Agapiou Joséphidčs kontra Bizottság és EACEA ügyben 2010. október 21-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(13)  A T-355/04. és T-446/04. sz., Co-Frutta kontra Bizottság egyesített ügyekben 2010. január 19-én hozott ítélet (EBHT 2010., II-1. o.).

(14)  A T-380/04. sz., Terezakis kontra Bizottság ügyben 2008. január 30-án hozott ítélet (EBHT 2008., II-11. o.).

(15)  A T-111/07. sz., Agrofert Holding kontra Bizottság ügyben 2010. július 7-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(16)  A T-237/05. sz., Éditions Jacob kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(17)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

(18)  HL C 298., 2002.11.30., 1. o.

(19)  HL C 46. E, 2010.2.24., 80. o.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0435.

(21)  HL C 286. E, 2010.10.22., 12. o.

(22)  2010-ben 9 %.

(23)  36,1 % a részlegesen nyilvánosságra hozott dokumentumok nélkül. 2010-ben a hozzáférések megtagadásának aránya 13,3 % volt (29,1 % a részlegesen nyilvánosságra hozott dokumentumok nélkül).

(24)  2010-ben 37 %.

(25)  2010-ben 33 % az első kérelmeket illetően.

(26)  2009-ben az egyéb fő okok a következő voltak: az Európai Parlament esetében a magánélet védelme (26 %), valamint a ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelme (15 %), a Tanács esetében (első kérelmek) a nemzetközi kapcsolatokkal összefüggésben a közérdekek védelme (22,7 %), a közbiztonság (5,6 %), valamint a védelmi és katonai ügyek (3,5 %), a Bizottság esetében pedig (első kérelmek) a vizsgálatok védelme (27,6 %) és a kereskedelmi érdekek védelme (13,99 %).

(27)  A T-471/08. sz., Toland kontra Parlament ügyben 2011. június 7-én hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(28)  A C-64/05. P. sz., Svédország kontra Bizottság ügyben 2007. december 18-án hozott ítélet (EBHT 2007., I-11389. o.).

(29)  Svédország kontra Bizottság, 76. bekezdés

(30)  A T-362/08. sz., IFAW kontra Bizottság ügyben 2011. január 13-án hozott ítélet (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(31)  A Turco-ügyben hozott ítélet 46. pontja.

(32)  A Turco-ügyben hozott ítélet 67. pontja.

(33)  A T-233/09. sz., Access Info ügyben hozott ítéletének 69. pontjában a Törvényszék megerősítette, hogy „[a] polgárok demokratikus jogainak gyakorlása ugyanis feltételezi az intézmények között folyó döntéshozatali eljárás részletes követésének és az összes releváns információhoz való hozzáférésnek a lehetőségét.”

(34)  A T-452/10. sz., ClientEarth kontra Tanács ügyben hozott ítélet.

(35)  A 2493/2008/(BB)TS. sz. panasz.

(36)  A 2560/2007/BEH. sz. panasz.

(37)  R v Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)).

(38)  19. cikk, „The Public's Right to Know: Principles of Freedom of Information Legislation” [A nyilvánosság tájékoztatáshoz való joga: a tájékozódás szabadságáról szóló jogszabály elvei], London, 1999; Transparency International, „Using the Right to information as an Anti-Corruption Tool” [A tájékoztatáshoz való jog korrupcióellenes eszközként való felhasználása], Berlin, 2006.

(39)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

(40)  Európai adatvédelmi biztos, „A személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés a Bavarian Lager ügyben hozott ítélet után”) 2011. március 24. http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf), valamint a „A dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférés és az adatvédelem, 2005” http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf).

(41)  Lásd a T-111/11. sz., ClientEarth kontra Bizottság, folyamatban lévő ügyet.

(42)  Lásd a T-120/10. sz., ClientEarth és társai kontra Bizottság, valamint a T-449/10. sz., ClientEarth és társai kontra Bizottság, folyamatban lévő ügyeket.

(43)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(44)  A T-233/09. sz., Access Info ügyben kiderült, hogy létezik egy olyan gyakorlat, amelynek keretében a megerősítő határozatokat rendes, nem ajánlott levélként küldik, noha az átvétel időpontjának bizonyítása létfontosságú a határidők betartásának értékeléséhez a további (bírósági) jogorvoslatok igénybevétele szempontjából. Lásd az ítélet 20–29. pontját.

(45)  Az 1049/2001/EK rendelet 7. és 8. cikke.

(46)  Lásd például a T-494/08–T-500/08. sz. és T-509/08. sz., Ryanair Ltd. kontra Bizottság egyesített ügyeket, valamint a T-395/10. sz., Stichting Corporate Europe Observatory kontra Bizottság ügyet.

(47)  2009 óta például a Parlament eljárási szabályzata (HL C 212. E, 2010.8.5., 145. o.) már nem tartalmazza a nyilvánosság számára közvetlenül hozzáférhető európai parlamenti dokumentumok listáját, hanem az Elnökség számára biztosítja egy ilyen lista létrehozásának előjogát (104. cikk (3) bekezdés).

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/84

---

2011. szeptember 14., szerdaA jelenleg zajló dohai tárgyalások

P7_TA(2011)0380

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a dohai fejlesztési menetrendről szóló tárgyalások jelenlegi helyzetéről

2013/C 51 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára,

| — | tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO hongkongi miniszteri konferenciáját követő dohai forduló értékeléséről szóló 2006. április 4-i állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről (DDA) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (2) és 2009. december 16-i (3) állásfoglalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről (DDA) szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2008. október 9-i (2) és 2009. december 16-i (3) állásfoglalásokra,

| — | tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia 2011. évi éves ülésének záródokumentumára, amelyet 2011. március 22-én Genfben konszenzussal fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia 2011. évi éves ülésének záródokumentumára, amelyet 2011. március 22-én Genfben konszenzussal fogadtak el,

| — | tekintettel a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottság 2011. május 31-i és 2011. június 22-i és 2011. július 26-i informális üléseire, valamint a tárgyalások elnökei által 2011. április 21-én bemutatott dokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottság 2011. május 31-i és 2011. június 22-i és 2011. július 26-i informális üléseire, valamint a tárgyalások elnökei által 2011. április 21-én bemutatott dokumentumokra,

| — | tekintettel a Pascal Lamy, a WTO főigazgatója által a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottság 2011. július 26-i informális ülésén tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pascal Lamy, a WTO főigazgatója által a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottság 2011. július 26-i informális ülésén tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az elnök által az Általános Tanács 2011. július 27-i ülésén tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elnök által az Általános Tanács 2011. július 27-i ülésén tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak szigorítása és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlyhiányának kezelése, továbbá a kereskedelemnek a fenntartható fejlődés szolgálatába való állítása, hangsúlyt helyezve a fejlődő országok, különösen a legkevésbé fejlett országok gazdasági bevonására, abból a meggyőződésből kiindulva, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész fejlődését szolgáló tisztességes kereskedelem kialakításához, |
| --- | --- |

A.

mivel a 2001-ben útjára indított dohai forduló célja új kereskedelmi lehetőségek teremtése, a többoldalú kereskedelem szabályainak szigorítása és a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlyhiányának kezelése, továbbá a kereskedelemnek a fenntartható fejlődés szolgálatába való állítása, hangsúlyt helyezve a fejlődő országok, különösen a legkevésbé fejlett országok gazdasági bevonására, abból a meggyőződésből kiindulva, hogy egy igazságosabb és méltányosabb szabályokon alapuló többoldalú rendszer hozzá tud járulni az összes földrész fejlődését szolgáló tisztességes kereskedelem kialakításához,

| B. | mivel a két- és többoldalú megállapodásokat a nemzetközi ügyek közös eszközrendszere részének kell tekinteni, és mint ilyenek, ezek állandó jellemzői a kiegyensúlyozott és kiegészítő jellegű politikai és kereskedelmi kapcsolatoknak, |
| --- | --- |

B.

mivel a két- és többoldalú megállapodásokat a nemzetközi ügyek közös eszközrendszere részének kell tekinteni, és mint ilyenek, ezek állandó jellemzői a kiegyensúlyozott és kiegészítő jellegű politikai és kereskedelmi kapcsolatoknak,

| C. | mivel a dohai forduló lezárására irányuló WTO miniszteri tárgyalások 2008. július végén elakadtak, |
| --- | --- |

C.

mivel a dohai forduló lezárására irányuló WTO miniszteri tárgyalások 2008. július végén elakadtak,

| D. | mivel 2011 elején jól haladtak a tárgyalások, mint ahogy az a tárgyalásokat vezető elnökök 2011. április 21-én bemutatott jelentéseiből is kitűnik, azonban ugyanezekből a jelentésekből az is világossá válik, hogy nagyon nehéz lesz a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottságban korábban megbeszélteknek megfelelően 2011-ben megállapodásra jutni, |
| --- | --- |

D.

mivel 2011 elején jól haladtak a tárgyalások, mint ahogy az a tárgyalásokat vezető elnökök 2011. április 21-én bemutatott jelentéseiből is kitűnik, azonban ugyanezekből a jelentésekből az is világossá válik, hogy nagyon nehéz lesz a kereskedelmi tárgyalásokért felelős bizottságban korábban megbeszélteknek megfelelően 2011-ben megállapodásra jutni,

| E. | mivel a WTO nyolcadik miniszteri konferenciája 2011. december 15–17-én kerül megrendezésre Genfben, mivel az Általános Tanács elnöke 2011. július 27-én kijelentette, hogy „általános vélekedés, hogy a miniszteri konferencia nem kerülheti el, hogy foglalkozzon a Dohai Fejlesztési Napirenddel”, és hogy „a fejlesztéssel kapcsolatos kérdéseknek és különösen a legkevésbé fejlett országokkal kapcsolatos kérdéseknek továbbra is a 8. miniszteri konferencia középpontjában kell állniuk”; |
| --- | --- |

E.

mivel a WTO nyolcadik miniszteri konferenciája 2011. december 15–17-én kerül megrendezésre Genfben, mivel az Általános Tanács elnöke 2011. július 27-én kijelentette, hogy „általános vélekedés, hogy a miniszteri konferencia nem kerülheti el, hogy foglalkozzon a Dohai Fejlesztési Napirenddel”, és hogy „a fejlesztéssel kapcsolatos kérdéseknek és különösen a legkevésbé fejlett országokkal kapcsolatos kérdéseknek továbbra is a 8. miniszteri konferencia középpontjában kell állniuk”;

| 1. | ismételten hangsúlyozza a többoldalú kereskedelmi rendszer, valamint a WTO mint a szabályokon alapuló kereskedelmi rendszer garantálója iránti teljes elkötelezettségét; úgy véli, hogy a WTO kulcsszerepet tölt be a globalizáció megfelelőbb kezelése, hasznainak méltányosabb elosztása és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés terén; ismételten megerősíti teljes körű elkötelezettségét a dohai fejlesztési menetrend kiegyensúlyozott és tisztességes lezárása mellett, ami a szabályokon alapuló és méltányos globális kereskedelmi rendszer jövőjébe vetett politikai bizalom fontos jele lenne; |
| --- | --- |

1.

ismételten hangsúlyozza a többoldalú kereskedelmi rendszer, valamint a WTO mint a szabályokon alapuló kereskedelmi rendszer garantálója iránti teljes elkötelezettségét; úgy véli, hogy a WTO kulcsszerepet tölt be a globalizáció megfelelőbb kezelése, hasznainak méltányosabb elosztása és a kiegyensúlyozott gazdasági növekedés terén; ismételten megerősíti teljes körű elkötelezettségét a dohai fejlesztési menetrend kiegyensúlyozott és tisztességes lezárása mellett, ami a szabályokon alapuló és méltányos globális kereskedelmi rendszer jövőjébe vetett politikai bizalom fontos jele lenne;

| 2. | rámutat arra, hogy a Dohai Fejlesztési Menetrendről folyó tárgyalásoknak elsősorban a legkevésbé fejlett országok szükségleteire kell összpontosítania; úgy véli, hogy a Dohai Fejlesztési Menetrendről folyó tárgyalások eredményének hozzá kell járulnia a szegénység felszámolásához és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez; |
| --- | --- |

2.

rámutat arra, hogy a Dohai Fejlesztési Menetrendről folyó tárgyalásoknak elsősorban a legkevésbé fejlett országok szükségleteire kell összpontosítania; úgy véli, hogy a Dohai Fejlesztési Menetrendről folyó tárgyalások eredményének hozzá kell járulnia a szegénység felszámolásához és a millenniumi fejlesztési célok eléréséhez;

| 3. | teljes mértékben tisztában van az egységes kötelezettségvállalás elvével kapcsolatos nehézségekkel; |
| --- | --- |

3.

teljes mértékben tisztában van az egységes kötelezettségvállalás elvével kapcsolatos nehézségekkel;

| 4. | sajnálja, hogy a 2011. december 15–17-én Genfben megrendezésre kerülő nyolcadik miniszteri konferencián nem lesz lehetséges megállapodásra jutni a dohai fejlesztési menetrend vitás kérdéseiről; hangsúlyozza, hogy mégis fontos eredményeket felmutatni és kézzelfogható előrelépést elérni, hogy ne ássuk alá a többoldalú kereskedelmi rendszert és annak szabályozó szerepét; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy a 2011. december 15–17-én Genfben megrendezésre kerülő nyolcadik miniszteri konferencián nem lesz lehetséges megállapodásra jutni a dohai fejlesztési menetrend vitás kérdéseiről; hangsúlyozza, hogy mégis fontos eredményeket felmutatni és kézzelfogható előrelépést elérni, hogy ne ássuk alá a többoldalú kereskedelmi rendszert és annak szabályozó szerepét;

| 5. | ismételten leszögezi, hogy határozottan támogatja, hogy a fejlesztést a dohai fejlesztési menetrend központi kérdéseként kezeljék, és felhívja a WTO-tagokat, hogy mutassanak fel eredményeket a 2001-es dohai miniszteri nyilatkozatban megfogalmazott célok és a WTO 2005-ben Hongkongban tartott miniszteri konferenciáján megfogalmazott kötelezettségvállalások terén; szilárd meggyőződése, hogy a WTO nyolcadik miniszteri konferenciájának legalább a legkevésbé fejlett országoknak kedvező eredményeket kell felmutatnia; |
| --- | --- |

5.

ismételten leszögezi, hogy határozottan támogatja, hogy a fejlesztést a dohai fejlesztési menetrend központi kérdéseként kezeljék, és felhívja a WTO-tagokat, hogy mutassanak fel eredményeket a 2001-es dohai miniszteri nyilatkozatban megfogalmazott célok és a WTO 2005-ben Hongkongban tartott miniszteri konferenciáján megfogalmazott kötelezettségvállalások terén; szilárd meggyőződése, hogy a WTO nyolcadik miniszteri konferenciájának legalább a legkevésbé fejlett országoknak kedvező eredményeket kell felmutatnia;

| 6. | úgy ítéli meg, hogy a lehető legkorábban végrehajtandó megállapodásnak a dohai miniszteri nyilatkozat 47. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban legalább tartalmaznia kellene egy átfogó csomagot a legkevésbé fejlett és a fejlődő országok számára, amely a következőkből állna:






  a) | a Hongkongban 2005-ben kötött megállapodás szerint a legkevésbé fejlett országok termékei a vámtarifasorok legalább 97 %-a esetében vám- és kvótamentesen juthassanak el a piacokra; |
| --- | --- | --- |

6.

úgy ítéli meg, hogy a lehető legkorábban végrehajtandó megállapodásnak a dohai miniszteri nyilatkozat 47. bekezdésének rendelkezéseivel összhangban legalább tartalmaznia kellene egy átfogó csomagot a legkevésbé fejlett és a fejlődő országok számára, amely a következőkből állna:

a)

a Hongkongban 2005-ben kötött megállapodás szerint a legkevésbé fejlett országok termékei a vámtarifasorok legalább 97 %-a esetében vám- és kvótamentesen juthassanak el a piacokra;

| b) | a korábbi megállapodásokkal összhangban a pamutra vonatkozó exporttámogatások fejlett országok általi megszüntetése, illetve konkrét kötelezettségvállalások a hazai kereskedelmet torzító, pamutra vonatkozó támogatások gyors és kifejezett csökkentésére; |
| --- | --- |

b)

a korábbi megállapodásokkal összhangban a pamutra vonatkozó exporttámogatások fejlett országok általi megszüntetése, illetve konkrét kötelezettségvállalások a hazai kereskedelmet torzító, pamutra vonatkozó támogatások gyors és kifejezett csökkentésére;

| c) | a korábbi megállapodásokkal összhangban biztosított különleges és differenciált bánásmód, ideértve a szolgáltatások alóli mentességet és egy különleges és differenciált bánásmódot ellenőrző mechanizmust; |
| --- | --- |

c)

a korábbi megállapodásokkal összhangban biztosított különleges és differenciált bánásmód, ideértve a szolgáltatások alóli mentességet és egy különleges és differenciált bánásmódot ellenőrző mechanizmust;

| d) | a legkevésbé fejlett országokból érkező importra vonatkozó továbbfejlesztett preferenciális származási szabályok annak biztosítására, hogy az import átlátható és egyszerű legyen, valamint a termékek piacra jutásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a legkevésbé fejlett országokból érkező importra vonatkozó továbbfejlesztett preferenciális származási szabályok annak biztosítására, hogy az import átlátható és egyszerű legyen, valamint a termékek piacra jutásának megkönnyítése érdekében;

| 7. | felszólítja valamennyi fejlett és élen járó fejlődő országot, hogy az EU „A fegyvereken kívül mindent” elnevezésű kezdeményezésének példáját követve garantálja a legkevésbé fejlett országok termékeinek teljes mértékben vám- és kvótamentes piacra jutását, mivel a Hongkongban meghozott megállapodásból kimaradt vámtarifasorok között van néhány a szegény országok szempontjából rendkívül fontos termék, ami jelentős mértékben csökkenti a legkevésbé fejlett országok számára biztosított előnyöket; |
| --- | --- |

7.

felszólítja valamennyi fejlett és élen járó fejlődő országot, hogy az EU „A fegyvereken kívül mindent” elnevezésű kezdeményezésének példáját követve garantálja a legkevésbé fejlett országok termékeinek teljes mértékben vám- és kvótamentes piacra jutását, mivel a Hongkongban meghozott megállapodásból kimaradt vámtarifasorok között van néhány a szegény országok szempontjából rendkívül fontos termék, ami jelentős mértékben csökkenti a legkevésbé fejlett országok számára biztosított előnyöket;

| 8. | emlékeztet a nemzeti gazdaságok növekedése közötti lényeges különbségekre világszerte, csakúgy, mint a nemzetközi kereskedelmi forgalom terén jelenleg zajló változásra; sürgeti a feltörekvő gazdaságokat, hogy globális gazdasági szereplőként vállalják fel a rájuk háruló felelősséget, és tegyenek fejlettségi szintjükkel és versenyképességükkel arányos engedményeket; |
| --- | --- |

8.

emlékeztet a nemzeti gazdaságok növekedése közötti lényeges különbségekre világszerte, csakúgy, mint a nemzetközi kereskedelmi forgalom terén jelenleg zajló változásra; sürgeti a feltörekvő gazdaságokat, hogy globális gazdasági szereplőként vállalják fel a rájuk háruló felelősséget, és tegyenek fejlettségi szintjükkel és versenyképességükkel arányos engedményeket;

| 9. | ezenkívül úgy véli, hogy a kereskedelem megkönnyítéséről szóló tárgyalásokon eddig elért előrehaladás lehetővé tenné, hogy erről a területről korai megegyezés szülessen, ugyanis a kereskedelem megkönnyítéséről szóló WTO-szabályok javítása a WTO valamennyi tagországa számára előnyös lenne a jogbiztonság növelése, a kereskedelmi tranzakciók költségeinek csökkentése és a visszaélések megelőzése szempontjából; |
| --- | --- |

9.

ezenkívül úgy véli, hogy a kereskedelem megkönnyítéséről szóló tárgyalásokon eddig elért előrehaladás lehetővé tenné, hogy erről a területről korai megegyezés szülessen, ugyanis a kereskedelem megkönnyítéséről szóló WTO-szabályok javítása a WTO valamennyi tagországa számára előnyös lenne a jogbiztonság növelése, a kereskedelmi tranzakciók költségeinek csökkentése és a visszaélések megelőzése szempontjából;

| 10. | ismételten hangsúlyozza a környezetbarát termékekhez és technológiákhoz való hozzáférés javításának fontosságát a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangsúlyozza a környezetbarát termékekhez és technológiákhoz való hozzáférés javításának fontosságát a fenntartható fejlődés célkitűzéseinek elérése érdekében;

| 11. | úgy véli, hogy a dohai fejlesztési menetrend eredeti felépítését és céljait érintő tartós patthelyzet miatt most minden eddiginél fontosabb folytatni a vitát a WTO jövőbeli működéséről és az új többoldalú kereskedelmi rendszer lehetséges reformjáról; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen konzultációt a Parlamenttel a jövőbeli globális kereskedelmi rendszer felépítésére vonatkozó közös látásmódról; sürgeti a WTO-t, hogy – a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságra való tekintettel, és még abban az esetben is, ha nem sikerül lezárni a dohai fejlesztési menetrendet– más nemzetközi szervezetekkel karöltve sürgősen és következetesen kezelje azon új globális kihívásokat, amelyekben a kereskedelem szerepet játszik, például az élelmiszerbiztonságot, az energiaügyet, a fenntartható fejlődést és a kereskedelmet célzó támogatást; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a dohai fejlesztési menetrend eredeti felépítését és céljait érintő tartós patthelyzet miatt most minden eddiginél fontosabb folytatni a vitát a WTO jövőbeli működéséről és az új többoldalú kereskedelmi rendszer lehetséges reformjáról; felhívja a Bizottságot, hogy kezdeményezzen konzultációt a Parlamenttel a jövőbeli globális kereskedelmi rendszer felépítésére vonatkozó közös látásmódról; sürgeti a WTO-t, hogy – a jelenlegi gazdasági és társadalmi válságra való tekintettel, és még abban az esetben is, ha nem sikerül lezárni a dohai fejlesztési menetrendet– más nemzetközi szervezetekkel karöltve sürgősen és következetesen kezelje azon új globális kihívásokat, amelyekben a kereskedelem szerepet játszik, például az élelmiszerbiztonságot, az energiaügyet, a fenntartható fejlődést és a kereskedelmet célzó támogatást;

| 12. | határozott meggyőződése, hogy a WTO a gazdasági kormányzás globális rendszerének részeként létfontosságú a világ számára; felszólítja a WTO valamennyi tagját, hogy továbbra is járuljon hozzá a WTO átfogó, nagyra törő és kiegyensúlyozott fejlesztéséhez annak érdekében, hogy világszerte biztosítható legyen a gazdasági növekedés, valamint a szegénység felszámolása; |
| --- | --- |

12.

határozott meggyőződése, hogy a WTO a gazdasági kormányzás globális rendszerének részeként létfontosságú a világ számára; felszólítja a WTO valamennyi tagját, hogy továbbra is járuljon hozzá a WTO átfogó, nagyra törő és kiegyensúlyozott fejlesztéséhez annak érdekében, hogy világszerte biztosítható legyen a gazdasági növekedés, valamint a szegénység felszámolása;

| 13. | hangsúlyozza, hogy elemezni kell, hogy a dohai forduló indulásakor fennálló körülmények megváltozása, különös tekintettel a BRIC-országok világgazdaságban betöltött szerepére, nem lehetetlenítik-e el a dohai forduló eredeti célkitűzéseinek elérését; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy elemezni kell, hogy a dohai forduló indulásakor fennálló körülmények megváltozása, különös tekintettel a BRIC-országok világgazdaságban betöltött szerepére, nem lehetetlenítik-e el a dohai forduló eredeti célkitűzéseinek elérését;

| 14. | sürgeti a fejlett és az élen járó fejlődő országokat, hogy támogassáka legkevésbé fejlett országok azon képességét, hogy teljes körűen részt vegyenek a Dohai Fejlesztési Menetrenddel foglalkozó jelenlegi értékelési folyamatban és a hátralevő tárgyalásokra vonatkozó esetleges ütemtervek kidolgozásában, és biztosítsák ezen országok érdekeinek védelmét; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a fejlett és az élen járó fejlődő országokat, hogy támogassáka legkevésbé fejlett országok azon képességét, hogy teljes körűen részt vegyenek a Dohai Fejlesztési Menetrenddel foglalkozó jelenlegi értékelési folyamatban és a hátralevő tárgyalásokra vonatkozó esetleges ütemtervek kidolgozásában, és biztosítsák ezen országok érdekeinek védelmét;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszerárak elmúlt időszakban bekövetkezett ingadozásai szükségessé teszik, hogy a nemzetközi kereskedelem szabályai elősegítsék az élelmiszerbiztonság növelését; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az élelmiszerárak elmúlt időszakban bekövetkezett ingadozásai szükségessé teszik, hogy a nemzetközi kereskedelem szabályai elősegítsék az élelmiszerbiztonság növelését;

| 16. | sajnálja, hogy számos ország alkalmaz exportkorlátozásokat olyan természeti erőforrások tekintetében, amelyek szűkösen állnak rendelkezésre; szükségesnek tartja, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályok átfogó jelleggel szabályozzák ezeket az exportkorlátozásokat; |
| --- | --- |

16.

sajnálja, hogy számos ország alkalmaz exportkorlátozásokat olyan természeti erőforrások tekintetében, amelyek szűkösen állnak rendelkezésre; szükségesnek tartja, hogy a nemzetközi kereskedelmi szabályok átfogó jelleggel szabályozzák ezeket az exportkorlátozásokat;

| 17. | felhívja a WTO-tagokat, hogy támogassák a WTO és más nemzetközi szervezetek, mint például az ILO, a FAO, az UNCTAD, az UNFCCC és egyéb ENSZ-szervezetek közötti erős intézményi kapcsolatok kiépítését; |
| --- | --- |

17.

felhívja a WTO-tagokat, hogy támogassák a WTO és más nemzetközi szervezetek, mint például az ILO, a FAO, az UNCTAD, az UNFCCC és egyéb ENSZ-szervezetek közötti erős intézményi kapcsolatok kiépítését;

| 18. | csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokon egyelőre nem sikerült figyelembe venni az éghajlatvédelem és a környezetvédelem szempontjait; |
| --- | --- |

18.

csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a többoldalú kereskedelmi tárgyalásokon egyelőre nem sikerült figyelembe venni az éghajlatvédelem és a környezetvédelem szempontjait;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet szorosan vonják be a 2011. december 15–17-én Genfben megrendezésre kerülő nyolcadik miniszteri konferencia előkészítésébe; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlamentet szorosan vonják be a 2011. december 15–17-én Genfben megrendezésre kerülő nyolcadik miniszteri konferencia előkészítésébe;

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főigazgatójának. |
| --- | --- |

20.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főigazgatójának.

---

(1)  HL C 293. E, 2006.12.2., 155. o.

(2)  HL C 9. E, 2010.1.15., 31. o.

(3)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/87 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/87

---

2011. szeptember 14., szerdaA jogalkotás minőségének javítása, szubszidiaritás és arányosság, intelligens szabályozás

P7_TA(2011)0381

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról (2011/2029(INI))

2013/C 51 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2010. december 15-i álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra vonatkozó, 2010. december 15-i álláspontjára (2),

| — | tekintettel a következő jogalkotási ciklusra vonatkozó, az Európai Parlament és a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról szóló, 2010. február 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a következő jogalkotási ciklusra vonatkozó, az Európai Parlament és a Bizottság közötti felülvizsgált keretmegállapodásról szóló, 2010. február 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A jogalkotás minőségének javításáról – az Európai Bizottság 15. jelentése a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében” című, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A jogalkotás minőségének javításáról – az Európai Bizottság 15. jelentése a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 9. cikke értelmében” című, 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 26. éves jelentésről szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a független hatásvizsgálatok biztosításáról szóló, 2011. június 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 27. jelentéséről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai uniós jogszabályok alkalmazásának nyomon követéséről szóló 27. jelentéséről szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Bizottság elnökének 2009. szeptember 3-i, „Politikai iránymutatások a következő Bizottság számára”, című dokumentumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság elnökének 2009. szeptember 3-i, „Politikai iránymutatások a következő Bizottság számára”, című dokumentumára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című közleményére (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Intelligens szabályozás az Európai Unióban” című közleményére (COM(2010)0543),

| — | tekintettel a Bizottságnak a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló jelentésére (a jogalkotás minőségének javítása 2009 – 17. jelentés) (COM(2010)0547), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló jelentésére (a jogalkotás minőségének javítása 2009 – 17. jelentés) (COM(2010)0547),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A jobb szabályozás harmadik stratégiai felülvizsgálata az Európai Unióban” című közleményére (COM(2009)0015),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az adminisztratív terhek csökkentése az Európai Unióban – jelentés a 2008-ban elért eredményekről és kitekintés 2009-re” című munkadokumentumára (COM(2009)0016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az adminisztratív terhek csökkentése az Európai Unióban – jelentés a 2008-ban elért eredményekről és kitekintés 2009-re” című munkadokumentumára (COM(2009)0016),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Harmadik jelentés a szabályozási környezet egyszerűsítését célzó stratégia eredményeiről” című munkadokumentumára (COM(2009)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Harmadik jelentés a szabályozási környezet egyszerűsítését célzó stratégia eredményeiről” című munkadokumentumára (COM(2009)0017),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az adminisztratív terhek Európai Unión belüli csökkentésére irányuló cselekvési program – Ágazati csökkentési tervek és a 2009. évi tevékenységek” című közleményére (COM(2009)0544), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az adminisztratív terhek Európai Unión belüli csökkentésére irányuló cselekvési program – Ágazati csökkentési tervek és a 2009. évi tevékenységek” című közleményére (COM(2009)0544),

| — | tekintettel a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport 2009. szeptember 17-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport 2009. szeptember 17-i jelentésére,

| — | tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak az intelligens szabályozásról szóló, 2011. május 30-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Versenyképességi Tanácsnak az intelligens szabályozásról szóló, 2011. május 30-i következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0251/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0251/2011),

| A. | mivel az Európa 2020 stratégia részeként bevezetésre került az intelligens szabályozásról szóló menetrend, amely „az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés” 2020-ig történő elérésére törekszik, elsősorban a vállalkozások adminisztratív terheinek a meglévő uniós jogszabályok jobb minőségének és egyszerűsítésének biztosítása általi csökkentése révén, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európa 2020 stratégia részeként bevezetésre került az intelligens szabályozásról szóló menetrend, amely „az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés” 2020-ig történő elérésére törekszik, elsősorban a vállalkozások adminisztratív terheinek a meglévő uniós jogszabályok jobb minőségének és egyszerűsítésének biztosítása általi csökkentése révén,

| B. | mivel a szubszidiaritás és az arányosság elvének helyes alkalmazása rendkívül fontos az Európai Unió megfelelő működésének szempontjából és ahhoz, hogy intézményeinek tevékenységei megfelelhessenek a polgárok, a belső piacon működő társaságok, valamint a nemzeti és helyi kormányzat elvárásainak, továbbá annak biztosításához, hogy a döntéseket a polgárokhoz minél közelebbi szinten hozzák meg, |
| --- | --- |

B.

mivel a szubszidiaritás és az arányosság elvének helyes alkalmazása rendkívül fontos az Európai Unió megfelelő működésének szempontjából és ahhoz, hogy intézményeinek tevékenységei megfelelhessenek a polgárok, a belső piacon működő társaságok, valamint a nemzeti és helyi kormányzat elvárásainak, továbbá annak biztosításához, hogy a döntéseket a polgárokhoz minél közelebbi szinten hozzák meg,

| C. | mivel az intelligens szabályozás kérdésével nem csupán a Bizottság jogalkotási programjával összefüggésben kell foglalkozni, hanem tágabb értelemben is, a Lisszaboni Szerződés új sajátosságainak folyamatos végrehajtásával összefüggésben, amelyek érintik a jogalkotási eljárásokat, |
| --- | --- |

C.

mivel az intelligens szabályozás kérdésével nem csupán a Bizottság jogalkotási programjával összefüggésben kell foglalkozni, hanem tágabb értelemben is, a Lisszaboni Szerződés új sajátosságainak folyamatos végrehajtásával összefüggésben, amelyek érintik a jogalkotási eljárásokat,

| D. | D mivel a Lisszaboni Szerződés az európai intézmények közötti hatalmi egyensúly helyreállítására törekedett, és a Parlamentet a Tanáccsal egyenlőnek tekinti a rendes jogalkotási eljárás szerinti jogalkotás terén, |
| --- | --- |

D.

D mivel a Lisszaboni Szerződés az európai intézmények közötti hatalmi egyensúly helyreállítására törekedett, és a Parlamentet a Tanáccsal egyenlőnek tekinti a rendes jogalkotási eljárás szerinti jogalkotás terén,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a nemzeti parlamenteket hivatalosan bevonják a szubszidiaritás elve alkalmazásának nyomon követésébe, amellyel kapcsolatban eddig több mint 300 beadvány érkezett; |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés elfogadását követően a nemzeti parlamenteket hivatalosan bevonják a szubszidiaritás elve alkalmazásának nyomon követésébe, amellyel kapcsolatban eddig több mint 300 beadvány érkezett;

| F. | mivel az összes érdekelt féllel – különösen a kis- és középvállalkozásokkal (kkv-kkal) és más lényeges érdekelt felekkel – való konzultációk alapvető fontosságúak a jogszabálytervezetek, többek között a hatásvizsgálatok előkészítésében, |
| --- | --- |

F.

mivel az összes érdekelt féllel – különösen a kis- és középvállalkozásokkal (kkv-kkal) és más lényeges érdekelt felekkel – való konzultációk alapvető fontosságúak a jogszabálytervezetek, többek között a hatásvizsgálatok előkészítésében,

| G. | mivel az európai uniós jogszabályokból származó adminisztratív terhek csökkentésére irányuló programot 2005-ben vezették be, és e program arra törekszik, hogy az említett terhek 2012-ig 25 %-kal csökkenjenek, ami a GDP 1,4 %-os növekedésének felelne meg, |
| --- | --- |

G.

mivel az európai uniós jogszabályokból származó adminisztratív terhek csökkentésére irányuló programot 2005-ben vezették be, és e program arra törekszik, hogy az említett terhek 2012-ig 25 %-kal csökkenjenek, ami a GDP 1,4 %-os növekedésének felelne meg,

| H. | mivel a hatásvizsgálati testület (IAB) 2010. évi jelentése szerint a Bizottság átfogó számításai alapján 2010-ben a hatásvizsgálatok csupán 27 %-át végezték el, |
| --- | --- |

H.

mivel a hatásvizsgálati testület (IAB) 2010. évi jelentése szerint a Bizottság átfogó számításai alapján 2010-ben a hatásvizsgálatok csupán 27 %-át végezték el,

| I. | mivel jóllehet a Bizottság az adminisztratív terheknek a kitűzött célnál nagyobb mértékű csökkentésére vonatkozó intézkedéseket javasolt, a Parlamentnek és a Tanácsnak mégis a kitűzött 25 %-os cél körülbelül egynegyedét kitevő előzetes intézkedéseket kellett elfogadnia, |
| --- | --- |

I.

mivel jóllehet a Bizottság az adminisztratív terheknek a kitűzött célnál nagyobb mértékű csökkentésére vonatkozó intézkedéseket javasolt, a Parlamentnek és a Tanácsnak mégis a kitűzött 25 %-os cél körülbelül egynegyedét kitevő előzetes intézkedéseket kellett elfogadnia,

| J. | mivel a program egyik kulcsfontosságú eleme az adminisztratív költségek standard költségmodellen alapuló alapfelmérése, |
| --- | --- |

J.

mivel a program egyik kulcsfontosságú eleme az adminisztratív költségek standard költségmodellen alapuló alapfelmérése,

| K. | mivel a hatályos jogszabályok egyszerűsítését és egységesítését szolgáló, átdolgozásra és egységes szerkezetbe foglalásra irányuló technikák biztosítják a végrehajtott módosítások nagyobb fokú érthetőségét és következetességét; |
| --- | --- |

K.

mivel a hatályos jogszabályok egyszerűsítését és egységesítését szolgáló, átdolgozásra és egységes szerkezetbe foglalásra irányuló technikák biztosítják a végrehajtott módosítások nagyobb fokú érthetőségét és következetességét;

| L. | mivel a tagállamok általi pontos és időben történő végrehajtás rendkívüli fontosságú az európai uniós irányelvek vonatkozásában, és ugyanilyen fontos a túlszabályozás állandó problémája, tudniillik hogy a tagállamok az európai jog követelményein túlmenően további kötelezettségeket vezetnek be, |
| --- | --- |

L.

mivel a tagállamok általi pontos és időben történő végrehajtás rendkívüli fontosságú az európai uniós irányelvek vonatkozásában, és ugyanilyen fontos a túlszabályozás állandó problémája, tudniillik hogy a tagállamok az európai jog követelményein túlmenően további kötelezettségeket vezetnek be,

| M. | mivel a végrehajtásbeli különbségekből adódó eltérések nagy kihívásokat jelentenek az egységes piac hatékony és eredményes működése számára, ennek tekintetében a tagállamok három csoportba sorolhatók: a helytelenül, a nem teljesen, illetve a pontatlanul végrehajtók csoportjába, ez pedig hátrányosan érinti az európai vállalkozásokat és fogyasztókat a további növekedés rovására, |
| --- | --- |

M.

mivel a végrehajtásbeli különbségekből adódó eltérések nagy kihívásokat jelentenek az egységes piac hatékony és eredményes működése számára, ennek tekintetében a tagállamok három csoportba sorolhatók: a helytelenül, a nem teljesen, illetve a pontatlanul végrehajtók csoportjába, ez pedig hátrányosan érinti az európai vállalkozásokat és fogyasztókat a további növekedés rovására,

| N. | mivel az európai kisvállalkozói csomag bevezette a kkv-tesztet, de alkalmazására eddig csupán a lehetséges esetek kis részében került sor, |
| --- | --- |

N.

mivel az európai kisvállalkozói csomag bevezette a kkv-tesztet, de alkalmazására eddig csupán a lehetséges esetek kis részében került sor,

| O. | mivel a Bizottság alelnöke, Maroš Šefčovič a Jogi Bizottság 2011. január 27-i ülésén tartott eszmecserén határozott elkötelezettségét fejezte ki az intelligens szabályozásról szóló menetrend iránt, |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság alelnöke, Maroš Šefčovič a Jogi Bizottság 2011. január 27-i ülésén tartott eszmecserén határozott elkötelezettségét fejezte ki az intelligens szabályozásról szóló menetrend iránt,

| P. | mivel az EUMSZ 290. és 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok új rendszerére a Lisszaboni Szerződés alapján egységes értelmezést és szabályozást kell alkalmazni, |
| --- | --- |

P.

mivel az EUMSZ 290. és 291. cikke szerinti felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok új rendszerére a Lisszaboni Szerződés alapján egységes értelmezést és szabályozást kell alkalmazni,

Általános megjegyzések

| 1. | hangsúlyozza, hogy létfontosságú egyszerű és világos jogszabályokat alkotni, amelyek elérhetőek és könnyen érthetőek ahhoz, hogy szavatolják az európai jogalkotás átláthatóságának elvét és garantálják e jogszabályok hatékonyabb végrehajtását, illetve biztosítsák, hogy az uniós polgárok könnyebben gyakorolhassák jogaikat; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy létfontosságú egyszerű és világos jogszabályokat alkotni, amelyek elérhetőek és könnyen érthetőek ahhoz, hogy szavatolják az európai jogalkotás átláthatóságának elvét és garantálják e jogszabályok hatékonyabb végrehajtását, illetve biztosítsák, hogy az uniós polgárok könnyebben gyakorolhassák jogaikat;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek a javaslatok megfogalmazásakor tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét, és be kell tartaniuk az EUMSZ-hoz csatolt 2. jegyzőkönyvben foglalt feltételeket; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai intézményeknek a javaslatok megfogalmazásakor tiszteletben kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét, és be kell tartaniuk az EUMSZ-hoz csatolt 2. jegyzőkönyvben foglalt feltételeket;

| 3. | támogatja a Bizottság „Intelligens kormányzás az Európai Unióban” című közleményében vázolt stratégiai megközelítését, amely az intelligens kormányzást a politikaformálás egész folyamatának a középpontjába állítja, ideértve a jogszabályok kidolgozását, majd elfogadását, végrehajtását, értékelését és átdolgozását is; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Bizottság „Intelligens kormányzás az Európai Unióban” című közleményében vázolt stratégiai megközelítését, amely az intelligens kormányzást a politikaformálás egész folyamatának a középpontjába állítja, ideértve a jogszabályok kidolgozását, majd elfogadását, végrehajtását, értékelését és átdolgozását is;

| 4. | rámutat arra, hogy az európai intézményi szereplőknek feladatuk van a jogalkotás minősége javításának előmozdításában és végrehajtásában, az intelligens szabályozásról szóló menetrendben és a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásban foglalt elveknek és iránymutatásnak megfelelően; úgy gondolja, hogy minden érintett félnek újólag ki kell fejeznie az említett elvek iránti elkötelezettségét; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy az európai intézményi szereplőknek feladatuk van a jogalkotás minősége javításának előmozdításában és végrehajtásában, az intelligens szabályozásról szóló menetrendben és a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásban foglalt elveknek és iránymutatásnak megfelelően; úgy gondolja, hogy minden érintett félnek újólag ki kell fejeznie az említett elvek iránti elkötelezettségét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Monti-jelentésben vázolt megközelítés szerint a jogalkotási javaslatok terén a rendeletek alkalmazását kellene előnyben részesíteni, hogy kevesebb, ám jobb minőségű jogszabály szülessen; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Monti-jelentésben vázolt megközelítés szerint a jogalkotási javaslatok terén a rendeletek alkalmazását kellene előnyben részesíteni, hogy kevesebb, ám jobb minőségű jogszabály szülessen;

| 6. | arra ösztönzi a következő elnökségeket és a Bizottságot, hogy indítsa el a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás újratárgyalásának folyamatát; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásról szóló, 2010. február 9-i állásfoglalásának vonatkozó bekezdéseire, különösen a két intézmény arra vonatkozó közös kötelezettségvállalására, hogy megállapodnak a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseihez való igazításáról szóló, a Miniszterek Tanácsával folytatott jövőbeni tárgyalások előkészítésével kapcsolatos alapvető változtatásokról; |
| --- | --- |

6.

arra ösztönzi a következő elnökségeket és a Bizottságot, hogy indítsa el a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás újratárgyalásának folyamatát; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet az Európai Parlament és a Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásról szóló, 2010. február 9-i állásfoglalásának vonatkozó bekezdéseire, különösen a két intézmény arra vonatkozó közös kötelezettségvállalására, hogy megállapodnak a jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodásnak a Lisszaboni Szerződés új rendelkezéseihez való igazításáról szóló, a Miniszterek Tanácsával folytatott jövőbeni tárgyalások előkészítésével kapcsolatos alapvető változtatásokról;

| 7. | hangsúlyozza, hogy mindent meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a Parlamentet és a Tanácsot a jogalkotási folyamat során egyenlő félként kezeljék, és a két intézményre vonatkozóan érvényesüljön a Lisszaboni Szerződésben rögzített egyenlő bánásmód elve; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy mindent meg kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy a Parlamentet és a Tanácsot a jogalkotási folyamat során egyenlő félként kezeljék, és a két intézményre vonatkozóan érvényesüljön a Lisszaboni Szerződésben rögzített egyenlő bánásmód elve;

| 8. | üdvözli az európai polgári kezdeményezést mint az Európai Unió politikaformálásában való nyilvános részvétel új formáját; bizakodva tekint 2012 áprilisi beindítására, és ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a polgárokban tudatosítsák az alkalmazandó szabályokat és rendelkezéseket annak érdekében, hogy alkalmassá tegyék őket arra, hogy ezen eszközt már a kezdetektől fogva hatékonyan alkalmazzák; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az európai polgári kezdeményezést mint az Európai Unió politikaformálásában való nyilvános részvétel új formáját; bizakodva tekint 2012 áprilisi beindítására, és ösztönzi a Bizottságot, hogy biztosítsa, hogy a polgárokban tudatosítsák az alkalmazandó szabályokat és rendelkezéseket annak érdekében, hogy alkalmassá tegyék őket arra, hogy ezen eszközt már a kezdetektől fogva hatékonyan alkalmazzák;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget azon határidők tekintetében, amelyeken belül teljesíti az EUMSZ 225. cikke szerinti parlamenti kéréseket, különösen azt a keretmegállapodásban vállalt kötelezettséget, hogy saját kezdeményezésű jelentés plenáris ülés előtti elfogadását követő három hónapon belül jelentést készít minden kérés konkrét nyomon követéséről, illetve legfeljebb egy éven belül jogalkotási javaslatot nyújt be; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy vállaljon kötelezettséget azon határidők tekintetében, amelyeken belül teljesíti az EUMSZ 225. cikke szerinti parlamenti kéréseket, különösen azt a keretmegállapodásban vállalt kötelezettséget, hogy saját kezdeményezésű jelentés plenáris ülés előtti elfogadását követő három hónapon belül jelentést készít minden kérés konkrét nyomon követéséről, illetve legfeljebb egy éven belül jogalkotási javaslatot nyújt be;

Nemzeti parlamentek

| 10. | üdvözli a nemzeti parlamentek szorosabb bevonását az európai jogalkotási folyamatba, különösen a jogalkotási javaslatok szubszidiaritás elvével való összhangja ellenőrzésének folyamatába; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a nemzeti parlamentek szorosabb bevonását az európai jogalkotási folyamatba, különösen a jogalkotási javaslatok szubszidiaritás elvével való összhangja ellenőrzésének folyamatába;

| 11. | a szubszidiaritással kapcsolatos kifogások és keresetek eszközének alkalmazásával összefüggésben rámutat arra, hogy hiányoznak a szubszidiaritás és az arányosság elve megsértésének megállapítását lehetővé tévő tartalmi kritériumok, és hangsúlyozza, hogy szükség van ezen szóban forgó elvek uniós szintű konkretizálására; |
| --- | --- |

11.

a szubszidiaritással kapcsolatos kifogások és keresetek eszközének alkalmazásával összefüggésben rámutat arra, hogy hiányoznak a szubszidiaritás és az arányosság elve megsértésének megállapítását lehetővé tévő tartalmi kritériumok, és hangsúlyozza, hogy szükség van ezen szóban forgó elvek uniós szintű konkretizálására;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek annyiban tudják vállalni a Szerződésből fakadó felelősségüket arra vonatkozóan, hogy ellenőrizzék, a jogalkotási javaslatok megfelelnek-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének, amennyiben a Bizottság a maga részéről teljes körűen teljesíti a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 5. cikke szerinti, részletes és érthető indoklásra vonatkozó kötelezettségét; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a nemzeti parlamentek annyiban tudják vállalni a Szerződésből fakadó felelősségüket arra vonatkozóan, hogy ellenőrizzék, a jogalkotási javaslatok megfelelnek-e a szubszidiaritás és az arányosság elvének, amennyiben a Bizottság a maga részéről teljes körűen teljesíti a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló jegyzőkönyv 5. cikke szerinti, részletes és érthető indoklásra vonatkozó kötelezettségét;

| 13. | kiemeli ebben az összefüggésben, hogy egy vélemény előterjesztésekor a nemzeti parlamentek tegyenek különbséget – amennyiben ez lehetséges – a szubszidiaritás és az arányosság szempontjai között; |
| --- | --- |

13.

kiemeli ebben az összefüggésben, hogy egy vélemény előterjesztésekor a nemzeti parlamentek tegyenek különbséget – amennyiben ez lehetséges – a szubszidiaritás és az arányosság szempontjai között;

Az adminisztratív terhek csökkentése és a helyes végrehajtás biztosítása

| 14. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy előfordulhat, hogy az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló program nem éri el a célját, azaz az adminisztratív terhek 2012-ig 25 %-kal történő csökkentését, és rámutat, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak azonnal cselekednie kell a javasolt intézkedések megvizsgálása és jóváhagyása érdekében; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a gyorsított eljárások fokozott alkalmazása jelentőséggel bír az említett javaslatok elfogadása szempontjából; vállalja, hogy haladéktalanul megvizsgálja az ilyen intézkedésekkel kapcsolatos jogalkotási javaslatokat, és felhívja a Tanácsot, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg annak biztosítása érdekében, hogy az adminisztratív terheknek a programban meghatározott csökkentéseit elfogadják; |
| --- | --- |

14.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy előfordulhat, hogy az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló program nem éri el a célját, azaz az adminisztratív terhek 2012-ig 25 %-kal történő csökkentését, és rámutat, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak azonnal cselekednie kell a javasolt intézkedések megvizsgálása és jóváhagyása érdekében; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a gyorsított eljárások fokozott alkalmazása jelentőséggel bír az említett javaslatok elfogadása szempontjából; vállalja, hogy haladéktalanul megvizsgálja az ilyen intézkedésekkel kapcsolatos jogalkotási javaslatokat, és felhívja a Tanácsot, hogy minden tőle telhetőt tegyen meg annak biztosítása érdekében, hogy az adminisztratív terheknek a programban meghatározott csökkentéseit elfogadják;

| 15. | üdvözli a független érdekképviselőkből álló, az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport pozitív hozzájárulását a Bizottság e terhek csökkentését célzó programjához; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a csoport összetételét kiegyensúlyozottabbá kell tenni több, a civil társadalmat képviselő és más tagállamokból származó szakértő bevonásával; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a független érdekképviselőkből álló, az adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoport pozitív hozzájárulását a Bizottság e terhek csökkentését célzó programjához; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a csoport összetételét kiegyensúlyozottabbá kell tenni több, a civil társadalmat képviselő és más tagállamokból származó szakértő bevonásával;

| 16. | arra ösztönzi a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy kezdjen párbeszédet kkv-kkal Európa-szerte azon akadályok meghatározása céljából, amelyeket a leggyakrabban említenek azon vonatkozásban, hogy gátolják őket az egységes piacon belül más tagállamokkal folytatandó kereskedelemben, és javasoljon intézkedéseket a fokozott növekedés útjában álló akadályok megszüntetésére, illetve csökkentésére; |
| --- | --- |

16.

arra ösztönzi a független érdekképviselőkből álló, adminisztratív terhekkel foglalkozó magas szintű munkacsoportot, hogy kezdjen párbeszédet kkv-kkal Európa-szerte azon akadályok meghatározása céljából, amelyeket a leggyakrabban említenek azon vonatkozásban, hogy gátolják őket az egységes piacon belül más tagállamokkal folytatandó kereskedelemben, és javasoljon intézkedéseket a fokozott növekedés útjában álló akadályok megszüntetésére, illetve csökkentésére;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a programot a 2012 utáni időszakban is folytatni kell, hogy kiterjedjen a jelenlegi Bizottság megbízatásának idejére, ambiciózusabb és világosan meghatározott célkitűzéssel és megnövelt feladatkörrel, hogy a program ne csupán az adminisztratív terhekre vonatkozzon, hanem foglalkozzon a szabályozási terhekkel és az uniós jog egészéből – többek között a szabályozási „nehézségekből” – származó költségekkel; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a programot a 2012 utáni időszakban is folytatni kell, hogy kiterjedjen a jelenlegi Bizottság megbízatásának idejére, ambiciózusabb és világosan meghatározott célkitűzéssel és megnövelt feladatkörrel, hogy a program ne csupán az adminisztratív terhekre vonatkozzon, hanem foglalkozzon a szabályozási terhekkel és az uniós jog egészéből – többek között a szabályozási „nehézségekből” – származó költségekkel;

| 18. | kéri a tagállamokat, hogy az adminisztratív terhek csökkentését következetesen valósítsák meg, és várakozással tekint a nemzeti parlamentekkel e téren folytatódó konstruktív együttműködés elé; |
| --- | --- |

18.

kéri a tagállamokat, hogy az adminisztratív terhek csökkentését következetesen valósítsák meg, és várakozással tekint a nemzeti parlamentekkel e téren folytatódó konstruktív együttműködés elé;

| 19. | rámutat arra, hogy annak biztosításához, hogy a terhek csökkentésére irányuló meglévő és jövőbeni programok sikeresek legyenek, szükség van a Bizottság és a tagállamok közötti tényleges együttműködésre az értelmezésbeli eltérések és a túlszabályozás (azaz a nemzeti végrehajtási jogszabály szigorúbb, nem az uniós jogszabályból következő követelményekkel való kiegészítésének) elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

19.

rámutat arra, hogy annak biztosításához, hogy a terhek csökkentésére irányuló meglévő és jövőbeni programok sikeresek legyenek, szükség van a Bizottság és a tagállamok közötti tényleges együttműködésre az értelmezésbeli eltérések és a túlszabályozás (azaz a nemzeti végrehajtási jogszabály szigorúbb, nem az uniós jogszabályból következő követelményekkel való kiegészítésének) elkerülése érdekében;

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy több információt illesszenek be az adott jogszabály végrehajtását követő jelentési kötelezettségbe a túlszabályozás problémájának megoldása érdekében; úgy gondolja, hogy az eltérések lényegesen csökkenthetők, ha a tagállamoknak indokolással ellátott véleményt kell adniuk, ha a végrehajtás tárgyát képező irányelvekben megállapított normáknál szigorúbbakat vezetnek be; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy több információt illesszenek be az adott jogszabály végrehajtását követő jelentési kötelezettségbe a túlszabályozás problémájának megoldása érdekében; úgy gondolja, hogy az eltérések lényegesen csökkenthetők, ha a tagállamoknak indokolással ellátott véleményt kell adniuk, ha a végrehajtás tárgyát képező irányelvekben megállapított normáknál szigorúbbakat vezetnek be;

| 21. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, tervezett ágazati intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

21.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az adminisztratív terhek csökkentésére irányuló, tervezett ágazati intézkedések végrehajtását;

| 22. | úgy véli, hogy az adminisztratív terhek csökkentésének és a jogalkotás egyszerűsítésének folyamata nem vezethet a jelenlegi jogszabályokban foglalt normák csökkentéséhez; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az adminisztratív terhek csökkentésének és a jogalkotás egyszerűsítésének folyamata nem vezethet a jelenlegi jogszabályokban foglalt normák csökkentéséhez;

A politika kialakítása

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben hasznosítsa jogalkotási javaslattervezeteket megfontolásra előterjesztő fehér könyveket; úgy gondolja, hogy ezáltal a javaslatoknak kevésbé gyakran kellene jelentős – ha nem teljes körű – módosításon átmenniük a jogalkotási folyamat során; továbbá úgy gondolja, hogy ez segítséget nyújtana a javasolt jogszabály arányosságának értékeléséhez, ami gyakran nehézséget okoz, amikor legelőször zöld könyv formájában csupán javaslattervezeteket nyújtanak be; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy nagyobb mértékben hasznosítsa jogalkotási javaslattervezeteket megfontolásra előterjesztő fehér könyveket; úgy gondolja, hogy ezáltal a javaslatoknak kevésbé gyakran kellene jelentős – ha nem teljes körű – módosításon átmenniük a jogalkotási folyamat során; továbbá úgy gondolja, hogy ez segítséget nyújtana a javasolt jogszabály arányosságának értékeléséhez, ami gyakran nehézséget okoz, amikor legelőször zöld könyv formájában csupán javaslattervezeteket nyújtanak be;

| 24. | úgy véli, hogy az európai jog jobb működése érdekében javítani kell a jogalkotási folyamattal és a jogalkotási javaslatokkal kapcsolatos kommunikációt, mivel az intézmények által közzétett információkból a vállalkozások és a polgárok számára gyakran nem derül ki, hogy végül is melyik jogszabályszöveg kerül elfogadásra; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy az európai jog jobb működése érdekében javítani kell a jogalkotási folyamattal és a jogalkotási javaslatokkal kapcsolatos kommunikációt, mivel az intézmények által közzétett információkból a vállalkozások és a polgárok számára gyakran nem derül ki, hogy végül is melyik jogszabályszöveg kerül elfogadásra;

| 25. | örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság elkötelezte magát konzultációs eljárásának felülvizsgálatára, és támogatja a konzultáció minimális időszakának 12 hétre történő kiterjesztésére vonatkozóan hozott döntést; hangsúlyozza azonban, hogy szükség van minden érdekelt fél nagyobb mértékű bevonására, és úgy gondolja, hogy a Bizottság megvizsgálhatná az inkluzív figyelemfelkeltő eljárások bevezetésével kapcsolatos módszereket; úgy véli, hogy egy ilyen eljárás magában foglalhatná a jelentős nemzeti és európai érdekelteknek a releváns szakpolitikai területekhez és javaslatokhoz történő kijelölését, valamint a konzultációs folyamatba való közvetlen bevonásukra irányuló törekvést; |
| --- | --- |

25.

örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság elkötelezte magát konzultációs eljárásának felülvizsgálatára, és támogatja a konzultáció minimális időszakának 12 hétre történő kiterjesztésére vonatkozóan hozott döntést; hangsúlyozza azonban, hogy szükség van minden érdekelt fél nagyobb mértékű bevonására, és úgy gondolja, hogy a Bizottság megvizsgálhatná az inkluzív figyelemfelkeltő eljárások bevezetésével kapcsolatos módszereket; úgy véli, hogy egy ilyen eljárás magában foglalhatná a jelentős nemzeti és európai érdekelteknek a releváns szakpolitikai területekhez és javaslatokhoz történő kijelölését, valamint a konzultációs folyamatba való közvetlen bevonásukra irányuló törekvést;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a nyílt, átlátható és rendszeres párbeszéd előfeltétele a civil társadalom jogszabályok kidolgozásában és kormányzásban való fokozottabb mértékű részvételének; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a nyílt, átlátható és rendszeres párbeszéd előfeltétele a civil társadalom jogszabályok kidolgozásában és kormányzásban való fokozottabb mértékű részvételének;

| 27. | javasolja, hogy egy olyan szisztematikus módszer, mint ez lehetővé tenné az összes félnek és lényeges érdekelt félnek, hogy a javasolt jogszabályok lehetséges szociális, gazdasági és környezeti hatásait széles körűen elemezze a politika kialakításának előnyére, az összehangolt megközelítés elvével összhangban; |
| --- | --- |

27.

javasolja, hogy egy olyan szisztematikus módszer, mint ez lehetővé tenné az összes félnek és lényeges érdekelt félnek, hogy a javasolt jogszabályok lehetséges szociális, gazdasági és környezeti hatásait széles körűen elemezze a politika kialakításának előnyére, az összehangolt megközelítés elvével összhangban;

| 28. | úgy gondolja, hogy a konzultáció jelenlegi aszimmetrikus módszerei és formái nem segítik elő, hogy minden érdekelt fél reagáljon; megjegyzi, hogy a válaszadók gyakran fejezik ki elégedetlenségüket az online kérdőívek formájával és tartalmával kapcsolatban; úgy véli, hogy egy közös megközelítés, többek között a konzultációkkal kapcsolatos válaszokra vonatkozó egységes forma egyszerűsítené a válaszadók dolgát, valamint elősegítené, hogy részletesebb és átgondoltabb válaszok érkezzenek vissza, számos, konzultáció tárgyát képező potenciális szakpolitikai kérdésre és választási lehetőségre kiterjedően; |
| --- | --- |

28.

úgy gondolja, hogy a konzultáció jelenlegi aszimmetrikus módszerei és formái nem segítik elő, hogy minden érdekelt fél reagáljon; megjegyzi, hogy a válaszadók gyakran fejezik ki elégedetlenségüket az online kérdőívek formájával és tartalmával kapcsolatban; úgy véli, hogy egy közös megközelítés, többek között a konzultációkkal kapcsolatos válaszokra vonatkozó egységes forma egyszerűsítené a válaszadók dolgát, valamint elősegítené, hogy részletesebb és átgondoltabb válaszok érkezzenek vissza, számos, konzultáció tárgyát képező potenciális szakpolitikai kérdésre és választási lehetőségre kiterjedően;

| 29. | felhívja a Bizottságot különösen arra, hogy az összes európai érdekelt teljes körű bevonásának előfeltételeként hatékonyan juttassa érvényre be a többnyelvűséget a közmeghallgatások lebonyolítása és eredményeinek közzététele során; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot különösen arra, hogy az összes európai érdekelt teljes körű bevonásának előfeltételeként hatékonyan juttassa érvényre be a többnyelvűséget a közmeghallgatások lebonyolítása és eredményeinek közzététele során;

| 30. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a konzultációs dokumentumok egyre bonyolultabbak, és úgy gondolja, hogy erőfeszítéseket kell tenni – beleértve a fehér könyvek fokozottabb alkalmazását – a dokumentumok egyszerűsítésére annak elősegítése és előmozdítása érdekében, hogy az érdekeltek reagáljanak, ugyanakkor a polgárok is jobban hozzáférhessenek a dokumentumokhoz; javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogy bevezethető-e az érthetőséggel kapcsolatos teszt („clarity test”) annak biztosítása érdekében, hogy a konzultációs dokumentumok könnyen érthetőek legyenek és könnyű legyen választ adni rájuk; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a konzultációs dokumentumok egyre bonyolultabbak, és úgy gondolja, hogy erőfeszítéseket kell tenni – beleértve a fehér könyvek fokozottabb alkalmazását – a dokumentumok egyszerűsítésére annak elősegítése és előmozdítása érdekében, hogy az érdekeltek reagáljanak, ugyanakkor a polgárok is jobban hozzáférhessenek a dokumentumokhoz; javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogy bevezethető-e az érthetőséggel kapcsolatos teszt („clarity test”) annak biztosítása érdekében, hogy a konzultációs dokumentumok könnyen érthetőek legyenek és könnyű legyen választ adni rájuk;

| 31. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konzultációkra adott bizottsági választ és visszajelzést a válaszadók gyakran nem tartják kielégítőnek; sürgeti a Bizottságot, hogy a konzultációs folyamat lezárását követően javítsa a kommunikációját, és a felvetett kérdésekről adjon visszajelzést az összes válaszadó számára; |
| --- | --- |

31.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a konzultációkra adott bizottsági választ és visszajelzést a válaszadók gyakran nem tartják kielégítőnek; sürgeti a Bizottságot, hogy a konzultációs folyamat lezárását követően javítsa a kommunikációját, és a felvetett kérdésekről adjon visszajelzést az összes válaszadó számára;

| 32. | kiemeli annak fontosságát, hogy garantálni kell a Bizottság hatásvizsgálatai keretében elvégzett vizsgálatok függetlenségét és hitelességét az intelligens szabályozásról szóló menetrend általános céljainak biztosítása céljából, valamint újólag megismétli a Parlamentnek a kérdéssel kapcsolatban a 2011. június 8-i állásfoglalásában kifejtett álláspontját; |
| --- | --- |

32.

kiemeli annak fontosságát, hogy garantálni kell a Bizottság hatásvizsgálatai keretében elvégzett vizsgálatok függetlenségét és hitelességét az intelligens szabályozásról szóló menetrend általános céljainak biztosítása céljából, valamint újólag megismétli a Parlamentnek a kérdéssel kapcsolatban a 2011. június 8-i állásfoglalásában kifejtett álláspontját;

| 33. | az európai versenyképesség megerősítésével összefüggésben javasolja, hogy a hatásvizsgálatok nevezzék meg azokat a pozitív és negatív hatásokat, amelyeket az adott intézkedések ki fognak fejteni az Európai Unión belüli versenyképességre és a növekedésre; úgy véli, hogy amennyire csak lehetséges, ezeket a hatásokat teljesen számszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

33.

az európai versenyképesség megerősítésével összefüggésben javasolja, hogy a hatásvizsgálatok nevezzék meg azokat a pozitív és negatív hatásokat, amelyeket az adott intézkedések ki fognak fejteni az Európai Unión belüli versenyképességre és a növekedésre; úgy véli, hogy amennyire csak lehetséges, ezeket a hatásokat teljesen számszerűsíteni kell;

| 34. | határozottan támogatja azt a javaslatot, hogy amennyiben az új jogszabályok költségeket rónak a vállalkozásokra, meg kell határozni a költségek azon megfelelő ellentételezését, amelyek máshol a lehető legnagyobb mértékben csökkentenék a szabályozási terheket; ezt a jövőbeni programok kulcsfontosságú tényezőjének tartja, amely összességében csökkenteni fogja a költségeket, és javítani fogja a szabályozási kereteket a vállalkozások szempontjából; |
| --- | --- |

34.

határozottan támogatja azt a javaslatot, hogy amennyiben az új jogszabályok költségeket rónak a vállalkozásokra, meg kell határozni a költségek azon megfelelő ellentételezését, amelyek máshol a lehető legnagyobb mértékben csökkentenék a szabályozási terheket; ezt a jövőbeni programok kulcsfontosságú tényezőjének tartja, amely összességében csökkenteni fogja a költségeket, és javítani fogja a szabályozási kereteket a vállalkozások szempontjából;

| 35. | rámutat, hogy az adminisztratív és szabályozási terhek becsült mértékét nettó és nem bruttó értékben kellene meghatározni; |
| --- | --- |

35.

rámutat, hogy az adminisztratív és szabályozási terhek becsült mértékét nettó és nem bruttó értékben kellene meghatározni;

| 36. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az új jogszabályok szövegezésekor fordítson rendkívüli figyelmet a kis- és középvállalkozásokat érintő lehetséges hatásra; felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a kkv-k szabályozás alóli mentesítésére, amennyiben a rendelkezések aránytalanul érintenék őket, és amennyiben nincs alapos oka annak, hogy a jogszabály hatálya kiterjedjen rájuk; határozottan úgy gondolja, hogy az ilyen enyhítő rendelkezések kedvező hatást gyakorolhatnak a szabályozás végrehajtására és hasznosságára, különösen ami a kis- és mikrovállalkozásokat illeti; felszólítja az uniós intézményeket, hogy tartsák be az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdésének b) pontját, amely kimondja, hogy az elfogadott jogszabályok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését; |
| --- | --- |

36.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az új jogszabályok szövegezésekor fordítson rendkívüli figyelmet a kis- és középvállalkozásokat érintő lehetséges hatásra; felhívja a Bizottságot, hogy törekedjen a kkv-k szabályozás alóli mentesítésére, amennyiben a rendelkezések aránytalanul érintenék őket, és amennyiben nincs alapos oka annak, hogy a jogszabály hatálya kiterjedjen rájuk; határozottan úgy gondolja, hogy az ilyen enyhítő rendelkezések kedvező hatást gyakorolhatnak a szabályozás végrehajtására és hasznosságára, különösen ami a kis- és mikrovállalkozásokat illeti; felszólítja az uniós intézményeket, hogy tartsák be az EUMSZ 153. cikke (2) bekezdésének b) pontját, amely kimondja, hogy az elfogadott jogszabályok nem írhatnak elő olyan közigazgatási, pénzügyi vagy jogi korlátozásokat, amelyek gátolnák a kis- és középvállalkozások alapítását és fejlődését;

| 37. | ezzel kapcsolatban azt az álláspontot képviseli, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag által bevezetett kkv-teszt rendkívül fontos szerepet tölt be, és elvárja, hogy a Bizottság teljes mértékben hasznosítsa ezt a tesztet; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a Bizottság valamennyi igazgatóságán következetesen alkalmazzák a kkv-tesztet, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti döntéshozatali eljárásaikba építsenek be hasonló szempontokat; felszólítja a Parlament valamennyi bizottságát, hogy miután jogalkotási jelentéseiket az illetékes bizottságban megszavazták, és jóváhagyásra a plenáris ülés elé terjesztik, alkalmazzák rájuk a „kkv-tesztek” alapelveit; |
| --- | --- |

37.

ezzel kapcsolatban azt az álláspontot képviseli, hogy az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag által bevezetett kkv-teszt rendkívül fontos szerepet tölt be, és elvárja, hogy a Bizottság teljes mértékben hasznosítsa ezt a tesztet; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak biztosítania kell, hogy a Bizottság valamennyi igazgatóságán következetesen alkalmazzák a kkv-tesztet, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti döntéshozatali eljárásaikba építsenek be hasonló szempontokat; felszólítja a Parlament valamennyi bizottságát, hogy miután jogalkotási jelentéseiket az illetékes bizottságban megszavazták, és jóváhagyásra a plenáris ülés elé terjesztik, alkalmazzák rájuk a „kkv-tesztek” alapelveit;

| 38. | tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy még 2011 folyamán jogalkotási javaslatot nyújt be az alternatív vitarendezési eljárások alkalmazásáról annak érdekében, hogy biztosítsa a viták bíróságon kívüli rendezésére szolgáló eljárásokhoz való gyors és hatékony hozzáférést. |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi a Bizottság azon szándékát, hogy még 2011 folyamán jogalkotási javaslatot nyújt be az alternatív vitarendezési eljárások alkalmazásáról annak érdekében, hogy biztosítsa a viták bíróságon kívüli rendezésére szolgáló eljárásokhoz való gyors és hatékony hozzáférést.

Egyszerűsítés és utólagos értékelés

| 39. | kéri, hogy a Tanács a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjában tett kijelentésének megfelelően kötelezze a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy az ilyen megfelelési táblázatok létfontosságúak az átláthatóság biztosításához az uniós irányelvekben előírt kötelezettségek nemzeti jogszabályokba történő átültetése során; hangsúlyozza, hogy a megfelelési táblázatok alkalmazása hasznos szerepet tölthet be ezen eltérések és a túlszabályozás eseteinek felismerésében; |
| --- | --- |

39.

kéri, hogy a Tanács a jobb jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás 34. pontjában tett kijelentésének megfelelően kötelezze a tagállamokat az irányelvek és a nemzeti jogba való átültetésre irányuló intézkedések közötti megfelelést szemléltető táblázatok elkészítésére és közzétételére; hangsúlyozza, hogy az ilyen megfelelési táblázatok létfontosságúak az átláthatóság biztosításához az uniós irányelvekben előírt kötelezettségek nemzeti jogszabályokba történő átültetése során; hangsúlyozza, hogy a megfelelési táblázatok alkalmazása hasznos szerepet tölthet be ezen eltérések és a túlszabályozás eseteinek felismerésében;

| 40. | kéri a Bizottságot, hogy építsen a jobb jogalkotást és az igazgatás egyszerűsítését elősegítő sikeres tagállami programokra, ideértve az elektronikus eljárások kiterjedt használatát is; |
| --- | --- |

40.

kéri a Bizottságot, hogy építsen a jobb jogalkotást és az igazgatás egyszerűsítését elősegítő sikeres tagállami programokra, ideértve az elektronikus eljárások kiterjedt használatát is;

| 41. | hangsúlyozza, hogy egy hatályos jogszabály módosítását mindig átdolgozás formájában kell elvégezni; ugyanakkor elismeri és tiszteletben tartja azokat a jogokat, amelyekkel a Bizottság a jogalkotási eljárás terén rendelkezik; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy egy hatályos jogszabály módosítását mindig átdolgozás formájában kell elvégezni; ugyanakkor elismeri és tiszteletben tartja azokat a jogokat, amelyekkel a Bizottság a jogalkotási eljárás terén rendelkezik;

| 42. | felszólít az EUR-Lex adatbázis javítására, hogy az átláthatóbb és „felhasználóbarátabb” legyen; |
| --- | --- |

42.

felszólít az EUR-Lex adatbázis javítására, hogy az átláthatóbb és „felhasználóbarátabb” legyen;

| 43. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy konstruktívan működjenek együtt a Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok új rendszere a gyakorlatban zökkenőmentesen működjön; |
| --- | --- |

43.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy konstruktívan működjenek együtt a Parlamenttel annak biztosítása érdekében, hogy a felhatalmazáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok új rendszere a gyakorlatban zökkenőmentesen működjön;

| 44. | üdvözli a végrehajtott jogszabályok utólagos értékelésének szélesebb körű alkalmazását; hangsúlyozza azonban, hogy az értékelést minden fontos jogszabály esetében alkalmazni kell, nem csupán a kulcsfontosságú területeken; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a végrehajtási és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is figyelembe kell venni; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi szakpolitikai területre terjessze ki az utólagos értékelést, és úgy véli, hogy a felülvizsgálatok végrehajtására irányuló, a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések – elsősorban kötelezően előírt felülvizsgálati időpontok formájában és, szükséges és kívánatos esetben, a jogszabályokban szereplő, automatikus lejáratot szabályozó rendelkezések kijelölésének lehetőségével – hasznos eszközül szolgálhatnak annak garantálásához, hogy a még hatályos szabályozások szükségesek és arányosak legyenek; |
| --- | --- |

44.

üdvözli a végrehajtott jogszabályok utólagos értékelésének szélesebb körű alkalmazását; hangsúlyozza azonban, hogy az értékelést minden fontos jogszabály esetében alkalmazni kell, nem csupán a kulcsfontosságú területeken; ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a végrehajtási és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat is figyelembe kell venni; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi szakpolitikai területre terjessze ki az utólagos értékelést, és úgy véli, hogy a felülvizsgálatok végrehajtására irányuló, a hatályvesztésre vonatkozó rendelkezések – elsősorban kötelezően előírt felülvizsgálati időpontok formájában és, szükséges és kívánatos esetben, a jogszabályokban szereplő, automatikus lejáratot szabályozó rendelkezések kijelölésének lehetőségével – hasznos eszközül szolgálhatnak annak garantálásához, hogy a még hatályos szabályozások szükségesek és arányosak legyenek;

| 45. | kéri a Bizottságot, hogy az uniós támogatások kérelmezőit sújtó adminisztratív terhek csökkentése és az egész kérelmezési eljárás hatékonyabbá tétele érdekében vizsgálja felül különösen a támogatásokkal kapcsolatos valamennyi jogszabályt; |
| --- | --- |

45.

kéri a Bizottságot, hogy az uniós támogatások kérelmezőit sújtó adminisztratív terhek csökkentése és az egész kérelmezési eljárás hatékonyabbá tétele érdekében vizsgálja felül különösen a támogatásokkal kapcsolatos valamennyi jogszabályt;

A vezető szerep és a folyamatos figyelemmel kísérés biztosítása

| 46. | örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság elnöke személyes támogatását adta az intelligens szabályozásról szóló menetrendhez; elég fontosnak tartja a kérdést ahhoz, hogy a Bizottság tényleges politikai vezető szerepet vállaljon annak érdekében, hogy a téma központi helyet kapjon a politikai programban, és ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy a menetrendet az egyik biztos portfóliójának alapvető részeként terjesszék elő; megjegyzi, hogy a Parlamentnek a maga részéről meg kell találnia a módszereket arra, hogy a jogalkotás minőségének javítása a parlamenti bizottságok munkájában nagyobb jelentőséghez jusson, és úgy gondolja, hogy a kérdéssel kapcsolatban további megfontolást igényel a bizottságok közötti találkozók alkalmazása; |
| --- | --- |

46.

örvendetesnek tartja, hogy a Bizottság elnöke személyes támogatását adta az intelligens szabályozásról szóló menetrendhez; elég fontosnak tartja a kérdést ahhoz, hogy a Bizottság tényleges politikai vezető szerepet vállaljon annak érdekében, hogy a téma központi helyet kapjon a politikai programban, és ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy a menetrendet az egyik biztos portfóliójának alapvető részeként terjesszék elő; megjegyzi, hogy a Parlamentnek a maga részéről meg kell találnia a módszereket arra, hogy a jogalkotás minőségének javítása a parlamenti bizottságok munkájában nagyobb jelentőséghez jusson, és úgy gondolja, hogy a kérdéssel kapcsolatban további megfontolást igényel a bizottságok közötti találkozók alkalmazása;

| 47. | különösen értékeli, hogy a Bizottság továbbra is megvizsgálja – egyes „kulcsfontosságú” esetek alapján –, hogyan alkalmazzák az uniós intézmények és a nemzeti parlamentek a szubszidiaritás és az arányosság elvét, ezáltal áttekinthetőbbé téve a jogalkotás minőségének javításáról szóló jelentést; |
| --- | --- |

47.

különösen értékeli, hogy a Bizottság továbbra is megvizsgálja – egyes „kulcsfontosságú” esetek alapján –, hogyan alkalmazzák az uniós intézmények és a nemzeti parlamentek a szubszidiaritás és az arányosság elvét, ezáltal áttekinthetőbbé téve a jogalkotás minőségének javításáról szóló jelentést;

| 48. | vállalja, hogy továbbra is éberen figyelemmel kíséri az intelligens szabályozásról szóló menetrendnek a Bizottság általi végrehajtását, és várakozással tekint a 2012 második felére tervezett, az elért eredményekről szóló jelentés elé; |
| --- | --- |

48.

vállalja, hogy továbbra is éberen figyelemmel kíséri az intelligens szabályozásról szóló menetrendnek a Bizottság általi végrehajtását, és várakozással tekint a 2012 második felére tervezett, az elért eredményekről szóló jelentés elé;

*

* *

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0480.

(3)  HL C 341. E, 2010.12.16., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0311.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0437.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0259.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0377.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/95

---

2011. szeptember 14., szerdaA Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenysége

P7_TA(2011)0382

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a Petíciós Bizottság 2010. évi tevékenységéről (2010/2295(INI))

2013/C 51 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság tanácskozásairól szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24., 227., 258. és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24., 227., 258. és 260. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 10. és 11. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 202. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0232/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A7-0232/2011),

| A. | szem előtt tartva a petíciós eljárás jelentőségét és sajátos jellegzetességeit, amelyeknek lehetővé kell tenniük, hogy a felelős bizottság megoldást tudjon kínálni és védelmet tudjon nyújtani a Parlamenthez petícióval forduló uniós állampolgárok számára, |
| --- | --- |

A.

szem előtt tartva a petíciós eljárás jelentőségét és sajátos jellegzetességeit, amelyeknek lehetővé kell tenniük, hogy a felelős bizottság megoldást tudjon kínálni és védelmet tudjon nyújtani a Parlamenthez petícióval forduló uniós állampolgárok számára,

| B. | mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió legitimitásának és elszámoltathatóságának erősítését szem előtt tartva fokozni kell az állampolgárok közreműködését az uniós döntéshozatali folyamatban,

| C. | mivel a Parlament az EU polgárait közvetlenül képviseli, és a petíciós jog olyan eszközt biztosít számukra, amelynek segítségével képviselőikhez fordulhatnak, ha úgy ítélik meg, hogy jogaikat megsértették, és amennyiben a petíció tárgyára kiterjed az Európai Unió tevékenységi köre, |
| --- | --- |

C.

mivel a Parlament az EU polgárait közvetlenül képviseli, és a petíciós jog olyan eszközt biztosít számukra, amelynek segítségével képviselőikhez fordulhatnak, ha úgy ítélik meg, hogy jogaikat megsértették, és amennyiben a petíció tárgyára kiterjed az Európai Unió tevékenységi köre,

| D. | mivel az európai jogszabályok alkalmazása közvetlen hatást gyakorol az EU állampolgáraira és lakosaira, akik leginkább képesek megítélni az uniós jogszabályok hatékonyságát és hibáit, és rámutatni a még fennálló hiányosságokra, amelyeket pótolni kell ahhoz, hogy javítani lehessen a közösségi jogszabályok tagállamok általi végrehajtását, és mivel e tekintetben a Petíciós Bizottságnak kell az elsődleges kapcsolattartó ponttá válnia, |
| --- | --- |

D.

mivel az európai jogszabályok alkalmazása közvetlen hatást gyakorol az EU állampolgáraira és lakosaira, akik leginkább képesek megítélni az uniós jogszabályok hatékonyságát és hibáit, és rámutatni a még fennálló hiányosságokra, amelyeket pótolni kell ahhoz, hogy javítani lehessen a közösségi jogszabályok tagállamok általi végrehajtását, és mivel e tekintetben a Petíciós Bizottságnak kell az elsődleges kapcsolattartó ponttá válnia,

| E. | mivel a Parlamentnek kötelessége e kérdéseket Petíciós Bizottságán keresztül kivizsgálni és az állampolgároknak a legmegfelelőbb megoldásokat kínálni, ezért fokozza az Európai Bizottsággal, az európai ombudsmannal, más parlamenti bizottságokkal, európai szervezetekkel, ügynökségekkel és hálózatokkal, valamint a tagállamokkal való együttműködését, |
| --- | --- |

E.

mivel a Parlamentnek kötelessége e kérdéseket Petíciós Bizottságán keresztül kivizsgálni és az állampolgároknak a legmegfelelőbb megoldásokat kínálni, ezért fokozza az Európai Bizottsággal, az európai ombudsmannal, más parlamenti bizottságokkal, európai szervezetekkel, ügynökségekkel és hálózatokkal, valamint a tagállamokkal való együttműködését,

| F. | mivel azonban bizonyos esetekben a tagállamok továbbra is vonakodnak a felelős bizottsággal való aktív együttműködéstől, például a bizottsági üléseken való részvétel elmulasztásával, vagy a nekik küldött levelek válasz nélkül hagyásával; mivel ez az intézménnyel folytatott jóhiszemű együttműködés hiányát jelzi, |
| --- | --- |

F.

mivel azonban bizonyos esetekben a tagállamok továbbra is vonakodnak a felelős bizottsággal való aktív együttműködéstől, például a bizottsági üléseken való részvétel elmulasztásával, vagy a nekik küldött levelek válasz nélkül hagyásával; mivel ez az intézménnyel folytatott jóhiszemű együttműködés hiányát jelzi,

| G. | elismerve mindazonáltal, hogy sok tagállam megfelelő szintű együttműködést tanúsít, és együtt dolgozik a Parlamenttel az állampolgárok petíciós eljárás során kinyilvánított aggályainak megválaszolása érdekében, |
| --- | --- |

G.

elismerve mindazonáltal, hogy sok tagállam megfelelő szintű együttműködést tanúsít, és együtt dolgozik a Parlamenttel az állampolgárok petíciós eljárás során kinyilvánított aggályainak megválaszolása érdekében,

| H. | elismerve a Bizottság szolgálatainak hozzájárulását a petíciós eljáráshoz, amely szolgálatok előzetes értékelést készítenek számos benyújtott petícióhoz, |
| --- | --- |

H.

elismerve a Bizottság szolgálatainak hozzájárulását a petíciós eljáráshoz, amely szolgálatok előzetes értékelést készítenek számos benyújtott petícióhoz,

| I. | mivel a petíciók speciális jellege, valamint a felvetett kérdések sokszínűsége miatt szorosabb együttműködést kell kialakítani a többi parlamenti bizottsággal – a petíciók megfelelő kezeléséhez elengedhetetlen – véleményük kikérése érdekében, |
| --- | --- |

I.

mivel a petíciók speciális jellege, valamint a felvetett kérdések sokszínűsége miatt szorosabb együttműködést kell kialakítani a többi parlamenti bizottsággal – a petíciók megfelelő kezeléséhez elengedhetetlen – véleményük kikérése érdekében,

| J. | mivel 2010-ben a Parlamenthez valamivel kevesebb petíció érkezett, mint 2009-ben (1 655 petíció 1 924-gyel szemben, ami 14%-os csökkenést jelent), |
| --- | --- |

J.

mivel 2010-ben a Parlamenthez valamivel kevesebb petíció érkezett, mint 2009-ben (1 655 petíció 1 924-gyel szemben, ami 14%-os csökkenést jelent),

| K. | mivel a Parlament felelős szolgálataival kialakított jó együttműködés következtében 2010-ben a petícióként történő elismeréshez szükséges minimális követelmények teljesülésének hiánya miatt mindössze 91 állampolgári panaszt (4,7%) nem vettek nyilvántartásba, ezáltal is követve a 2009. évi éves jelentésben tett ajánlásokat, amelyek szerint a minimális követelmények hiányában a petíciókat nem regisztrálják, |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament felelős szolgálataival kialakított jó együttműködés következtében 2010-ben a petícióként történő elismeréshez szükséges minimális követelmények teljesülésének hiánya miatt mindössze 91 állampolgári panaszt (4,7%) nem vettek nyilvántartásba, ezáltal is követve a 2009. évi éves jelentésben tett ajánlásokat, amelyek szerint a minimális követelmények hiányában a petíciókat nem regisztrálják,

| L. | mivel a 2010-ben beérkezett, elfogadhatatlannak nyilvánított petíciók száma (40%) jelzi, hogy továbbra is nagyobb hangsúlyt kell helyezni az állampolgárok jobb tájékoztatására a Petíciós Bizottság hatásköreivel és az uniós intézmények szerepével kapcsolatban, |
| --- | --- |

L.

mivel a 2010-ben beérkezett, elfogadhatatlannak nyilvánított petíciók száma (40%) jelzi, hogy továbbra is nagyobb hangsúlyt kell helyezni az állampolgárok jobb tájékoztatására a Petíciós Bizottság hatásköreivel és az uniós intézmények szerepével kapcsolatban,

| M. | mivel a petíciós eljárás kiegészíthet a polgárok rendelkezésére álló olyan más európai eszközöket, mint az európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz benyújtott panaszok, |
| --- | --- |

M.

mivel a petíciós eljárás kiegészíthet a polgárok rendelkezésére álló olyan más európai eszközöket, mint az európai ombudsmanhoz vagy a Bizottsághoz benyújtott panaszok,

| N. | mivel az állampolgároknak joguk van a gyors és megoldásokra összpontosító jogorvoslathoz, és mivel a Parlament több ízben kérte a Bizottságot, hogy a Szerződés őreként ráruházott előjogokkal lépjen fel az európai jogszabályoknak a petíciók benyújtói által feltárt megsértései ellen, különösen akkor, ha a jogszabályok megsértését az EU-jogszabályok nemzeti szintű átültetése eredményezi, |
| --- | --- |

N.

mivel az állampolgároknak joguk van a gyors és megoldásokra összpontosító jogorvoslathoz, és mivel a Parlament több ízben kérte a Bizottságot, hogy a Szerződés őreként ráruházott előjogokkal lépjen fel az európai jogszabályoknak a petíciók benyújtói által feltárt megsértései ellen, különösen akkor, ha a jogszabályok megsértését az EU-jogszabályok nemzeti szintű átültetése eredményezi,

| O. | mivel továbbra is számos petíció vet fel aggályokat a környezetre és a belső piacra vonatkozó európai jogszabályok átültetése és végrehajtása kapcsán, és mivel a Petíciós Bizottság már felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy biztosítsa a végrehajtás fokozottabb és hatékonyabb ellenőrzését e területeken, |
| --- | --- |

O.

mivel továbbra is számos petíció vet fel aggályokat a környezetre és a belső piacra vonatkozó európai jogszabályok átültetése és végrehajtása kapcsán, és mivel a Petíciós Bizottság már felhívta a Bizottság figyelmét arra, hogy biztosítsa a végrehajtás fokozottabb és hatékonyabb ellenőrzését e területeken,

| P. | mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is, |
| --- | --- |

P.

mivel – bár a Bizottság csak akkor tudja maradéktalanul ellenőrizni az uniós jogszabályok betartását, ha a nemzeti hatóságok már meghozták végső határozatukat – különösen környezeti ügyekben fontos, hogy már korai szakaszban ellenőrizzék, hogy a helyi, regionális és nemzeti hatóságok megfelelően alkalmazzák-e az uniós jog értelmében vonatkozó összes eljárási követelményt, ideértve az elővigyázatosság elvének alkalmazását is,

| Q. | mivel igen sok petíció kapcsolódik olyan projektekhez, amelyek feltételezhetően hatást gyakorolnak a környezetre, célszerűnek tartja annak megfontolását a Petíciós Bizottságon belül, hogy a hivatalos vizsgálat tárgyát képező projektekre vonatkozó petíciókat lehetséges-e úgy kezelni, hogy a petíció benyújtója és a projekt állása szempontjából is megfelelő időben születhessen határozat; |
| --- | --- |

Q.

mivel igen sok petíció kapcsolódik olyan projektekhez, amelyek feltételezhetően hatást gyakorolnak a környezetre, célszerűnek tartja annak megfontolását a Petíciós Bizottságon belül, hogy a hivatalos vizsgálat tárgyát képező projektekre vonatkozó petíciókat lehetséges-e úgy kezelni, hogy a petíció benyújtója és a projekt állása szempontjából is megfelelő időben születhessen határozat;

| R. | szem előtt tartva a biológiai sokféleséget sújtó további helyrehozhatatlan károk megelőzésének – különösen a Natura 2000-ben kijelölt területeken belüli – fontosságát, valamint az élőhelyekről szóló irányelv (92/43/EGK) és a madarakról szóló irányelv (79/409/EGK) értelmében a tagállamok elköteleződését a különleges természetvédelmi területek megóvásának biztosítása mellett, |
| --- | --- |

R.

szem előtt tartva a biológiai sokféleséget sújtó további helyrehozhatatlan károk megelőzésének – különösen a Natura 2000-ben kijelölt területeken belüli – fontosságát, valamint az élőhelyekről szóló irányelv (92/43/EGK) és a madarakról szóló irányelv (79/409/EGK) értelmében a tagállamok elköteleződését a különleges természetvédelmi területek megóvásának biztosítása mellett,

| S. | mivel a petíciók kiemelik az európai jogszabályoknak az uniós polgárok mindennapjaira gyakorolt hatását, és mivel minden szükséges lépést meg kell tenni az uniós polgárok jogainak megerősítése terén elért előrehaladás megszilárdítása érdekében, |
| --- | --- |

S.

mivel a petíciók kiemelik az európai jogszabályoknak az uniós polgárok mindennapjaira gyakorolt hatását, és mivel minden szükséges lépést meg kell tenni az uniós polgárok jogainak megerősítése terén elért előrehaladás megszilárdítása érdekében,

| T. | mivel – szem előtt tartva a Bizottság által indított jogsértési eljárásokhoz kapcsolódó, jelenleg függőben lévő petíciók nagy számát – a tevékenységéről szóló korábbi jelentésében és a közösségi jog alkalmazásának nyomon követésére vonatkozó éves bizottsági jelentéséről szóló véleményében a Petíciós Bizottság kérte, hogy rendszeresen tájékoztassák az olyan ügyekben folyó jogsértési eljárások különböző fázisairól, amelyekkel petíciók is foglalkoznak, |
| --- | --- |

T.

mivel – szem előtt tartva a Bizottság által indított jogsértési eljárásokhoz kapcsolódó, jelenleg függőben lévő petíciók nagy számát – a tevékenységéről szóló korábbi jelentésében és a közösségi jog alkalmazásának nyomon követésére vonatkozó éves bizottsági jelentéséről szóló véleményében a Petíciós Bizottság kérte, hogy rendszeresen tájékoztassák az olyan ügyekben folyó jogsértési eljárások különböző fázisairól, amelyekkel petíciók is foglalkoznak,

| U. | tekintettel a Petíciós Bizottság által a Huelvában (Spanyolország), Campaniában (Olaszország) és Vorarlbergben (Ausztria) járt tényfeltáró missziók nyomán a mérgező és városi hulladékok kezelésére, valamint a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelvnek a nemzeti jogszabályokba történő átültetésére vonatkozóan kidolgozott ajánlásokra, |
| --- | --- |

U.

tekintettel a Petíciós Bizottság által a Huelvában (Spanyolország), Campaniában (Olaszország) és Vorarlbergben (Ausztria) járt tényfeltáró missziók nyomán a mérgező és városi hulladékok kezelésére, valamint a környezeti hatásvizsgálatról szóló irányelvnek a nemzeti jogszabályokba történő átültetésére vonatkozóan kidolgozott ajánlásokra,

| V. | tekintettel a Petíciós Bizottság 2009-es év során folytatott tanácskozásairól szóló, 2010. július 6-i állásfoglalása (1) 32. pontjára, amelyben kéri a petíciók nyilvántartásba vételi rendszerének felülvizsgálatát, |
| --- | --- |

V.

tekintettel a Petíciós Bizottság 2009-es év során folytatott tanácskozásairól szóló, 2010. július 6-i állásfoglalása (1) 32. pontjára, amelyben kéri a petíciók nyilvántartásba vételi rendszerének felülvizsgálatát,

| W. | mivel a Jogi Bizottság véleményt nyilvánított a P. B. német állampolgár által benyújtott 0163/2010. számú, az Európai Bíróság előzetes döntéshozatalra irányuló tanácskozásain egy harmadik fél jelenlétéről szóló petícióról, |
| --- | --- |

W.

mivel a Jogi Bizottság véleményt nyilvánított a P. B. német állampolgár által benyújtott 0163/2010. számú, az Európai Bíróság előzetes döntéshozatalra irányuló tanácskozásain egy harmadik fél jelenlétéről szóló petícióról,

| 1. | bízik abban, hogy a Parlamentet és a Petíciós Bizottságot szorosan be fogják vonni az új polgári kezdeményezés kialakításába annak érdekében, hogy hozzájárulhassanak a kitűzött célok maradéktalan teljesítéséhez, valamint az EU döntéshozatali folyamatának átláthatóbbá tételéhez, lehetővé téve a polgárok számára, hogy javaslatot tegyenek az uniós jog javítására, módosítására vagy kiegészítésére, megakadályozva ugyanakkor azt, hogy reklámcélokra lehessen felhasználni ezt a nyilvános fórumot; |
| --- | --- |

1.

bízik abban, hogy a Parlamentet és a Petíciós Bizottságot szorosan be fogják vonni az új polgári kezdeményezés kialakításába annak érdekében, hogy hozzájárulhassanak a kitűzött célok maradéktalan teljesítéséhez, valamint az EU döntéshozatali folyamatának átláthatóbbá tételéhez, lehetővé téve a polgárok számára, hogy javaslatot tegyenek az uniós jog javítására, módosítására vagy kiegészítésére, megakadályozva ugyanakkor azt, hogy reklámcélokra lehessen felhasználni ezt a nyilvános fórumot;

| 2. | úgy véli, hogy a Petíciós Bizottság a legalkalmasabb az Európai Bizottsághoz benyújtott európai polgári kezdeményezések nyomon követésére; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a Petíciós Bizottság a legalkalmasabb az Európai Bizottsághoz benyújtott európai polgári kezdeményezések nyomon követésére;

| 3. | reméli, hogy azokat a polgári kezdeményezéseket, amelyekhez nem sikerül az előírt határidőn belül összegyűjteni az egymillió aláírást, részletesebb vizsgálat céljából továbbítják majd az Európai Parlament Petíciós Bizottságához; |
| --- | --- |

3.

reméli, hogy azokat a polgári kezdeményezéseket, amelyekhez nem sikerül az előírt határidőn belül összegyűjteni az egymillió aláírást, részletesebb vizsgálat céljából továbbítják majd az Európai Parlament Petíciós Bizottságához;

| 4. | kéri, hogy a Petíciós Bizottság képviselhesse az Európai Parlamentet a Parlament és az Európai Bizottság azon meghallgatásain, amelyek keretében az egymillió aláírást összegyűjtő polgári kezdeményezések képviselőit hallgatják meg, hiszen ily módon a meghallgatás támaszkodhat a bizottság tapasztalataira és legitimitására is; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy a Petíciós Bizottság képviselhesse az Európai Parlamentet a Parlament és az Európai Bizottság azon meghallgatásain, amelyek keretében az egymillió aláírást összegyűjtő polgári kezdeményezések képviselőit hallgatják meg, hiszen ily módon a meghallgatás támaszkodhat a bizottság tapasztalataira és legitimitására is;

| 5. | felhívja a figyelmet polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), amely az állampolgárok uniós ügyekben való részvételének új eszköze; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet polgári kezdeményezésről szóló, 2011. február 16-i 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), amely az állampolgárok uniós ügyekben való részvételének új eszköze;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a Parlamenthez egymilliónál több aláírást tartalmazó, kampányjellegű petíciók érkeznek, ami a polgárokkal való kapcsolataiban szerzett tapasztalatait bizonyítja, hangsúlyozza azonban, hogy az állampolgárokat tájékoztatni kell az ilyen típusú petíciók és a jövőbeli polgári kezdeményezés közötti különbségről; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a Parlamenthez egymilliónál több aláírást tartalmazó, kampányjellegű petíciók érkeznek, ami a polgárokkal való kapcsolataiban szerzett tapasztalatait bizonyítja, hangsúlyozza azonban, hogy az állampolgárokat tájékoztatni kell az ilyen típusú petíciók és a jövőbeli polgári kezdeményezés közötti különbségről;

| 7. | emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta jogilag kötelező érvényűvé vált a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével, és hangsúlyozza a Charta jelentőségét a tekintetben, hogy új ösztönzést ad az Unió és a tagállamok fellépésének e területen; bízik abban, hogy az Európai Bizottság a szerződések őreként mindent megtesz majd a Chartában rögzített alapvető jogok tényleges érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy az Alapjogi Charta jogilag kötelező érvényűvé vált a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével, és hangsúlyozza a Charta jelentőségét a tekintetben, hogy új ösztönzést ad az Unió és a tagállamok fellépésének e területen; bízik abban, hogy az Európai Bizottság a szerződések őreként mindent megtesz majd a Chartában rögzített alapvető jogok tényleges érvényesítése érdekében;

| 8. | tudomásul veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és úgy véli, hogy nemcsak az EU intézményeiben, hanem a tagállamokban is az alapjogok feltétlen tiszteletben tartásán alapuló hozzáállást kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, különösen az uniós jog végrehajtása és gyakorlati alkalmazása során; úgy véli, hogy az Unió alapjogokkal kapcsolatos szerepére és hatáskörére vonatkozó, a stratégiában említett tájékoztatási tevékenységeket célzott és átfogó módon kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok a jövőben ne adhassák tovább egymásnak önkényesen a hatásköröket, különösen a kényes kérdésekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi az Európai Unió Alapjogi Chartájának hatékony végrehajtására irányuló stratégiáról szóló bizottsági közleményt, és úgy véli, hogy nemcsak az EU intézményeiben, hanem a tagállamokban is az alapjogok feltétlen tiszteletben tartásán alapuló hozzáállást kell kialakítani, előmozdítani és megerősíteni, különösen az uniós jog végrehajtása és gyakorlati alkalmazása során; úgy véli, hogy az Unió alapjogokkal kapcsolatos szerepére és hatáskörére vonatkozó, a stratégiában említett tájékoztatási tevékenységeket célzott és átfogó módon kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság és a tagállamok a jövőben ne adhassák tovább egymásnak önkényesen a hatásköröket, különösen a kényes kérdésekkel összefüggésben;

| 9. | hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottság a Chartában szereplő jogokkal kapcsolatos petíciók nagy száma ellenére – a jogi eszközök hiányára hivatkozva – rendre nem tesz semmit a tagállamokban megvalósuló nyilvánvaló alapjog-sértések megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza azonban, hogy a Bizottság a Chartában szereplő jogokkal kapcsolatos petíciók nagy száma ellenére – a jogi eszközök hiányára hivatkozva – rendre nem tesz semmit a tagállamokban megvalósuló nyilvánvaló alapjog-sértések megakadályozása érdekében;

| 10. | üdvözli az Unió csatlakozását az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez, mivel ezáltal az Emberi Jogok Európai Bírósága illetékességet nyer az EU tevékenységeinek vizsgálatára; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az Unió csatlakozását az Emberi Jogok Európai Egyezményéhez, mivel ezáltal az Emberi Jogok Európai Bírósága illetékességet nyer az EU tevékenységeinek vizsgálatára;

| 11. | üdvözli, hogy a Bizottság az európai állampolgárságra vonatkozó vita ösztönzése és az EU polgárainak jogaikról és a jogaik érvényesítése céljából rendelkezésükre álló demokratikus eszközökről történő tájékoztatása céljából 2013-at az uniós polgárság európai évévé nyilvánította; úgy véli, hogy az uniós polgárság európai évét fel kell használni az új európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos széles körű tájékoztatásra annak érdekében, hogy az el nem fogadható indítványok aránya ne legyen olyan magas, mint ami a petíciók esetében máig jellemző; úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan vitát kell indítani az Európai Unió Alapjogi Chartájának korlátozott hatályáról; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a Bizottság az európai állampolgárságra vonatkozó vita ösztönzése és az EU polgárainak jogaikról és a jogaik érvényesítése céljából rendelkezésükre álló demokratikus eszközökről történő tájékoztatása céljából 2013-at az uniós polgárság európai évévé nyilvánította; úgy véli, hogy az uniós polgárság európai évét fel kell használni az új európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos széles körű tájékoztatásra annak érdekében, hogy az el nem fogadható indítványok aránya ne legyen olyan magas, mint ami a petíciók esetében máig jellemző; úgy véli, hogy ezzel párhuzamosan vitát kell indítani az Európai Unió Alapjogi Chartájának korlátozott hatályáról;

| 12. | üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára „Az EU polgárait megillető jogok” weboldallal kialakított egyablakos ügyintézési rendszert; üdvözli a Bizottságnak az állampolgárok európai szintű jogait és jogsértés esetén a rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközöket illető tájékoztatását szolgáló ügyfélszolgáltatások egyszerűsítésére irányuló intézkedéseit; hangsúlyozza, hogy az európai intézmények részéről több tájékoztatásra és nagyobb átláthatóságra van szükség, különösen a dokumentumokhoz való könnyű hozzáférés biztosítása által; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a tanácsot vagy jogorvoslatot kereső, illetve panaszt benyújtó állampolgárok számára „Az EU polgárait megillető jogok” weboldallal kialakított egyablakos ügyintézési rendszert; üdvözli a Bizottságnak az állampolgárok európai szintű jogait és jogsértés esetén a rendelkezésükre álló jogorvoslati eszközöket illető tájékoztatását szolgáló ügyfélszolgáltatások egyszerűsítésére irányuló intézkedéseit; hangsúlyozza, hogy az európai intézmények részéről több tájékoztatásra és nagyobb átláthatóságra van szükség, különösen a dokumentumokhoz való könnyű hozzáférés biztosítása által;

| 13. | emlékeztet az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló állásfoglalására, és sürgeti az ombudsmant, hogy biztosítsa az állampolgárok intézményekbe vetett bizalmának elengedhetetlen előfeltételeit: a megfelelő tájékoztatást és a gondos ügyintézéshez való jog tiszteletben tartását; támogatja az ombudsman által a 676/2008/RT panasz kapcsán a Bizottsághoz intézett ajánlást az ombudsmannak való, sokszor elhúzódó válaszadást illetően; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az európai ombudsman 2009. évi tevékenységéről szóló állásfoglalására, és sürgeti az ombudsmant, hogy biztosítsa az állampolgárok intézményekbe vetett bizalmának elengedhetetlen előfeltételeit: a megfelelő tájékoztatást és a gondos ügyintézéshez való jog tiszteletben tartását; támogatja az ombudsman által a 676/2008/RT panasz kapcsán a Bizottsághoz intézett ajánlást az ombudsmannak való, sokszor elhúzódó válaszadást illetően;

| 14. | rámutat, hogy a 2010-ben beérkezett petíciók is főként a környezettel, az alapjogokkal, a belső piaccal és az igazságszolgáltatással kapcsolatosak; hozzáteszi, hogy a földrajzi eloszlást tekintve a legtöbb petíció egy bizonyos tagállamra (Spanyolország, 16%) vagy az Unió egészére (16%) vonatkozott, ezeket követte Németország, Olaszország és Románia; |
| --- | --- |

14.

rámutat, hogy a 2010-ben beérkezett petíciók is főként a környezettel, az alapjogokkal, a belső piaccal és az igazságszolgáltatással kapcsolatosak; hozzáteszi, hogy a földrajzi eloszlást tekintve a legtöbb petíció egy bizonyos tagállamra (Spanyolország, 16%) vagy az Unió egészére (16%) vonatkozott, ezeket követte Németország, Olaszország és Románia;

| 15. | elismeri a petíciók benyújtói által az Unió környezetének védelme érdekében tett erőfeszítéseket, mivel a petíciók többsége a környezeti hatásvizsgálatokhoz, a természeti környezethez, a szennyvízhez, a vízminőség kezeléséhez, a természeti erőforrások védelméhez, a levegőminőséghez, valamint a zajszennyezéshez, a hulladékkezeléshez és az ipari szennyezésekhez kapcsolódott; |
| --- | --- |

15.

elismeri a petíciók benyújtói által az Unió környezetének védelme érdekében tett erőfeszítéseket, mivel a petíciók többsége a környezeti hatásvizsgálatokhoz, a természeti környezethez, a szennyvízhez, a vízminőség kezeléséhez, a természeti erőforrások védelméhez, a levegőminőséghez, valamint a zajszennyezéshez, a hulladékkezeléshez és az ipari szennyezésekhez kapcsolódott;

| 16. | hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés fontosságát, valamint sajnálatosnak tartja, hogy bizonyos tagállamok hanyag magatartást tanúsítanak az európai környezetvédelmi szabályozás végrehajtása és érvényesítése terén; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés fontosságát, valamint sajnálatosnak tartja, hogy bizonyos tagállamok hanyag magatartást tanúsítanak az európai környezetvédelmi szabályozás végrehajtása és érvényesítése terén;

| 17. | úgy véli, hogy a Bizottságnak az eljárások minden szakaszában – és nem csupán a végleges határozat megszületését követően – szigorúbban kell ellenőriznie az európai környezetvédelmi szabályozás betartását és alkalmazását; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a Bizottságnak az eljárások minden szakaszában – és nem csupán a végleges határozat megszületését követően – szigorúbban kell ellenőriznie az európai környezetvédelmi szabályozás betartását és alkalmazását;

| 18. | osztja a számos petícióbenyújtó által amiatt megfogalmazott aggodalmat, hogy az EU nem tudja biztosítani a 2010. évi biodiverzitási cselekvési terv hatékony végrehajtását; örömmel fogadja „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című, 2010. január 19-i bizottsági közleményt (COM(2010)0004); |
| --- | --- |

18.

osztja a számos petícióbenyújtó által amiatt megfogalmazott aggodalmat, hogy az EU nem tudja biztosítani a 2010. évi biodiverzitási cselekvési terv hatékony végrehajtását; örömmel fogadja „A biológiai sokféleséggel kapcsolatos lehetséges uniós koncepciók és célkitűzések a 2010 utáni időszakra” című, 2010. január 19-i bizottsági közleményt (COM(2010)0004);

| 19. | úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítani kell a környezeti hatásvizsgálat, a stratégiai környezeti hatásvizsgálat, valamint az élőhelyekről és a madarakról szóló irányelvek tagállamok általi helyes alkalmazását, a Parlament illetékes bizottságának ajánlásai alapján, amely bizottsággal a Petíciós Bizottság kész szorosan együttműködni annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli környezetvédelmi lépesek jobban tükrözzék az állampolgárok aggályait; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a Bizottságnak biztosítani kell a környezeti hatásvizsgálat, a stratégiai környezeti hatásvizsgálat, valamint az élőhelyekről és a madarakról szóló irányelvek tagállamok általi helyes alkalmazását, a Parlament illetékes bizottságának ajánlásai alapján, amely bizottsággal a Petíciós Bizottság kész szorosan együttműködni annak biztosítása érdekében, hogy a jövőbeli környezetvédelmi lépesek jobban tükrözzék az állampolgárok aggályait;

| 20. | üdvözli az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv jobb átültetéséhez és végrehajtásához nyújtott iránymutatásról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményt (COM (2009)0313), amely azonosítja ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetése, valamint az irányelv állampolgárok mindennapi életére való alkalmazása során felmerülő problémákat, amelyekkel kapcsolatban a petíciók benyújtói gyakran élnek panasszal; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv jobb átültetéséhez és végrehajtásához nyújtott iránymutatásról szóló, 2009. július 2-i bizottsági közleményt (COM (2009)0313), amely azonosítja ezen irányelvnek a nemzeti jogba történő átültetése, valamint az irányelv állampolgárok mindennapi életére való alkalmazása során felmerülő problémákat, amelyekkel kapcsolatban a petíciók benyújtói gyakran élnek panasszal;

| 21. | elismeri a SOLVIT hálózat szerepét a belső piac szabályainak végrehajtásakor felmerülő – a petíciók benyújtói által kifogásolt – problémák feltárásában, és kéri, hogy az EU jogszabályainak nem megfelelő végrehajtása esetén tájékoztassák a Parlament Petíciós Bizottságát, mivel a petíciós eljárás kedvezően járulhat hozzá a jogalkotás javításához; |
| --- | --- |

21.

elismeri a SOLVIT hálózat szerepét a belső piac szabályainak végrehajtásakor felmerülő – a petíciók benyújtói által kifogásolt – problémák feltárásában, és kéri, hogy az EU jogszabályainak nem megfelelő végrehajtása esetén tájékoztassák a Parlament Petíciós Bizottságát, mivel a petíciós eljárás kedvezően járulhat hozzá a jogalkotás javításához;

| 22. | elismeri, hogy a Bizottság jelentős szerepet tölt be a Petíciós Bizottság munkája szempontjából, minthogy a Petíciós Bizottság a petíciók értékelésekor, az európai jogszabályok megsértésének megállapításakor és a jogorvoslat kezdeményezésekor továbbra is a Bizottság szakértelmére támaszkodik, és elismerését fejezi ki a Bizottság erőfeszítéseiért, amelyeket a Petíciós Bizottság által kért vizsgálatok teljes (átlagosan négy hónapig tartó) válaszidejének lerövidítése érdekében tett, annak érdekében, hogy az állampolgárok által bejelentett esetek mielőbb megoldást nyerjenek; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a Bizottság jelentős szerepet tölt be a Petíciós Bizottság munkája szempontjából, minthogy a Petíciós Bizottság a petíciók értékelésekor, az európai jogszabályok megsértésének megállapításakor és a jogorvoslat kezdeményezésekor továbbra is a Bizottság szakértelmére támaszkodik, és elismerését fejezi ki a Bizottság erőfeszítéseiért, amelyeket a Petíciós Bizottság által kért vizsgálatok teljes (átlagosan négy hónapig tartó) válaszidejének lerövidítése érdekében tett, annak érdekében, hogy az állampolgárok által bejelentett esetek mielőbb megoldást nyerjenek;

| 23. | üdvözli a Petíciós Bizottsággal szorosan és hatékonyan együttműködő különböző biztosok jelenlétét ülésein, ami fontos kommunikációs csatornát hozott létre az állampolgárok és az EU intézményei között; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a Petíciós Bizottsággal szorosan és hatékonyan együttműködő különböző biztosok jelenlétét ülésein, ami fontos kommunikációs csatornát hozott létre az állampolgárok és az EU intézményei között;

| 24. | sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Bizottság még nem foglalkozott a Petíciós Bizottság többször is hangoztatott, arra irányuló kérésével, hogy folyamatosan tájékoztassák a lezáratlan petíciókkal kapcsolatos jogsértési eljárások előrehaladásáról, mivel a Bizottság jogsértési eljárásokra vonatkozó határozatainak a Szerződés 258. és 260. cikke szerinti közzététele nem megfelelő válasz e kérésre; |
| --- | --- |

24.

sajnálatosnak tartja azonban, hogy a Bizottság még nem foglalkozott a Petíciós Bizottság többször is hangoztatott, arra irányuló kérésével, hogy folyamatosan tájékoztassák a lezáratlan petíciókkal kapcsolatos jogsértési eljárások előrehaladásáról, mivel a Bizottság jogsértési eljárásokra vonatkozó határozatainak a Szerződés 258. és 260. cikke szerinti közzététele nem megfelelő válasz e kérésre;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a petíciók számos esetben világítanak rá az európai jogalkotás átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos problémákra, és elismeri, hogy a jogsértési eljárások megindítása nem nyújt feltétlenül azonnali megoldást az állampolgárok problémáira; megállapítja azonban, hogy más ellenőrzési és nyomásgyakorlási módszereket is lehetne alkalmazni; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a petíciók számos esetben világítanak rá az európai jogalkotás átültetésével és végrehajtásával kapcsolatos problémákra, és elismeri, hogy a jogsértési eljárások megindítása nem nyújt feltétlenül azonnali megoldást az állampolgárok problémáira; megállapítja azonban, hogy más ellenőrzési és nyomásgyakorlási módszereket is lehetne alkalmazni;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy mivel elsőként általában a petíciók jelzik, hogy a tagállamok lemaradásban vannak a jogszabályok végrehajtását illetően, kellően ismerje el a petícióknak a közösségi jog hatékony végrehajtásának ellenőrzésében betöltött szerepét; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy mivel elsőként általában a petíciók jelzik, hogy a tagállamok lemaradásban vannak a jogszabályok végrehajtását illetően, kellően ismerje el a petícióknak a közösségi jog hatékony végrehajtásának ellenőrzésében betöltött szerepét;

| 27. | üdvözli a Tanács jelenlétét a Petíciós Bizottság ülésein, sajnálja azonban, hogy ez nem jelent aktívabb közreműködést, amely megoldást jelenthetne olyan petíciók esetében, amelyekhez elengedhetetlen lenne a tagállamok együttműködése; |
| --- | --- |

27.

üdvözli a Tanács jelenlétét a Petíciós Bizottság ülésein, sajnálja azonban, hogy ez nem jelent aktívabb közreműködést, amely megoldást jelenthetne olyan petíciók esetében, amelyekhez elengedhetetlen lenne a tagállamok együttműködése;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok bevonása, illetve a velük való szoros és módszeres együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; arra bátorítja a tagállamokat, hogy játsszanak proaktív szerepet az európai jogszabályok végrehajtásával és betartásával kapcsolatos petíciók megválaszolásában, és kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy a tagállamok képviseltessék magukat a Petíciós Bizottság ülésein és tanúsítsanak aktív együttműködést; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok bevonása, illetve a velük való szoros és módszeres együttműködés rendkívül fontos a Petíciós Bizottság munkája szempontjából; arra bátorítja a tagállamokat, hogy játsszanak proaktív szerepet az európai jogszabályok végrehajtásával és betartásával kapcsolatos petíciók megválaszolásában, és kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy a tagállamok képviseltessék magukat a Petíciós Bizottság ülésein és tanúsítsanak aktív együttműködést;

| 29. | úgy véli, hogy a Petíciós Bizottságnak szorosabb munkakapcsolatokat kell létesítenie a tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek megfelelő bizottságaival és tájékozódó missziókat kell szerveznie az európai témákkal kapcsolatos petíciók kölcsönös megértésének elősegítése érdekében, illetve ugyanígy a nemzeti parlamentek megfelelő bizottságainak is hasonló magatartást kell tanúsítaniuk annak érdekében, hogy megismerhessék egymás munkamódszereit, és hogy az Európai Parlament Petíciós Bizottsága tudatos és jól megalapozott döntéseket hozhasson arról, hogy elfogadhatónak nyilvánít-e egy petíciót vagy hatáskör híján elutasítja azt; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a Petíciós Bizottságnak szorosabb munkakapcsolatokat kell létesítenie a tagállamok regionális és nemzeti parlamentjeinek megfelelő bizottságaival és tájékozódó missziókat kell szerveznie az európai témákkal kapcsolatos petíciók kölcsönös megértésének elősegítése érdekében, illetve ugyanígy a nemzeti parlamentek megfelelő bizottságainak is hasonló magatartást kell tanúsítaniuk annak érdekében, hogy megismerhessék egymás munkamódszereit, és hogy az Európai Parlament Petíciós Bizottsága tudatos és jól megalapozott döntéseket hozhasson arról, hogy elfogadhatónak nyilvánít-e egy petíciót vagy hatáskör híján elutasítja azt;

| 30. | tudomásul veszi, hogy számos petíció benyújtó olyan kérdések kapcsán fordul megoldásért a Parlamenthez, amelyek, nem tartoznak az EU illetékességi körébe – például a nemzeti bíróságok által hozott ítéletek végrehajtása, vagy a különböző hatóságok tétlensége –, és hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság oly módon próbálja e helyzetet megoldani, hogy a panaszokat továbbítja az illetékes hatóságoknak; üdvözli a Parlament Elnökségi Főigazgatósága és Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által a petíciók nyilvántartásba vételét illetően bevezetett új eljárást; |
| --- | --- |

30.

tudomásul veszi, hogy számos petíció benyújtó olyan kérdések kapcsán fordul megoldásért a Parlamenthez, amelyek, nem tartoznak az EU illetékességi körébe – például a nemzeti bíróságok által hozott ítéletek végrehajtása, vagy a különböző hatóságok tétlensége –, és hangsúlyozza, hogy a Petíciós Bizottság oly módon próbálja e helyzetet megoldani, hogy a panaszokat továbbítja az illetékes hatóságoknak; üdvözli a Parlament Elnökségi Főigazgatósága és Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által a petíciók nyilvántartásba vételét illetően bevezetett új eljárást;

| 31. | kiemeli, hogy a petíciók kezelésének folyamatában biztosítani kell az átláthatóságot: egyrészt a bizottságon belül a belső eljárás egyszerűsítésével, a Petíciós Bizottságot alkotó képviselők, az elnök és a titkárság közötti szoros együttműködéssel, valamint azzal, hogy a képviselők az e-Petition alkalmazáson keresztül közvetlen hozzáférést kapnak a petíciókkal kapcsolatos dokumentumokhoz, másrészt a nyilvánosság előtt egy, a petíciók benyújtóinak szánt interaktív honlap létrehozásával; ezen túlmenően úgy véli, hogy a képviselőknek az e-Petition alkalmazásban hozzá kell férniük az anonimitást kérő személyek által benyújtott petíciókhoz is; |
| --- | --- |

31.

kiemeli, hogy a petíciók kezelésének folyamatában biztosítani kell az átláthatóságot: egyrészt a bizottságon belül a belső eljárás egyszerűsítésével, a Petíciós Bizottságot alkotó képviselők, az elnök és a titkárság közötti szoros együttműködéssel, valamint azzal, hogy a képviselők az e-Petition alkalmazáson keresztül közvetlen hozzáférést kapnak a petíciókkal kapcsolatos dokumentumokhoz, másrészt a nyilvánosság előtt egy, a petíciók benyújtóinak szánt interaktív honlap létrehozásával; ezen túlmenően úgy véli, hogy a képviselőknek az e-Petition alkalmazásban hozzá kell férniük az anonimitást kérő személyek által benyújtott petíciókhoz is;

| 32. | kéri egy, a petíciókkal foglalkozó webportál azonnali létrehozását, amely tartalmazná a petíciók nyilvántartásba vételéhez szükséges interaktív formátumot, tájékoztatná az állampolgárokat a Parlament küldetéséről és arról, hogy mi érhető el a petíció benyújtása által, linkeket kínálna más, alternatív, európai és nemzeti szintű jogorvoslati lehetőségekhez, és amely a lehető legrészletesebben tartalmazná az Európai Unió tevékenységi köreinek leírását, az Európai Unió hatáskörei és a nemzeti hatáskörök összetévesztésének megelőzése céljából; |
| --- | --- |

32.

kéri egy, a petíciókkal foglalkozó webportál azonnali létrehozását, amely tartalmazná a petíciók nyilvántartásba vételéhez szükséges interaktív formátumot, tájékoztatná az állampolgárokat a Parlament küldetéséről és arról, hogy mi érhető el a petíció benyújtása által, linkeket kínálna más, alternatív, európai és nemzeti szintű jogorvoslati lehetőségekhez, és amely a lehető legrészletesebben tartalmazná az Európai Unió tevékenységi köreinek leírását, az Európai Unió hatáskörei és a nemzeti hatáskörök összetévesztésének megelőzése céljából;

| 33. | sürgeti a Parlament illetékes igazgatási szolgálatait, hogy a legmegfelelőbb megoldások megtalálása érdekében működjenek együtt aktívan a Petíciós Bizottsággal, mivel egy ilyen honlap jelentős mértékben hozzájárulhat a Parlament és az EU polgárai közötti kommunikáció javulásához, és módot adna az állampolgárok számára, hogy egy petícióhoz csatlakozzanak, vagy visszavonják annak támogatását (az eljárási szabályzat 202. cikkével összhangban); |
| --- | --- |

33.

sürgeti a Parlament illetékes igazgatási szolgálatait, hogy a legmegfelelőbb megoldások megtalálása érdekében működjenek együtt aktívan a Petíciós Bizottsággal, mivel egy ilyen honlap jelentős mértékben hozzájárulhat a Parlament és az EU polgárai közötti kommunikáció javulásához, és módot adna az állampolgárok számára, hogy egy petícióhoz csatlakozzanak, vagy visszavonják annak támogatását (az eljárási szabályzat 202. cikkével összhangban);

| 34. | felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek. |
| --- | --- |

34.

felszólítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, petíciós bizottságaiknak és ombudsmanjaiknak vagy hasonló illetékes szerveiknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0261.

(2)  HL L 65., 2011.3.11., 1. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/101

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Unió hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája

P7_TA(2011)0383

Az Európai Parlament 2011. szeptember14-i állásfoglalása az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról

2013/C 51 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i (1), valamint az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i nyilatkozataira (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az utcai hajléktalanság felszámolásáról szóló, 2008. április 22-i (1), valamint az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2010. december 16-i nyilatkozataira (2),

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 34. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 34. cikkére,

| — | tekintettel az Európa Tanács felülvizsgált Európai Szociális Chartájára, különösen annak 31. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács felülvizsgált Európai Szociális Chartájára, különösen annak 31. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010-es együttes jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010-es együttes jelentésére,

| — | tekintettel a Tanács 2010. december 6-i, „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve: közös munka a szegénység elleni küzdelem jegyében 2010-ben és azt követően” című nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. december 6-i, „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve: közös munka a szegénység elleni küzdelem jegyében 2010-ben és azt követően” című nyilatkozatára,

| — | tekintettel a 2010. december 9-én és 10-én megrendezett, hajléktalanságról szóló európai konszenzuskereső konferencia végső ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. december 9-én és 10-én megrendezett, hajléktalanságról szóló európai konszenzuskereső konferencia végső ajánlásaira,

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja – A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a lakhatásról és a hajléktalanokról szóló, 1999. június 3-i véleményére (CdR 376/98 végleges), a hajléktalanság elleni fellépésről szóló, 2010. október 6-i véleményére (CdR 18/2010 végleges), valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló, 2011. március 31-i véleményére (CdR 402/2010 végleges), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a lakhatásról és a hajléktalanokról szóló, 1999. június 3-i véleményére (CdR 376/98 végleges), a hajléktalanság elleni fellépésről szóló, 2010. október 6-i véleményére (CdR 18/2010 végleges), valamint a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló, 2011. március 31-i véleményére (CdR 402/2010 végleges),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló 2011. július 11-i kérdésre (O–000153/2011 – B7–0421/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló 2011. július 11-i kérdésre (O–000153/2011 – B7–0421/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a hajléktalanság továbbra is valamennyi uniós tagállamban sújt embereket, és mivel a hajléktalanság révén elfogadhatatlan módon sérül az emberi méltóság; |
| --- | --- |

A.

mivel a hajléktalanság továbbra is valamennyi uniós tagállamban sújt embereket, és mivel a hajléktalanság révén elfogadhatatlan módon sérül az emberi méltóság;

| B. | mivel a hajléktalanság a szegénység és nélkülözés egyik legszélsőségesebb formája, és annak mértéke az utóbbi évek során számos tagállamban megnövekedett; |
| --- | --- |

B.

mivel a hajléktalanság a szegénység és nélkülözés egyik legszélsőségesebb formája, és annak mértéke az utóbbi évek során számos tagállamban megnövekedett;

| C. | mivel 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve volt; |
| --- | --- |

C.

mivel 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve volt;

| D. | mivel a társadalmi befogadást célzó uniós folyamaton belül a hajléktalanság problémája egyértelmű prioritást kapott; |
| --- | --- |

D.

mivel a társadalmi befogadást célzó uniós folyamaton belül a hajléktalanság problémája egyértelmű prioritást kapott;

| E. | mivel a hajléktalanság kérdésére irányuló szakpolitikáknak a szociális védelemre és a társadalmi befogadásra vonatkozó, nyitott koordinációs módszer keretében történő, uniós szintű összehangolása fokozta az utóbbi évtized folyamán tett nemzeti, regionális és helyi szintű erőfeszítéseket, illetve hozzáadott értékkel egészítette ki azokat, és mivel a további erőfeszítéseket erre a munkára kell alapozni egy fokozottabban stratégiai megközelítés keretében; |
| --- | --- |

E.

mivel a hajléktalanság kérdésére irányuló szakpolitikáknak a szociális védelemre és a társadalmi befogadásra vonatkozó, nyitott koordinációs módszer keretében történő, uniós szintű összehangolása fokozta az utóbbi évtized folyamán tett nemzeti, regionális és helyi szintű erőfeszítéseket, illetve hozzáadott értékkel egészítette ki azokat, és mivel a további erőfeszítéseket erre a munkára kell alapozni egy fokozottabban stratégiai megközelítés keretében;

| F. | mivel a hajléktalanság természeténél fogva többoldalú jelenség és ugyanilyen megközelítést igényel; |
| --- | --- |

F.

mivel a hajléktalanság természeténél fogva többoldalú jelenség és ugyanilyen megközelítést igényel;

| G. | mivel az Európa 2020 stratégia és annak kiemelt célja (2020-ra a szegénység és társadalmi kirekesztettség kockázatának elhárítása legalább 20 millió ember esetében) új lendületet ad a szegénység és társadalmi kirekesztés valamennyi formája, többek közt a hajléktalanság elleni küzdelemnek; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európa 2020 stratégia és annak kiemelt célja (2020-ra a szegénység és társadalmi kirekesztettség kockázatának elhárítása legalább 20 millió ember esetében) új lendületet ad a szegénység és társadalmi kirekesztés valamennyi formája, többek közt a hajléktalanság elleni küzdelemnek;

| H. | mivel az Európa 2020 stratégiának kulcsfontosságú eleme az „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja” című kiemelt kezdeményezés; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európa 2020 stratégiának kulcsfontosságú eleme az „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja” című kiemelt kezdeményezés;

| I. | mivel e keret azáltal, hogy azonosítja azokat a módszereket és eszközöket, melyek révén a leghatékonyabban folytatható a Bizottságnak a hajléktalanság felszámolása érdekében megkezdett munkája, előkészíti a hajléktalansággal kapcsolatos fokozottabb és az eddigieknél ambiciózusabb, uniós szintű fellépést, egyúttal figyelembe véve a 2010 decemberi konszenzuskereső konferencia eredményeit; |
| --- | --- |

I.

mivel e keret azáltal, hogy azonosítja azokat a módszereket és eszközöket, melyek révén a leghatékonyabban folytatható a Bizottságnak a hajléktalanság felszámolása érdekében megkezdett munkája, előkészíti a hajléktalansággal kapcsolatos fokozottabb és az eddigieknél ambiciózusabb, uniós szintű fellépést, egyúttal figyelembe véve a 2010 decemberi konszenzuskereső konferencia eredményeit;

| J. | mivel a Régiók Bizottsága menetrendet dolgozott ki az európai szociális lakásügy témájában a szociális lakások finanszírozásával, a strukturális alapok felhasználásával és a jobb energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések összehangolása érdekében; mivel az Unió hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának hozzá kell járulnia ehhez a menetrendhez; |
| --- | --- |

J.

mivel a Régiók Bizottsága menetrendet dolgozott ki az európai szociális lakásügy témájában a szociális lakások finanszírozásával, a strukturális alapok felhasználásával és a jobb energiahatékonysággal kapcsolatos intézkedések összehangolása érdekében; mivel az Unió hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának hozzá kell járulnia ehhez a menetrendhez;

| 1. | sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépést az utcai hajléktalanság 2015-re való felszámolását előirányzó célkitűzés megvalósítása irányában; |
| --- | --- |

1.

sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek előrelépést az utcai hajléktalanság 2015-re való felszámolását előirányzó célkitűzés megvalósítása irányában;

| 2. | kéri egy ambiciózus, integrált, nemzeti és regionális stratégiákkal alátámasztott uniós stratégia kidolgozását, melynek hosszú távú célja a hajléktalanságnak a társadalmi befogadás szélesebb keretén belül történő felszámolása; |
| --- | --- |

2.

kéri egy ambiciózus, integrált, nemzeti és regionális stratégiákkal alátámasztott uniós stratégia kidolgozását, melynek hosszú távú célja a hajléktalanságnak a társadalmi befogadás szélesebb keretén belül történő felszámolása;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre munkacsoportot a hajléktalansággal kapcsolatos uniós stratégia kidolgozására és vonja be valamennyi érdekelt felet a hajléktalanság elleni küzdelembe, beleértve a nemzeti, regionális és helyi politikaformálókat, kutatókat, a hajléktalanok számára szolgáltatásokat kínáló nem kormányzati szervezeteket, a hajléktalanságban élőket és az olyan, ehhez köthető ágazatokat is, mint a lakásszektor, a foglalkoztatás és az egészségügy; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre munkacsoportot a hajléktalansággal kapcsolatos uniós stratégia kidolgozására és vonja be valamennyi érdekelt felet a hajléktalanság elleni küzdelembe, beleértve a nemzeti, regionális és helyi politikaformálókat, kutatókat, a hajléktalanok számára szolgáltatásokat kínáló nem kormányzati szervezeteket, a hajléktalanságban élőket és az olyan, ehhez köthető ágazatokat is, mint a lakásszektor, a foglalkoztatás és az egészségügy;

| 4. | felszólít a hajléktalanság és a lakhatási kirekesztettség (ETHOS) európai tipológiájának az uniós stratégia kialakításakor történő figyelembevételére; felhívja a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot és annak mutatókkal foglalkozó alcsoportját, hogy ösztönözzék a fent említett meghatározás alkalmazására vonatkozó tagállami megállapodást; felhívja az EUROSTAT-ot, hogy a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó európai uniós statisztikák (EU-SILC) keretében gyűjtsön adatokat az Unió tagállamaiban tapasztalható hajléktalansággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

4.

felszólít a hajléktalanság és a lakhatási kirekesztettség (ETHOS) európai tipológiájának az uniós stratégia kialakításakor történő figyelembevételére; felhívja a szociális védelemmel foglalkozó bizottságot és annak mutatókkal foglalkozó alcsoportját, hogy ösztönözzék a fent említett meghatározás alkalmazására vonatkozó tagállami megállapodást; felhívja az EUROSTAT-ot, hogy a jövedelmekre és életkörülményekre vonatkozó európai uniós statisztikák (EU-SILC) keretében gyűjtsön adatokat az Unió tagállamaiban tapasztalható hajléktalansággal kapcsolatban;

| 5. | kéri egy, a nemzeti és regionális hajléktalansággal foglalkozó stratégiáknak az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája központi elemeként történő nyomon követésére szolgáló, a Bizottság és a tagállamok megállapodásán alapuló keret létrehozását; ennek kapcsán kéri egy évente vagy kétévente benyújtandó jelentéseket előirányzó stratégia kialakítását az előrelépésről való tájékoztatás érdekében; |
| --- | --- |

5.

kéri egy, a nemzeti és regionális hajléktalansággal foglalkozó stratégiáknak az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája központi elemeként történő nyomon követésére szolgáló, a Bizottság és a tagállamok megállapodásán alapuló keret létrehozását; ennek kapcsán kéri egy évente vagy kétévente benyújtandó jelentéseket előirányzó stratégia kialakítását az előrelépésről való tájékoztatás érdekében;

| 6. | úgy véli, hogy (a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010-es együttes jelentés által javasolt) hajléktalansággal foglalkozó stratégiák alábbi kulcsfontosságú elemeit kell nyomon követni, illetve jelentésbe foglalni:






  — | egyértelmű célkitűzések, különösen a hajléktalanság megelőzésének tekintetében; a hajléktalanság időtartamának csökkentése; a hajléktalanság legsúlyosabb formáinak visszaszorítása; a hajléktalanokat segítő szolgáltatások minőségének javítása, illetve a megfizethető lakhatás elérhetővé tétele, |
| --- | --- | --- |

6.

úgy véli, hogy (a szociális védelemről és a társadalmi befogadásról szóló 2010-es együttes jelentés által javasolt) hajléktalansággal foglalkozó stratégiák alábbi kulcsfontosságú elemeit kell nyomon követni, illetve jelentésbe foglalni:

—

egyértelmű célkitűzések, különösen a hajléktalanság megelőzésének tekintetében; a hajléktalanság időtartamának csökkentése; a hajléktalanság legsúlyosabb formáinak visszaszorítása; a hajléktalanokat segítő szolgáltatások minőségének javítása, illetve a megfizethető lakhatás elérhetővé tétele,

| — | valamennyi vonatkozó szakpolitikai területet magában foglaló integrált megközelítés, |
| --- | --- |

—

valamennyi vonatkozó szakpolitikai területet magában foglaló integrált megközelítés,

| — | megfelelő irányítás, |
| --- | --- |

—

megfelelő irányítás,

| — | megfelelő adatgyűjtés, |
| --- | --- |

—

megfelelő adatgyűjtés,

| — | hangsúlyos lakhatási dimenzió, |
| --- | --- |

—

hangsúlyos lakhatási dimenzió,

| — | a hajléktalan populáció változó profiljainak és különösen a migráció hatásának figyelembevétele; |
| --- | --- |

—

a hajléktalan populáció változó profiljainak és különösen a migráció hatásának figyelembevétele;

| 7. | kéri, hogy különösen e nyomon követési keret foglalkozzon az utcai hajléktalanság és a hosszú távú hajléktalanság felszámolására irányuló tagállami eredményekkel; |
| --- | --- |

7.

kéri, hogy különösen e nyomon követési keret foglalkozzon az utcai hajléktalanság és a hosszú távú hajléktalanság felszámolására irányuló tagállami eredményekkel;

| 8. | kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája ne csupán a nyomon követésre és a jelentéstételre összpontosuljon, hanem biztosítson egy olyan tevékenységi csomagot, melynek célja hatékony nemzeti és regionális hajléktalansággal kapcsolatos stratégiák kialakításának és fenntartásának támogatása; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája ne csupán a nyomon követésre és a jelentéstételre összpontosuljon, hanem biztosítson egy olyan tevékenységi csomagot, melynek célja hatékony nemzeti és regionális hajléktalansággal kapcsolatos stratégiák kialakításának és fenntartásának támogatása;

| 9. | kéri egy erős kutatási menetrend kialakítását a tudásnak és megértésnek a hajléktalansággal kapcsolatos uniós stratégia keretében történő bővítése érdekében, valamint felszólít az egymástól való folyamatos kölcsönös tanulásra és a nemzetek közötti információcserére a hajléktalanság ellni küzdelem kulcsfontosságú témakörei tekintetében; |
| --- | --- |

9.

kéri egy erős kutatási menetrend kialakítását a tudásnak és megértésnek a hajléktalansággal kapcsolatos uniós stratégia keretében történő bővítése érdekében, valamint felszólít az egymástól való folyamatos kölcsönös tanulásra és a nemzetek közötti információcserére a hajléktalanság ellni küzdelem kulcsfontosságú témakörei tekintetében;

| 10. | kéri, hogy a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja szociális innovációval kapcsolatos területén belül kapjanak kiemelt szerepet a lakhatás kérdését középpontba állító megközelítések annak érdekében, hogy megerősítsék az egykori hajléktalanoknak nyújtott lakhatási és fennmaradási támogatás hatékony kombinációival kapcsolatos ismereteket, valamint hogy információkat nyújtsanak a gyakorlatok és a szakpolitikák ismeretek birtokában történő kialakításához; |
| --- | --- |

10.

kéri, hogy a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja szociális innovációval kapcsolatos területén belül kapjanak kiemelt szerepet a lakhatás kérdését középpontba állító megközelítések annak érdekében, hogy megerősítsék az egykori hajléktalanoknak nyújtott lakhatási és fennmaradási támogatás hatékony kombinációival kapcsolatos ismereteket, valamint hogy információkat nyújtsanak a gyakorlatok és a szakpolitikák ismeretek birtokában történő kialakításához;

| 11. | kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája összpontosítson a hajléktalanok számára nyújtott minőségi szolgáltatások ösztönzésére, valamint sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre önkéntes minőségi keretet, ahogyan az a szegénység elleni küzdelem európai platformjáról szóló közleményben szerepel; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája összpontosítson a hajléktalanok számára nyújtott minőségi szolgáltatások ösztönzésére, valamint sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre önkéntes minőségi keretet, ahogyan az a szegénység elleni küzdelem európai platformjáról szóló közleményben szerepel;

| 12. | kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája szorosan kötődjön az EU finanszírozási forrásaihoz, melyek közül kiemelkednek a strukturális alapok; felhívja a Bizottságot annak ösztönzésére, hogy az ERFA finanszírozási mechanizmust használják fel a társadalom perifériájára szorult csoportok lakásproblémáinak megoldása érdekében is, a különböző uniós tagállamokban tapasztalható hajléktalanság problémájának megoldására; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiája szorosan kötődjön az EU finanszírozási forrásaihoz, melyek közül kiemelkednek a strukturális alapok; felhívja a Bizottságot annak ösztönzésére, hogy az ERFA finanszírozási mechanizmust használják fel a társadalom perifériájára szorult csoportok lakásproblémáinak megoldása érdekében is, a különböző uniós tagállamokban tapasztalható hajléktalanság problémájának megoldására;

| 13. | kéri, hogy a hajléktalanság kérdése épüljön be a vonatkozó szakpolitikai területekbe a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem egyik aspektusaként; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy a hajléktalanság kérdése épüljön be a vonatkozó szakpolitikai területekbe a szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem egyik aspektusaként;

| 14. | úgy véli, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának teljes mértékben meg kell felelnie a Lisszaboni Szerződésnek, amely előírja „a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét a tekintetben, hogy a felhasználók igényeihez a lehető legközelebb álló módon hogyan gondoskodjanak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve megszervezéséről”; úgy véli, hogy a tagállamoknak kell meghatároznia, hogy mire terjed ki a megfizethető és szociális alapú lakhatás biztosítása, valamint, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának maradéktalanul meg kell felelnie a tagállamok szociális lakáshoz való juttatással kapcsolatos politikájának, amely jogilag rögzíti a társadalmi keveredés előmozdítása és a társadalmi szegregáció elleni küzdelem elvét; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának teljes mértékben meg kell felelnie a Lisszaboni Szerződésnek, amely előírja „a nemzeti, regionális és helyi hatóságok alapvető szerepét és széles mérlegelési jogkörét a tekintetben, hogy a felhasználók igényeihez a lehető legközelebb álló módon hogyan gondoskodjanak az általános gazdasági érdekű szolgáltatások nyújtásáról, más által való ellátásáról, illetve megszervezéséről”; úgy véli, hogy a tagállamoknak kell meghatároznia, hogy mire terjed ki a megfizethető és szociális alapú lakhatás biztosítása, valamint, hogy az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájának maradéktalanul meg kell felelnie a tagállamok szociális lakáshoz való juttatással kapcsolatos politikájának, amely jogilag rögzíti a társadalmi keveredés előmozdítása és a társadalmi szegregáció elleni küzdelem elvét;

| 15. | kéri, hogy az EU Alapjogi Ügynöksége (FRA) foglalkozzon többet a rendkívüli szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek az alapjogokhoz való hozzáférés és az azok gyakorlása tekintetében kifejtett hatásaival, tekintettel arra, hogy a lakhatási jog érvényesülése kulcsfontosságú egy sor egyéb jog, például a politikai és szociális jogok gyakorlása szempontjából is; |
| --- | --- |

15.

kéri, hogy az EU Alapjogi Ügynöksége (FRA) foglalkozzon többet a rendkívüli szegénységnek és a társadalmi kirekesztésnek az alapjogokhoz való hozzáférés és az azok gyakorlása tekintetében kifejtett hatásaival, tekintettel arra, hogy a lakhatási jog érvényesülése kulcsfontosságú egy sor egyéb jog, például a politikai és szociális jogok gyakorlása szempontjából is;

| 16. | sürgeti a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanácsot, hogy vitassa meg egy a hajléktalansággal kapcsolatos európai uniós stratégia kialakításának mikéntjét; |
| --- | --- |

16.

sürgeti a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanácsot, hogy vitassa meg egy a hajléktalansággal kapcsolatos európai uniós stratégia kialakításának mikéntjét;

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

17.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  HL C 259 E., 2009.10.29., 19. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0499.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/104

---

2011. szeptember 14., szerdaA szén-dioxid-mentes, éghajlatot befolyásoló emberi eredetű kibocsátásokkal kapcsolatos átfogó megközelítés

P7_TA(2011)0384

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása a nem CO2 által okozott, éghajlatváltozással kapcsolatos emberi eredetű kibocsátásokra vonatkozó átfogó megközelítésről

2013/C 51 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéhez (UNFCCC) csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló bécsi egyezmény Montreali Jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéhez (UNFCCC) csatolt Kiotói Jegyzőkönyvre, és az ózonréteget lebontó anyagokról szóló bécsi egyezmény Montreali Jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, és az egyes üvegházhatású fluorozott gázokról szóló 842/2006/EK rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2008. decemberi éghajlat-változási és energiaügyi csomagjára, és az egyes üvegházhatású fluorozott gázokról szóló 842/2006/EK rendeletre,

| — | tekintettel az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 20 %-ot meghaladó csökkentésével kapcsolatos lehetőség elemzéséről és a szénátszivárogtatás kockázatának felméréséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0265), valamint a „Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után: Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében”című (COM(2010)0086), valamint „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című (COM(2011)0112) bizottsági közleményekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az üvegházhatást okozó gázkibocsátás 20 %-ot meghaladó csökkentésével kapcsolatos lehetőség elemzéséről és a szénátszivárogtatás kockázatának felméréséről szóló bizottsági közleményre (COM(2010)0265), valamint a „Nemzetközi éghajlat-politika Koppenhága után: Most kell cselekedni az éghajlatváltozással kapcsolatos globális szintű intézkedések újraindítása érdekében”című (COM(2010)0086), valamint „Az alacsony szén-dioxid-kibocsátású versenyképes gazdaság 2050-ig történő megvalósításának ütemterve” című (COM(2011)0112) bizottsági közleményekre,

| — | tekintettel az EP-nek az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című (1), valamint az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP-15) elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalásra (2), és a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP-16) szóló 2010. november 25-i állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EP-nek az éghajlatváltozásról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. február 4-i„2050: A jövő ma kezdődik – Az éghajlatváltozással foglalkozó jövőbeni integrált uniós politikára vonatkozó ajánlások” című (1), valamint az éghajlatváltozással foglalkozó koppenhágai konferencián (COP-15) elért eredményekről szóló, 2010. február 10-i állásfoglalásra (2), és a cancúni éghajlat-változási konferenciáról (COP-16) szóló 2010. november 25-i állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett B7-0418/2011 számú szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000135/2011 – B7-0418/2011), valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 115. cikke értelmében a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság által feltett B7-0418/2011 számú szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000135/2011 – B7-0418/2011), valamint a Tanács és a Bizottság nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az éghajlatváltozás és annak hatása egyértelmű és tudományosan alátámasztott tény, e globális kihívás kezelése gyors, összehangolt és nagyratörő, európai és nemzetközi szintű fellépés nélkül elképzelhetetlen; |
| --- | --- |

A.

mivel az éghajlatváltozás és annak hatása egyértelmű és tudományosan alátámasztott tény, e globális kihívás kezelése gyors, összehangolt és nagyratörő, európai és nemzetközi szintű fellépés nélkül elképzelhetetlen;

| B. | mivel a cancúni COP-16 megállapodásokat követően nemzetközivé vált az a célkitűzés, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”); |
| --- | --- |

B.

mivel a cancúni COP-16 megállapodásokat követően nemzetközivé vált az a célkitűzés, melynek értelmében az átfogó globális éves felszíni középhőmérséklet-növekedést 2 °C-ra kell korlátozni („a 2 °C-ra vonatkozó célkitűzés”);

| C. | mivel a globális felmelegedésért felelős üvegházhatású gázok kibocsátását csak részlegesen szabályozza az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéhez (UNFCCC) csatolt Kiotói Jegyzőkönyv, azaz a szén-dioxid (CO2), metán (CH4), dinitrogén-oxid (N2O), a fluorozott szénhidrogének (HFC), a perfluor-szénhidrogének (PFC) és a kén-hexafluorid (SF6) vonatkozásában, míg más, a felmelegedést fokozó képességekkel rendelkező halogénezett szénhidrogénekre ózonlebontó képességük miatt a Montreali Jegyzőkönyv vonatkozik; |
| --- | --- |

C.

mivel a globális felmelegedésért felelős üvegházhatású gázok kibocsátását csak részlegesen szabályozza az Egyesült Nemzetek éghajlat-változási keretegyezményéhez (UNFCCC) csatolt Kiotói Jegyzőkönyv, azaz a szén-dioxid (CO2), metán (CH4), dinitrogén-oxid (N2O), a fluorozott szénhidrogének (HFC), a perfluor-szénhidrogének (PFC) és a kén-hexafluorid (SF6) vonatkozásában, míg más, a felmelegedést fokozó képességekkel rendelkező halogénezett szénhidrogénekre ózonlebontó képességük miatt a Montreali Jegyzőkönyv vonatkozik;

| D. | mivel az üvegházhatású gázok a globális éghajlati rendszerben felmelegedést fokozó hatásuk tekintetében (sugárzásos fűtési index W/m2-ben kifejezve), valamint sugárzási jellegük és a légköri élettartamuk vonatkozásában különböznek egymástól; mivel az IPCC 2007-es negyedik értékelő jelentése szerint ez a felmelegedést fokozó hatás a szén-dioxid esetében 1,66W/m2, a metán esetében 0,48W/m2, a dinitrogén-oxid esetében 0,16W/m2, és a halogénezett szénhidrogének esetében 0,35W/m2; |
| --- | --- |

D.

mivel az üvegházhatású gázok a globális éghajlati rendszerben felmelegedést fokozó hatásuk tekintetében (sugárzásos fűtési index W/m2-ben kifejezve), valamint sugárzási jellegük és a légköri élettartamuk vonatkozásában különböznek egymástól; mivel az IPCC 2007-es negyedik értékelő jelentése szerint ez a felmelegedést fokozó hatás a szén-dioxid esetében 1,66W/m2, a metán esetében 0,48W/m2, a dinitrogén-oxid esetében 0,16W/m2, és a halogénezett szénhidrogének esetében 0,35W/m2;

| E. | mivel az olyan szennyező gázok, mint a szén-monoxid (CO), nitrogén-oxid (NOx), metán és más illékony szerves vegyületek, ózont képeznek a föld fölötti légkör legalsó, 10–15 kilométeres részében (troposzféra); mivel az iparosodás előtti korszak óta a metán, a szén-monoxid, az illékony szerves vegyületek és a nitrogén-oxid mennyisége nagymértékben nőtt, a troposzférában található ózon körülbelül 30 %-kal nőtt, és a globális felmelegedéshez való hozzájárulása a szén-dioxid által okozott felmelegedésnek (0,36W/m2) mintegy 20 %-a, |
| --- | --- |

E.

mivel az olyan szennyező gázok, mint a szén-monoxid (CO), nitrogén-oxid (NOx), metán és más illékony szerves vegyületek, ózont képeznek a föld fölötti légkör legalsó, 10–15 kilométeres részében (troposzféra); mivel az iparosodás előtti korszak óta a metán, a szén-monoxid, az illékony szerves vegyületek és a nitrogén-oxid mennyisége nagymértékben nőtt, a troposzférában található ózon körülbelül 30 %-kal nőtt, és a globális felmelegedéshez való hozzájárulása a szén-dioxid által okozott felmelegedésnek (0,36W/m2) mintegy 20 %-a,

| F. | mivel a korom - amely aeroszol, és a fosszilis tüzelőanyagok és biomassza tökéletlen égésekor kibocsátott részecskék alkotóelemei között szerepel - kétféleképpen is globális felmelegedést okoz; a légkörben elnyeli a napsugárzást, ez felmelegíti a környező levegőt, míg a légkörben történő lerakódása sötétté teheti a havat és a jeget és felgyorsíthatja az olvadást (0,10W/m2); |
| --- | --- |

F.

mivel a korom - amely aeroszol, és a fosszilis tüzelőanyagok és biomassza tökéletlen égésekor kibocsátott részecskék alkotóelemei között szerepel - kétféleképpen is globális felmelegedést okoz; a légkörben elnyeli a napsugárzást, ez felmelegíti a környező levegőt, míg a légkörben történő lerakódása sötétté teheti a havat és a jeget és felgyorsíthatja az olvadást (0,10W/m2);

| G. | mivel a 2 °C-os célkitűzés teljesítésének elmaradása óriási környezeti és gazdasági károkat okoz majd, többek között növeli az olyan éghajlati fordulópontok elérésének valószínűségét, amelyeknél a hőmérsékleti szintek hatására megkezdődik a szén-dioxidnak és a metánnak a természetes nyelőkből és tározókból, például az erdőkből vagy az állandóan fagyott altalajból (permafrosztból) való felszabadulása, valamint korlátozódik a természet szén-dioxid-elnyelő képessége az óceánokban; |
| --- | --- |

G.

mivel a 2 °C-os célkitűzés teljesítésének elmaradása óriási környezeti és gazdasági károkat okoz majd, többek között növeli az olyan éghajlati fordulópontok elérésének valószínűségét, amelyeknél a hőmérsékleti szintek hatására megkezdődik a szén-dioxidnak és a metánnak a természetes nyelőkből és tározókból, például az erdőkből vagy az állandóan fagyott altalajból (permafrosztból) való felszabadulása, valamint korlátozódik a természet szén-dioxid-elnyelő képessége az óceánokban;

| H. | mivel az ENSZ környezetvédelmi programja/Meteorológiai Világszervezet (UNEP/WMO) 2010-es tudományos értékelő munkacsoport jelentése szerint a Montreali Jegyzőkönyv nagyban hozzájárult az üvegházhatású gázok globális csökkenéséhez; mivel 2010-ben, a Montreali Jegyzőkönyv értelmében, az ózonréteget lebontó anyagok éves kibocsátásának csökkenése évente körülbelül 10 gigatonnányi ki nem bocsátott szén-dioxidnak felel meg, amely körülbelül ötször nagyobb, mint a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakára (2008-2012) vonatkozó éves kibocsátáscsökkentési célokban megjelölt mennyiség; |
| --- | --- |

H.

mivel az ENSZ környezetvédelmi programja/Meteorológiai Világszervezet (UNEP/WMO) 2010-es tudományos értékelő munkacsoport jelentése szerint a Montreali Jegyzőkönyv nagyban hozzájárult az üvegházhatású gázok globális csökkenéséhez; mivel 2010-ben, a Montreali Jegyzőkönyv értelmében, az ózonréteget lebontó anyagok éves kibocsátásának csökkenése évente körülbelül 10 gigatonnányi ki nem bocsátott szén-dioxidnak felel meg, amely körülbelül ötször nagyobb, mint a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakára (2008-2012) vonatkozó éves kibocsátáscsökkentési célokban megjelölt mennyiség;

| I. | mivel a Bizottság jelenleg vizsgálja felül az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló 842/2006/EK rendeletet; |
| --- | --- |

I.

mivel a Bizottság jelenleg vizsgálja felül az egyes fluortartalmú üvegházhatású gázokról szóló 842/2006/EK rendeletet;

| 1. | megjegyzi, hogy az európai és a nemzetközi éghajlat-politikák elsősorban a szén-dioxid-kibocsátás hosszú távú csökkentésére fókuszáltak, például az energiahatékonyság növelése, a megújuló energiaforrások és más, alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó stratégiák révén; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy az európai és a nemzetközi éghajlat-politikák elsősorban a szén-dioxid-kibocsátás hosszú távú csökkentésére fókuszáltak, például az energiahatékonyság növelése, a megújuló energiaforrások és más, alacsony szén-dioxid-kibocsátást célzó stratégiák révén;

| 2. | felszólít egy átfogó európai éghajlat-politikára, amely a felmelegedés minden forrását és a hatásmérséklés céljára alkalmazható lehetőségeket figyelembe veheti; kiemeli, hogy a CO2-kibocsátás csökkentésének alternatívája mellett hangsúlyoznia kell az olyan stratégiákat, amelyek a leggyorsabban reagálnak az éghajlatváltozás kihívásaira; |
| --- | --- |

2.

felszólít egy átfogó európai éghajlat-politikára, amely a felmelegedés minden forrását és a hatásmérséklés céljára alkalmazható lehetőségeket figyelembe veheti; kiemeli, hogy a CO2-kibocsátás csökkentésének alternatívája mellett hangsúlyoznia kell az olyan stratégiákat, amelyek a leggyorsabban reagálnak az éghajlatváltozás kihívásaira;

| 3. | megjegyzi, hogy léteznek gyors fellépést biztosító szabályozási stratégiák a fluorozott szénhidrogének termelésének és felhasználásának fokozatos visszaszorítására, a koromkibocsátás és a troposzférában található ózon képzéséhez vezető gázok csökkentésére, amelyeket 2–3 éven belül elkezdhetnek, és 5–10 éven belül lényegében végrehajthatóak, és évtizedeken belül vagy még hamarabb megfelelő választ adhatnak az éghajlatváltozás kihívásaira, ez különösen egyes fluorozott szénhidrogének esetében tonnánként mindössze 5–10 centes áron elérhető, míg a szén esetében a tonnánkénti ár jelenleg meghaladja a 13 eurót; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy léteznek gyors fellépést biztosító szabályozási stratégiák a fluorozott szénhidrogének termelésének és felhasználásának fokozatos visszaszorítására, a koromkibocsátás és a troposzférában található ózon képzéséhez vezető gázok csökkentésére, amelyeket 2–3 éven belül elkezdhetnek, és 5–10 éven belül lényegében végrehajthatóak, és évtizedeken belül vagy még hamarabb megfelelő választ adhatnak az éghajlatváltozás kihívásaira, ez különösen egyes fluorozott szénhidrogének esetében tonnánként mindössze 5–10 centes áron elérhető, míg a szén esetében a tonnánkénti ár jelenleg meghaladja a 13 eurót;

| 4. | megjegyzi, hogy az F-gáz rendelet formájában hozott, a fluorozott gázok csökkentését célzó hazai intézkedések a várakozásoktól elmaradtak, és ha nem foglalkozunk a (rendelet) hiányosságaival, az nagyban gyengítheti az EU tárgyalási pozícióját az UNFCCC-ben; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az F-gáz rendelet formájában hozott, a fluorozott gázok csökkentését célzó hazai intézkedések a várakozásoktól elmaradtak, és ha nem foglalkozunk a (rendelet) hiányosságaival, az nagyban gyengítheti az EU tárgyalási pozícióját az UNFCCC-ben;

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítse el az F-gáz rendeletek felülvizsgálatát és tegyen javaslatot a fluorozott szénhidrogének termelésének és felhasználásának gyors visszaszorítására, gyorsítsa fel a különböző termékekben és alkalmazásokban található, klórozott-fluorozott szénhidrogének (HCFC-k) használatának mellőzését, továbbá vonja ki és semmisítse meg az eldobott termékekben és berendezésekben található, a sztratoszféra ózonrétegét romboló, üvegházhatást okozó gázokat; |
| --- | --- |

5.

sürgeti a Bizottságot, hogy készítse el az F-gáz rendeletek felülvizsgálatát és tegyen javaslatot a fluorozott szénhidrogének termelésének és felhasználásának gyors visszaszorítására, gyorsítsa fel a különböző termékekben és alkalmazásokban található, klórozott-fluorozott szénhidrogének (HCFC-k) használatának mellőzését, továbbá vonja ki és semmisítse meg az eldobott termékekben és berendezésekben található, a sztratoszféra ózonrétegét romboló, üvegházhatást okozó gázokat;

| 6. | üdvözli az Európai Unió elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy a Montreali Jegyzőkönyv értelmében támogatja a fluorozott szénhidrogének kibocsátásának csökkentésére tett lépéseket, ez jó példa az üvegházhatást okozó gázok csökkentésének nem piaci alapú megközelítésére a részes felek Durbanban megtartandó 17. konferenciáján; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Európai Unió elkötelezettségét arra vonatkozóan, hogy a Montreali Jegyzőkönyv értelmében támogatja a fluorozott szénhidrogének kibocsátásának csökkentésére tett lépéseket, ez jó példa az üvegházhatást okozó gázok csökkentésének nem piaci alapú megközelítésére a részes felek Durbanban megtartandó 17. konferenciáján;

| 7. | megjegyzi, hogy a Montreali Jegyzőkönyvet aláíró összes fél legutóbbi ülése során a Bizottság az Unió tárgyalójaként támogatta az észak-amerikai államok és a Mikronéziai Szövetségi Államok javaslatának azon elvét, hogy vissza kell szorítani a fluorozott szénhidrogének használatát, és meg kell semmisíteni a melléktermékként gyártott HFC-23 gázt, és az UNFCCC Keretegyezmény résztvevőinek legutóbbi, cancúni konferenciáján az EU határozatra irányuló javaslatot nyújtott be, amely a résztvevőket arra kötelezi, hogy a Montreali Jegyzőkönyv értelmében megegyezésre jussanak ebben a kérdésben az UNFCCC hatályának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a Montreali Jegyzőkönyvet aláíró összes fél legutóbbi ülése során a Bizottság az Unió tárgyalójaként támogatta az észak-amerikai államok és a Mikronéziai Szövetségi Államok javaslatának azon elvét, hogy vissza kell szorítani a fluorozott szénhidrogének használatát, és meg kell semmisíteni a melléktermékként gyártott HFC-23 gázt, és az UNFCCC Keretegyezmény résztvevőinek legutóbbi, cancúni konferenciáján az EU határozatra irányuló javaslatot nyújtott be, amely a résztvevőket arra kötelezi, hogy a Montreali Jegyzőkönyv értelmében megegyezésre jussanak ebben a kérdésben az UNFCCC hatályának sérelme nélkül;

| 8. | mivel nemrégiben megállapították, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) keretében visszaéltek a HFC-23 kibocsátáscsökkentési egységek felhasználásával, sürgeti a Bizottságot, hogy keresse annak módját, hogy a sikeres Montreali Jegyzőkönyvön keresztül, nem pedig a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusainak keretében, segítse elő a HFC-23 nemzetközi szintű azonnali visszaszorítását; |
| --- | --- |

8.

mivel nemrégiben megállapították, hogy a tiszta fejlesztési mechanizmus (CDM) keretében visszaéltek a HFC-23 kibocsátáscsökkentési egységek felhasználásával, sürgeti a Bizottságot, hogy keresse annak módját, hogy a sikeres Montreali Jegyzőkönyvön keresztül, nem pedig a Kiotói Jegyzőkönyv rugalmas mechanizmusainak keretében, segítse elő a HFC-23 nemzetközi szintű azonnali visszaszorítását;

| 9. | azonnali fellépést sürget a koromkibocsátás csökkentésére, mivel az a gleccserolvadás megállításának gyorsan ható módszere, elsősorban a hó- és jégfedte régiókat befolyásoló kibocsátásokra összpontosítva, beleértve az Északi-sark, Grönland, a Himalája és Tibet gleccsereit is; |
| --- | --- |

9.

azonnali fellépést sürget a koromkibocsátás csökkentésére, mivel az a gleccserolvadás megállításának gyorsan ható módszere, elsősorban a hó- és jégfedte régiókat befolyásoló kibocsátásokra összpontosítva, beleértve az Északi-sark, Grönland, a Himalája és Tibet gleccsereit is;

| 10. | felszólítja az Uniót, hogy támogassa azokat a már létező technológiákat, amelyek drasztikusan képesek csökkenteni a koromkibocsátást; sürgeti továbbá azon szabályozások támogatását és ösztönzését, amelyek betiltják az erdők kivágását és felégetését és szigorú és rendszeres vizsgálatoknak vetik alá a járművek általi kibocsátásokat, |
| --- | --- |

10.

felszólítja az Uniót, hogy támogassa azokat a már létező technológiákat, amelyek drasztikusan képesek csökkenteni a koromkibocsátást; sürgeti továbbá azon szabályozások támogatását és ösztönzését, amelyek betiltják az erdők kivágását és felégetését és szigorú és rendszeres vizsgálatoknak vetik alá a járművek általi kibocsátásokat,

| 11. | kéri, hogy a levegőszennyezésre vonatkozó rendeleteket világszerte szigorúan hajtsák végre, és alkalmazzák azokat a rendelkezésre álló technológiákat, amelyekkel csökkenthető a szén-monoxid és a nitrogén-oxid kibocsátása, mivel ez az emberi eredetű, troposzférában található ózon - mely jelentős üvegházhatású gáz - csökkenéséhez vezetne; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a levegőszennyezésre vonatkozó rendeleteket világszerte szigorúan hajtsák végre, és alkalmazzák azokat a rendelkezésre álló technológiákat, amelyekkel csökkenthető a szén-monoxid és a nitrogén-oxid kibocsátása, mivel ez az emberi eredetű, troposzférában található ózon - mely jelentős üvegházhatású gáz - csökkenéséhez vezetne;

| 12 | nyomatékosan sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet arra vonatkozóan, hogy milyen lépéseket tesz ebben az irányban, és úgy pótolja be az elvesztegetett időt, hogy ezeket a szakpolitikai lehetőségeket mielőbb bevezeti a jogalkotási folyamatba; |
| --- | --- |

12

nyomatékosan sürgeti az Európai Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet arra vonatkozóan, hogy milyen lépéseket tesz ebben az irányban, és úgy pótolja be az elvesztegetett időt, hogy ezeket a szakpolitikai lehetőségeket mielőbb bevezeti a jogalkotási folyamatba;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL C 67. E, 2010.3.8., 44. o.

(2)  HL C 341. E, 2010.12.16., 25. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0442.

---

2011. szeptember 15., csütörtök

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/108

---

2011. szeptember 15., csütörtökAjánlás a Tanács és a Bizottság számára az EU és Moldova közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz

P7_TA(2011)0385

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Parlamentnek a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett ajánlásai az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokhoz (2011/2079(INI))

2013/C 51 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság közötti társulási megállapodásról szóló jelenlegi tárgyalásokra,

| — | tekintettel a Tanács Moldovai Köztársaságról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2009. június 15-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Moldovai Köztársaságról szóló és a tárgyalási irányelveket tartalmazó 2009. június 15-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársasággal létesítendő mély és átfogó szabadkereskedelmi övezetre vonatkozóan a Tanács által 2011. június 20-án elfogadott tárgyalási irányelvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársasággal létesítendő mély és átfogó szabadkereskedelmi övezetre vonatkozóan a Tanács által 2011. június 20-án elfogadott tárgyalási irányelvekre,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió között 1994. november 28-án aláírt és 1998. július 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaság és az Európai Unió között 1994. november 28-án aláírt és 1998. július 1-jén hatályba lépett partnerségi és együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Moldovai Köztársaságnak a közösségi programokban és ügynökségekben való részvételéről szóló jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz csatolt, a Moldovai Köztársaságnak a közösségi programokban és ügynökségekben való részvételéről szóló jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság – az európai szomszédságpolitika részét képező – közös cselekvési tervére, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok tényleges megvalósítása melletti elkötelezettség alapján kijelöli a stratégiai célokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság – az európai szomszédságpolitika részét képező – közös cselekvési tervére, amely a közös értékek és a politikai, gazdasági és intézményi reformok tényleges megvalósítása melletti elkötelezettség alapján kijelöli a stratégiai célokat,

| — | tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság között a vízumügyekről 2010. június 15-én megindult párbeszédre, valamint az Európai Bizottság vízumliberalizációról szóló, 2010. december 16-i cselekvési tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és a Moldovai Köztársaság között a vízumügyekről 2010. június 15-én megindult párbeszédre, valamint az Európai Bizottság vízumliberalizációról szóló, 2010. december 16-i cselekvési tervére,

| — | tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti mobilitási partnerségről szóló közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Bizottság Moldovai Köztársaságról szóló, 2011. május 25-én elfogadott munkajelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság Moldovai Köztársaságról szóló, 2011. május 25-én elfogadott munkajelentésére,

| — | tekintettel a Külügyi Tanács által a 2011. június 20-i ülésen elfogadott, az európai szomszédsági politikáról szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács által a 2011. június 20-i ülésen elfogadott, az európai szomszédsági politikáról szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel „A változó szomszédságra adandó új válasz” című, 2011. május 25-i együttes közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A változó szomszédságra adandó új válasz” című, 2011. május 25-i együttes közleményre,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón elfogadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyi Tanács 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Tanács 2010. október 25-i, a keleti partnerségről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Duna régióra vonatkozó uniós stratégiára,

| — | tekintettel a „Keleti Partnerség” civil társadalmi fórum első irányítóbizottsági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Keleti Partnerség” civil társadalmi fórum első irányítóbizottsági jelentésére,

| — | tekintettel a „Keleti Partnerség” civil társadalmi fórum ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Keleti Partnerség” civil társadalmi fórum ajánlásaira,

| — | tekintettel a Moldovai Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Moldovai Köztársaság helyzetéről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1) és a Moldovai Köztársaságban végrehajtott reformokról és fejlesztésekről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (2), valamint az EU–Moldovai Köztársaság parlamenti együttműködési bizottság ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovai Köztársaságról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a Moldovai Köztársaság helyzetéről szóló, 2009. május 7-i állásfoglalására (1) és a Moldovai Köztársaságban végrehajtott reformokról és fejlesztésekről szóló, 2010. október 21-i állásfoglalására (2), valamint az EU–Moldovai Köztársaság parlamenti együttműködési bizottság ajánlásaira,

| — | tekintettel az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU fekete-tengeri stratégiájáról szóló, 2011. január 20-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. cikkének (4) bekezdésére és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0289/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0289/2011),

| A. | mivel az európai szomszédságpolitika új filozófiája – amelynek a „többet többért” elvnek megfelelően az a célja, hogy prioritásként kezelje azokat az országokat, amelyek a kívánalmak teljesítése tekintetében a leginkább hatékonyak – lehetőséget teremt a Moldovai Köztársaság számára, hogy az EU szomszédaira irányuló politikájának sikertörténetévé váljék, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai szomszédságpolitika új filozófiája – amelynek a „többet többért” elvnek megfelelően az a célja, hogy prioritásként kezelje azokat az országokat, amelyek a kívánalmak teljesítése tekintetében a leginkább hatékonyak – lehetőséget teremt a Moldovai Köztársaság számára, hogy az EU szomszédaira irányuló politikájának sikertörténetévé váljék,

| B. | mivel az Európai Unió az emberi jogokat és a demokráciát az európai szomszédságpolitika központi aspektusává tette, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió az emberi jogokat és a demokráciát az európai szomszédságpolitika központi aspektusává tette,

| C. | mivel az európai szomszédságpolitikán belül a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az EU-hoz való közeledés megkönnyítése révén a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulások ösztönzéséhez és – az erőteljes földrajzi, történelmi és kulturális kötelékekkel egymáshoz kapcsolódó – EU és a Moldovai Köztársaság közötti gazdasági integráció fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

C.

mivel az európai szomszédságpolitikán belül a keleti partnerség fontos politikai keretet teremtett a politikai és társadalmi-gazdasági reformok támogatása és az EU-hoz való közeledés megkönnyítése révén a kapcsolatok elmélyítéséhez, a politikai társulások ösztönzéséhez és – az erőteljes földrajzi, történelmi és kulturális kötelékekkel egymáshoz kapcsolódó – EU és a Moldovai Köztársaság közötti gazdasági integráció fejlesztéséhez,

| D. | mivel a keleti partnerség megerősíti az érintett országok közötti többoldalú kapcsolatokat, hozzájárul az átalakulással, a reformokkal és a modernizálódáshoz kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréjéhez, az Európai Unió számára pedig további eszközöket biztosít e folyamatok támogatásához, |
| --- | --- |

D.

mivel a keleti partnerség megerősíti az érintett országok közötti többoldalú kapcsolatokat, hozzájárul az átalakulással, a reformokkal és a modernizálódáshoz kapcsolatos információk és tapasztalatok cseréjéhez, az Európai Unió számára pedig további eszközöket biztosít e folyamatok támogatásához,

| E. | mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve a partnerország sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek, |
| --- | --- |

E.

mivel a keleti partnerség a kétoldalú kapcsolatok erősítése céljából új társulási megállapodásokat hoz létre, tekintetbe véve a partnerország sajátos helyzetét és törekvéseit, valamint arra való képességét, hogy eleget tegyen az ezekből eredő kötelezettségeknek,

| F. | mivel az emberek közötti kapcsolatok képezik a keleti partnerség céljai elérésének alapját, és elismerve azt, hogy ez a vízumrendszer liberalizációja nélkül nem valósítható meg teljes körűen, |
| --- | --- |

F.

mivel az emberek közötti kapcsolatok képezik a keleti partnerség céljai elérésének alapját, és elismerve azt, hogy ez a vízumrendszer liberalizációja nélkül nem valósítható meg teljes körűen,

| G. | mivel a Moldovai Köztársaság és a keleti partnerségbeli más országok minden más további, szomszédos harmadik ország előtt fognak részesülni az EU vízumliberalizációra vonatkozó privilegizált ajánlatából a menetrendet és a vízumliberalizáció érdemét illetően, |
| --- | --- |

G.

mivel a Moldovai Köztársaság és a keleti partnerségbeli más országok minden más további, szomszédos harmadik ország előtt fognak részesülni az EU vízumliberalizációra vonatkozó privilegizált ajánlatából a menetrendet és a vízumliberalizáció érdemét illetően,

| H. | mivel a Moldovai Köztársaság aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi, köztük a kisebbségi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele a folyamat továbbvitelének, valamint – az ország szükségleteihez és képességeihez igazodó – társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikerességének, és amelynek tartós hatása lesz az ország fejlődésére, |
| --- | --- |

H.

mivel a Moldovai Köztársaság aktív kötelezettségvállalása és a közös értékek és alapelvek – így a demokrácia, a jogállamiság, a jó kormányzás és az emberi, köztük a kisebbségi jogok tiszteletben tartása – melletti elkötelezettsége elengedhetetlen feltétele a folyamat továbbvitelének, valamint – az ország szükségleteihez és képességeihez igazodó – társulási megállapodásról folytatott tárgyalások és a jövőbeni végrehajtás sikerességének, és amelynek tartós hatása lesz az ország fejlődésére,

| I. | mivel a Moldovai Köztársasággal fenntartott kapcsolatok elmélyítése során az EU-nak súlyt kell helyeznie a stabilitásra és a bizalomépítésre, ideértve a regionális instabilitás forrását jelentő transznisztriai konfliktus időszerű és életképes megoldásának megtalálásában való közreműködést is, |
| --- | --- |

I.

mivel a Moldovai Köztársasággal fenntartott kapcsolatok elmélyítése során az EU-nak súlyt kell helyeznie a stabilitásra és a bizalomépítésre, ideértve a regionális instabilitás forrását jelentő transznisztriai konfliktus időszerű és életképes megoldásának megtalálásában való közreműködést is,

| J. | mivel a Moldovával a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások jó ütemben haladnak és máris kielégítő eredmények születtek – így a vízumügyekben folytatott párbeszéd terén –, bár a mély és széles alapokon nyugvó szabadkereskedelmi területre (DCFTA) vonatkozó tárgyalások még nem kezdődtek meg, |
| --- | --- |

J.

mivel a Moldovával a társulási megállapodásról folytatott tárgyalások jó ütemben haladnak és máris kielégítő eredmények születtek – így a vízumügyekben folytatott párbeszéd terén –, bár a mély és széles alapokon nyugvó szabadkereskedelmi területre (DCFTA) vonatkozó tárgyalások még nem kezdődtek meg,

| 1. | a társulási megállapodásról jelenleg folytatott tárgyalások összefüggésében a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ):






  a) | az uniós kötelezettségvállalásnak és a Moldovai Köztársasággal folytatott tárgyalásoknak azon a feltételezésen kell alapulniuk, hogy az uniós perspektíva – beleértve az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkét is –, amelynek együtt kell fejlődnie a strukturális reformok végrehajtásával, előnyösen elősegíti a reformok bevezetését, valamint szükséges katalizátorként szolgál ahhoz, hogy a reformok elnyerjék a nyilvánosság támogatását; |
| --- | --- | --- |

1.

a társulási megállapodásról jelenleg folytatott tárgyalások összefüggésében a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz (EKSZ):

a)

az uniós kötelezettségvállalásnak és a Moldovai Köztársasággal folytatott tárgyalásoknak azon a feltételezésen kell alapulniuk, hogy az uniós perspektíva – beleértve az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikkét is –, amelynek együtt kell fejlődnie a strukturális reformok végrehajtásával, előnyösen elősegíti a reformok bevezetését, valamint szükséges katalizátorként szolgál ahhoz, hogy a reformok elnyerjék a nyilvánosság támogatását;

| b) | a Moldovai Köztársasággal kapcsolatban a „többet többért” és a differenciálás elvét kell alkalmazni a Moldovai Köztársaság által az elmúlt két év során elért egyéni érdemek és eredmények alapján; |
| --- | --- |

b)

a Moldovai Köztársasággal kapcsolatban a „többet többért” és a differenciálás elvét kell alkalmazni a Moldovai Köztársaság által az elmúlt két év során elért egyéni érdemek és eredmények alapján;

| c) | üdvözli azt a stabil és progresszív együttműködést, melyet a Moldovai Köztársaság tanúsított az együttműködés különböző elemeire – beleértve a kül- és biztonságpolitikát, az energetikai együttműködést, az emberi jogokat és kereskedelmet is – vonatkozó társulási megállapodásról folyó tárgyalások során, ami a legtöbb tárgyalási fejezet sikeres és időben történő lezárásához vezetett; |
| --- | --- |

c)

üdvözli azt a stabil és progresszív együttműködést, melyet a Moldovai Köztársaság tanúsított az együttműködés különböző elemeire – beleértve a kül- és biztonságpolitikát, az energetikai együttműködést, az emberi jogokat és kereskedelmet is – vonatkozó társulási megállapodásról folyó tárgyalások során, ami a legtöbb tárgyalási fejezet sikeres és időben történő lezárásához vezetett;

| d) | meg kell tenni a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a Moldovai Köztársasággal folytatott tárgyalások a jelenlegi pozitív ütemben folytatódjanak, és ennek érdekében valamennyi párttal párbeszédet kell folytatni, egyszersmind ösztönözni szükséges a Moldovai Köztársaság pártjai közötti párbeszédet, figyelemmel arra, hogy az államon belüli politikai stabilitás alapvető fontosságú a reformfolyamat folytatódásához; |
| --- | --- |

d)

meg kell tenni a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a Moldovai Köztársasággal folytatott tárgyalások a jelenlegi pozitív ütemben folytatódjanak, és ennek érdekében valamennyi párttal párbeszédet kell folytatni, egyszersmind ösztönözni szükséges a Moldovai Köztársaság pártjai közötti párbeszédet, figyelemmel arra, hogy az államon belüli politikai stabilitás alapvető fontosságú a reformfolyamat folytatódásához;

| e) | el kell érni, hogy a társulási megállapodás átfogó és előremutató keretet jelentsen az elkövetkező évek során a Moldovai Köztársasággal fenntartott kapcsolatok alakulása szempontjából; |
| --- | --- |

e)

el kell érni, hogy a társulási megállapodás átfogó és előremutató keretet jelentsen az elkövetkező évek során a Moldovai Köztársasággal fenntartott kapcsolatok alakulása szempontjából;

| f) | számításba kell venni a tagállamok – a Moldovai Köztársaság Barátai Csoport tevékenységében megnyilvánuló – együttes és egyeztetett támogatásának erőteljes hatásait; |
| --- | --- |

f)

számításba kell venni a tagállamok – a Moldovai Köztársaság Barátai Csoport tevékenységében megnyilvánuló – együttes és egyeztetett támogatásának erőteljes hatásait;

| g) | meg kell kettőzni a transznisztriai konfliktus tartós megoldására irányuló erőfeszítéseket, és ebből a célból elő kell irányozni a transznisztriai konfliktus Moldovai Köztársaság területi sérthetetlenségének elvével összhangban való politikai rendezésében való szilárdabb és közvetlen részvételt, valamint bizalomerősítő intézkedéseket kell elfogadni, beleértve rehabilitációs programok közös kidolgozását és az emberek közötti kapcsolatok előmozdítását is a civil társadalom és a kulturális cserekapcsolatok erősítése érdekében, figyelemmel arra, hogy a transznisztriai térségben valójában nincs tényleges konfliktus; |
| --- | --- |

g)

meg kell kettőzni a transznisztriai konfliktus tartós megoldására irányuló erőfeszítéseket, és ebből a célból elő kell irányozni a transznisztriai konfliktus Moldovai Köztársaság területi sérthetetlenségének elvével összhangban való politikai rendezésében való szilárdabb és közvetlen részvételt, valamint bizalomerősítő intézkedéseket kell elfogadni, beleértve rehabilitációs programok közös kidolgozását és az emberek közötti kapcsolatok előmozdítását is a civil társadalom és a kulturális cserekapcsolatok erősítése érdekében, figyelemmel arra, hogy a transznisztriai térségben valójában nincs tényleges konfliktus;

| h) | gondoskodni kell arról, hogy az EU proaktív szerepe az 5 + 2 tárgyalásokon megfelelő forrásokat kapjon, különösen az EU különleges képviselője megbízatásának lejárta után; |
| --- | --- |

h)

gondoskodni kell arról, hogy az EU proaktív szerepe az 5 + 2 tárgyalásokon megfelelő forrásokat kapjon, különösen az EU különleges képviselője megbízatásának lejárta után;

| i) | fa) sürgetni kell az Oroszországi Föderációt, hogy konstruktívabb és eredményorientáltabb intézkedést alkalmazzon a tárgyalások előrelendítése, valamint a tartós és átfogó vitarendezésre szolgáló feltételek megteremtése céljából; |
| --- | --- |

i)

fa) sürgetni kell az Oroszországi Föderációt, hogy konstruktívabb és eredményorientáltabb intézkedést alkalmazzon a tárgyalások előrelendítése, valamint a tartós és átfogó vitarendezésre szolgáló feltételek megteremtése céljából;

| j) | el kell érni, hogy a társulási megállapodás és különösen a DCFTA hatálya a Moldovai Köztársaság elválaszthatatlan részeként Transznisztriára is kiterjedjen; |
| --- | --- |

j)

el kell érni, hogy a társulási megállapodás és különösen a DCFTA hatálya a Moldovai Köztársaság elválaszthatatlan részeként Transznisztriára is kiterjedjen;

| k) | meg kell tenni az ahhoz szükséges támogató lépéseket, hogy a Moldovai Köztársaság teljesíteni tudja a vízumliberalizáció követelményeit, aminek lehetőleg még a megállapodás megkötése előtt kell megtörténnie; |
| --- | --- |

k)

meg kell tenni az ahhoz szükséges támogató lépéseket, hogy a Moldovai Köztársaság teljesíteni tudja a vízumliberalizáció követelményeit, aminek lehetőleg még a megállapodás megkötése előtt kell megtörténnie;

| l) | a Moldovai Köztársaság polgárait tájékoztatni kell a társulási megállapodásról, a vízumliberalizációra vonatkozó cselekvési tervről, ezzel nyerve el támogatását a reformtervekhez; |
| --- | --- |

l)

a Moldovai Köztársaság polgárait tájékoztatni kell a társulási megállapodásról, a vízumliberalizációra vonatkozó cselekvési tervről, ezzel nyerve el támogatását a reformtervekhez;

| m) | gondoskodni kell arról, hogy a DCFTA-ra vonatkozó tárgyalások 2011 vége előtt megkezdődjenek, egyidejűleg fel kell mérni a DCFTA moldovai gazdaságra gyakorolt hatását, valamint a várható szociális és környezeti hatásokat; |
| --- | --- |

m)

gondoskodni kell arról, hogy a DCFTA-ra vonatkozó tárgyalások 2011 vége előtt megkezdődjenek, egyidejűleg fel kell mérni a DCFTA moldovai gazdaságra gyakorolt hatását, valamint a várható szociális és környezeti hatásokat;

| n) | üdvözölni szükséges az EU által a kereskedelemről készített kulcsfontosságú ajánlások végrehajtására irányuló cselekvési terv elfogadását, és haladéktalanul meg kell kezdeni a tárgyalásokat a Moldovai Köztársasággal a DCFTA-nak a társulási megállapodásba annak szerves részeként való beépítéséről, a Moldovai Köztársaság és az EU teljes körű politikai és gazdasági integrációjának előmozdítása és annak lehetővé tétele céljából, hogy a Moldovai Köztársaság külföldi befektetőket vonzzon és fokozza termelékenységét annak érdekében, hogy megszüntesse támogatásoktól való függését és végre tudja hajtani a kivitel terén versenyképes piacgazdaság felé való átmenetet, elismerve ugyanakkor, hogy a Moldovai Köztársaságnak előbb be kell bizonyítania, hogy kellő mértékben képes jogi és gazdasági struktúráit az EU-val való kereskedelmi integráció követelményeihez igazítani; |
| --- | --- |

n)

üdvözölni szükséges az EU által a kereskedelemről készített kulcsfontosságú ajánlások végrehajtására irányuló cselekvési terv elfogadását, és haladéktalanul meg kell kezdeni a tárgyalásokat a Moldovai Köztársasággal a DCFTA-nak a társulási megállapodásba annak szerves részeként való beépítéséről, a Moldovai Köztársaság és az EU teljes körű politikai és gazdasági integrációjának előmozdítása és annak lehetővé tétele céljából, hogy a Moldovai Köztársaság külföldi befektetőket vonzzon és fokozza termelékenységét annak érdekében, hogy megszüntesse támogatásoktól való függését és végre tudja hajtani a kivitel terén versenyképes piacgazdaság felé való átmenetet, elismerve ugyanakkor, hogy a Moldovai Köztársaságnak előbb be kell bizonyítania, hogy kellő mértékben képes jogi és gazdasági struktúráit az EU-val való kereskedelmi integráció követelményeihez igazítani;

| o) | a DCFTA tekintetében nagyra törő és tisztességes tárgyalási menetrend kialakítására van szükség, amely a kétoldalú kereskedelmet és befektetéseket gátló tényezők kiküszöbölésére összpontosít, nevezetesen a műszaki, egészségügyi és növény-egészségügyi szabványok terén tapasztalható jogi és szabályozási különbségekre, valamint a Moldovai Köztársaság pénzügyi rendszerével és versenyjogával kapcsolatos, fennmaradó feladatokra; üdvözölni szükséges e tekintetben a Moldovai Köztársaság által a társasági jog, a fogyasztóvédelem, a vámok, a gazdasági párbeszéd, a pénzügyi szolgáltatások, az államháztartás irányítása és az energiaügyi együttműködés terén elért előrelépést, amely területekkel a társulási megállapodásról az EU-val folytatott tárgyalásokon foglalkoztak; |
| --- | --- |

o)

a DCFTA tekintetében nagyra törő és tisztességes tárgyalási menetrend kialakítására van szükség, amely a kétoldalú kereskedelmet és befektetéseket gátló tényezők kiküszöbölésére összpontosít, nevezetesen a műszaki, egészségügyi és növény-egészségügyi szabványok terén tapasztalható jogi és szabályozási különbségekre, valamint a Moldovai Köztársaság pénzügyi rendszerével és versenyjogával kapcsolatos, fennmaradó feladatokra; üdvözölni szükséges e tekintetben a Moldovai Köztársaság által a társasági jog, a fogyasztóvédelem, a vámok, a gazdasági párbeszéd, a pénzügyi szolgáltatások, az államháztartás irányítása és az energiaügyi együttműködés terén elért előrelépést, amely területekkel a társulási megállapodásról az EU-val folytatott tárgyalásokon foglalkoztak;

| p) | nagyobb segítséget kell biztosítani a Moldovai Köztársaság számára versenyképessége javítása, illetve annak céljából, hogy részesülhessen a DCFTA lehetséges előnyeiből; |
| --- | --- |

p)

nagyobb segítséget kell biztosítani a Moldovai Köztársaság számára versenyképessége javítása, illetve annak céljából, hogy részesülhessen a DCFTA lehetséges előnyeiből;

| q) | kiemeli, hogy a Moldovai Köztársaságnak további belföldi reformokat kell végrehajtania, ezáltal javítva az üzleti és befektetési légkört, és meg kell oldania az EU-val ápolt gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat akadályozó belső problémákat, mint például azt, hogy az országnak nincs elnöke, illetve a Dnyeszteren túli területek kérdésében folytatott vitát; |
| --- | --- |

q)

kiemeli, hogy a Moldovai Köztársaságnak további belföldi reformokat kell végrehajtania, ezáltal javítva az üzleti és befektetési légkört, és meg kell oldania az EU-val ápolt gazdasági és kereskedelmi kapcsolatokat akadályozó belső problémákat, mint például azt, hogy az országnak nincs elnöke, illetve a Dnyeszteren túli területek kérdésében folytatott vitát;

| r) | továbbra is erőteljes nyomást kell gyakorolni a moldovai hatóságokra, valamint támogatni is szükséges őket a reformok megszilárdítása és annak érdekében, hogy a korrupció elleni harcban, az igazságszolgáltatás, a bűnüldözés és a rendőrség reformjának területén érzékelhető, az emberek javát szolgáló eredmények szülessenek; |
| --- | --- |

r)

továbbra is erőteljes nyomást kell gyakorolni a moldovai hatóságokra, valamint támogatni is szükséges őket a reformok megszilárdítása és annak érdekében, hogy a korrupció elleni harcban, az igazságszolgáltatás, a bűnüldözés és a rendőrség reformjának területén érzékelhető, az emberek javát szolgáló eredmények szülessenek;

| s) | segíteni kell a moldáviai hatóságokat, hogy konkrét előrehaladást érhessenek el a bűnüldöző szervek által alkalmazott kegyetlen bánásmód és kínzás felszámolását illetően; |
| --- | --- |

s)

segíteni kell a moldáviai hatóságokat, hogy konkrét előrehaladást érhessenek el a bűnüldöző szervek által alkalmazott kegyetlen bánásmód és kínzás felszámolását illetően;

| t) | a megállapodásban súlyt kell helyezni a jogállamiság, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem fontosságára, valamint továbbra is támogatni kell az igazságügyi rendszer – a prioritások egyikének tekintett – reformját; meg kell értetni a Moldovai Köztársaság kormányával, hogy erősen kívánatos a 2009. áprilisi események teljes körű, átlátható és pártatlan, már folyamatban lévő kivizsgálásának folytatása; |
| --- | --- |

t)

a megállapodásban súlyt kell helyezni a jogállamiság, a jó kormányzás és a korrupció elleni küzdelem fontosságára, valamint továbbra is támogatni kell az igazságügyi rendszer – a prioritások egyikének tekintett – reformját; meg kell értetni a Moldovai Köztársaság kormányával, hogy erősen kívánatos a 2009. áprilisi események teljes körű, átlátható és pártatlan, már folyamatban lévő kivizsgálásának folytatása;

| u) | az emberi jogok védelméről és biztosítására vonatkozó feltételességet előíró – a legmagasabb nemzetközi és európai normákat tükröző – szokásos záradékokat be kell beilleszteni, építve az EU és a Moldovai Köztársaság közötti emberi jogi párbeszédre és teljes mértékben felhasználva az Európa Tanács és az EBESZ adta kereteket, továbbá ösztönözni kell a moldovai hatóságokat a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak támogatására, az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményének és az EU Alapjogi Chartájának megfelelően; |
| --- | --- |

u)

az emberi jogok védelméről és biztosítására vonatkozó feltételességet előíró – a legmagasabb nemzetközi és európai normákat tükröző – szokásos záradékokat be kell beilleszteni, építve az EU és a Moldovai Köztársaság közötti emberi jogi párbeszédre és teljes mértékben felhasználva az Európa Tanács és az EBESZ adta kereteket, továbbá ösztönözni kell a moldovai hatóságokat a kisebbségekhez tartozó személyek jogainak támogatására, az Európa Tanács Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményének és az EU Alapjogi Chartájának megfelelően;

| v) | a moldovai hatóságokat ösztönözni kell megkülönböztetés elleni – az uniós jogszabályok és az EU Alapjogi Chartája tartalmát és szellemét tükröző – átfogó és hatékony jogszabályok elfogadására; ezeknek a jogszabályoknak – egyebek mellett – rendelkezéseket kell tartalmazniuk a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés ellen; támogatni szükséges az intolerancia és a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló oktatási programok intézményesítését, valamint támogatni kell a civil társadalomnak a kölcsönös tisztelet és megértés előmozdítása, valamint a családon, közösségeken, iskolákon és társadalmi csoportokon belüli intolerancia leküzdése érdekében végzett munkáját; |
| --- | --- |

v)

a moldovai hatóságokat ösztönözni kell megkülönböztetés elleni – az uniós jogszabályok és az EU Alapjogi Chartája tartalmát és szellemét tükröző – átfogó és hatékony jogszabályok elfogadására; ezeknek a jogszabályoknak – egyebek mellett – rendelkezéseket kell tartalmazniuk a nemi hovatartozáson alapuló megkülönböztetés ellen; támogatni szükséges az intolerancia és a megkülönböztetés elleni küzdelemre irányuló oktatási programok intézményesítését, valamint támogatni kell a civil társadalomnak a kölcsönös tisztelet és megértés előmozdítása, valamint a családon, közösségeken, iskolákon és társadalmi csoportokon belüli intolerancia leküzdése érdekében végzett munkáját;

| w) | biztosítani kell, hogy a szabad média értékeinek előmozdítása továbbra is prioritást élvezzen a Moldovai Köztársasággal jelenleg zajló tárgyalások keretében, és ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat arra, hogy erősítsék és támogassák a független médiát a közmédia semlegességének biztosítása érdekében, valamint mozdítsák elő a pluralista médiakörnyezetet, amely fokozni fogja a döntéshozatali folyamat átláthatóságát; ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat annak biztosítására, hogy a média területén tevékenykedő valamennyi felelős szerv betartsa a média szabadságával és pluralizmusával kapcsolatos uniós normákat; |
| --- | --- |

w)

biztosítani kell, hogy a szabad média értékeinek előmozdítása továbbra is prioritást élvezzen a Moldovai Köztársasággal jelenleg zajló tárgyalások keretében, és ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat arra, hogy erősítsék és támogassák a független médiát a közmédia semlegességének biztosítása érdekében, valamint mozdítsák elő a pluralista médiakörnyezetet, amely fokozni fogja a döntéshozatali folyamat átláthatóságát; ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat annak biztosítására, hogy a média területén tevékenykedő valamennyi felelős szerv betartsa a média szabadságával és pluralizmusával kapcsolatos uniós normákat;

| x) | ösztönözni kell a Bizottságot, hogy segítsen az új médiaszektor kialakításában, és nyújtson technikai segítséget a Moldovai Köztársaságnak a szélessávú internet kialakításához; |
| --- | --- |

x)

ösztönözni kell a Bizottságot, hogy segítsen az új médiaszektor kialakításában, és nyújtson technikai segítséget a Moldovai Köztársaságnak a szélessávú internet kialakításához;

| y) | ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat arra, hogy tanúsítsanak nagyobb elkötelezettséget a közpénzek átlátható kezelése, valamint a közbeszerzési jogszabályok javítása terén, a felelősségteljes kormányzás, a magasabb fokú elszámoltathatóság, az egyenlő hozzáférés és a tisztességes verseny megvalósulása érdekében; |
| --- | --- |

y)

ösztönözni kell a moldáviai hatóságokat arra, hogy tanúsítsanak nagyobb elkötelezettséget a közpénzek átlátható kezelése, valamint a közbeszerzési jogszabályok javítása terén, a felelősségteljes kormányzás, a magasabb fokú elszámoltathatóság, az egyenlő hozzáférés és a tisztességes verseny megvalósulása érdekében;

| z) | meg kell állapítani, hogy a Moldovai Köztársaságnak 2008-ban egyoldalúan biztosított kereskedelmi preferenciák pozitív hatással jártak az ország exportjára nézve, ugyanakkor sajnálatos, hogy kihasználásukat akadályozták a két fél között a szabványok terén tapasztalható különbségek; nem szabad elfelejteni, hogy a Moldovai Köztársaságnak továbbra is elő kell mozdítania a gyorsabb gazdasági fejlődést és az európai integrációt; |
| --- | --- |

z)

meg kell állapítani, hogy a Moldovai Köztársaságnak 2008-ban egyoldalúan biztosított kereskedelmi preferenciák pozitív hatással jártak az ország exportjára nézve, ugyanakkor sajnálatos, hogy kihasználásukat akadályozták a két fél között a szabványok terén tapasztalható különbségek; nem szabad elfelejteni, hogy a Moldovai Köztársaságnak továbbra is elő kell mozdítania a gyorsabb gazdasági fejlődést és az európai integrációt;

| aa) | hangsúlyozni kell, hogy a külföldi közvetlen befektetések ösztönzése érdekében átlátható vállalkozási környezetre és a szabályozás megfelelő reformjára van szükség; |
| --- | --- |

aa)

hangsúlyozni kell, hogy a külföldi közvetlen befektetések ösztönzése érdekében átlátható vállalkozási környezetre és a szabályozás megfelelő reformjára van szükség;

| ab) | a megállapodásban hangsúlyozni kell a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének óriási jelentőségét, figyelemmel a kalózkodás és hamisítás jelenleg tapasztalható magas szintjére; |
| --- | --- |

ab)

a megállapodásban hangsúlyozni kell a szellemi tulajdonra vonatkozó jogszabályok végrehajtásának és érvényesítésének óriási jelentőségét, figyelemmel a kalózkodás és hamisítás jelenleg tapasztalható magas szintjére;

| ac) | a Moldovai Köztársaság közösségi programokban és ügynökségekben való részvételéről szóló, az EU és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz fűzött jegyzőkönyv alapján megtett konkrét intézkedésekre kell építeni, amely jegyzőkönyvnek tükröződnie kell a társulási megállapodásban; |
| --- | --- |

ac)

a Moldovai Köztársaság közösségi programokban és ügynökségekben való részvételéről szóló, az EU és a Moldovai Köztársaság közötti partnerségi és együttműködési megállapodáshoz fűzött jegyzőkönyv alapján megtett konkrét intézkedésekre kell építeni, amely jegyzőkönyvnek tükröződnie kell a társulási megállapodásban;

| ad) | a társulási megállapodásban szerepelniük kell a legmagasabb szintű környezetvédelmi normáknak, nem elfeledkezve többek között a Moldovai Köztársaság részvételéről a Duna régióra vonatkozó stratégiában, továbbá fel kell hívni a legfontosabb – többek között a Dnyeszter jobbpartján elhelyezkedő – ipari létesítmények korszerűsítésére; továbbra is figyelembe kell venni a fekete-tengeri térségben folytatott regionális együttműködés és a Moldovai Köztársaság erre a térségre irányuló uniós politikákban – többek között a Fekete-tengerre vonatkozó esetleges uniós stratégia keretében – való aktív részvételének jelentőségét; |
| --- | --- |

ad)

a társulási megállapodásban szerepelniük kell a legmagasabb szintű környezetvédelmi normáknak, nem elfeledkezve többek között a Moldovai Köztársaság részvételéről a Duna régióra vonatkozó stratégiában, továbbá fel kell hívni a legfontosabb – többek között a Dnyeszter jobbpartján elhelyezkedő – ipari létesítmények korszerűsítésére; továbbra is figyelembe kell venni a fekete-tengeri térségben folytatott regionális együttműködés és a Moldovai Köztársaság erre a térségre irányuló uniós politikákban – többek között a Fekete-tengerre vonatkozó esetleges uniós stratégia keretében – való aktív részvételének jelentőségét;

| ae) | tekintettel a Chisinau és Tiraspol közötti vasútvonal újra megnyitása révén beinduló gazdasági fejlődés fontosságára, meg kell vizsgálni, hogy milyen további lépések szükségesek ahhoz, hogy az áruk akadálytalanul keresztülhaladhassanak az országon, és hogy az EU Moldovával és Ukrajnával kapcsolatos határőrizeti missziója (EUBAM) ezt még inkább elősegítheti-e; |
| --- | --- |

ae)

tekintettel a Chisinau és Tiraspol közötti vasútvonal újra megnyitása révén beinduló gazdasági fejlődés fontosságára, meg kell vizsgálni, hogy milyen további lépések szükségesek ahhoz, hogy az áruk akadálytalanul keresztülhaladhassanak az országon, és hogy az EU Moldovával és Ukrajnával kapcsolatos határőrizeti missziója (EUBAM) ezt még inkább elősegítheti-e;

| af) | további támogatást kell nyújtani a Moldova és Ukrajna közötti határ teljes egészének kijelölésére, és meg kell vizsgálni az EU határőrizeti missziója(EUBAM) – lejáratához közeledő – megbízatásának meghosszabbítását; |
| --- | --- |

af)

további támogatást kell nyújtani a Moldova és Ukrajna közötti határ teljes egészének kijelölésére, és meg kell vizsgálni az EU határőrizeti missziója(EUBAM) – lejáratához közeledő – megbízatásának meghosszabbítását;

| ag) | biztosítani kell, hogy a moldovai hatóságok konkrét intézkedéseket tegyenek a csempészet visszaszorítására az államhatáron belül; |
| --- | --- |

ag)

biztosítani kell, hogy a moldovai hatóságok konkrét intézkedéseket tegyenek a csempészet visszaszorítására az államhatáron belül;

| ah) | ösztönözni kell az energiaágazat jelentősebb reformját elsősorban az energia megőrzésének és hatékonyságának előmozdítása, a megújuló energiaforrások előtérbe helyezése, az infrastruktúra diverzifikálása és a Moldovai Köztársaságnak az EU regionális projektjeiben való részvétele, valamint a – magas inflációt eredményező – energiaköltségek csökkentése révén; |
| --- | --- |

ah)

ösztönözni kell az energiaágazat jelentősebb reformját elsősorban az energia megőrzésének és hatékonyságának előmozdítása, a megújuló energiaforrások előtérbe helyezése, az infrastruktúra diverzifikálása és a Moldovai Köztársaságnak az EU regionális projektjeiben való részvétele, valamint a – magas inflációt eredményező – energiaköltségek csökkentése révén;

| ai) | a moldovai hatóságokat segíteni kell azon erőfeszítéseikben, hogy a moldovai energiahálózatot a kontinentális Európa összekapcsolt villamosenergia-hálózatához kapcsolják; |
| --- | --- |

ai)

a moldovai hatóságokat segíteni kell azon erőfeszítéseikben, hogy a moldovai energiahálózatot a kontinentális Európa összekapcsolt villamosenergia-hálózatához kapcsolják;

| aj) | ösztönözni és támogatni kell a moldovai hatóságokat abban, hogy törődjenek a szélsőséges vagy végletes szegénységben élők – ők teszik ki a lakosság 34,5 %-át – szükségleteivel; a Moldovai Köztársaság részére nyújtott uniós támogatásnak jobban figyelembe kellene vennie ezt a jelenséget, illetve az uniós programok elé ennek megfelelően új célokat kellene állítani; |
| --- | --- |

aj)

ösztönözni és támogatni kell a moldovai hatóságokat abban, hogy törődjenek a szélsőséges vagy végletes szegénységben élők – ők teszik ki a lakosság 34,5 %-át – szükségleteivel; a Moldovai Köztársaság részére nyújtott uniós támogatásnak jobban figyelembe kellene vennie ezt a jelenséget, illetve az uniós programok elé ennek megfelelően új célokat kellene állítani;

| ak) | biztosítani kell, hogy a gazdasági fellendülés tükröződjön a munkahelyteremtésben, valamint hogy a Moldovai Köztársaság folytassa a konvergenciát az uniós normák irányába a foglalkoztatás területén, ideértve a megkülönböztetésmentességet, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot is; |
| --- | --- |

ak)

biztosítani kell, hogy a gazdasági fellendülés tükröződjön a munkahelyteremtésben, valamint hogy a Moldovai Köztársaság folytassa a konvergenciát az uniós normák irányába a foglalkoztatás területén, ideértve a megkülönböztetésmentességet, valamint a munkahelyi egészséget és biztonságot is;

| al) | hangsúlyozni kell a moldovai hatóságok számára, hogy szükség van a légi forgalmi szolgáltatások liberalizálására, mert annak jelentős hatása lenne a moldovai társadalom mobilitására; |
| --- | --- |

al)

hangsúlyozni kell a moldovai hatóságok számára, hogy szükség van a légi forgalmi szolgáltatások liberalizálására, mert annak jelentős hatása lenne a moldovai társadalom mobilitására;

| am) | fel kell hívni a figyelmet a keleti partnerség részeként tett, több országot érintő pozitív kezdeményezésekre, különösen az átfogó intézményfejlesztési programra és a vámügyi együttműködési intézkedésekre; |
| --- | --- |

am)

fel kell hívni a figyelmet a keleti partnerség részeként tett, több országot érintő pozitív kezdeményezésekre, különösen az átfogó intézményfejlesztési programra és a vámügyi együttműködési intézkedésekre;

| an) | elegendő pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtani a Moldovai Köztársaságnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, valamint maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további összeállítása és annak biztosítása révén, hogy ez a cél az uniós finanszírozási programokban is megjelenik; |
| --- | --- |

an)

elegendő pénzügyi és technikai támogatást kell nyújtani a Moldovai Köztársaságnak ahhoz, hogy eleget tehessen a társulási megállapodásról folytatott tárgyalásokból eredő kötelezettségeinek, valamint maradéktalanul végrehajthassa a megállapodást, átfogó intézményépítési programok további összeállítása és annak biztosítása révén, hogy ez a cél az uniós finanszírozási programokban is megjelenik;

| ao) | növelni kell a Moldovai Köztársaság civil társadalmi szervezeteinek biztosított uniós támogatást és szakértelmet annak érdekében, hogy képesek legyenek a kormány által beindított reformok és az általa tett kötelezettségvállalások belső nyomon követésére és az ezekkel kapcsolatos nagyobb elszámoltathatóság biztosítására; |
| --- | --- |

ao)

növelni kell a Moldovai Köztársaság civil társadalmi szervezeteinek biztosított uniós támogatást és szakértelmet annak érdekében, hogy képesek legyenek a kormány által beindított reformok és az általa tett kötelezettségvállalások belső nyomon követésére és az ezekkel kapcsolatos nagyobb elszámoltathatóság biztosítására;

| ap) | a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket kell beilleszteni, valamint gondoskodni kell ellenőrző mechanizmusokról, beleértve a Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is; |
| --- | --- |

ap)

a társulási megállapodás végrehajtása tekintetében egyértelmű feltételeket kell beilleszteni, valamint gondoskodni kell ellenőrző mechanizmusokról, beleértve a Parlamentnek benyújtandó rendszeres jelentéseket is;

| aq) | az EU Moldovai Köztársasággal foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportját fel kell kérni, hogy tevékenységéről rendszeresen számoljon be az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

aq)

az EU Moldovai Köztársasággal foglalkozó magas szintű tanácsadó csoportját fel kell kérni, hogy tevékenységéről rendszeresen számoljon be az Európai Parlamentnek;

| ar) | továbbra is ösztönözni kell a keleti partnerséggel és annak keretén belül folytatott szoros együttműködés elmélyítésére, valamint rendszeresen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet ennek előrehaladásáról; |
| --- | --- |

ar)

továbbra is ösztönözni kell a keleti partnerséggel és annak keretén belül folytatott szoros együttműködés elmélyítésére, valamint rendszeresen tájékoztatni kell az Európai Parlamentet ennek előrehaladásáról;

| as) | a parlamenti együttműködésre vonatkozó intézkedések tárgyában konzultálni kell az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

as)

a parlamenti együttműködésre vonatkozó intézkedések tárgyában konzultálni kell az Európai Parlamenttel;

| at) | ösztönözni kell az uniós tárgyalóküldöttséget az EP-vel való további jó együttműködésre, folyamatos visszajelzéseket adva a megtett lépésekről, összhangban az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

at)

ösztönözni kell az uniós tárgyalóküldöttséget az EP-vel való további jó együttműködésre, folyamatos visszajelzéseket adva a megtett lépésekről, összhangban az EUMSZ 218. cikkének (10) bekezdésével, amely kimondja, hogy a Parlamentet az eljárás minden szakaszában haladéktalanul és teljes körűen tájékoztatni kell;

| 2. | utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, az EKSZ-nek és a Bizottságnak, valamint tájékoztatásul a Moldovai Köztársaságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy az Európai Parlament ajánlásait tartalmazó ezen állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, az EKSZ-nek és a Bizottságnak, valamint tájékoztatásul a Moldovai Köztársaságnak.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 54. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0385.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0025.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/114 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/114

---

2011. szeptember 15., csütörtökA Líbiában kialakult helyzet

P7_TA(2011)0386

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a líbiai helyzetről

2013/C 51 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970/2011. sz. 2011. február 26-i és 1973/2011. sz. 2011. március 17-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1970/2011. sz. 2011. február 26-i és 1973/2011. sz. 2011. március 17-i határozatára,

| — | tekintettel az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások 2011. február 22-én történt felfüggesztésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Líbia keretmegállapodásról szóló tárgyalások 2011. február 22-én történt felfüggesztésére,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa Líbiáról szóló 2011. július 18-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa Líbiáról szóló 2011. július 18-i következtetéseire,

| — | tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport 2011. szeptember 1-jén Párizsban tartott konferenciájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kapcsolattartó csoport 2011. szeptember 1-jén Párizsban tartott konferenciájára,

| — | tekintettel a Líbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. március 10-i állásfoglalására (1) és a 2011. január 20-i ajánlására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Líbiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. március 10-i állásfoglalására (1) és a 2011. január 20-i ajánlására (2),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Líbiáról szóló, 2011. szeptember 13-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Líbiáról szóló, 2011. szeptember 13-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel hat hónapig tartó harc után, amely több ezer halálos áldozathoz és aggasztó humanitárius szükséghelyzethez és szenvedéshez vezetett, a Kadhafi-rendszer véget ért, és az Átmeneti Nemzeti Tanács által vezetett ideiglenes kormány megkezdte az új Líbia építését, |
| --- | --- |

A.

mivel hat hónapig tartó harc után, amely több ezer halálos áldozathoz és aggasztó humanitárius szükséghelyzethez és szenvedéshez vezetett, a Kadhafi-rendszer véget ért, és az Átmeneti Nemzeti Tanács által vezetett ideiglenes kormány megkezdte az új Líbia építését,

| B. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa csak a békés tiltakozók elleni brutális fellépést követően fogadta el 1970. és 1973. sz. határozatát, mely fellépés során súlyosan és szisztematikusan megsértették az emberi jogokat, és a líbiai kormány nem tett eleget a nemzetközi jog által rá rótt azon kötelezettségének, hogy megvédje a líbiai lakosságot; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa csak a békés tiltakozók elleni brutális fellépést követően fogadta el 1970. és 1973. sz. határozatát, mely fellépés során súlyosan és szisztematikusan megsértették az emberi jogokat, és a líbiai kormány nem tett eleget a nemzetközi jog által rá rótt azon kötelezettségének, hogy megvédje a líbiai lakosságot;

| C. | mivel az ENSZ BT 1973. sz. határozatának végrehajtása mellett állást foglaló országok koalíciót hoztak létre; mivel második lépésben a határozat végrehajtására szóló megbízatást a NATO elfogadta; mivel a NATO által vezetett „Odüsszeia Hajnal” hadművelet mindaddig folytatódik, amíg ez a líbiai lakosság védelme érdekében szükséges; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ BT 1973. sz. határozatának végrehajtása mellett állást foglaló országok koalíciót hoztak létre; mivel második lépésben a határozat végrehajtására szóló megbízatást a NATO elfogadta; mivel a NATO által vezetett „Odüsszeia Hajnal” hadművelet mindaddig folytatódik, amíg ez a líbiai lakosság védelme érdekében szükséges;

| D. | mivel az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak egyszerre kell kezelnie a lakosság legsürgetőbb humanitárius szükségleteit, megszüntetni az erőszakot és létrehozni a jogállamot, valamint elvégezni azt a nehéz feladatot, amelyet a nemzetépítés és a működő, demokratikus állam létrehozatala jelent, mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy egy alkotmány kidolgozásával és a szabad és tisztességes választások mielőbbi kiírásával az országot a demokratikus legitimáció útjára tereli; |
| --- | --- |

D.

mivel az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak egyszerre kell kezelnie a lakosság legsürgetőbb humanitárius szükségleteit, megszüntetni az erőszakot és létrehozni a jogállamot, valamint elvégezni azt a nehéz feladatot, amelyet a nemzetépítés és a működő, demokratikus állam létrehozatala jelent, mivel az Átmeneti Nemzeti Tanács kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy egy alkotmány kidolgozásával és a szabad és tisztességes választások mielőbbi kiírásával az országot a demokratikus legitimáció útjára tereli;

| E. | mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság 2011. június 27-én a népfelkelés kezdete óta állítólagosan elkövetett emberiesség elleni bűntettek miatt letartóztatási parancsot adott ki Moammer Kadhafi, valamint fia, Szaif al-Iszlám Kadhafi és Abdullah asz-Szenúszi, volt hírszerzési főnök ellen; |
| --- | --- |

E.

mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság 2011. június 27-én a népfelkelés kezdete óta állítólagosan elkövetett emberiesség elleni bűntettek miatt letartóztatási parancsot adott ki Moammer Kadhafi, valamint fia, Szaif al-Iszlám Kadhafi és Abdullah asz-Szenúszi, volt hírszerzési főnök ellen;

| F. | mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a líbiai összeomlás kezdete óta mintegy 1 500 líbiai menekült vesztette életét miközben a Földközi-tengeren átkelve igyekeztek Európát elérni; |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága szerint a líbiai összeomlás kezdete óta mintegy 1 500 líbiai menekült vesztette életét miközben a Földközi-tengeren átkelve igyekeztek Európát elérni;

| G. | mivel 2011. szeptember 1-jén Párizsban mintegy 60 állam és nemzetközi szervezet részvételével megtartották a „Líbia barátai” elnevezésű csúcstalálkozót, amelynek célja a Líbia újjáépítéséhez nyújtandó segítséggel kapcsolatos nemzetközi erőfeszítés összehangolása volt; |
| --- | --- |

G.

mivel 2011. szeptember 1-jén Párizsban mintegy 60 állam és nemzetközi szervezet részvételével megtartották a „Líbia barátai” elnevezésű csúcstalálkozót, amelynek célja a Líbia újjáépítéséhez nyújtandó segítséggel kapcsolatos nemzetközi erőfeszítés összehangolása volt;

| H. | mivel az EU 152 millió eurót meghaladó humanitárius segélyt nyújtott, és az alelnök/főképviselő a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanáccsal való kapcsolatok kialakítására és Líbiának a demokratikus átmenet következő szakaszára történő felkészülésének elősegítésére 2011. május 22-én megnyitotta Bengáziban az Unió irodáját; mivel 2011. augusztus 31-én megnyílt Tripoliban az Unió irodája; |
| --- | --- |

H.

mivel az EU 152 millió eurót meghaladó humanitárius segélyt nyújtott, és az alelnök/főképviselő a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanáccsal való kapcsolatok kialakítására és Líbiának a demokratikus átmenet következő szakaszára történő felkészülésének elősegítésére 2011. május 22-én megnyitotta Bengáziban az Unió irodáját; mivel 2011. augusztus 31-én megnyílt Tripoliban az Unió irodája;

| I. | mivel az EU elemi érdeke, hogy Észak-Afrika demokratikus, stabil, virágzó és békés térséggé váljon; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU elemi érdeke, hogy Észak-Afrika demokratikus, stabil, virágzó és békés térséggé váljon;

| 1. | várakozással tekint az elé, hogy hat hónap után megszűnik a konfliktus Líbiában, és üdvözli, hogy a líbiai nép hosszú és súlyos szenvedéséért felelős Moammer Kadhafi 42 éve fennálló elnyomó rendszere megbukott; gratulál a líbiai népnek bátorságáért és elszántságáért, és hangsúlyozza, hogy a líbiai nép szabadság és függetlenség iránti vágyának kell az átmeneti folyamat hajtómotorjának lennie, mivel a sikert csak a helyi szerepvállalás garantálja; |
| --- | --- |

1.

várakozással tekint az elé, hogy hat hónap után megszűnik a konfliktus Líbiában, és üdvözli, hogy a líbiai nép hosszú és súlyos szenvedéséért felelős Moammer Kadhafi 42 éve fennálló elnyomó rendszere megbukott; gratulál a líbiai népnek bátorságáért és elszántságáért, és hangsúlyozza, hogy a líbiai nép szabadság és függetlenség iránti vágyának kell az átmeneti folyamat hajtómotorjának lennie, mivel a sikert csak a helyi szerepvállalás garantálja;

| 2. | kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki valódi, hatékony és hiteles közös stratégiát Líbia ügyével kapcsolatban, továbbá kéri az uniós tagállamokat, hogy hajtsák végre e stratégiát, tartózkodva az azt esetlegesen aláásó egyoldalú intézkedésektől vagy kezdeményezésektől; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy ajánlják fel teljes támogatásukat az átmeneti időszakban, amelynek most kell következnie, hogy összehangolt módon, az átfedések elkerülésével és többoldalú megközelítés alkalmazásával létrejöjjön a szabad, demokratikus és virágzó Líbia; |
| --- | --- |

2.

kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy dolgozzon ki valódi, hatékony és hiteles közös stratégiát Líbia ügyével kapcsolatban, továbbá kéri az uniós tagállamokat, hogy hajtsák végre e stratégiát, tartózkodva az azt esetlegesen aláásó egyoldalú intézkedésektől vagy kezdeményezésektől; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy ajánlják fel teljes támogatásukat az átmeneti időszakban, amelynek most kell következnie, hogy összehangolt módon, az átfedések elkerülésével és többoldalú megközelítés alkalmazásával létrejöjjön a szabad, demokratikus és virágzó Líbia;

| 3. | teljes támogatásáról biztosítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, amely előtt az a nehéz feladat áll, hogy létrehozza a valamennyi líbiai polgárt képviselő új államot; üdvözli az Átmeneti Nemzeti Tanács nemrég bekövetkezett elismerését, és felszólítja az összes uniós tagállamot és a nemzetközi közösséget, hogy kövessék a példát; üdvözli, hogy az ENSZ BT összes állandó tagja, ideértve az újonnan beválasztott Kínát is, az Átmeneti Nemzeti Tanácsot Líbia legitim hatalmaként ismerte el; sürgeti az Afrikai Unió valamennyi országát, hogy ismerje el az Átmeneti Nemzeti Tanácsot; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy vállalja a felelősséget a líbiai nép biztonságáért és jólétéért, hogy átlátható módon cselekedjen a demokratikus elveknek és a nemzetközi humanitárius jognak teljes mértében megfelelve; kéri az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fejlesszék tovább az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal fenntartott kapcsolatokat és támogassák a líbiai hatóságokat az egységes, demokratikus és pluralista Líbia kiépítésében, amely valamennyi polgára, továbbá a migráns munkavállalók és a menekültek számára is garantálja az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, valamint az igazságszolgáltatást; |
| --- | --- |

3.

teljes támogatásáról biztosítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, amely előtt az a nehéz feladat áll, hogy létrehozza a valamennyi líbiai polgárt képviselő új államot; üdvözli az Átmeneti Nemzeti Tanács nemrég bekövetkezett elismerését, és felszólítja az összes uniós tagállamot és a nemzetközi közösséget, hogy kövessék a példát; üdvözli, hogy az ENSZ BT összes állandó tagja, ideértve az újonnan beválasztott Kínát is, az Átmeneti Nemzeti Tanácsot Líbia legitim hatalmaként ismerte el; sürgeti az Afrikai Unió valamennyi országát, hogy ismerje el az Átmeneti Nemzeti Tanácsot; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy vállalja a felelősséget a líbiai nép biztonságáért és jólétéért, hogy átlátható módon cselekedjen a demokratikus elveknek és a nemzetközi humanitárius jognak teljes mértében megfelelve; kéri az alelnököt/főképviselőt, a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fejlesszék tovább az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal fenntartott kapcsolatokat és támogassák a líbiai hatóságokat az egységes, demokratikus és pluralista Líbia kiépítésében, amely valamennyi polgára, továbbá a migráns munkavállalók és a menekültek számára is garantálja az emberi jogokat és alapvető szabadságokat, valamint az igazságszolgáltatást;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az emberiesség elleni bűntettek elkövetői nem maradhatnak büntetés nélkül, továbbá hogy Moammer Kadhafit és rendszerének tagjait bűntetteikért jogállami keretben felelősségre kell vonni és bíróság elé kell állítani; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanács harcosait, hogy tartózkodjanak a megtorlásoktól és a törvénytelen kivégzésektől; elvárja, hogy ha Líbiában bíróság elé állítják Kadhafit és rendszerének támogatóit a diktatúrában elkövetett összes bűntetteikért és nemcsak azokért, amelyekkel a Nemzetközi Büntetőbíróság megvádolta őket, akkor a líbiai bíróságokon és az alkalmazott eljárások során biztosítsák, hogy a perekre a tisztességes eljárásokra vonatkozó nemzetközi normáknak – azaz a nemzetközi megfigyelésre vonatkozó átláthatóság mellett és a halálbüntetés kizárásával – megfelelően kerüljön sor; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az emberiesség elleni bűntettek elkövetői nem maradhatnak büntetés nélkül, továbbá hogy Moammer Kadhafit és rendszerének tagjait bűntetteikért jogállami keretben felelősségre kell vonni és bíróság elé kell állítani; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanács harcosait, hogy tartózkodjanak a megtorlásoktól és a törvénytelen kivégzésektől; elvárja, hogy ha Líbiában bíróság elé állítják Kadhafit és rendszerének támogatóit a diktatúrában elkövetett összes bűntetteikért és nemcsak azokért, amelyekkel a Nemzetközi Büntetőbíróság megvádolta őket, akkor a líbiai bíróságokon és az alkalmazott eljárások során biztosítsák, hogy a perekre a tisztességes eljárásokra vonatkozó nemzetközi normáknak – azaz a nemzetközi megfigyelésre vonatkozó átláthatóság mellett és a halálbüntetés kizárásával – megfelelően kerüljön sor;

| 5. | sürgeti valamennyi országot, de főként a Líbiával szomszédosakat, hogy működjenek együtt az új líbiai hatóságokkal és a nemzetközi igazságszolgáltatással, nevezetesen a Nemzetközi Büntetőbírósággal annak biztosítására, hogy Kadhafit és legközelebbi szövetségeseit bíróság elé állítsák; emlékeztet arra, hogy például Niger és Burkina Faso is a Nemzetközi Büntetőbíróság részes állama, és ezért kötelességük a Bírósággal való együttműködés, illetve Kadhafi és megvádolt családtagjainak kiadása a Nemzetközi Büntetőbíróság számára, amennyiben ezek a személyek országaik területére lépnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Bissau-Guinea menedékjog nyújtását ajánlotta fel Kadhafi számára, és arra figyelmeztet, hogy ez Bissau-Guinea Cotonoui Megállapodás szerinti kötelezettségeivel összeegyeztethetetlen; |
| --- | --- |

5.

sürgeti valamennyi országot, de főként a Líbiával szomszédosakat, hogy működjenek együtt az új líbiai hatóságokkal és a nemzetközi igazságszolgáltatással, nevezetesen a Nemzetközi Büntetőbírósággal annak biztosítására, hogy Kadhafit és legközelebbi szövetségeseit bíróság elé állítsák; emlékeztet arra, hogy például Niger és Burkina Faso is a Nemzetközi Büntetőbíróság részes állama, és ezért kötelességük a Bírósággal való együttműködés, illetve Kadhafi és megvádolt családtagjainak kiadása a Nemzetközi Büntetőbíróság számára, amennyiben ezek a személyek országaik területére lépnek; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Bissau-Guinea menedékjog nyújtását ajánlotta fel Kadhafi számára, és arra figyelmeztet, hogy ez Bissau-Guinea Cotonoui Megállapodás szerinti kötelezettségeivel összeegyeztethetetlen;

| 6. | üdvözli a 2011. szeptember 1-jén Párizsban tartott „Líbia barátai” elnevezésű csúcstalálkozón jelen lévő államok és nemzetközi szervezetek által vállalt kötelezettséget, amelynek értelmében azonnal felszabadítják Líbia 15 milliárd USD értékű befagyasztott eszközeit, valamint az Unió döntését, hogy feloldja a 28 líbiai vállalkozást – köztük kikötőket, olajcégeket és bankokat – érintő szankciókat; felhívja az uniós tagállamokat, hogy szerezzék meg az ENSZ Biztonsági Tanácsának engedélyét és szüntessék meg a líbiai eszközök korábbi befagyasztását, ily módon segítve az Átmeneti Nemzeti Tanácsot ahhoz, hogy kialakíthassa az átmeneti periódusban szükséges kormányzást, és felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a Párizsban tartott konferencián tett ígéreteiket; szorgalmazza, hogy folytassanak nemzetközi vizsgálatot az ellopott javak és a Kadhafi család pénze tekintetében, valamint azt, hogy ezeket juttassák vissza Líbiának; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a 2011. szeptember 1-jén Párizsban tartott „Líbia barátai” elnevezésű csúcstalálkozón jelen lévő államok és nemzetközi szervezetek által vállalt kötelezettséget, amelynek értelmében azonnal felszabadítják Líbia 15 milliárd USD értékű befagyasztott eszközeit, valamint az Unió döntését, hogy feloldja a 28 líbiai vállalkozást – köztük kikötőket, olajcégeket és bankokat – érintő szankciókat; felhívja az uniós tagállamokat, hogy szerezzék meg az ENSZ Biztonsági Tanácsának engedélyét és szüntessék meg a líbiai eszközök korábbi befagyasztását, ily módon segítve az Átmeneti Nemzeti Tanácsot ahhoz, hogy kialakíthassa az átmeneti periódusban szükséges kormányzást, és felszólítja a tagállamokat, hogy tartsák be a Párizsban tartott konferencián tett ígéreteiket; szorgalmazza, hogy folytassanak nemzetközi vizsgálatot az ellopott javak és a Kadhafi család pénze tekintetében, valamint azt, hogy ezeket juttassák vissza Líbiának;

| 7. | üdvözli, hogy közvetlenül Tripoli felszabadítását követően az EU megvetette a lábát a városban, és ott megnyitotta az Unió irodáját; úgy számít, hogy az iroda a lehető leghamarabb teljes létszámmal fog működni, és építeni fog az Unió bengázi irodájának jelentős munkájára az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal való kapcsolatok további előmozdítása és az új líbiai hatóságoknak a líbiai nép legsürgetőbb igényeinek kezelésében nyújtott segítése érdekében; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy közvetlenül Tripoli felszabadítását követően az EU megvetette a lábát a városban, és ott megnyitotta az Unió irodáját; úgy számít, hogy az iroda a lehető leghamarabb teljes létszámmal fog működni, és építeni fog az Unió bengázi irodájának jelentős munkájára az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal való kapcsolatok további előmozdítása és az új líbiai hatóságoknak a líbiai nép legsürgetőbb igényeinek kezelésében nyújtott segítése érdekében;

| 8. | javasolja, hogy haladéktalanul küldjenek európai parlamenti küldöttséget Líbiába a helyzet felmérése és annak érdekében, hogy átadja a támogatás és a szolidaritás üzenetét és párbeszédet alakítson ki az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal, a civil társadalommal és a kulcsfontosságú helybeli szereplőkkel; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy haladéktalanul küldjenek európai parlamenti küldöttséget Líbiába a helyzet felmérése és annak érdekében, hogy átadja a támogatás és a szolidaritás üzenetét és párbeszédet alakítson ki az Átmeneti Nemzeti Tanáccsal, a civil társadalommal és a kulcsfontosságú helybeli szereplőkkel;

| 9. | hangsúlyozza, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács ideiglenes kormányának hitelessége attól függ, hogy képes-e kezelni a legégetőbb problémákat, miközben megteremti a demokratikus intézményeket szolgáló feltételeket; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy bevonva az ország valamennyi részéből minden fontos érdekeltet, indítson el egy folyamatot, amely a lehető legátláthatóbb és legátfogóbb, annak érdekében, hogy megteremtse legitimációját, és létrejöjjön a nemzeti konszenzus, és így ne kerüljön sor regionális, etnikai vagy törzsi konfliktusokra, amelyek további erőszakhoz vezethetnek; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy biztosítsa a líbiai társadalom teljes spektrumának bevonását, valamint hogy jogosítsa fel a nőket és a kisebbségeket a demokratizálódásra irányuló átmeneti folyamatokban való részvételre, ösztönözve őket a civil társadalomban, a médiában, a politikai pártokban és mindenféle politikai és gazdasági döntéshozatali szervben való részvételre; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács ideiglenes kormányának hitelessége attól függ, hogy képes-e kezelni a legégetőbb problémákat, miközben megteremti a demokratikus intézményeket szolgáló feltételeket; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy bevonva az ország valamennyi részéből minden fontos érdekeltet, indítson el egy folyamatot, amely a lehető legátláthatóbb és legátfogóbb, annak érdekében, hogy megteremtse legitimációját, és létrejöjjön a nemzeti konszenzus, és így ne kerüljön sor regionális, etnikai vagy törzsi konfliktusokra, amelyek további erőszakhoz vezethetnek; felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy biztosítsa a líbiai társadalom teljes spektrumának bevonását, valamint hogy jogosítsa fel a nőket és a kisebbségeket a demokratizálódásra irányuló átmeneti folyamatokban való részvételre, ösztönözve őket a civil társadalomban, a médiában, a politikai pártokban és mindenféle politikai és gazdasági döntéshozatali szervben való részvételre;

| 10. | felhívja a figyelmet az Amnesty International legfrissebb jelentésére, és kéri, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács tartsa ellenőrzés alatt a fegyveres csoportokat és fegyverezze le őket, állítsa le az emberi jogi visszaéléseket és vizsgálja ki a háborús bűnökről érkező bejelentéseket az erőszak és a megtorlás ördögi körének kiküszöbölése érdekében; kéri, hogy az új hatóságok valamennyi büntetés-végrehajtási intézetet vonják az igazságügyi és emberi jogi minisztérium ellenőrzése alá, és biztosítsák, hogy a letartóztatásokat kizárólag hivatalos szervek végezzék, valamint azt, hogy az összes büntetőeljárást tisztességes, a nemzetközi normáknak megfelelő tárgyalások kövessék; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet az Amnesty International legfrissebb jelentésére, és kéri, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács tartsa ellenőrzés alatt a fegyveres csoportokat és fegyverezze le őket, állítsa le az emberi jogi visszaéléseket és vizsgálja ki a háborús bűnökről érkező bejelentéseket az erőszak és a megtorlás ördögi körének kiküszöbölése érdekében; kéri, hogy az új hatóságok valamennyi büntetés-végrehajtási intézetet vonják az igazságügyi és emberi jogi minisztérium ellenőrzése alá, és biztosítsák, hogy a letartóztatásokat kizárólag hivatalos szervek végezzék, valamint azt, hogy az összes büntetőeljárást tisztességes, a nemzetközi normáknak megfelelő tárgyalások kövessék;

| 11. | tudomásul veszi Abd el Dzsalíl, az Átmeneti Nemzeti Tanács elnökének Tripoliban elhangzott beszédét, melyben bejelentette, hogy Líbia mérsékelt muzulmán ország lesz, amelynek alkotmánya ezt tükrözni is fogja, valamint azt, hogy a nőket szívesen látják a közéletben; elvárja, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács teljesítse feladatait, és betartsa az általa tett ígéreteket, melyek szerint egy toleráns, egységes és demokratikus államot alakít ki Líbiában, amely az összes líbiai állampolgár, valamint a migráns munkavállalók és külföldiek számára is védelmezi az egyetemes emberi jogokat; kéri, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács aktívan ösztönözze és vonja be a nőket és a fiatalokat a politikai pártok és a demokratikus intézmények felépítését célzó politikai folyamatokba; |
| --- | --- |

11.

tudomásul veszi Abd el Dzsalíl, az Átmeneti Nemzeti Tanács elnökének Tripoliban elhangzott beszédét, melyben bejelentette, hogy Líbia mérsékelt muzulmán ország lesz, amelynek alkotmánya ezt tükrözni is fogja, valamint azt, hogy a nőket szívesen látják a közéletben; elvárja, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács teljesítse feladatait, és betartsa az általa tett ígéreteket, melyek szerint egy toleráns, egységes és demokratikus államot alakít ki Líbiában, amely az összes líbiai állampolgár, valamint a migráns munkavállalók és külföldiek számára is védelmezi az egyetemes emberi jogokat; kéri, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács aktívan ösztönözze és vonja be a nőket és a fiatalokat a politikai pártok és a demokratikus intézmények felépítését célzó politikai folyamatokba;

| 12. | szorgalmazza, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács késedelem nélkül indítsa el az igazságszolgáltatás és a nemzeti megbékélés folyamatát; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy küldjön a közvetítés és párbeszéd terén jártas szakértőket és trénereket, hogy segítsék az Átmeneti Nemzeti Tanácsot és más líbiai szereplőket; |
| --- | --- |

12.

szorgalmazza, hogy az Átmeneti Nemzeti Tanács késedelem nélkül indítsa el az igazságszolgáltatás és a nemzeti megbékélés folyamatát; kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy küldjön a közvetítés és párbeszéd terén jártas szakértőket és trénereket, hogy segítsék az Átmeneti Nemzeti Tanácsot és más líbiai szereplőket;

| 13. | kiemeli valamennyi emberi jogi visszaélés kivizsgálásának fontosságát, függetlenül attól, hogy azokat kik követték el; úgy véli, hogy ennek az országban zajló, a líbiaiak által irányított megbékélési folyamat lényeges részét kell képeznie; |
| --- | --- |

13.

kiemeli valamennyi emberi jogi visszaélés kivizsgálásának fontosságát, függetlenül attól, hogy azokat kik követték el; úgy véli, hogy ennek az országban zajló, a líbiaiak által irányított megbékélési folyamat lényeges részét kell képeznie;

| 14. | kéri az Átmeneti Nemzeti Tanácshoz tartozó valamennyi erőt, hogy a hadifoglyokkal, nevezetesen a Kadhafihoz hű erőkkel és zsoldosokkal szembeni bánásmód tekintetében tartsák be a nemzetközi humanitárius jog rendelkezéseit; sürgeti az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy azonnal engedje szabadon a Kadhafi-párti zsoldosoknak hitt és ezért önkényesen fogva tartott afrikai migráns munkavállalókat és fekete bőrű líbiaiakat, továbbá állítsa független bíróság elé azokat, akik bűntetteket követtek el; |
| --- | --- |

14.

kéri az Átmeneti Nemzeti Tanácshoz tartozó valamennyi erőt, hogy a hadifoglyokkal, nevezetesen a Kadhafihoz hű erőkkel és zsoldosokkal szembeni bánásmód tekintetében tartsák be a nemzetközi humanitárius jog rendelkezéseit; sürgeti az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy azonnal engedje szabadon a Kadhafi-párti zsoldosoknak hitt és ezért önkényesen fogva tartott afrikai migráns munkavállalókat és fekete bőrű líbiaiakat, továbbá állítsa független bíróság elé azokat, akik bűntetteket követtek el;

| 15. | felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy védelmezze a kisebbségekhez tartozó és a kiszolgáltatott csoportok, köztük több ezer szub-szaharai afrikai migráns jogait, akiket csupán bőrszínük miatt zaklatnak, valamint arra, hogy biztosítsa a még mindig a Nemzetközi Migrációs Szervezet központjaiban vagy más rögtönzött táborban veszteglő migránsok védelmét és evakuálását; e tekintetben kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a közvetítés terén biztosítson európai támogatást az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak ahhoz, hogy e vészhelyzetre az emberi jogi és humanitárius normáknak megfelelően tudjon reagálni; kéri az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy nyújtsanak segítséget azon menekültek újraletelepedéséhez, akik a konfliktus elől elmenekültek Líbiából és a mai napig a tunéziai és egyéb határokon létrehozott táborokban élnek, és akik számára a Líbiába való visszatérés életveszélyt jelentene; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy védelmezze a kisebbségekhez tartozó és a kiszolgáltatott csoportok, köztük több ezer szub-szaharai afrikai migráns jogait, akiket csupán bőrszínük miatt zaklatnak, valamint arra, hogy biztosítsa a még mindig a Nemzetközi Migrációs Szervezet központjaiban vagy más rögtönzött táborban veszteglő migránsok védelmét és evakuálását; e tekintetben kéri az alelnököt/főképviselőt, hogy a közvetítés terén biztosítson európai támogatást az Átmeneti Nemzeti Tanácsnak ahhoz, hogy e vészhelyzetre az emberi jogi és humanitárius normáknak megfelelően tudjon reagálni; kéri az EU tagállamait és a Bizottságot, hogy nyújtsanak segítséget azon menekültek újraletelepedéséhez, akik a konfliktus elől elmenekültek Líbiából és a mai napig a tunéziai és egyéb határokon létrehozott táborokban élnek, és akik számára a Líbiába való visszatérés életveszélyt jelentene;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a forradalmat a líbiai nép kezdte meg, és a nép határozza meg a további lépéseket; úgy véli, hogy Líbia jövőbeli sorsát kizárólag a líbiai nép határozhatja meg, Líbia teljes szuverenitásának biztosításával; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a forradalmat a líbiai nép kezdte meg, és a nép határozza meg a további lépéseket; úgy véli, hogy Líbia jövőbeli sorsát kizárólag a líbiai nép határozhatja meg, Líbia teljes szuverenitásának biztosításával;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek koordinációs szerepet fog betölteni a líbiai politikai átmenet nemzetközi támogatásának biztosítása és az ország újjáépítése érdekében, összhangban az elsősorban a párizsi konferencián megfogalmazott líbiai elvárásokkal; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek koordinációs szerepet fog betölteni a líbiai politikai átmenet nemzetközi támogatásának biztosítása és az ország újjáépítése érdekében, összhangban az elsősorban a párizsi konferencián megfogalmazott líbiai elvárásokkal;

| 18. | kéri az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy nyújtsanak segítséget a líbiai biztonsági ágazat – többek között a rendőri és fegyveres testületek – reformjához, valamint a volt hadviselők lefegyverzésére, leszerelésére és újrabeilleszkedésére, és a határok, valamint a fegyverkereskedelem ellenőrzésének a szomszédos országokkal együttműködésben történő szigorítására irányuló munkához; különösen aggasztónak tartja a hadviselők és polgári személyek birtokában lévő fegyverek hatalmas mennyiségét, mivel ez életveszélyt jelent a lakosság – kivált a kiszolgáltatott csoportok, pl. a nők és gyerekek – számára; |
| --- | --- |

18.

kéri az alelnököt/főképviselőt, a Bizottságot és az EU tagállamait, hogy nyújtsanak segítséget a líbiai biztonsági ágazat – többek között a rendőri és fegyveres testületek – reformjához, valamint a volt hadviselők lefegyverzésére, leszerelésére és újrabeilleszkedésére, és a határok, valamint a fegyverkereskedelem ellenőrzésének a szomszédos országokkal együttműködésben történő szigorítására irányuló munkához; különösen aggasztónak tartja a hadviselők és polgári személyek birtokában lévő fegyverek hatalmas mennyiségét, mivel ez életveszélyt jelent a lakosság – kivált a kiszolgáltatott csoportok, pl. a nők és gyerekek – számára;

| 19. | hangsúlyozza a líbiai konfliktus sikeres lezárásának fontosságát a régió szempontjából és az arab tavasz összefüggésében; sürgeti a régió többi vezetőjét, hogy tanuljanak Líbia esetéből, és vegyék figyelembe az egyre erősödő, jogokat és szabadságokat követelő népi mozgalmakat; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza a líbiai konfliktus sikeres lezárásának fontosságát a régió szempontjából és az arab tavasz összefüggésében; sürgeti a régió többi vezetőjét, hogy tanuljanak Líbia esetéből, és vegyék figyelembe az egyre erősödő, jogokat és szabadságokat követelő népi mozgalmakat;

| 20. | kéri az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy a stratégiailag fontos belföldi gazdasági ágazatokban biztosítsák az átláthatóság magas szintjét, hogy a Líbia természeti erőforrásaiból nyert előnyöket az egész lakosság élvezze, |
| --- | --- |

20.

kéri az Átmeneti Nemzeti Tanácsot, hogy a stratégiailag fontos belföldi gazdasági ágazatokban biztosítsák az átláthatóság magas szintjét, hogy a Líbia természeti erőforrásaiból nyert előnyöket az egész lakosság élvezze,

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésének, az Afrikai Uniónak, az Arab Ligának és a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanácsnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a főképviselőnek, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésének, az Afrikai Uniónak, az Arab Ligának és a líbiai Átmeneti Nemzeti Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0095.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0020.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/118

---

2011. szeptember 15., csütörtökA szíriai helyzet

P7_TA(2011)0387

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a szíriai helyzetről

2013/C 51 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2011. július 7-i állásfoglalására Szíriáról, Jemenről és Bahreinről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében (1); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen 2011. július 7-i állásfoglalására Szíriáról, Jemenről és Bahreinről az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzet tükrében (1);

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének a szíriai helyzetről és a nemzetközi közösség reagálásáról szóló, 2011. augusztus 19-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének a szíriai helyzetről és a nemzetközi közösség reagálásáról szóló, 2011. augusztus 19-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosítására irányuló 2011/522/KKBP tanácsi határozata, az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről szóló 2011/523/EU tanácsi határozatra, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendelet módosítására irányuló 2011. szeptember 2-i 878/2011/EU tanácsi rendeletre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/273/KKBP határozat módosítására irányuló 2011/522/KKBP tanácsi határozata, az Európai Gazdasági Közösség és a Szíriai Arab Köztársaság közötti együttműködési megállapodás alkalmazásának részleges felfüggesztéséről szóló 2011/523/EU tanácsi határozatra, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 442/2011/EU rendelet módosítására irányuló 2011. szeptember 2-i 878/2011/EU tanácsi rendeletre;

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2011. július 8-i és 31-i, augusztus 1-jei, 4-i, 18-i, 19-i, 23-i és 30-i, valamint szeptember 2-i nyilatkozataira; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének 2011. július 8-i és 31-i, augusztus 1-jei, 4-i, 18-i, 19-i, 23-i és 30-i, valamint szeptember 2-i nyilatkozataira;

| — | tekintettel a Tanács Szíriára vonatkozó, 2011. július 18-i következtetéseire; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Szíriára vonatkozó, 2011. július 18-i következtetéseire;

| — | tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. május 25-i közös közleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és a főképviselő az átalakuló szomszédság új megközelítéséről szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. május 25-i közös közleményére;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2011. augusztus 3-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének 2011. augusztus 3-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. augusztus 23-án elfogadott, a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló határozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2011. augusztus 23-án elfogadott, a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult emberi jogi helyzetről szóló határozatára;

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el;

| — | tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek Szíria részes fele; |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1966-os Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (PPJE), amelynek Szíria részes fele;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére;

| A. | mivel 2011 márciusa óta, amióta Szíriában erőszakot alkalmaznak a békés tüntetőkkel szemben, és annak ellenére, hogy 2011. április 21-én a kormány szükségállapotot jelentett be, drámai módon terjed a módszeres gyilkolás, az erőszak és a kínzás, és a szíriai hadsereg és a biztonsági erők továbbra is gyilkosságokat követnek el, kínzást alkalmaznak és tömeges letartóztatásokat hajtanak végre; mivel az ENSZ becslései szerint több, mint 2 600 ember vesztette életét, s ennél jóval többen megsérültek, és ezreket tartanak fogva; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011 márciusa óta, amióta Szíriában erőszakot alkalmaznak a békés tüntetőkkel szemben, és annak ellenére, hogy 2011. április 21-én a kormány szükségállapotot jelentett be, drámai módon terjed a módszeres gyilkolás, az erőszak és a kínzás, és a szíriai hadsereg és a biztonsági erők továbbra is gyilkosságokat követnek el, kínzást alkalmaznak és tömeges letartóztatásokat hajtanak végre; mivel az ENSZ becslései szerint több, mint 2 600 ember vesztette életét, s ennél jóval többen megsérültek, és ezreket tartanak fogva;

| B. | mivel a főképviselő 2011. augusztus 19-i tényfeltáró missziója bizonyítékot talált arra, hogy törvénytelen kivégzések százait hajtották végre, a tüntetőkkel szemben éles lőszereket vetettek be, a tiltakozások során gyakorta alkalmaztak orvlövészeket, fogva tartottak és megkínoztak embereket korosztályra való tekintet nélkül, a biztonsági erők városokat vettek blokád alá, és ellehetetlenítették a vízellátást; |
| --- | --- |

B.

mivel a főképviselő 2011. augusztus 19-i tényfeltáró missziója bizonyítékot talált arra, hogy törvénytelen kivégzések százait hajtották végre, a tüntetőkkel szemben éles lőszereket vetettek be, a tiltakozások során gyakorta alkalmaztak orvlövészeket, fogva tartottak és megkínoztak embereket korosztályra való tekintet nélkül, a biztonsági erők városokat vettek blokád alá, és ellehetetlenítették a vízellátást;

| C. | mivel a Szíriai Arab Köztársaság kormánya kötelezettséget vállalt a demokratikus és társadalmi reformok bevezetésére, de nem tette meg az ehhez szükséges lépéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel a Szíriai Arab Köztársaság kormánya kötelezettséget vállalt a demokratikus és társadalmi reformok bevezetésére, de nem tette meg az ehhez szükséges lépéseket;

| D. | mivel számos szíriai polgár humanitárius helyzete az erőszak és a kényszerű elköltözés miatt erősen megromlott; mivel a Szíriával szomszédos országok és a nemzetközi közösség jelentős erőfeszítéseket tesznek a helyzet további romlásának és a humanitárius válság fokozódásának megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

D.

mivel számos szíriai polgár humanitárius helyzete az erőszak és a kényszerű elköltözés miatt erősen megromlott; mivel a Szíriával szomszédos országok és a nemzetközi közösség jelentős erőfeszítéseket tesznek a helyzet további romlásának és a humanitárius válság fokozódásának megakadályozása érdekében;

| E. | mivel a szíriai válság fenyegetést jelent az egész közel-keleti térség stabilitására és biztonságára nézve; |
| --- | --- |

E.

mivel a szíriai válság fenyegetést jelent az egész közel-keleti térség stabilitására és biztonságára nézve;

| F. | mivel a szíriai rezsim egyre brutálisabb hadjáratot folytat a szíriai néppel szemben, és emiatt az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be a szíriai rendszer ellen, és mivel az EU fontolóra veszi e szankciók bővítését; |
| --- | --- |

F.

mivel a szíriai rezsim egyre brutálisabb hadjáratot folytat a szíriai néppel szemben, és emiatt az EU korlátozó intézkedéseket vezetett be a szíriai rendszer ellen, és mivel az EU fontolóra veszi e szankciók bővítését;

| G. | mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulási megállapodást még mindig nem írták alá; mivel e megállapodás aláírása Szíria kérésére 2009 októbere óta késik; mivel a Tanács úgy döntött, hogy nem tesz további lépéseket ez ügyben, és részlegesen felfüggeszti a meglévő együttműködési megállapodás alkalmazását; |
| --- | --- |

G.

mivel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Szíriai Arab Köztársaság közötti társulási megállapodást még mindig nem írták alá; mivel e megállapodás aláírása Szíria kérésére 2009 októbere óta késik; mivel a Tanács úgy döntött, hogy nem tesz további lépéseket ez ügyben, és részlegesen felfüggeszti a meglévő együttműködési megállapodás alkalmazását;

| H. | mivel a szomszédos területeken zajló változásokra adandó válaszként az Európai Bizottság és a főképviselő által javasolt új megközelítés alapja a kölcsönös elszámoltathatóság, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei melletti közös elkötelezettség; |
| --- | --- |

H.

mivel a szomszédos területeken zajló változásokra adandó válaszként az Európai Bizottság és a főképviselő által javasolt új megközelítés alapja a kölcsönös elszámoltathatóság, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság egyetemes értékei melletti közös elkötelezettség;

| I. | mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. augusztus 23-án határozatot fogadott el, amely arra szólít fel, hogy küldjenek független nemzetközi vizsgálóbizottságot Szíriába, hogy megvizsgálja az emberi jogok megsértésének eseteit, amelyek az emberiség elleni bűncselekménynek is minősülhetnek; |
| --- | --- |

I.

mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa 2011. augusztus 23-án határozatot fogadott el, amely arra szólít fel, hogy küldjenek független nemzetközi vizsgálóbizottságot Szíriába, hogy megvizsgálja az emberi jogok megsértésének eseteit, amelyek az emberiség elleni bűncselekménynek is minősülhetnek;

| 1. | határozottan elítéli a békés tüntetőkkel szembeni erőszak fokozott alkalmazását, valamint a demokráciát támogató aktivisták, az emberi jogok érdekében fellépők és az újságírók brutális és módszeres üldözését; mélységes aggodalmának ad hangot az emberi jogok szíriai hatóságok általi megsértésének súlyossága miatt, beleértve a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes fogva tartásokat, az eltűnéseket és a kínzásokat; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a békés tüntetőkkel szembeni erőszak fokozott alkalmazását, valamint a demokráciát támogató aktivisták, az emberi jogok érdekében fellépők és az újságírók brutális és módszeres üldözését; mélységes aggodalmának ad hangot az emberi jogok szíriai hatóságok általi megsértésének súlyossága miatt, beleértve a tömeges letartóztatásokat, a törvénytelen kivégzéseket, az önkényes fogva tartásokat, az eltűnéseket és a kínzásokat;

| 2. | őszinte részvétét nyilvánítja az áldozatok családjának, és szolidaritásáról biztosítja a jogaiért harcoló szír népet, amelynek bátorságát és eltökéltségét nagyra értékeli, továbbá határozottan támogatja a jogállamiság kialakítására, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartására, valamint a jobb gazdasági és társadalmi viszonyok megteremtésére irányuló törekvéseit; |
| --- | --- |

2.

őszinte részvétét nyilvánítja az áldozatok családjának, és szolidaritásáról biztosítja a jogaiért harcoló szír népet, amelynek bátorságát és eltökéltségét nagyra értékeli, továbbá határozottan támogatja a jogállamiság kialakítására, az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartására, valamint a jobb gazdasági és társadalmi viszonyok megteremtésére irányuló törekvéseit;

| 3. | támogatja a Tanács 2011. július 18-i következtetéseit, melyek szerint a szíriai rezsim saját legitimációját kérdőjelezi meg azzal, hogy az elnyomás útjára lép, ahelyett, hogy eleget tenne a széleskörű reformokra vonatkozó ígéreteinek; felszólítja Bassár el-Aszad elnököt és rezsimjét, hogy azonnali hatállyal adják át a hatalmat, és elutasítja a büntetlenséget; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Tanács 2011. július 18-i következtetéseit, melyek szerint a szíriai rezsim saját legitimációját kérdőjelezi meg azzal, hogy az elnyomás útjára lép, ahelyett, hogy eleget tenne a széleskörű reformokra vonatkozó ígéreteinek; felszólítja Bassár el-Aszad elnököt és rezsimjét, hogy azonnali hatállyal adják át a hatalmat, és elutasítja a büntetlenséget;

| 4. | ismételten felszólít arra, hogy haladéktalanul vessenek véget a békés tüntetőkel szemben alkalmazott erőszakos fellépésnek és családjaik zaklatásának, haladéktalanul bocsássanak szabadon minden tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt és újságírót, továbbá engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót; felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy szüntessék meg a helyi és külföldi kiadványok állami cenzúráját, valamint az újságok és más kiadványok kormányzati ellenőrzését, továbbá oldják fel az internet és a mobil kommunikációs hálózatok használatára vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

4.

ismételten felszólít arra, hogy haladéktalanul vessenek véget a békés tüntetőkel szemben alkalmazott erőszakos fellépésnek és családjaik zaklatásának, haladéktalanul bocsássanak szabadon minden tüntetőt, politikai foglyot, emberi jogi jogvédőt és újságírót, továbbá engedjék be az országba a nemzetközi humanitárius és emberi jogi szervezeteket, valamint a nemzetközi sajtót; felszólítja a szíriai hatóságokat, hogy szüntessék meg a helyi és külföldi kiadványok állami cenzúráját, valamint az újságok és más kiadványok kormányzati ellenőrzését, továbbá oldják fel az internet és a mobil kommunikációs hálózatok használatára vonatkozó korlátozásokat;

| 5. | ismételten felszólít a szíriai biztonsági erők által elkövetett gyilkosságok, letartóztatások, az önkényes fogva tartás, valamint az állítólagos erőszakos eltűnések és kínzások független, átlátható és hatékony kivizsgálására, az elkövetők felelősségre vonásának biztosítása érdekében; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a közelmúltban elfogadott határozatát, amely arra szólít fel, hogy küldjenek független nemzetközi vizsgálóbizottságot Szíriába, hogy megvizsgálja az emberi jogokat sértő, a rezsim által 2011 márciusa óta elkövetett cselekményeket, feltárja e bűncselekményekkel és jogsértésekkel kapcsolatos tényeket és körülményeket, azonosítsa a felelősöket, és biztosítsa az elkövetők felelősségre vonását; |
| --- | --- |

5.

ismételten felszólít a szíriai biztonsági erők által elkövetett gyilkosságok, letartóztatások, az önkényes fogva tartás, valamint az állítólagos erőszakos eltűnések és kínzások független, átlátható és hatékony kivizsgálására, az elkövetők felelősségre vonásának biztosítása érdekében; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a közelmúltban elfogadott határozatát, amely arra szólít fel, hogy küldjenek független nemzetközi vizsgálóbizottságot Szíriába, hogy megvizsgálja az emberi jogokat sértő, a rezsim által 2011 márciusa óta elkövetett cselekményeket, feltárja e bűncselekményekkel és jogsértésekkel kapcsolatos tényeket és körülményeket, azonosítsa a felelősöket, és biztosítsa az elkövetők felelősségre vonását;

| 6. | felszólít egyúttal arra, hogy valamennyi demokratikus politikai szereplő és civil társadalmi szervezet részvételével azonnal indítsanak valódi és befogadó jellegű politikai folyamatot, amely a békés és visszafordíthatatlan demokratikus átalakulás alapja lehet Szíriában; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöke által 2011. augusztus 3-én tett nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a Szíriában kialakult válság egyetlen lehetséges megoldása egy befogadó és Szíria által irányított politikai folyamat; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, és különösen Oroszországot és Kínát, hogy fogadjanak el olyan állásfoglalást, amelyben elítélik, hogy a szíriai rezsim gyilkos erőszakot alkalmaz, és szólítson fel ennek azonnali beszüntetésére, valamint ennek hiánya esetén hozzanak szankciókat Szíria ellen; tudomásul veszi, hogy az Arab Liga főtitkára találkozott a szíriai hatóságokkal, és reméli, hogy ennek konkrét eredménye lesz; |
| --- | --- |

6.

felszólít egyúttal arra, hogy valamennyi demokratikus politikai szereplő és civil társadalmi szervezet részvételével azonnal indítsanak valódi és befogadó jellegű politikai folyamatot, amely a békés és visszafordíthatatlan demokratikus átalakulás alapja lehet Szíriában; üdvözli ezzel összefüggésben az ENSZ Biztonsági Tanácsának elnöke által 2011. augusztus 3-én tett nyilatkozatot, amely hangsúlyozza, hogy a Szíriában kialakult válság egyetlen lehetséges megoldása egy befogadó és Szíria által irányított politikai folyamat; felhívja az ENSZ Biztonsági Tanácsának tagjait, és különösen Oroszországot és Kínát, hogy fogadjanak el olyan állásfoglalást, amelyben elítélik, hogy a szíriai rezsim gyilkos erőszakot alkalmaz, és szólítson fel ennek azonnali beszüntetésére, valamint ennek hiánya esetén hozzanak szankciókat Szíria ellen; tudomásul veszi, hogy az Arab Liga főtitkára találkozott a szíriai hatóságokkal, és reméli, hogy ennek konkrét eredménye lesz;

| 7. | üdvözli, hogy 2011. szeptember 2-án a Tanács új megszorító intézkedéseket fogadott el a szíriai rezsimmel szemben, amelyek többek között tartalmazzák a szíriai nyersolaj EU-ba történő behozatalának tilalmát, továbbá hogy négy szíriai személyt és három szervezetet felvesznek az utazási tilalom alatt álló és vagyonuk befagyasztásával sújtott személyek és szervezetek uniós listájára; kéri azonban a rezsimet sújtó, de a lakosság életkörülményeire a lehető legkisebb negatív hatást gyakoroló további szankciók alkalmazását; kéri az EU-t, hogy egységfrontként lépjen fel a szíriai hatóságokkal szemben; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy 2011. szeptember 2-án a Tanács új megszorító intézkedéseket fogadott el a szíriai rezsimmel szemben, amelyek többek között tartalmazzák a szíriai nyersolaj EU-ba történő behozatalának tilalmát, továbbá hogy négy szíriai személyt és három szervezetet felvesznek az utazási tilalom alatt álló és vagyonuk befagyasztásával sújtott személyek és szervezetek uniós listájára; kéri azonban a rezsimet sújtó, de a lakosság életkörülményeire a lehető legkisebb negatív hatást gyakoroló további szankciók alkalmazását; kéri az EU-t, hogy egységfrontként lépjen fel a szíriai hatóságokkal szemben;

| 8. | üdvözli a Szíriával szomszédos országok – különösen Törökország – által a szíriai menekülteknek nyújtott humanitárius segítséget; kéri, hogy az EU és tagállamai továbbra is működjenek együtt az ENSZ BT tagjaival, a Szíriával szomszédos országokkal, az Arab Ligával, valamint más nemzetközi szereplőkkel és nem-kormányzati szervezetekkel annak érdekében, hogy a Szíriában kialakult – többek között humanitárius – válság ne terjedjen át a régió egyéb térségeire, és a humanitárius válság ne súlyosbodjék tovább Szírián belül; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Szíriával szomszédos országok – különösen Törökország – által a szíriai menekülteknek nyújtott humanitárius segítséget; kéri, hogy az EU és tagállamai továbbra is működjenek együtt az ENSZ BT tagjaival, a Szíriával szomszédos országokkal, az Arab Ligával, valamint más nemzetközi szereplőkkel és nem-kormányzati szervezetekkel annak érdekében, hogy a Szíriában kialakult – többek között humanitárius – válság ne terjedjen át a régió egyéb térségeire, és a humanitárius válság ne súlyosbodjék tovább Szírián belül;

| 9. | üdvözli, hogy Törökország és Szaúd-Arábia is elítélte a szíriai rendszert; sajnálja, hogy Irán továbbra is támogatja el-Aszad rezsimjét; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy Törökország és Szaúd-Arábia is elítélte a szíriai rendszert; sajnálja, hogy Irán továbbra is támogatja el-Aszad rezsimjét;

| 10. | kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsák és támogassák a szíriai demokratikus ellenzéki erők kibontakozását az országon belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

10.

kéri a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, valamint a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is bátorítsák és támogassák a szíriai demokratikus ellenzéki erők kibontakozását az országon belül és kívül egyaránt;

| 11. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusának, az Arab Liga főtitkárának, valamint a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, a Kínai Népköztársaság kormányának és parlamentjének, az Egyesült Államok kormányának és kongresszusának, az Arab Liga főtitkárának, valamint a Szíriai Arab Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0333.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/121 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/121

---

2011. szeptember 15., csütörtökA korrupcióellenes jogszabályok és a valóság közötti szakadék megszüntetése

P7_TA(2011)0388

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az EU korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről

2013/C 51 E/18

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, 2011. június 6-i„A korrupció elleni uniós küzdelem” című közleményre (COM(2011)0308), valamint az időszakos értékelés eszközéül szolgáló uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus (uniós antikorrupciós jelentés) létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2011)3673), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz intézett, 2011. június 6-i„A korrupció elleni uniós küzdelem” című közleményre (COM(2011)0308), valamint az időszakos értékelés eszközéül szolgáló uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus (uniós antikorrupciós jelentés) létrehozásáról szóló bizottsági határozatra (C(2011)3673),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, valamint „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (3) bekezdésére és 83. cikkének (1) bekezdésére, valamint „A stockholmi program – A polgárokat szolgáló és védő, nyitott és biztonságos Európa” című dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Parlamentnek az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2010. május 18-i írásbeli nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamentnek az Unió korrupció elleni küzdelemre irányuló erőfeszítéseiről szóló, 2010. május 18-i írásbeli nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló, 2003. július 22-i 2003/568/IB tanácsi kerethatározatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló, 2003. július 22-i 2003/568/IB tanácsi kerethatározatra (2),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről kidolgozott egyezményre (3), valamint az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről kidolgozott egyezményhez csatolt jegyzőkönyvre (4), amelyek büntethetővé teszik az EU pénzügyi érdekeit érintő csalást és korrupciót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről kidolgozott egyezményre (3), valamint az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke alapján az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről kidolgozott egyezményhez csatolt jegyzőkönyvre (4), amelyek büntethetővé teszik az EU pénzügyi érdekeit érintő csalást és korrupciót,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről kidolgozott egyezményre (5), amely büntethetővé teszi az EU pénzügyi érdekeit nem érintő csalást és korrupciót, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés K.3. cikke (2) bekezdésének c) pontja alapján az Európai Közösségek tisztviselőit és az Európai Unió tagállamainak tisztviselőit érintő korrupció elleni küzdelemről kidolgozott egyezményre (5), amely büntethetővé teszi az EU pénzügyi érdekeit nem érintő csalást és korrupciót,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a korrupció különösen súlyos, határokon átnyúló bűncselekmény, amelynek gyakran az EU több tagállamát érintő és az EU határain túlnyúló vonatkozásai vannak, és mivel az Európai Uniónak általános joga van a korrupcióellenes politika terén való fellépésre, |
| --- | --- |

A.

mivel a korrupció különösen súlyos, határokon átnyúló bűncselekmény, amelynek gyakran az EU több tagállamát érintő és az EU határain túlnyúló vonatkozásai vannak, és mivel az Európai Uniónak általános joga van a korrupcióellenes politika terén való fellépésre,

| B. | mivel az EUMSZ 67. cikke kimondja, hogy az Unió a bűncselekmények megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel, valamint a büntető jogszabályok közelítése révén köteles garantálni a biztonság magas szintjét, és mivel az EUMSZ 83. cikke a korrupciót is felsorolja a több államra kiterjedő vonatkozású súlyos bűncselekmények között; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 67. cikke kimondja, hogy az Unió a bűncselekmények megelőzésére és leküzdésére irányuló intézkedésekkel, valamint a büntető jogszabályok közelítése révén köteles garantálni a biztonság magas szintjét, és mivel az EUMSZ 83. cikke a korrupciót is felsorolja a több államra kiterjedő vonatkozású súlyos bűncselekmények között;

| C. | mivel a stockholmi program (4.1.) a korrupciót az Unió belső biztonságát érintő, határokon átnyúló fenyegetések között említi, amelyekre világos és átfogó választ kell adni; |
| --- | --- |

C.

mivel a stockholmi program (4.1.) a korrupciót az Unió belső biztonságát érintő, határokon átnyúló fenyegetések között említi, amelyekre világos és átfogó választ kell adni;

| D. | mivel az uniós polgárok négyötöde szerint a korrupció súlyos probléma saját tagállamukban (az európaiak korrupcióval kapcsolatos véleményéről szóló 2009-es Eurobarométer-felmérés), és a stockholmi programról szóló 2008-as nyilvános konzultáció során a válaszadók 88 %-a úgy vélte, hogy az Uniónak többet kellene tennie a korrupció ellen; |
| --- | --- |

D.

mivel az uniós polgárok négyötöde szerint a korrupció súlyos probléma saját tagállamukban (az európaiak korrupcióval kapcsolatos véleményéről szóló 2009-es Eurobarométer-felmérés), és a stockholmi programról szóló 2008-as nyilvános konzultáció során a válaszadók 88 %-a úgy vélte, hogy az Uniónak többet kellene tennie a korrupció ellen;

| E. | mivel becslések szerint évente 120 milliárd euró – az uniós GDP 1 %-ának megfelelő összeg – megy veszendőbe a korrupció miatt (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

E.

mivel becslések szerint évente 120 milliárd euró – az uniós GDP 1 %-ának megfelelő összeg – megy veszendőbe a korrupció miatt (COM(2011)0308);

| F. | mivel a korrupció aláássa a jogállamiságot, az adófizetők által biztosított uniós pénzeszközökkel és általában a közpénzekkel való visszaélésekhez vezet, és torzítja a piacot, és mivel a korrupció szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válságban; |
| --- | --- |

F.

mivel a korrupció aláássa a jogállamiságot, az adófizetők által biztosított uniós pénzeszközökkel és általában a közpénzekkel való visszaélésekhez vezet, és torzítja a piacot, és mivel a korrupció szerepet játszott a jelenlegi gazdasági válságban;

| G. | mivel a korrupció, az adóelkerülés, az adócsalás és más gazdasági bűncselekmények akadályozzák a gazdasági és pénzügyi válsággal sújtott tagállamok gazdasági talpra állását; mivel nagyarányú dereguláció és privatizáció esetén a korrupció kockázata különösen nagy, és ez ellen minden lehetséges eszközzel fel kell lépni; |
| --- | --- |

G.

mivel a korrupció, az adóelkerülés, az adócsalás és más gazdasági bűncselekmények akadályozzák a gazdasági és pénzügyi válsággal sújtott tagállamok gazdasági talpra állását; mivel nagyarányú dereguláció és privatizáció esetén a korrupció kockázata különösen nagy, és ez ellen minden lehetséges eszközzel fel kell lépni;

| H. | mivel a korrupció társadalmi károkat okoz, miután a szervezett bűnözői csoportok ennek révén követnek el más súlyos bűncselekményeket, például kábítószer- és emberkereskedelmet folytatnak (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

H.

mivel a korrupció társadalmi károkat okoz, miután a szervezett bűnözői csoportok ennek révén követnek el más súlyos bűncselekményeket, például kábítószer- és emberkereskedelmet folytatnak (COM(2011)0308);

| I. | mivel a politikai vezetők és döntéshozók oldalán nincs meg a politikai elkötelezettség arra, hogy felvegyék a küzdelmet a korrupció valamennyi formája ellen, és a korrupcióellenes jogi keret végrehajtása a különböző uniós tagállamokban továbbra sem egyenletes, és összességében véve nem kielégítő (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

I.

mivel a politikai vezetők és döntéshozók oldalán nincs meg a politikai elkötelezettség arra, hogy felvegyék a küzdelmet a korrupció valamennyi formája ellen, és a korrupcióellenes jogi keret végrehajtása a különböző uniós tagállamokban továbbra sem egyenletes, és összességében véve nem kielégítő (COM(2011)0308);

| J. | mivel három uniós tagállam még nem ratifikálta az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményét, tizenketten nem ratifikálták annak kiegészítő jegyzőkönyvét, és hét tagállam nem ratifikálta a korrupcióról szóló polgári jogi egyezményt; mivel három tagállam még nem ratifikálta az ENSZ Korrupció elleni Egyezményét (UNCAC), és öt tagállam nem ratifikálta az OECD megvesztegetés elleni egyezményét; |
| --- | --- |

J.

mivel három uniós tagállam még nem ratifikálta az Európa Tanács korrupcióról szóló büntetőjogi egyezményét, tizenketten nem ratifikálták annak kiegészítő jegyzőkönyvét, és hét tagállam nem ratifikálta a korrupcióról szóló polgári jogi egyezményt; mivel három tagállam még nem ratifikálta az ENSZ Korrupció elleni Egyezményét (UNCAC), és öt tagállam nem ratifikálta az OECD megvesztegetés elleni egyezményét;

| K. | mivel a korrupció jelensége súlyosan aláássa a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, ezáltal befolyásolja a bel- és igazságügy terén folytatott együttműködést; |
| --- | --- |

K.

mivel a korrupció jelensége súlyosan aláássa a tagállamok közötti kölcsönös bizalmat, ezáltal befolyásolja a bel- és igazságügy terén folytatott együttműködést;

| L. | mivel a határokon átnyúló korrupciós ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés továbbra is bonyolult és lassú; |
| --- | --- |

L.

mivel a határokon átnyúló korrupciós ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés továbbra is bonyolult és lassú;

| M. | mivel a korrupció megfelelő sürgős kezelésének elmulasztása alááshatja a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, és gyengítheti a politikai vezetők elszámoltathatóságát (COM(2011)0308); |
| --- | --- |

M.

mivel a korrupció megfelelő sürgős kezelésének elmulasztása alááshatja a demokratikus intézményekbe vetett bizalmat, és gyengítheti a politikai vezetők elszámoltathatóságát (COM(2011)0308);

| N. | mivel a korrupció számos diktatúrát tartott hatalmon, és lehetővé tette számukra, hogy jelentős pénzösszegeket áramoltassanak külföldi, köztük európai bankszámlákra; mivel a tagállamoknak fokozniuk kell az ellopott külföldi vagyonok nyomon követésére és befagyasztására irányuló erőfeszítéseiket, hogy ezek visszakerülhessenek jogos tulajdonosaikhoz; |
| --- | --- |

N.

mivel a korrupció számos diktatúrát tartott hatalmon, és lehetővé tette számukra, hogy jelentős pénzösszegeket áramoltassanak külföldi, köztük európai bankszámlákra; mivel a tagállamoknak fokozniuk kell az ellopott külföldi vagyonok nyomon követésére és befagyasztására irányuló erőfeszítéseiket, hogy ezek visszakerülhessenek jogos tulajdonosaikhoz;

| 1. | üdvözli, hogy a Bizottság 2011. június 6-án elfogadta a korrupcióellenes csomagot (6), amely többek között tartalmazza a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményt és az uniós antikorrupciós jelentés létrehozásáról szóló határozatot; |
| --- | --- |

1.

üdvözli, hogy a Bizottság 2011. június 6-án elfogadta a korrupcióellenes csomagot (6), amely többek között tartalmazza a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményt és az uniós antikorrupciós jelentés létrehozásáról szóló határozatot;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy az elkövetkezendő években biztonsági napirendjén belül tegye prioritássá a korrupció elleni küzdelmet, többek között az erre fordított humán erőforrások tekintetében is; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy az elkövetkezendő években biztonsági napirendjén belül tegye prioritássá a korrupció elleni küzdelmet, többek között az erre fordított humán erőforrások tekintetében is;

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy jelentéstételi mechanizmusain keresztül foglalkozzon a korrupcióellenes jogszabályok eredményes végrehajtásának, valamint a visszatartó erejű szankciók – a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás által kiszabottakat is ideértve – kulcsfontosságú problémájával; |
| --- | --- |

3.

felszólítja a Bizottságot, hogy jelentéstételi mechanizmusain keresztül foglalkozzon a korrupcióellenes jogszabályok eredményes végrehajtásának, valamint a visszatartó erejű szankciók – a bűnüldöző szervek és az igazságszolgáltatás által kiszabottakat is ideértve – kulcsfontosságú problémájával;

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az uniós korrupcióellenes jogszabályok átültetésének és érvényre juttatásának kérdésével – ideértve a visszatartó erejű szankciókat is –, és tegyen lépéseket a vonatkozó nemzetközi és regionális korrupcióellenes eszközök tagállamok általi átültetésének és érvényre juttatásának ösztönzésére; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a Bizottságot, hogy foglalkozzon az uniós korrupcióellenes jogszabályok átültetésének és érvényre juttatásának kérdésével – ideértve a visszatartó erejű szankciókat is –, és tegyen lépéseket a vonatkozó nemzetközi és regionális korrupcióellenes eszközök tagállamok általi átültetésének és érvényre juttatásának ösztönzésére;

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus végrehajtása során gondoskodjon arról, hogy a szakértői csoportban és a kutatási összekötőkből álló hálózatban független szakértők vegyenek részt, minden szakértő bizonyítottan magas szinten feddhetetlen legyen, köztiszteletben álljon, és nagyfokú szakértelemmel rendelkezzen, és a civil társadalmi szervezetek széles körűen képviselve legyenek; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a Bizottságot, hogy az uniós antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus végrehajtása során gondoskodjon arról, hogy a szakértői csoportban és a kutatási összekötőkből álló hálózatban független szakértők vegyenek részt, minden szakértő bizonyítottan magas szinten feddhetetlen legyen, köztiszteletben álljon, és nagyfokú szakértelemmel rendelkezzen, és a civil társadalmi szervezetek széles körűen képviselve legyenek;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg időközi antikorrupciós jelentések közzétételét 2013 előtt, tekintettel arra, hogy e kérdés megoldása a számos tagállamot sújtó jelenlegi gazdasági válság fényében sürgetővé vált; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg időközi antikorrupciós jelentések közzétételét 2013 előtt, tekintettel arra, hogy e kérdés megoldása a számos tagállamot sújtó jelenlegi gazdasági válság fényében sürgetővé vált;

| 7. | felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a korrupció határokon átnyúló méreteire és belső piacra gyakorolt hatásaira – az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése alapján fellépve fogadjon el minimumszabályokat a korrupció fogalommeghatározása és szankcionálása vonatkozásában; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a korrupció határokon átnyúló méreteire és belső piacra gyakorolt hatásaira – az EUMSZ 83. cikkének (1) bekezdése alapján fellépve fogadjon el minimumszabályokat a korrupció fogalommeghatározása és szankcionálása vonatkozásában;

| 8. | aggodalommal állapítja meg, hogy nem sikerült előrelépést elérni a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB tanácsi kerethatározat tagállami végrehajtása terén; sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át és juttassák érvényre e kerethatározat rendelkezéseit; |
| --- | --- |

8.

aggodalommal állapítja meg, hogy nem sikerült előrelépést elérni a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB tanácsi kerethatározat tagállami végrehajtása terén; sürgeti a tagállamokat, hogy ültessék át és juttassák érvényre e kerethatározat rendelkezéseit;

| 9. | felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a csalást és a korrupciót büntethetővé tevő 1995-ös és 1997-es uniós egyezményeket; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Tanácsot és a tagállamokat, hogy teljes körűen hajtsák végre a csalást és a korrupciót büntethetővé tevő 1995-ös és 1997-es uniós egyezményeket;

| 10. | javasolja, hogy a Bizottság uniós szinten tegyen további lépéseket a visszaélést bejelentő személyek védelmére (a rágalmazási és a becsületsértési perekkel szembeni védelmet is beleértve) és az illegális vagyongyarapodás büntethetőségére vonatkozó jogszabályok összehangolása irányába; |
| --- | --- |

10.

javasolja, hogy a Bizottság uniós szinten tegyen további lépéseket a visszaélést bejelentő személyek védelmére (a rágalmazási és a becsületsértési perekkel szembeni védelmet is beleértve) és az illegális vagyongyarapodás büntethetőségére vonatkozó jogszabályok összehangolása irányába;

| 11. | felhívja az összes uniós intézményt, az uniós ügynökségeket és a tagállamokat is beleértve, hogy legalább az összeférhetetlenségre vonatkozó egyértelmű szabályokat tartalmazó magatartási kódexek kidolgozásával vagy a már meglévő kódexek továbbfejlesztésével biztosítsák az átláthatóság javítását, valamint tegyenek lépéseket a politikába és a médiába beszivárgó korrupció megelőzésére és leküzdésére, többek között a finanszírozás és a pénzügyi támogatások átláthatóságának fokozása révén; |
| --- | --- |

11.

felhívja az összes uniós intézményt, az uniós ügynökségeket és a tagállamokat is beleértve, hogy legalább az összeférhetetlenségre vonatkozó egyértelmű szabályokat tartalmazó magatartási kódexek kidolgozásával vagy a már meglévő kódexek továbbfejlesztésével biztosítsák az átláthatóság javítását, valamint tegyenek lépéseket a politikába és a médiába beszivárgó korrupció megelőzésére és leküzdésére, többek között a finanszírozás és a pénzügyi támogatások átláthatóságának fokozása révén;

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak pénzügyi és emberi erőforrásokat a korrupció elleni küzdelemre; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok a korrupcióval összefüggő bűncselekmények kivizsgálása és üldözése során együttműködjenek az Europollal, az Eurojusttal és az OLAF-fal; |
| --- | --- |

12.

felhívja a tagállamokat, hogy fordítsanak pénzügyi és emberi erőforrásokat a korrupció elleni küzdelemre; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a tagállamok a korrupcióval összefüggő bűncselekmények kivizsgálása és üldözése során együttműködjenek az Europollal, az Eurojusttal és az OLAF-fal;

| 13. | felhívja a Bizottságot és az Eurojustot, hogy biztosítsák a több tagállamot érintő korrupciós ügyekkel foglalkozó nemzeti bíróságok közötti okirat- és információcsere gyorsabbá és hatékonyabbá tételét; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot és az Eurojustot, hogy biztosítsák a több tagállamot érintő korrupciós ügyekkel foglalkozó nemzeti bíróságok közötti okirat- és információcsere gyorsabbá és hatékonyabbá tételét;

| 14. | felszólítja a Tanácsot, hogy biztosítsa a korrupció elleni küzdelemhez szükséges, egyes tagállamokban még hiányzó politikai elkötelezettséget, és hajtsa végre a Bizottság által a korrupcióellenes csomag és a törvényes gazdaság védelmére irányuló átfogóbb csomag keretében elfogadott intézkedéseket; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Tanácsot, hogy biztosítsa a korrupció elleni küzdelemhez szükséges, egyes tagállamokban még hiányzó politikai elkötelezettséget, és hajtsa végre a Bizottság által a korrupcióellenes csomag és a törvényes gazdaság védelmére irányuló átfogóbb csomag keretében elfogadott intézkedéseket;

| 15. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák a nemzeti korrupcióellenes kapcsolattartó pontok jelenlegi hálózatának hatékonyságát, és kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet e hálózat tevékenységeiről; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozzák a nemzeti korrupcióellenes kapcsolattartó pontok jelenlegi hálózatának hatékonyságát, és kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa az Európai Parlamentet e hálózat tevékenységeiről;

| 16. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló egyezményét; hangsúlyozza a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésének az Unió alapvető jogokkal, környezetvédelemmel és fejlesztéssel kapcsolatos politikáira gyakorolt negatív hatásait; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD) a nemzetközi kereskedelmi ügyletekben a külföldi hivatalos személyek megvesztegetése elleni küzdelemről szóló egyezményét; hangsúlyozza a külföldi hivatalos személyek megvesztegetésének az Unió alapvető jogokkal, környezetvédelemmel és fejlesztéssel kapcsolatos politikáira gyakorolt negatív hatásait;

| 17. | sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel munkáját annak érdekében, hogy eleget tegyen az ENSZ Korrupció elleni Egyezménye értelmében fennálló kötelezettségeinek; |
| --- | --- |

17.

sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel munkáját annak érdekében, hogy eleget tegyen az ENSZ Korrupció elleni Egyezménye értelmében fennálló kötelezettségeinek;

| 18. | véleménye szerint a korrupció elleni küzdelem nagyobb átláthatósághoz vezet a pénzügyi tranzakciók, különösen az Unión belüli és a világ más részein található úgynevezett offshore jogrendszereket érintő ügyletek terén; |
| --- | --- |

18.

véleménye szerint a korrupció elleni küzdelem nagyobb átláthatósághoz vezet a pénzügyi tranzakciók, különösen az Unión belüli és a világ más részein található úgynevezett offshore jogrendszereket érintő ügyletek terén;

| 19. | kéri a Tanácsot, hogy a Bizottsággal együtt tegyen lépéseket olyan megállapodások létrehozására harmadik országokkal (különösen az úgynevezett offshore joghatóságokkal), amelyek a bankszámlákkal és az uniós polgárokat és cégeket érintő, ezen országokba irányuló pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatos információcsere lehetővé tételére irányulnak; |
| --- | --- |

19.

kéri a Tanácsot, hogy a Bizottsággal együtt tegyen lépéseket olyan megállapodások létrehozására harmadik országokkal (különösen az úgynevezett offshore joghatóságokkal), amelyek a bankszámlákkal és az uniós polgárokat és cégeket érintő, ezen országokba irányuló pénzügyi tranzakciókkal kapcsolatos információcsere lehetővé tételére irányulnak;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy a banktitkot fenntartó jogrendszerekben működő, a bűncselekményből származó pénzek mozgását lehetővé tevő névtelen fedőcégek elleni küzdelmet tegye a pénzmosás elleni irányelv közelgő felülvizsgálatának kulcselemévé; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy a banktitkot fenntartó jogrendszerekben működő, a bűncselekményből származó pénzek mozgását lehetővé tevő névtelen fedőcégek elleni küzdelmet tegye a pénzmosás elleni irányelv közelgő felülvizsgálatának kulcselemévé;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus határozott politikai összehangolását a törvényes gazdaság védelméről szóló átfogóbb csomagban szereplő, csalás elleni új stratégiával és a bűncselekményekből származó vagyon visszaszerzésére irányuló jogalkotási kezdeményezéssel; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítsa az antikorrupciós jelentéstételi mechanizmus határozott politikai összehangolását a törvényes gazdaság védelméről szóló átfogóbb csomagban szereplő, csalás elleni új stratégiával és a bűncselekményekből származó vagyon visszaszerzésére irányuló jogalkotási kezdeményezéssel;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést az Európai Parlamentnek az EU korrupció elleni politikájának végrehajtásáról, és – amennyiben szükséges és megvalósítható – nyújtson be időközi jelentéseket a korrupció elleni uniós küzdelemmel összefüggő sajátos problémákról; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy évente tegyen jelentést az Európai Parlamentnek az EU korrupció elleni politikájának végrehajtásáról, és – amennyiben szükséges és megvalósítható – nyújtson be időközi jelentéseket a korrupció elleni uniós küzdelemmel összefüggő sajátos problémákról;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 161. E, 2011.5.31., 62. o.

(2)  HL L 192., 2003.7.31., 54. o.

(3)  HL C 316., 1995.11.27., 49. o.

(4)  HL C 313. 1996.10.23., 2. o.

(5)  HL C 195., 1997.6.25., 2. o.

(6)  A korrupcióellenes csomag a korrupció elleni uniós küzdelemről szóló közleményből, egy uniós korrupcióellenes jelentéstételi mechanizmus felállításáról szóló határozatból, a magánszektorban tapasztalható korrupció elleni küzdelemről szóló 2003/568/IB tanácsi kerethatározat végrehajtásáról szóló jelentésből, valamint az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjában (GRECO) való uniós részvétel módozatairól szóló jelentésből áll.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/125 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/125

---

2011. szeptember 15., csütörtökÉhínség Kelet-Afrikában

P7_TA(2011)0389

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása a kelet-afrikai éhínségről

2013/C 51 E/19

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Északkelet-Afrikáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Északkelet-Afrikáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek az EU északkelet-afrikai éhínségre adott válaszáról szóló, 2011. augusztus 24-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselőnek az EU északkelet-afrikai éhínségre adott válaszáról szóló, 2011. augusztus 24-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel a 2011. augusztus 25-i addisz-abebai adományozói konferencia kimenetelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. augusztus 25-i addisz-abebai adományozói konferencia kimenetelére,

| — | tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaira,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogokról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogokról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a növekvő élelmiszerárakról szóló 2011. február 17-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekvő élelmiszerárakról szóló 2011. február 17-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel Jack Langnak, az ENSZ-főtitkár különtanácsadójának a Szomália partjainál folytatott kalózkodás jogi kérdéseiről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jack Langnak, az ENSZ-főtitkár különtanácsadójának a Szomália partjainál folytatott kalózkodás jogi kérdéseiről szóló jelentésére,

| — | tekintettel a szomáliai átmeneti szövetségi kormány, a puntföldi és a galmudugi regionális igazgatás, valamint az Ahlu Sunna Wal Jama’a nevű mozgalom által 2011. szeptember 6-án elfogadott, az átmenet lezárásáról szóló ütemtervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szomáliai átmeneti szövetségi kormány, a puntföldi és a galmudugi regionális igazgatás, valamint az Ahlu Sunna Wal Jama’a nevű mozgalom által 2011. szeptember 6-án elfogadott, az átmenet lezárásáról szóló ütemtervre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel emberek tízezrei haltak meg, 750 000 embert fenyeget közvetlenül az éhhalál, és 13,3 millió embernek sürgősen élelmiszersegélyre van szüksége Szomáliában, Etiópiában, Kenyában, Eritreában és Dzsibutiban az elmúlt 60 év legsúlyosabb éhínségében; |
| --- | --- |

A.

mivel emberek tízezrei haltak meg, 750 000 embert fenyeget közvetlenül az éhhalál, és 13,3 millió embernek sürgősen élelmiszersegélyre van szüksége Szomáliában, Etiópiában, Kenyában, Eritreában és Dzsibutiban az elmúlt 60 év legsúlyosabb éhínségében;

| B. | mivel egyes helyeken az alultápláltak aránya több mint háromszorosa a sürgősségi beavatkozás küszöbértékének, és mivel az előrejelzések alapján az északkelet-afrikai helyzet – javulását megelőzően – tovább fog romlani, és a várakozások szerint 2011 októberében lesz a legsúlyosabb, rendeződésére pedig 2012 elejéig nincs kilátás; |
| --- | --- |

B.

mivel egyes helyeken az alultápláltak aránya több mint háromszorosa a sürgősségi beavatkozás küszöbértékének, és mivel az előrejelzések alapján az északkelet-afrikai helyzet – javulását megelőzően – tovább fog romlani, és a várakozások szerint 2011 októberében lesz a legsúlyosabb, rendeződésére pedig 2012 elejéig nincs kilátás;

| C. | mivel a térségben pusztító éhínséget tovább súlyosbították olyan tényezők, mint a konfliktusok, a szűkös erőforrások, az éghajlatváltozás, a magas népszaporulat, az infrastruktúra hiánya, a torz kereskedelmi minták és a magas nyersanyagárak; |
| --- | --- |

C.

mivel a térségben pusztító éhínséget tovább súlyosbították olyan tényezők, mint a konfliktusok, a szűkös erőforrások, az éghajlatváltozás, a magas népszaporulat, az infrastruktúra hiánya, a torz kereskedelmi minták és a magas nyersanyagárak;

| D. | mivel a válság Szomáliát sújtotta a legnagyobb mértékben, ahol a lakosság több mint fele az élelmiszersegélyektől függ, az országon belül 1,4 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét, emellett az UNICEF jelentése szerint Dél-Szomáliában 780 000 gyermek akut alultápláltságban szenved; |
| --- | --- |

D.

mivel a válság Szomáliát sújtotta a legnagyobb mértékben, ahol a lakosság több mint fele az élelmiszersegélyektől függ, az országon belül 1,4 millió ember kényszerült elhagyni lakóhelyét, emellett az UNICEF jelentése szerint Dél-Szomáliában 780 000 gyermek akut alultápláltságban szenved;

| E. | mivel a szomáliai humanitárius helyzetet súlyosbítják a térségen belüli ellenséges csoportok között húsz éve tartó konfliktus következményei; mivel az al-Shabab nevű fegyveres csoport sok olyan területet ellenőriz, ahol éhínség pusztít, és a csoport nyugati segélyszervezeteket űzött ki a térségből, súlyosan akadályozva a segélyekkel kapcsolatos erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

E.

mivel a szomáliai humanitárius helyzetet súlyosbítják a térségen belüli ellenséges csoportok között húsz éve tartó konfliktus következményei; mivel az al-Shabab nevű fegyveres csoport sok olyan területet ellenőriz, ahol éhínség pusztít, és a csoport nyugati segélyszervezeteket űzött ki a térségből, súlyosan akadályozva a segélyekkel kapcsolatos erőfeszítéseket;

| F. | mivel Eritrea kormánya határozottan megtagadja, hogy népe élelmiszer- vagy humanitárius segélyhez juthasson; |
| --- | --- |

F.

mivel Eritrea kormánya határozottan megtagadja, hogy népe élelmiszer- vagy humanitárius segélyhez juthasson;

| G. | mivel Szomáliából biztonságot, élelmiszert és vizet keresve több mint 860 000 ember menekült a szomszédos országokba, különösen Kenyába és Etiópiába, és a kenyai Dadaab menekülttáborát több mint 420 000 ember özönlötte el; |
| --- | --- |

G.

mivel Szomáliából biztonságot, élelmiszert és vizet keresve több mint 860 000 ember menekült a szomszédos országokba, különösen Kenyába és Etiópiába, és a kenyai Dadaab menekülttáborát több mint 420 000 ember özönlötte el;

| H. | mivel a dadaabi menekülttábor jelenleg a világ legnagyobb menekülttábora, ahol 440 000 menekült él, noha 90 000 ember befogadására épült, és mivel a menekülttáborokban a helyzet napról napra romlik, többek között járványok – kolera és kanyaró – ütik fel fejüket, és nemi erőszakról érkeznek jelentések; |
| --- | --- |

H.

mivel a dadaabi menekülttábor jelenleg a világ legnagyobb menekülttábora, ahol 440 000 menekült él, noha 90 000 ember befogadására épült, és mivel a menekülttáborokban a helyzet napról napra romlik, többek között járványok – kolera és kanyaró – ütik fel fejüket, és nemi erőszakról érkeznek jelentések;

| I. | mivel a menekültek 80 %-a nő és gyermek, akik közül sokan szexuális erőszakot vagy megfélemlítést szenvedtek el a menekülttáborokba vezető úton vagy a menekülttáborokban; |
| --- | --- |

I.

mivel a menekültek 80 %-a nő és gyermek, akik közül sokan szexuális erőszakot vagy megfélemlítést szenvedtek el a menekülttáborokba vezető úton vagy a menekülttáborokban;

| J. | mivel a jogrend szárazföldön tapasztalható hiánya a kalózkodás fokozódásához vezetett az Indiai-óceánon, ami súlyosan megzavarja a régióba irányuló és onnan kiáramló forgalmat, és az uniós EUNAVOR tengeri művelet csak elrettentésre és a kalózkodás megfékezésére képes, a probléma alapvető okainak megoldására nem; |
| --- | --- |

J.

mivel a jogrend szárazföldön tapasztalható hiánya a kalózkodás fokozódásához vezetett az Indiai-óceánon, ami súlyosan megzavarja a régióba irányuló és onnan kiáramló forgalmat, és az uniós EUNAVOR tengeri művelet csak elrettentésre és a kalózkodás megfékezésére képes, a probléma alapvető okainak megoldására nem;

| K. | mivel az EU 2011-ben 158 millió eurót fordít humanitárius segélyre, a tagállamoktól származó 440 millió euró mellett, amihez hozzájárul a régió számára 2013-ig nyújtott, több mint 680 millió euró összegű hosszú távú támogatás a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az élelmiszerbiztonság terén; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU 2011-ben 158 millió eurót fordít humanitárius segélyre, a tagállamoktól származó 440 millió euró mellett, amihez hozzájárul a régió számára 2013-ig nyújtott, több mint 680 millió euró összegű hosszú távú támogatás a mezőgazdaság, a vidékfejlesztés és az élelmiszerbiztonság terén;

| L. | mivel az Afrikai Unió vezetői a humanitárius művelet számára több mint 350 millió USA-dollár biztosítására tettek ígéretet; |
| --- | --- |

L.

mivel az Afrikai Unió vezetői a humanitárius művelet számára több mint 350 millió USA-dollár biztosítására tettek ígéretet;

| M. | mivel a meglévő humanitárius szükségletek kezelése és a helyzet további romlásának megelőzése érdekében rendkívül fontos a sürgősségi válaszintézkedések gyors erősítése; mivel a következő hat hónapban az Élelmezési Világprogram (WFP) aszállyal összefüggő, Dzsibutira, Etiópiára, Kenyára és Szomáliára kiterjedő műveleteinek működési költségvetéséből hiányzó összeg eléri a 190 millió USA-dollárt; |
| --- | --- |

M.

mivel a meglévő humanitárius szükségletek kezelése és a helyzet további romlásának megelőzése érdekében rendkívül fontos a sürgősségi válaszintézkedések gyors erősítése; mivel a következő hat hónapban az Élelmezési Világprogram (WFP) aszállyal összefüggő, Dzsibutira, Etiópiára, Kenyára és Szomáliára kiterjedő műveleteinek működési költségvetéséből hiányzó összeg eléri a 190 millió USA-dollárt;

| N. | mivel a földek fokozott, főleg külföldi befektetők révén történő északkelet-afrikai felvásárlása még sérülékenyebbé tette az amúgy is érzékeny mezőgazdasági és élelmiszerügyi rendszert, mivel nem biztosította a beígért munkahelyeket és élelmet, sem pedig a gazdasági fejlődést; |
| --- | --- |

N.

mivel a földek fokozott, főleg külföldi befektetők révén történő északkelet-afrikai felvásárlása még sérülékenyebbé tette az amúgy is érzékeny mezőgazdasági és élelmiszerügyi rendszert, mivel nem biztosította a beígért munkahelyeket és élelmet, sem pedig a gazdasági fejlődést;

| O. | mivel az éghajlatváltozás hatása súlyosan érintette a terméshozamot a régióban, ami a világszintű gazdasági válsággal, valamint az élelmiszer- és üzemanyagárak emelkedésével párosulva visszavetette a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket és a millenniumi fejlesztési célok teljesítését; |
| --- | --- |

O.

mivel az éghajlatváltozás hatása súlyosan érintette a terméshozamot a régióban, ami a világszintű gazdasági válsággal, valamint az élelmiszer- és üzemanyagárak emelkedésével párosulva visszavetette a szegénység csökkentésére irányuló erőfeszítéseket és a millenniumi fejlesztési célok teljesítését;

| P. | mivel a Világbank 2011. augusztusi élelmiszerár-figyelő jelentése szerint a magas és ingadozó globális élelmiszerárak a fejlődő világ legszegényebbjeit sodorják veszélybe és hozzájárulnak az északkelet-afrikai vészhelyzethez; |
| --- | --- |

P.

mivel a Világbank 2011. augusztusi élelmiszerár-figyelő jelentése szerint a magas és ingadozó globális élelmiszerárak a fejlődő világ legszegényebbjeit sodorják veszélybe és hozzájárulnak az északkelet-afrikai vészhelyzethez;

| Q. | mivel e fedezeti eszközök fokozott likviditása és hozzáférhetősége magas árakhoz és nagy ingadozásokhoz kapcsolódik az alapul szolgáló azonnali piacokon, és mivel a szabályozóknak nehezebb teljes képet kapniuk ezekről a piacokról, mert az ilyen tranzakciók nagy többsége a tőzsdén kívül zajlik; |
| --- | --- |

Q.

mivel e fedezeti eszközök fokozott likviditása és hozzáférhetősége magas árakhoz és nagy ingadozásokhoz kapcsolódik az alapul szolgáló azonnali piacokon, és mivel a szabályozóknak nehezebb teljes képet kapniuk ezekről a piacokról, mert az ilyen tranzakciók nagy többsége a tőzsdén kívül zajlik;

| 1. | legmélyebb együttérzését fejezi ki a térségben bekövetkezett halálesetekkel és szenvedéssel kapcsolatban; az uniós segélyek fokozott mozgósítását kéri azokon a területeken, ahol az éhínség a legsúlyosabb, hogy élelmiszersegélyt, egészségügyi ellátást, tiszta vizet és megfelelő higiéniát lehessen biztosítani a leginkább rászorulók részére; |
| --- | --- |

1.

legmélyebb együttérzését fejezi ki a térségben bekövetkezett halálesetekkel és szenvedéssel kapcsolatban; az uniós segélyek fokozott mozgósítását kéri azokon a területeken, ahol az éhínség a legsúlyosabb, hogy élelmiszersegélyt, egészségügyi ellátást, tiszta vizet és megfelelő higiéniát lehessen biztosítani a leginkább rászorulók részére;

| 2. | felszólítja a hatóságokat és a térségbeli fegyveres csoportokat, hogy a nemzetközi humanitárius és emberi jogi előírásoknak megfelelően tegyék lehetővé a humanitárius segítségnyújtással foglalkozó szervezetek számára a szükséget szenvedőkhöz való akadálytalan eljutást, és minden körülmények között védelmezzék a polgári lakosságot, különösen a nőket és a gyermekeket; felszólít a humanitárius folyosók megnyitására annak érdekében, hogy az élelmiszer és a segélyek messzebbre bejussanak az érintett régiókba; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a hatóságokat és a térségbeli fegyveres csoportokat, hogy a nemzetközi humanitárius és emberi jogi előírásoknak megfelelően tegyék lehetővé a humanitárius segítségnyújtással foglalkozó szervezetek számára a szükséget szenvedőkhöz való akadálytalan eljutást, és minden körülmények között védelmezzék a polgári lakosságot, különösen a nőket és a gyermekeket; felszólít a humanitárius folyosók megnyitására annak érdekében, hogy az élelmiszer és a segélyek messzebbre bejussanak az érintett régiókba;

| 3. | kéri, hogy minden fél azonnal szüntesse meg a polgári lakossággal, különösen a nőkkel és gyermekekkel szembeni visszaéléseket, és számoltassa el a felelősöket, valamint biztosítsa a segélyekhez való hozzájutást és a konfliktusok, illetve az aszály elől menekülő minden ember szabad mozgását; határozottan elítéli az al-Shabab nevű fegyveres iszlamista csoport abban játszott szerepét, hogy akadályozza a segélyszervezeteket és az Élelmezési Világprogramot az élelmiszersegélyek eljuttatásában; a régió minden országát emlékezteti arra, hogy a nemzetközi jog szerint segíteni és védeni kell a menekülteket; |
| --- | --- |

3.

kéri, hogy minden fél azonnal szüntesse meg a polgári lakossággal, különösen a nőkkel és gyermekekkel szembeni visszaéléseket, és számoltassa el a felelősöket, valamint biztosítsa a segélyekhez való hozzájutást és a konfliktusok, illetve az aszály elől menekülő minden ember szabad mozgását; határozottan elítéli az al-Shabab nevű fegyveres iszlamista csoport abban játszott szerepét, hogy akadályozza a segélyszervezeteket és az Élelmezési Világprogramot az élelmiszersegélyek eljuttatásában; a régió minden országát emlékezteti arra, hogy a nemzetközi jog szerint segíteni és védeni kell a menekülteket;

| 4. | felszólít a nemzetközi közösség erőteljesebb mozgósítására és erőfeszítéseinek megsokszorozására e vészhelyzet kezelése érdekében, hogy meg lehessen felelni a növekvő humanitárius szükségleteknek, és meg lehessen előzni a helyzet további súlyosbodását, szem előtt tartva a rendelkezésre álló finanszírozás elégtelenségét; |
| --- | --- |

4.

felszólít a nemzetközi közösség erőteljesebb mozgósítására és erőfeszítéseinek megsokszorozására e vészhelyzet kezelése érdekében, hogy meg lehessen felelni a növekvő humanitárius szükségleteknek, és meg lehessen előzni a helyzet további súlyosbodását, szem előtt tartva a rendelkezésre álló finanszírozás elégtelenségét;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a megbízható helyszíni partnerek – köztük meggyökeresedett segélyszervezetek és helyi közösségi vezetők – azonosítása, valamint a jobb koordináció és az elosztás jobb megszervezése révén ellenőrizni kell a segélyeket, megelőzve ezáltal a segélyszállítmányok eltérítését és kifosztását; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a megbízható helyszíni partnerek – köztük meggyökeresedett segélyszervezetek és helyi közösségi vezetők – azonosítása, valamint a jobb koordináció és az elosztás jobb megszervezése révén ellenőrizni kell a segélyeket, megelőzve ezáltal a segélyszállítmányok eltérítését és kifosztását;

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen javítsa az uniós humanitárius segélyek és fejlesztési segélyek közötti átmenetet, mivel az Északkelet-Afrikában dúló aszály azt mutatja, hogy az éveken át az aszály által sújtott területeknek nyújtott gyorssegélyeket nem követték hatékony hosszú távú fejlesztési stratégiák, különös tekintettel a mezőgazdaságra; felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy támogassák a kelet-afrikai országok megelőző kapacitások, valamint az éhínséggel és az aszállyal kapcsolatos korai előrejelző rendszerek kialakítására irányuló projektjeit; |
| --- | --- |

6.

felhívja a Bizottságot, hogy sürgősen javítsa az uniós humanitárius segélyek és fejlesztési segélyek közötti átmenetet, mivel az Északkelet-Afrikában dúló aszály azt mutatja, hogy az éveken át az aszály által sújtott területeknek nyújtott gyorssegélyeket nem követték hatékony hosszú távú fejlesztési stratégiák, különös tekintettel a mezőgazdaságra; felszólítja a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy támogassák a kelet-afrikai országok megelőző kapacitások, valamint az éhínséggel és az aszállyal kapcsolatos korai előrejelző rendszerek kialakítására irányuló projektjeit;

| 7. | üdvözli az Afrikai Unió humanitárius műveletekre, köztük az AMISOM békefenntartó misszióra vonatkozó kötelezettségvállalását; ugyanakkor sajnálja, hogy az Afrikai Unió ígért 20 000 békefenntartójából mindeddig csupán 9 000-et vetettek be Szomáliában; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Afrikai Unió humanitárius műveletekre, köztük az AMISOM békefenntartó misszióra vonatkozó kötelezettségvállalását; ugyanakkor sajnálja, hogy az Afrikai Unió ígért 20 000 békefenntartójából mindeddig csupán 9 000-et vetettek be Szomáliában;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az Északkelet-Afrikában és különösen Szomáliában pusztító éhínség kérdése csak akkor lesz megoldható, ha az érintett helyi felek és a nemzetközi közösség is foglalkozik a hátterében álló politikai, gazdasági, környezeti és biztonsági problémákkal; a régióra vonatkozó uniós stratégiát kér, amely körvonalazza a politikai célokat, és azt, hogy miként felelnek meg egymásnak és kapcsolódnak egymáshoz a humanitárius, fejlesztési, biztonsági és katonai intézkedések; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az Északkelet-Afrikában és különösen Szomáliában pusztító éhínség kérdése csak akkor lesz megoldható, ha az érintett helyi felek és a nemzetközi közösség is foglalkozik a hátterében álló politikai, gazdasági, környezeti és biztonsági problémákkal; a régióra vonatkozó uniós stratégiát kér, amely körvonalazza a politikai célokat, és azt, hogy miként felelnek meg egymásnak és kapcsolódnak egymáshoz a humanitárius, fejlesztési, biztonsági és katonai intézkedések;

| 9. | felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy kritikus szemmel értékelje a dzsibuti békefolyamatot; hangsúlyozza a szomáliai konfliktus valamennyi érintettje – köztük a civil társadalom és a női csoportok – minden szinten történő bevonásának szükségességét; nemzeti megbékélési rendszer létrehozását ösztönzi az ország újjáépítésének megkezdése érdekében; |
| --- | --- |

9.

felhívja a főképviselőt/alelnököt, hogy kritikus szemmel értékelje a dzsibuti békefolyamatot; hangsúlyozza a szomáliai konfliktus valamennyi érintettje – köztük a civil társadalom és a női csoportok – minden szinten történő bevonásának szükségességét; nemzeti megbékélési rendszer létrehozását ösztönzi az ország újjáépítésének megkezdése érdekében;

| 10. | üdvözli az EU és tagállamai kötelezettségvállalásait; emlékeztet azonban, hogy az ENSZ sürgősségi segélyfelhívásához képest még mindig a szükségesnél 1 milliárd USA-dollárral kevesebb áll rendelkezésre; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen eleget kötelezettségvállalásainak, nyújtson élelmiszersegélyt, és javítsa a helyszíni egészségügyi körülményeket; |
| --- | --- |

10.

üdvözli az EU és tagállamai kötelezettségvállalásait; emlékeztet azonban, hogy az ENSZ sürgősségi segélyfelhívásához képest még mindig a szükségesnél 1 milliárd USA-dollárral kevesebb áll rendelkezésre; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy tegyen eleget kötelezettségvállalásainak, nyújtson élelmiszersegélyt, és javítsa a helyszíni egészségügyi körülményeket;

| 11. | kéri, hogy az élelmezésbiztonság fokozása céljából az uniós hivatalos fejlesztési támogatás nagyobb százaléka irányuljon a fejlődő országok mezőgazdasági termelésére és az állattenyésztők támogatására; ezzel összefüggésben sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy végezzen hosszú távú beruházásokat a régió fő élelmiszer- és jövedelemforrását jelentő mezőgazdaságban és a fenntartható infrastruktúra kiépítése terén, valamint tegye lehetővé a kisgazdálkodók földhöz jutását, erősítve ezáltal a helyi piacot és biztosítva az északkelet-afrikai lakosság elfogadható mindennapi élelmezését; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy az élelmezésbiztonság fokozása céljából az uniós hivatalos fejlesztési támogatás nagyobb százaléka irányuljon a fejlődő országok mezőgazdasági termelésére és az állattenyésztők támogatására; ezzel összefüggésben sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy végezzen hosszú távú beruházásokat a régió fő élelmiszer- és jövedelemforrását jelentő mezőgazdaságban és a fenntartható infrastruktúra kiépítése terén, valamint tegye lehetővé a kisgazdálkodók földhöz jutását, erősítve ezáltal a helyi piacot és biztosítva az északkelet-afrikai lakosság elfogadható mindennapi élelmezését;

| 12. | kéri az élelmiszer-tartalékokkal, a raktárkészletekkel és a nemzetközi szintű árképzéssel kapcsolatos tájékoztatás átláthatóságának fokozását, minőségének javítását és naprakészebbé tételét; |
| --- | --- |

12.

kéri az élelmiszer-tartalékokkal, a raktárkészletekkel és a nemzetközi szintű árképzéssel kapcsolatos tájékoztatás átláthatóságának fokozását, minőségének javítását és naprakészebbé tételét;

| 13. | kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain történő spekulációban érintett pénzügyi intézmények hagyjanak fel a magas és ingadozó élelmiszerárakat eredményező, tisztességtelen spekulatív tevékenységükkel, és hogy az északkelet-afrikai és fejlődő országokban tapasztalható szegénység és szenvedés kezelését tekintsék előbbre valónak az élelmiszerár-spekulációból származó haszonnál; |
| --- | --- |

13.

kéri a tagállamokat annak biztosítására, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain történő spekulációban érintett pénzügyi intézmények hagyjanak fel a magas és ingadozó élelmiszerárakat eredményező, tisztességtelen spekulatív tevékenységükkel, és hogy az északkelet-afrikai és fejlődő országokban tapasztalható szegénység és szenvedés kezelését tekintsék előbbre valónak az élelmiszerár-spekulációból származó haszonnál;

| 14. | sürgeti ezeket az intézményeket, hogy vegyék komolyan vállalati társadalmi felelősségvállalásukat és vezessenek be belső szabályokat annak biztosítására, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain folytatott tevékenységük reálgazdaságbeli vállalkozások számára történő kockázatfedezésre korlátozódjon; |
| --- | --- |

14.

sürgeti ezeket az intézményeket, hogy vegyék komolyan vállalati társadalmi felelősségvállalásukat és vezessenek be belső szabályokat annak biztosítására, hogy az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain folytatott tevékenységük reálgazdaságbeli vállalkozások számára történő kockázatfedezésre korlátozódjon;

| 15. | felszólítja a G20-akat, hogy fokozzák a tisztességtelen spekuláció megelőzését szolgáló globális szabályozás elfogadására irányuló erőfeszítéseiket és hangolják össze a globális élelmiszerárak túlzott ingadozását megelőző mechanizmusok létrehozását; hangsúlyozza, hogy a G20-aknak a G20-on kívüli országokat is be kell vonniuk a globális együttműködés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a G20-akat, hogy fokozzák a tisztességtelen spekuláció megelőzését szolgáló globális szabályozás elfogadására irányuló erőfeszítéseiket és hangolják össze a globális élelmiszerárak túlzott ingadozását megelőző mechanizmusok létrehozását; hangsúlyozza, hogy a G20-aknak a G20-on kívüli országokat is be kell vonniuk a globális együttműködés biztosítása érdekében;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a pénzügyi eszközök piacáról szóló irányelv (2004/39/EK) és a piaci visszaélésekről szóló irányelv (2003/6/EK) módosítására a tisztességtelen spekuláció megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat a pénzügyi eszközök piacáról szóló irányelv (2004/39/EK) és a piaci visszaélésekről szóló irányelv (2003/6/EK) módosítására a tisztességtelen spekuláció megelőzése érdekében;

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak kulcsszerepet kell betöltenie az árupiacok ellenőrzésében; megerősíti, hogy az EÉPH-nak kell felügyeletet gyakorolnia szabályozó eszközei alkalmazása felett az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain való manipuláció és visszaélések megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy az Európai Értékpapír-piaci Hatóságnak kulcsszerepet kell betöltenie az árupiacok ellenőrzésében; megerősíti, hogy az EÉPH-nak kell felügyeletet gyakorolnia szabályozó eszközei alkalmazása felett az élelmiszerek és mezőgazdasági termékek piacain való manipuláció és visszaélések megelőzése érdekében;

| 18. | felszólítja a Bizottságot földpolitikai iránymutatásainak a földfoglalások tekintetében történő frissítésére, hogy azokat összehangolja a világ élelmezésbiztonságával foglalkozó FAO-bizottság (CFS) vezetésével kidolgozott, a termőföld, a halászati vizek és az erdők felelősségteljes használatára vonatkozó önkéntes irányelvekkel, és ennek nagyobb jelentőséget biztosítson fejlesztési együttműködési programjai, kereskedelmi politikái és az olyan többoldalú pénzügyi intézményekben való részvétele révén, mint a Világbank és az IMF; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot földpolitikai iránymutatásainak a földfoglalások tekintetében történő frissítésére, hogy azokat összehangolja a világ élelmezésbiztonságával foglalkozó FAO-bizottság (CFS) vezetésével kidolgozott, a termőföld, a halászati vizek és az erdők felelősségteljes használatára vonatkozó önkéntes irányelvekkel, és ennek nagyobb jelentőséget biztosítson fejlesztési együttműködési programjai, kereskedelmi politikái és az olyan többoldalú pénzügyi intézményekben való részvétele révén, mint a Világbank és az IMF;

| 19. | felhívja a Bizottságot és a régióbeli kormányokat, hogy értékeljék a termőföldek felvásárlásával kapcsolatos jelenlegi gyakorlat hatását a vidéken tapasztalható szegénységre és az éhínség sújtotta területekre; kéri a Bizottságot, hogy a nagyszabású földvásárlásokkal kapcsolatos jelentések és nyomon követés javítása, és a fejlődő országok beruházásokkal kapcsolatos döntéshozatal terén való támogatása érdekében a földfoglalások kérdését tűzze a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszédének napirendjére; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot és a régióbeli kormányokat, hogy értékeljék a termőföldek felvásárlásával kapcsolatos jelenlegi gyakorlat hatását a vidéken tapasztalható szegénységre és az éhínség sújtotta területekre; kéri a Bizottságot, hogy a nagyszabású földvásárlásokkal kapcsolatos jelentések és nyomon követés javítása, és a fejlődő országok beruházásokkal kapcsolatos döntéshozatal terén való támogatása érdekében a földfoglalások kérdését tűzze a fejlődő országokkal folytatott politikai párbeszédének napirendjére;

| 20. | jelentős erőfeszítéseket kér az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak az uniós fejlesztési politikákba történő jobb bevonására; felszólítja az EU-t, hogy jelentősen növelje ilyen irányú finanszírozását és biztosítsa, hogy azt a hivatalos fejlesztési támogatáson felül nyújtsák, továbbá vállaljon határozott vezető szerepet a közelgő COP 17 konferencián az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló politikák jobb végrehajtása és a fenntartható fejlesztési politikák nemzetközi irányításának megerősítése tekintetében; |
| --- | --- |

20.

jelentős erőfeszítéseket kér az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásnak az uniós fejlesztési politikákba történő jobb bevonására; felszólítja az EU-t, hogy jelentősen növelje ilyen irányú finanszírozását és biztosítsa, hogy azt a hivatalos fejlesztési támogatáson felül nyújtsák, továbbá vállaljon határozott vezető szerepet a közelgő COP 17 konferencián az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra irányuló politikák jobb végrehajtása és a fenntartható fejlesztési politikák nemzetközi irányításának megerősítése tekintetében;

| 21. | felhívja az ENSZ-t, a Bizottságot és a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyenek lépéseket a mérgező hulladékok szomáliai vizekben történő illegális lerakására vonatkozóan, és vezessenek be szakpolitikai intézkedéseket a lakosságra gyakorolt esetleges egészségügyi kockázatok kezelésére; |
| --- | --- |

21.

felhívja az ENSZ-t, a Bizottságot és a főképviselőt/alelnököt, hogy tegyenek lépéseket a mérgező hulladékok szomáliai vizekben történő illegális lerakására vonatkozóan, és vezessenek be szakpolitikai intézkedéseket a lakosságra gyakorolt esetleges egészségügyi kockázatok kezelésére;

| 22. | aggodalmának ad hangot azon közelmúltbeli jelentések miatt, miszerint a hivatalos fejlesztési támogatásokkal visszaélnek, és politikai elnyomásra használják fel őket Etiópiában; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a Cotonoui Megállapodás emberi jogi záradékainak maradéktalan alkalmazása révén biztosítsák a segélyeknek szigorúan a szegénység enyhítésére való, elszámoltatható és átlátható felhasználását; |
| --- | --- |

22.

aggodalmának ad hangot azon közelmúltbeli jelentések miatt, miszerint a hivatalos fejlesztési támogatásokkal visszaélnek, és politikai elnyomásra használják fel őket Etiópiában; felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy a Cotonoui Megállapodás emberi jogi záradékainak maradéktalan alkalmazása révén biztosítsák a segélyeknek szigorúan a szegénység enyhítésére való, elszámoltatható és átlátható felhasználását;

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy jobban vonja be az EU fejlesztési politikájába az állattartókat, mivel ők biztosítják a régióban folytatott gazdasági tevékenység és fehérjetermelés jelentős részét; úgy véli, hogy sürgős párbeszédre van szükség a helyi hatóságokkal az állattartók életvitelének védelme érdekében, elismerve, hogy nomád létük jól igazodik azokhoz a száraz területekhez, ahol nem biztosítottak a letelepedés feltételei; |
| --- | --- |

23.

felhívja a Bizottságot, hogy jobban vonja be az EU fejlesztési politikájába az állattartókat, mivel ők biztosítják a régióban folytatott gazdasági tevékenység és fehérjetermelés jelentős részét; úgy véli, hogy sürgős párbeszédre van szükség a helyi hatóságokkal az állattartók életvitelének védelme érdekében, elismerve, hogy nomád létük jól igazodik azokhoz a száraz területekhez, ahol nem biztosítottak a letelepedés feltételei;

| 24. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, az IGAD-országok kormányainak és parlamentjeinek, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a G20-ak elnökségének, valamint az uniós tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

24.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az Afrikai Unió intézményeinek, az IGAD-országok kormányainak és parlamentjeinek, a Pánafrikai Parlamentnek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek, a G20-ak elnökségének, valamint az uniós tagállamok kormányainak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0071.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/130 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/130

---

2011. szeptember 15., csütörtökAz EU álláspontja és kötelezettségvállalása a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozóan

P7_TA(2011)0390

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Unió a nem fertőző betegségek megelőzése és ellenőrzése tárgyában megtartandó, magas szintű ENSZ-találkozóra vonatkozó álláspontjáról és kötelezettségvállalásáról

2013/C 51 E/20

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) a nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló átfogó stratégiára vonatkozó 2008–2013-as cselekvési tervére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezetnek (WHO) a nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére irányuló átfogó stratégiára vonatkozó 2008–2013-as cselekvési tervére (1),

| — | tekintettel a WHO 2006. szeptember 11-i állásfoglalására a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről a WHO európai régiójában (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2006. szeptember 11-i állásfoglalására a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről a WHO európai régiójában (2)

| — | tekintettel a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló, 2010. októberi 64/265 sz. ENSZ-határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló, 2010. októberi 64/265 sz. ENSZ-határozatra (3),

| — | tekintettel az egészséges életmódról és a nem fertőző betegségek ellenőrzéséről szóló 2011. áprilisi moszkvai nyilatkozatra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészséges életmódról és a nem fertőző betegségek ellenőrzéséről szóló 2011. áprilisi moszkvai nyilatkozatra (4),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világközgyűlés 2011. májusi állásfoglalására a nem fertőző betegségekről (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világközgyűlés 2011. májusi állásfoglalására a nem fertőző betegségekről (5),

| — | tekintettel az ENSZ Főtitkárának a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló jelentésére (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Főtitkárának a nem fertőző betegségek megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló jelentésére (6)

| — | tekintettel a WHO a krónikus légzőszervi megbetegedések világméretű felügyeletéről, megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló 2008-as jelentésére (7) |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO a krónikus légzőszervi megbetegedések világméretű felügyeletéről, megelőzéséről és ellenőrzéséről szóló 2008-as jelentésére (7)

| — | tekintettel a WHO európai régiójának tagállamai által 2011 márciusában elfogadott pármai nyilatkozatra és a cselekvés iránti kötelezettségvállalásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO európai régiójának tagállamai által 2011 márciusában elfogadott pármai nyilatkozatra és a cselekvés iránti kötelezettségvállalásra (8),

| — | tekintettel a WHO 2011-es asztúriai nyilatkozatára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2011-es asztúriai nyilatkozatára (9),

| — | tekintettel a 2006 novemberében elfogadott, Elhízás Elleni Európai Chartára (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006 novemberében elfogadott, Elhízás Elleni Európai Chartára (10),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. és 179. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 168. és 179. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 35. cikkére,

| — | tekintettel „Az egészséges táplálkozás és testmozgás előmozdítása: a túlsúlyosság, az elhízás és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziója” című, 2007. február 1-jei, (11) valamint a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egészséges táplálkozás és testmozgás előmozdítása: a túlsúlyosság, az elhízás és a krónikus betegségek megelőzésének európai dimenziója” című, 2007. február 1-jei, (11) valamint a táplálkozással, túlsúllyal és elhízással kapcsolatos egészségügyi kérdésekről szóló fehér könyvről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a szív- és érrendszeri betegségek leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (13), valamint a 2008. április 10-i állásfoglalására a rák elleni küzdelemről a kibővített Európai Unióban (14), és tekintettel a diabéteszről szóló 2006. április 27-i nyilatkozatára (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szív- és érrendszeri betegségek leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló, 2007. július 12-i állásfoglalására (13), valamint a 2008. április 10-i állásfoglalására a rák elleni küzdelemről a kibővített Európai Unióban (14), és tekintettel a diabéteszről szóló 2006. április 27-i nyilatkozatára (15),

| — | tekintettel a 2004–2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv félidős felülvizsgálatáról szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004–2010 közötti időszakra vonatkozó európai környezetvédelmi és egészségügyi cselekvési terv félidős felülvizsgálatáról szóló 2008. szeptember 4-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hatodik közösségi környezetvédelmi cselekvési program megállapításáról szóló, 2002. július 22-i 1600/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (17),

| — | tekintettel a generációk közötti demográfiai kihívásokról és szolidaritásról szóló 2010. november 11-i, (18) valamint az egészség terén az Európai Unióban mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló 2011. március 8-i állásfoglalására (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a generációk közötti demográfiai kihívásokról és szolidaritásról szóló 2010. november 11-i, (18) valamint az egészség terén az Európai Unióban mutatkozó egyenlőtlenségek csökkentéséről szóló 2011. március 8-i állásfoglalására (19),

| — | tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására, (20) valamint az „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (21) |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Fellépés a rák ellen: európai partnerség” című bizottsági közleményről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására, (20) valamint az „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című bizottsági fehér könyvről szóló 2010. május 6-i állásfoglalására (21)

| — | tekintettel a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének elfogadásáról szóló, 2004. június 2-i 2004/513/EK tanácsi határozatra (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének elfogadásáról szóló, 2004. június 2-i 2004/513/EK tanácsi határozatra (22),

| — | tekintettel a Tanácsnak a szív egészségével kapcsolatos, 2004-es következtetéseire (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a szív egészségével kapcsolatos, 2004-es következtetéseire (23),

| — | tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008-2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egészségügyre vonatkozó második közösségi cselekvési program (2008-2013) létrehozásáról szóló, 2007. október 23-i 1350/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (24),

| — | tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló 2006. december 18-i, 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (25), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség kutatási, technológiai fejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló 2006. december 18-i, 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (25),

| — | tekintettel a Tanács „A krónikus betegségek innovatív megközelítései a közegészségügyben és az egészségügyi ellátási rendszerekben” című, 2010. december 7-i következtetéseire (26), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „A krónikus betegségek innovatív megközelítései a közegészségügyben és az egészségügyi ellátási rendszerekben” című, 2010. december 7-i következtetéseire (26),

| — | tekintettel a Tanács „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” című 2006. június 22-i, valamint „A modern, alkalmazkodásra képes és fenntartható egészségügyi rendszerek felé” című 2011. június 6-i következtetéseire (27), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács „A közös értékekről és elvekről az európai uniós egészségügyi rendszerekben” című 2006. június 22-i, valamint „A modern, alkalmazkodásra képes és fenntartható egészségügyi rendszerek felé” című 2011. június 6-i következtetéseire (27),

| — | tekintettel a Tanácsnak „az Európai Unió globális egészségügy terén betöltött szerepe”című 2010. május 10-i következtetéseire (28), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak „az Európai Unió globális egészségügy terén betöltött szerepe”című 2010. május 10-i következtetéseire (28),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a WHO szerint az Európában bekövetkező halálesetek 86 %-át nem fertőző betegségek okozzák; |
| --- | --- |

A.

mivel a WHO szerint az Európában bekövetkező halálesetek 86 %-át nem fertőző betegségek okozzák;

| B. | mivel a négy, leggyakoribb nem fertőző betegség a szív- és érrendszeri betegségek, a légzőszervi betegségek, a rák és a diabétesz; mivel nem szabad elfelejtkezni az egyéb fontos, nem fertőző betegségekről; |
| --- | --- |

B.

mivel a négy, leggyakoribb nem fertőző betegség a szív- és érrendszeri betegségek, a légzőszervi betegségek, a rák és a diabétesz; mivel nem szabad elfelejtkezni az egyéb fontos, nem fertőző betegségekről;

| C. | mivel a halálozások legnagyobb részéért szív- és érrendszeri betegségek felelősek, évente több mint kétmillió ember halálát okozva; a leggyakoribb szív- és érrendszeri betegségek a szívkoszorúér-betegség és a stroke, melyek a szív- és érrendszeri betegségek következtében bekövetkezett összes haláleset több mint harmadáért (azaz 741 000 halálesetért), illetve több mint negyedéért (azaz 508 000 halálesetért) felelősek; |
| --- | --- |

C.

mivel a halálozások legnagyobb részéért szív- és érrendszeri betegségek felelősek, évente több mint kétmillió ember halálát okozva; a leggyakoribb szív- és érrendszeri betegségek a szívkoszorúér-betegség és a stroke, melyek a szív- és érrendszeri betegségek következtében bekövetkezett összes haláleset több mint harmadáért (azaz 741 000 halálesetért), illetve több mint negyedéért (azaz 508 000 halálesetért) felelősek;

| D. | mivel a rák a második leggyakoribb halálok, és a lakosság 3-4 %-át érinti, ami az idősek között 10-15 %-ra nő; és mivel az EU-ban évente mintegy 2,45 millió személynél állapítanak meg rákos megbetegedést és 1,23 millió, rákkal összefüggő halálesetet jegyeznek fel; mivel a gyermekkori rákos megbetegedések prevalenciája évente több mint 1 %-kal nő Európában; |
| --- | --- |

D.

mivel a rák a második leggyakoribb halálok, és a lakosság 3-4 %-át érinti, ami az idősek között 10-15 %-ra nő; és mivel az EU-ban évente mintegy 2,45 millió személynél állapítanak meg rákos megbetegedést és 1,23 millió, rákkal összefüggő halálesetet jegyeznek fel; mivel a gyermekkori rákos megbetegedések prevalenciája évente több mint 1 %-kal nő Európában;

| E. | mivel a megelőzhető krónikus légzőszervi megbetegedések, így az asztma és a krónikus obstruktív légúti betegség (COPD) milliókat érint Európában; |
| --- | --- |

E.

mivel a megelőzhető krónikus légzőszervi megbetegedések, így az asztma és a krónikus obstruktív légúti betegség (COPD) milliókat érint Európában;

| F. | mivel nincsen a diabéteszre átfogó módon irányuló (az 1-es és 2-es típusúra egyaránt vonatkozó), európai uniós szintű stratégia vagy kezdeményezés, holott ez a betegség a becslések szerint több mint 32 millió uniós polgárt érint, és ugyanennyien szenvednek csökkent glükóz-toleranciában, ami nagy valószínűséggel klinikailag kimutatható diabétesszé alakul majd; mivel ezek a számok az elhízás járványszerű elterjedésének, az európai népesség elöregedésének és egyéb, még meghatározásra váró, további kutatást igénylő tényezőknek köszönhetően 2030-ra várhatóan 16 %-kal megnövekednek; |
| --- | --- |

F.

mivel nincsen a diabéteszre átfogó módon irányuló (az 1-es és 2-es típusúra egyaránt vonatkozó), európai uniós szintű stratégia vagy kezdeményezés, holott ez a betegség a becslések szerint több mint 32 millió uniós polgárt érint, és ugyanennyien szenvednek csökkent glükóz-toleranciában, ami nagy valószínűséggel klinikailag kimutatható diabétesszé alakul majd; mivel ezek a számok az elhízás járványszerű elterjedésének, az európai népesség elöregedésének és egyéb, még meghatározásra váró, további kutatást igénylő tényezőknek köszönhetően 2030-ra várhatóan 16 %-kal megnövekednek;

| G. | mivel a krónikus, nem fertőző betegségek többségéért összesen négy kockázati tényező okolható: a dohányzás, a kiegyensúlyozatlan étrend, az alkoholfogyasztás és a mozgáshiány; mivel a környezeti szennyezőanyagoknak való kitettség az ötödik fontos tényezőt képezi; |
| --- | --- |

G.

mivel a krónikus, nem fertőző betegségek többségéért összesen négy kockázati tényező okolható: a dohányzás, a kiegyensúlyozatlan étrend, az alkoholfogyasztás és a mozgáshiány; mivel a környezeti szennyezőanyagoknak való kitettség az ötödik fontos tényezőt képezi;

| H. | mivel a dohányzás a megelőzhető halálesetek legfőbb oka, és a hosszú távú dohányosoknál akár minden második esetben halált okoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a dohányzás a megelőzhető halálesetek legfőbb oka, és a hosszú távú dohányosoknál akár minden második esetben halált okoz;

| I. | mivel az alkoholfogyasztás, a kiegyensúlyozatlan táplálkozás, a környezetszennyezés és a mozgáshiány jelentősen megnöveli a szív- és érrendszeri betegségek, a rák és a diabétesz bizonyos fajtái kialakulásának kockázatát; |
| --- | --- |

I.

mivel az alkoholfogyasztás, a kiegyensúlyozatlan táplálkozás, a környezetszennyezés és a mozgáshiány jelentősen megnöveli a szív- és érrendszeri betegségek, a rák és a diabétesz bizonyos fajtái kialakulásának kockázatát;

| J. | mivel a testmozgásnak a nem fertőző betegségek megelőzésében játszott szerepét egyre szélesebb körben elismerik; |
| --- | --- |

J.

mivel a testmozgásnak a nem fertőző betegségek megelőzésében játszott szerepét egyre szélesebb körben elismerik;

| K. | mivel az idő előtti elhalálozást hét kockázati tényező segíti elő (magas vérnyomás, magas koleszterinszint, magas testtömegindex, nem elegendő mértékű gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a fizikai tevékenység hiánya, túlzott mértékű alkoholfogyasztás, dohányzás), amelyek az étkezési és a fizikai tevékenységgel kapcsolatos szokásokkal vannak összefüggésben; |
| --- | --- |

K.

mivel az idő előtti elhalálozást hét kockázati tényező segíti elő (magas vérnyomás, magas koleszterinszint, magas testtömegindex, nem elegendő mértékű gyümölcs- és zöldségfogyasztás, a fizikai tevékenység hiánya, túlzott mértékű alkoholfogyasztás, dohányzás), amelyek az étkezési és a fizikai tevékenységgel kapcsolatos szokásokkal vannak összefüggésben;

| L. | mivel a krónikus nem fertőző betegségek többsége megelőzhető, konkrétan a legfontosabb kockázati tényezők – dohányzás, kiegyensúlyozatlan táplálkozás, mozgáshiány, alkoholfogyasztás és bizonyos vegyi anyagoknak való kitettség – csökkentésével vagy elkerülésével; mivel a hatékony környezeti politika, beleértve a meglévő jogszabályok és szabványok érvényre juttatását, számos lehetőséget kínál a megelőzésre; |
| --- | --- |

L.

mivel a krónikus nem fertőző betegségek többsége megelőzhető, konkrétan a legfontosabb kockázati tényezők – dohányzás, kiegyensúlyozatlan táplálkozás, mozgáshiány, alkoholfogyasztás és bizonyos vegyi anyagoknak való kitettség – csökkentésével vagy elkerülésével; mivel a hatékony környezeti politika, beleértve a meglévő jogszabályok és szabványok érvényre juttatását, számos lehetőséget kínál a megelőzésre;

| M. | mivel a megelőzést és a korai azonosítást szolgáló stratégiák kidolgozásakor egyéb tényezőket, például az életkort, a nemet, a genetikai hátteret, az élettani állapotot, és ezen belül az elhízottságot is figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

M.

mivel a megelőzést és a korai azonosítást szolgáló stratégiák kidolgozásakor egyéb tényezőket, például az életkort, a nemet, a genetikai hátteret, az élettani állapotot, és ezen belül az elhízottságot is figyelembe kell venni;

| N. | mivel a nem fertőző betegségek többsége közös tünetekkel, így krónikus fájdalommal és mentális egészségi problémákkal jár, melyek közvetlenül érintik a betegeket és a betegek életminőségét, és e tünetek vonatkozásában egységes, horizontális megközelítést kellene alkalmazni, hogy az egészségügyi rendszerek költséghatékonyabb módon kezelhessék az említett betegségeket; |
| --- | --- |

N.

mivel a nem fertőző betegségek többsége közös tünetekkel, így krónikus fájdalommal és mentális egészségi problémákkal jár, melyek közvetlenül érintik a betegeket és a betegek életminőségét, és e tünetek vonatkozásában egységes, horizontális megközelítést kellene alkalmazni, hogy az egészségügyi rendszerek költséghatékonyabb módon kezelhessék az említett betegségeket;

| O. | mivel a betegségek megelőzésére adódó lehetőségek továbbra is kiaknázatlanok, holott bizonyított tény, hogy a nem fertőző betegségek megelőzésére irányuló, a lakosság egészére kiterjedő stratégiák következetesen a költségek csökkentését eredményezik; |
| --- | --- |

O.

mivel a betegségek megelőzésére adódó lehetőségek továbbra is kiaknázatlanok, holott bizonyított tény, hogy a nem fertőző betegségek megelőzésére irányuló, a lakosság egészére kiterjedő stratégiák következetesen a költségek csökkentését eredményezik;

| P. | mivel jelenleg az egészségügyi kiadások 97 %-át kezelésre költik, és csupán 3 %-át fordítják megelőzésre, és mivel a nem fertőző betegségek kezelésének költségei a diagnosztika és a kezelések szélesebb körű rendelkezésre állásának következtében drámai növekedésnek indultak; |
| --- | --- |

P.

mivel jelenleg az egészségügyi kiadások 97 %-át kezelésre költik, és csupán 3 %-át fordítják megelőzésre, és mivel a nem fertőző betegségek kezelésének költségei a diagnosztika és a kezelések szélesebb körű rendelkezésre állásának következtében drámai növekedésnek indultak;

| Q. | mivel a WHO a nem fertőző betegségek számának növekedését járványnak tekinti, és úgy véli, hogy 2030-ra már 52 millió lesz e betegségek áldozatainak száma; |
| --- | --- |

Q.

mivel a WHO a nem fertőző betegségek számának növekedését járványnak tekinti, és úgy véli, hogy 2030-ra már 52 millió lesz e betegségek áldozatainak száma;

| R. | mivel a Világgazdasági Fórum és a Harvard School of Public Health által közzétett becslések szerint 2005 és 2030 között a nem fertőző betegségek 25 trillió eurós veszteséget okoznak majd a globális gazdaságnak; |
| --- | --- |

R.

mivel a Világgazdasági Fórum és a Harvard School of Public Health által közzétett becslések szerint 2005 és 2030 között a nem fertőző betegségek 25 trillió eurós veszteséget okoznak majd a globális gazdaságnak;

| S. | mivel a nem fertőző betegségek gátolhatják az Európa 2020 stratégia megvalósulását és megfoszthatják az embereket az egészséges és produktív élethez való joguktól; |
| --- | --- |

S.

mivel a nem fertőző betegségek gátolhatják az Európa 2020 stratégia megvalósulását és megfoszthatják az embereket az egészséges és produktív élethez való joguktól;

| T. | mivel az EU-nak központi szerepet kell játszania a globális egészségügyi kihívások megválaszolása terén tett előrelépés felgyorsításában, így az egészségügyre vonatkozó Millenniumi Fejlesztési Célok és a nem fertőző betegségek tekintetében is, ahogyan az az EU globális egészségügy terén betöltött szerepéről szóló tanácsi következtetésekben is szerepel; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU-nak központi szerepet kell játszania a globális egészségügyi kihívások megválaszolása terén tett előrelépés felgyorsításában, így az egészségügyre vonatkozó Millenniumi Fejlesztési Célok és a nem fertőző betegségek tekintetében is, ahogyan az az EU globális egészségügy terén betöltött szerepéről szóló tanácsi következtetésekben is szerepel;

| U. | mivel a nem fertőző betegségek egyes tényezői vitathatatlanul globális problémákkal, pl. a környezetszennyezéssel függenek össze, és ezért globális szinten kezelendők; míg más tényezők a szubszidiaritás elvével összhangban nemzeti vagy regionális szinten kezelhetők; |
| --- | --- |

U.

mivel a nem fertőző betegségek egyes tényezői vitathatatlanul globális problémákkal, pl. a környezetszennyezéssel függenek össze, és ezért globális szinten kezelendők; míg más tényezők a szubszidiaritás elvével összhangban nemzeti vagy regionális szinten kezelhetők;

| V. | mivel a születést megelőző körülmények, beleértve a környezetszennyezésnek való kitettséget is, az egészség és jólét számos aspektusa tekintetében az egész életen át kihatnak, különös tekintettel a légzőszervi megbetegedések kialakulásának valószínűségére, és növelhetik a rák és a diabétesz kialakulásának kockázatát; |
| --- | --- |

V.

mivel a születést megelőző körülmények, beleértve a környezetszennyezésnek való kitettséget is, az egészség és jólét számos aspektusa tekintetében az egész életen át kihatnak, különös tekintettel a légzőszervi megbetegedések kialakulásának valószínűségére, és növelhetik a rák és a diabétesz kialakulásának kockázatát;

| W. | mivel, bár az emberek a korábbi generációkhoz képest átlagosan hosszabb és egészségesebb életet élnek, az EU-nak a lakosság elöregedése és a „legidősebb idősek” jelenségének megjelenése miatt a krónikus betegségek és a multi-morbiditás járványszerű előfordulásával kell számolnia, valamint azzal, hogy ennek következtében veszélybe kerül, illetve nagyobb nyomásnak lesz kitéve a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatósága; |
| --- | --- |

W.

mivel, bár az emberek a korábbi generációkhoz képest átlagosan hosszabb és egészségesebb életet élnek, az EU-nak a lakosság elöregedése és a „legidősebb idősek” jelenségének megjelenése miatt a krónikus betegségek és a multi-morbiditás járványszerű előfordulásával kell számolnia, valamint azzal, hogy ennek következtében veszélybe kerül, illetve nagyobb nyomásnak lesz kitéve a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatósága;

| X. | mivel a társadalmi-gazdasági tényezők szintén jelentős mértékű befolyást gyakorolnak az egészségre, és mind a tagállamok közt, mind az egyes tagállamokon belül egészségügyi egyenlőtlenségek állnak fent; |
| --- | --- |

X.

mivel a társadalmi-gazdasági tényezők szintén jelentős mértékű befolyást gyakorolnak az egészségre, és mind a tagállamok közt, mind az egyes tagállamokon belül egészségügyi egyenlőtlenségek állnak fent;

| Y. | mivel becslések szerint az európai egészségügyben a munkaerő – így az orvosok, ápolók, fogorvosok, gyógyszerészek és gyógytornászok – hiánya 2020-ra eléri az 1 millió főt; |
| --- | --- |

Y.

mivel becslések szerint az európai egészségügyben a munkaerő – így az orvosok, ápolók, fogorvosok, gyógyszerészek és gyógytornászok – hiánya 2020-ra eléri az 1 millió főt;

| Z. | mivel társadalmi és környezeti tényezőket egyértelműen az egészséget meghatározó tényezőkként kell azonosítani, tekintettel arra, hogy például a beltéri légszennyezés évente 1,6 millió ember halálát okozza, s így súlyos környezeti közegészségügyi veszélyt jelent Európában, és jelentősen csökkenti a várható élettartamot és a termelékenységet; |
| --- | --- |

Z.

mivel társadalmi és környezeti tényezőket egyértelműen az egészséget meghatározó tényezőkként kell azonosítani, tekintettel arra, hogy például a beltéri légszennyezés évente 1,6 millió ember halálát okozza, s így súlyos környezeti közegészségügyi veszélyt jelent Európában, és jelentősen csökkenti a várható élettartamot és a termelékenységet;

| AA. | mivel az európai polgárokat aggasztja a környezet egészségükre gyakorolt lehetséges hatása, különösen a veszélyes vegyi anyagok potenciális hatása; mivel például a finom részecskék által okozott szennyezést a 27 uniós tagállamban évente összesen bekövetkező több mint 455 000, a szív és a légzőszervek megbetegedése miatti halálesettel hozzák összefüggésbe; |
| --- | --- |

AA.

mivel az európai polgárokat aggasztja a környezet egészségükre gyakorolt lehetséges hatása, különösen a veszélyes vegyi anyagok potenciális hatása; mivel például a finom részecskék által okozott szennyezést a 27 uniós tagállamban évente összesen bekövetkező több mint 455 000, a szív és a légzőszervek megbetegedése miatti halálesettel hozzák összefüggésbe;

| 1. | olyan szilárd politikai elkötelezettséget kér az Európai Bizottságtól és az uniós tagállamoktól, amely tükrözi a nem fertőző betegségek világméretű terjedése által okozott helyzet súlyosságát és jelentőségét; |
| --- | --- |

1.

olyan szilárd politikai elkötelezettséget kér az Európai Bizottságtól és az uniós tagállamoktól, amely tükrözi a nem fertőző betegségek világméretű terjedése által okozott helyzet súlyosságát és jelentőségét;

| 2. | sürgeti az EU-t, hogy támogassa a nem fertőző betegségek által okozott megelőzhető mortalitás csökkentésének ambiciózus célkitűzését, így azt a WHO által meghatározott célt is, amely 2025-re nemzeti halálozási aránynak a 2010-es arányhoz mért 25 %-os csökkentését irányozza elő; |
| --- | --- |

2.

sürgeti az EU-t, hogy támogassa a nem fertőző betegségek által okozott megelőzhető mortalitás csökkentésének ambiciózus célkitűzését, így azt a WHO által meghatározott célt is, amely 2025-re nemzeti halálozási aránynak a 2010-es arányhoz mért 25 %-os csökkentését irányozza elő;

| 3. | kéri az EU-t és az uniós tagállamokat, hogy támogassák az alábbi öt, kulcsfontosságú kötelezettségvállalást és illesszék be azokat a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos, 2011 szeptemberében sorra kerülő, magas szintű ENSZ-találkozó résztvevői által kiadandó politikai nyilatkozatba:






  — | 2025-re a nem fertőző betegségek által okozott megelőzhető mortalitás arányának 25 %-os csökkentése, ahogyan az a WHO javaslatában szerepel, |
| --- | --- | --- |

3.

kéri az EU-t és az uniós tagállamokat, hogy támogassák az alábbi öt, kulcsfontosságú kötelezettségvállalást és illesszék be azokat a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos, 2011 szeptemberében sorra kerülő, magas szintű ENSZ-találkozó résztvevői által kiadandó politikai nyilatkozatba:

—

2025-re a nem fertőző betegségek által okozott megelőzhető mortalitás arányának 25 %-os csökkentése, ahogyan az a WHO javaslatában szerepel,

| — | a költséghatékony és költségmegtakarítást eredményező beavatkozások végrehajtása, beleértve a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének gyorsabb végrehajtását, az egészséges étrendhez való jobb hozzáférést és annak ösztönzését, beleértve a só, a cukor, a telített zsír és a transzzsír fogyasztásának csökkentésére irányuló fellépést, káros mértékű alkoholfogyasztás elleni hatékony intézkedéseket, és a testmozgáshoz való hozzáférést illetve ennek ösztönzését, valamint a környezetszennyezésnek – többek között az endokrin rendszert károsító anyagoknak és egyéb környezeti szennyezőanyagoknak – való kitettségnek a lakosság egészét érintő csökkentését, |
| --- | --- |

—

a költséghatékony és költségmegtakarítást eredményező beavatkozások végrehajtása, beleértve a WHO Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének gyorsabb végrehajtását, az egészséges étrendhez való jobb hozzáférést és annak ösztönzését, beleértve a só, a cukor, a telített zsír és a transzzsír fogyasztásának csökkentésére irányuló fellépést, káros mértékű alkoholfogyasztás elleni hatékony intézkedéseket, és a testmozgáshoz való hozzáférést illetve ennek ösztönzését, valamint a környezetszennyezésnek – többek között az endokrin rendszert károsító anyagoknak és egyéb környezeti szennyezőanyagoknak – való kitettségnek a lakosság egészét érintő csökkentését,

| — | a nem fertőző betegségek által okozott mortalitás tendenciáinak és az e betegségeket elősegítő közös kockázati tényezők nyomon követése, |
| --- | --- |

—

a nem fertőző betegségek által okozott mortalitás tendenciáinak és az e betegségeket elősegítő közös kockázati tényezők nyomon követése,

| — | globális és nemzeti elszámolási mechanizmusok létrehozása valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél tekintetében, |
| --- | --- |

—

globális és nemzeti elszámolási mechanizmusok létrehozása valamennyi kulcsfontosságú érdekelt fél tekintetében,

| — | 2012-ben magas szintű partnerség létrehozása az ajánlások végrehajtásának előmozdítása, valamint egy a kötelezettségvállalások megvalósítása mértékének áttekintésére irányuló, magas szintű találkozó 2014-ben való megrendezésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

—

2012-ben magas szintű partnerség létrehozása az ajánlások végrehajtásának előmozdítása, valamint egy a kötelezettségvállalások megvalósítása mértékének áttekintésére irányuló, magas szintű találkozó 2014-ben való megrendezésének ösztönzése érdekében;

| 4. | felhívja az EU-t és tagállamait, hogy aktívan hajtsák végre a magas szintű csúcstalálkozót követően kiadandó politikai nyilatkozatot, és a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos kihívások megoldása érdekében vonják be a munkába az összes érintett uniós ügynökséget és intézményt; |
| --- | --- |

4.

felhívja az EU-t és tagállamait, hogy aktívan hajtsák végre a magas szintű csúcstalálkozót követően kiadandó politikai nyilatkozatot, és a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos kihívások megoldása érdekében vonják be a munkába az összes érintett uniós ügynökséget és intézményt;

| 5. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák a négy leggyakoribb nem fertőző betegség – a szív- és érrendszeri betegségek, a légzőszervi betegségek, a rák és a diabétesz – elsődleges megelőzésére, kutatására, korai diagnosztizálására és kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, nem elfeledkezve az egyéb, fontos nem fertőző betegségekről, így a mentális és idegrendszeri betegségekről, köztük az Alzheimer kórról sem; hangsúlyozza az olyan személyek korai azonosításának fontosságát, akik fokozottan ki vannak téve e betegségek kockázatának, illetve az e betegségek által okozott elhalálozás veszélyének, vagy a nem fertőző betegségeket súlyosbító, előzőleg is meglévő hajlammal, krónikus vagy súlyos betegséggel és kockázati tényezőkkel rendelkeznek; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy fokozzák a négy leggyakoribb nem fertőző betegség – a szív- és érrendszeri betegségek, a légzőszervi betegségek, a rák és a diabétesz – elsődleges megelőzésére, kutatására, korai diagnosztizálására és kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, nem elfeledkezve az egyéb, fontos nem fertőző betegségekről, így a mentális és idegrendszeri betegségekről, köztük az Alzheimer kórról sem; hangsúlyozza az olyan személyek korai azonosításának fontosságát, akik fokozottan ki vannak téve e betegségek kockázatának, illetve az e betegségek által okozott elhalálozás veszélyének, vagy a nem fertőző betegségeket súlyosbító, előzőleg is meglévő hajlammal, krónikus vagy súlyos betegséggel és kockázati tényezőkkel rendelkeznek;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a hosszú távú betegségek esetében olyan, integrált és holisztikus, betegközpontú megközelítésre van szükség, amely magában foglalja a megelőzést és az egészség elősegítését, a korai diagnózist, a nyomon követést és az oktatást, valamint a kockázati tényezőkre, már kialakult betegségekre és egészségtelen életmódra (dohányzás, helytelen táplálkozás, mozgáshiány és alkoholfogyasztás) való figyelem felkeltését szolgáló kampányokat, továbbá a kórházi és közösségi ápolás összehangolását; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a hosszú távú betegségek esetében olyan, integrált és holisztikus, betegközpontú megközelítésre van szükség, amely magában foglalja a megelőzést és az egészség elősegítését, a korai diagnózist, a nyomon követést és az oktatást, valamint a kockázati tényezőkre, már kialakult betegségekre és egészségtelen életmódra (dohányzás, helytelen táplálkozás, mozgáshiány és alkoholfogyasztás) való figyelem felkeltését szolgáló kampányokat, továbbá a kórházi és közösségi ápolás összehangolását;

| 7. | kéri a nem fertőző betegségek megelőzésére irányuló stratégiák fiatal kortól kezdődő alkalmazását; hangsúlyozza, hogy szükség van az egészséges táplálkozással és a fizikai tevékenységgel kapcsolatos szokásokról szóló oktatásra az iskolákban; megállapítja, hogy az ilyen oktatási munkára megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

7.

kéri a nem fertőző betegségek megelőzésére irányuló stratégiák fiatal kortól kezdődő alkalmazását; hangsúlyozza, hogy szükség van az egészséges táplálkozással és a fizikai tevékenységgel kapcsolatos szokásokról szóló oktatásra az iskolákban; megállapítja, hogy az ilyen oktatási munkára megfelelő forrásokat kell rendelkezésre bocsátani;

| 8. | megjegyzi, hogy a nem fertőző betegségekkel összefüggésbe hozott viselkedési, társadalmi, gazdasági és környezeti tényezők kezelésére irányuló szakpolitikákat gyorsan és teljes körűen végre kell hajtani e betegségek leghatékonyabb módon történő leküzdése, illetve az életminőség javítása és az egyenlőség egészségügy terén való érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a nem fertőző betegségekkel összefüggésbe hozott viselkedési, társadalmi, gazdasági és környezeti tényezők kezelésére irányuló szakpolitikákat gyorsan és teljes körűen végre kell hajtani e betegségek leghatékonyabb módon történő leküzdése, illetve az életminőség javítása és az egyenlőség egészségügy terén való érvényesítése érdekében;

| 9. | elismeri, hogy az előrehaladott krónikus betegségek ellátását célzó ápolási modellek helyett a nem fertőző betegségek korai stádiumában lévő betegek kezelését kell középpontba állítani, melynek végső célja nem csupán a betegségek kezelése, hanem a krónikus betegségekben szenvedők prognózisának javítása is; ugyanakkor hangsúlyozza a palliatív ellátás fontosságát; |
| --- | --- |

9.

elismeri, hogy az előrehaladott krónikus betegségek ellátását célzó ápolási modellek helyett a nem fertőző betegségek korai stádiumában lévő betegek kezelését kell középpontba állítani, melynek végső célja nem csupán a betegségek kezelése, hanem a krónikus betegségekben szenvedők prognózisának javítása is; ugyanakkor hangsúlyozza a palliatív ellátás fontosságát;

| 10. | üdvözli, hogy az előző uniós elnökségek hangsúlyt helyeztek a krónikus, nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére, így például a spanyol elnökség kiemelten foglalkozott a szív- és érrendszeri megbetegedésekkel, a lengyel elnökség pedig konferenciákat rendezett „Gyermekkori krónikus légzőszervi megbetegedések” illetve „Szolidaritás az egészségügyben – az uniós tagállamok közti különbségek felszámolása” címmel; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az előző uniós elnökségek hangsúlyt helyeztek a krónikus, nem fertőző betegségek megelőzésére és ellenőrzésére, így például a spanyol elnökség kiemelten foglalkozott a szív- és érrendszeri megbetegedésekkel, a lengyel elnökség pedig konferenciákat rendezett „Gyermekkori krónikus légzőszervi megbetegedések” illetve „Szolidaritás az egészségügyben – az uniós tagállamok közti különbségek felszámolása” címmel;

| 11. | kéri a leggyakoribb nem fertőző betegségekre vonatkozó egyértelmű protokollok és kutatási eredményeken alapuló iránymutatások kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az egészségügyi dolgozók – köztük a szakorvosok, az alapellátást biztosító orvosok és szakápolók – megfelelően kezeljék és lássák el a betegeket; |
| --- | --- |

11.

kéri a leggyakoribb nem fertőző betegségekre vonatkozó egyértelmű protokollok és kutatási eredményeken alapuló iránymutatások kialakítását annak biztosítása érdekében, hogy az egészségügyi dolgozók – köztük a szakorvosok, az alapellátást biztosító orvosok és szakápolók – megfelelően kezeljék és lássák el a betegeket;

| 12. | hangsúlyozza, hogy valamennyi szinten szükség van a krónikus betegségekkel kapcsolatos kutatásra és oktatásra, különösen a négy leggyakoribb nem fertőző betegség tekintetében, nem elhanyagolva ugyanakkor az egyéb fontos nem fertőző betegségeket sem, továbbá a kockázati tényezők csökkentése, általában a közegészségügyi beavatkozások, valamint a szennyezés forrásai és az egészségre gyakorolt hatások közti kölcsönhatások vonatkozásában, s ennek során a megfelelő forrásokkal rendelkező régiók és országok között multidiszciplináris együttműködést kell kialakítani a nem fertőző betegségek kiemelt kutatásában; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy valamennyi szinten szükség van a krónikus betegségekkel kapcsolatos kutatásra és oktatásra, különösen a négy leggyakoribb nem fertőző betegség tekintetében, nem elhanyagolva ugyanakkor az egyéb fontos nem fertőző betegségeket sem, továbbá a kockázati tényezők csökkentése, általában a közegészségügyi beavatkozások, valamint a szennyezés forrásai és az egészségre gyakorolt hatások közti kölcsönhatások vonatkozásában, s ennek során a megfelelő forrásokkal rendelkező régiók és országok között multidiszciplináris együttműködést kell kialakítani a nem fertőző betegségek kiemelt kutatásában;

| 13. | határozottan felhívja a tagállamokat, hogy tartsák be az EU levegőminőségi előírásait, és hajtsák végre a WHO beltéri és kültéri levegőre vonatkozó levegőminőségi iránymutatásait és a 2010-es pármai nyilatkozatot és a cselekvés iránti kötelezettségvállalást, amely szükségesnek tartja az éghajlatváltozás egészségügyi hatásainak kezelését; |
| --- | --- |

13.

határozottan felhívja a tagállamokat, hogy tartsák be az EU levegőminőségi előírásait, és hajtsák végre a WHO beltéri és kültéri levegőre vonatkozó levegőminőségi iránymutatásait és a 2010-es pármai nyilatkozatot és a cselekvés iránti kötelezettségvállalást, amely szükségesnek tartja az éghajlatváltozás egészségügyi hatásainak kezelését;

| 14. | hangsúlyozza a dohánytermékekre vonatkozó irányelv azonnali és hatékony felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a dohánytermékekre vonatkozó irányelv azonnali és hatékony felülvizsgálatát;

| 15. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és az uniós tagállamok a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos célkitűzések végrehajtása és a közegészségügyi, társadalmi és gazdasági kihívások megoldása érdekében még inkább beépítsék a megelőzést és a kockázati tényezők csökkentését az érintett jogalkotási és politikai területekbe és különösen környezeti, fogyasztóvédelmi és élelmiszerpolitikáikba; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és az uniós tagállamok a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos célkitűzések végrehajtása és a közegészségügyi, társadalmi és gazdasági kihívások megoldása érdekében még inkább beépítsék a megelőzést és a kockázati tényezők csökkentését az érintett jogalkotási és politikai területekbe és különösen környezeti, fogyasztóvédelmi és élelmiszerpolitikáikba;

| 16. | elismeri, hogy az EUMSZ 168. cikke értelmében az egészségüggyel kapcsolatos intézkedések elsősorban tagállami hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor hangsúlyozza egy a krónikus, nem fertőző betegségekkel kapcsolatos, az Európai Unió Tanácsának ajánlásai által követett uniós stratégia létrehozásának fontosságát, mely ajánlások külön szakaszokban foglalkoznak a négy, leggyakrabban előforduló, nem fertőző betegséggel, figyelembe véve a nemek sajátosságait is, együttműködve az érdekelt felekkel, köztük a betegekkel és az egészségügyi szakemberekkel; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy az EUMSZ 168. cikke értelmében az egészségüggyel kapcsolatos intézkedések elsősorban tagállami hatáskörbe tartoznak, ugyanakkor hangsúlyozza egy a krónikus, nem fertőző betegségekkel kapcsolatos, az Európai Unió Tanácsának ajánlásai által követett uniós stratégia létrehozásának fontosságát, mely ajánlások külön szakaszokban foglalkoznak a négy, leggyakrabban előforduló, nem fertőző betegséggel, figyelembe véve a nemek sajátosságait is, együttműködve az érdekelt felekkel, köztük a betegekkel és az egészségügyi szakemberekkel;

| 17. | kéri, hogy a tagállamok legkésőbb 2013-ig hozzanak létre a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos nemzeti terveket, különösen a négy legfőbb nem fertőző betegség tekintetében, és ehhez rendeljenek a nem fertőző betegségek által jelentett tehertétellel arányos forrásokat, továbbá hozzanak létre globális, magas szintű kordinációs mechanizmust az ilyen betegségekkel kapcsolatos intézkedések kivitelezésére; |
| --- | --- |

17.

kéri, hogy a tagállamok legkésőbb 2013-ig hozzanak létre a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos nemzeti terveket, különösen a négy legfőbb nem fertőző betegség tekintetében, és ehhez rendeljenek a nem fertőző betegségek által jelentett tehertétellel arányos forrásokat, továbbá hozzanak létre globális, magas szintű kordinációs mechanizmust az ilyen betegségekkel kapcsolatos intézkedések kivitelezésére;

| 18. | megjegyzi, hogy a fent említett nemzeti tervek végrehajtása a hatékonyabb megelőzéssel, diagnózissal és a nem fertőző betegségek és a kockázati tényezők (pl. a már kialakult vagy krónikus és súlyos betegségek) kezelésével együtt jelentősen csökkenthetné az e betegségek képezte terheket, és így pozitívan hozzájárulhatna a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságának megőrzéséhez; |
| --- | --- |

18.

megjegyzi, hogy a fent említett nemzeti tervek végrehajtása a hatékonyabb megelőzéssel, diagnózissal és a nem fertőző betegségek és a kockázati tényezők (pl. a már kialakult vagy krónikus és súlyos betegségek) kezelésével együtt jelentősen csökkenthetné az e betegségek képezte terheket, és így pozitívan hozzájárulhatna a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságának megőrzéséhez;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan kövesse nyomon a nem fertőző betegségekre vonatkozó nemzeti tervek tagállami végrehajtása terén elért előrelépéseket az Unió egészében, és jelentésben számoljon be ennek eredményeiről, különösen a négy leggyakrabban előforduló nem fertőző betegség esetében, kihangsúlyozva a megelőzés, a korai észlelés, a betegségek kezelése és a kutatás terén elért eredményeket; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy folyamatosan kövesse nyomon a nem fertőző betegségekre vonatkozó nemzeti tervek tagállami végrehajtása terén elért előrelépéseket az Unió egészében, és jelentésben számoljon be ennek eredményeiről, különösen a négy leggyakrabban előforduló nem fertőző betegség esetében, kihangsúlyozva a megelőzés, a korai észlelés, a betegségek kezelése és a kutatás terén elért eredményeket;

| 20. | felhívja a tagállamokat, hogy a nem fertőző betegségek által jelentett terhek hatékonyabb csökkentése érdekében intézkedjenek az egészségügyi rendszerekben képzett és ténylegesen alkalmazott egészségügyi személyzet számának növelése érdekében; |
| --- | --- |

20.

felhívja a tagállamokat, hogy a nem fertőző betegségek által jelentett terhek hatékonyabb csökkentése érdekében intézkedjenek az egészségügyi rendszerekben képzett és ténylegesen alkalmazott egészségügyi személyzet számának növelése érdekében;

| 21. | hangsúlyozza, hogy következetességre és olyan, közös megközelítésre van szükség, amely magában foglalja az ENSZ politikai nyilatkozatát és az Európai Tanács és az Európai Bizottság folyamatban lévő intézkedéseit, azaz a krónikus betegségekkel kapcsolatban igényelt gondolkodási folyamatot is; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy következetességre és olyan, közös megközelítésre van szükség, amely magában foglalja az ENSZ politikai nyilatkozatát és az Európai Tanács és az Európai Bizottság folyamatban lévő intézkedéseit, azaz a krónikus betegségekkel kapcsolatban igényelt gondolkodási folyamatot is;

| 22. | kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg és értékelje az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) hatásköre kiterjesztésének lehetőségét, hogy az a nem fertőző betegségeket is magában foglalja, valamint fontolja meg a Központ a nem fertőző betegségekre irányuló adatok gyűjtésére, illetve az ilyen betegségekre vonatkozó ajánlások kidolgozására szolgáló központként való használatát, ezáltal a politikaformálók, kutatók és orvosok rendelkezésére bocsátva a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos legjobb, részletes gyakorlatokat, illetve bővebb ismereteket; |
| --- | --- |

22.

kéri a Bizottságot, hogy fontolja meg és értékelje az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (ECDC) hatásköre kiterjesztésének lehetőségét, hogy az a nem fertőző betegségeket is magában foglalja, valamint fontolja meg a Központ a nem fertőző betegségekre irányuló adatok gyűjtésére, illetve az ilyen betegségekre vonatkozó ajánlások kidolgozására szolgáló központként való használatát, ezáltal a politikaformálók, kutatók és orvosok rendelkezésére bocsátva a nem fertőző betegségekkel kapcsolatos legjobb, részletes gyakorlatokat, illetve bővebb ismereteket;

| 23. | hangsúlyozza, hogy prioritásokat kell megállapítani a központi adatgyűjtés tekintetében, olyan, összehasonlítható adatok kinyerése céljából, amelyek az EU egészében lehetővé teszik a hatékonyabb tervezést, valamint jobb ajánlások megfogalmazását; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy prioritásokat kell megállapítani a központi adatgyűjtés tekintetében, olyan, összehasonlítható adatok kinyerése céljából, amelyek az EU egészében lehetővé teszik a hatékonyabb tervezést, valamint jobb ajánlások megfogalmazását;

| 24. | kéri, hogy 2014-ig kerüljön sor az ENSZ politikai nyilatkozata végrehajtásának átfogó felülvizsgálatára; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy 2014-ig kerüljön sor az ENSZ politikai nyilatkozata végrehajtásának átfogó felülvizsgálatára;

| 25. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2011. szeptember 19-én és 20-án megrendezendő ENSZ-találkozón magas szintű küldöttség ismertesse az EU ambiciózus és összehangolt álláspontját; |
| --- | --- |

25.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2011. szeptember 19-én és 20-án megrendezendő ENSZ-találkozón magas szintű küldöttség ismertesse az EU ambiciózus és összehangolt álláspontját;

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió ENSZ-hez delegált nagykövetének, az ENSZ főtitkárának és a WHO főigazgatójának. |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/a Bizottság alelnökének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió ENSZ-hez delegált nagykövetének, az ENSZ főtitkárának és a WHO főigazgatójának.

---

(1)  http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241597418_eng.pdf

(2)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0004/77575/RC56_eres02.pdf

(3)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/265&Lang=E

(4)  http://www.un.org/en/ga/president/65/issues/moscow_declaration_en.pdf

(5)  http://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA64/A64_R11-en.pdf

(6)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/66/83&Lang=E

(7)  http://www.who.int/gard/publications/GARD%20Book%202007.pdf

(8)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/78608/E93618.pdf

(9)  http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/2011/asturiasdeclaration.php

(10)  http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0009/87462/E89567.pdf

(11)  HL C 250. E, 2007.10.25., 93. o.

(12)  HL C 8. E, 2010.1.14., 97. o.

(13)  HL C 175. E, 2008.7.10., 561. o.

(14)  HL C 247. E, 2009.10.15., 11. o.

(15)  HL C 296. E, 2006.12.6., 273. o.

(16)  HL C 295. E, 2009.12.4., 83. o.

(17)  HL L 242., 2002.9.10., 1. o.

(18)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2010)0400.

(19)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0081.

(20)  HL C 81. E, 2011.3.15., 95. o.

(21)  HL C 81. E, 2011.3.15., 115. o.

(22)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2004:213:0008:0024:EN:PDF

(23)  www.consilium.europa.eu/uedocs/NewsWord/en/lsa/80729.doc

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:301:0003:0013:en:PDF

(25)  http://cordis.europa.eu/documents/documentlibrary/90798681EN6.pdf

(26)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/118282.pdf

(27)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/122395.pdf

(28)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/114352.pdf

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/137 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/137

---

2011. szeptember 15., csütörtökAz ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára vonatkozó uniós politikai megközelítés

P7_TA(2011)0391

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítésről

2013/C 51 E/21

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítésről szóló, 2011. április 6-i COM(2011)0180 végleges bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ITU 2012. évi rádió-távközlési világkonferenciájára (WRC-12) vonatkozó európai uniós politikai megközelítésről szóló, 2011. április 6-i COM(2011)0180 végleges bizottsági közleményre,

| — | tekintettel az ITU WRC-12 napirendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ITU WRC-12 napirendjére,

| — | tekintettel az Európa 2020 stratégiában felvázolt európai digitális menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa 2020 stratégiában felvázolt európai digitális menetrendre,

| — | tekintettel a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) WRC-12-vel kapcsolatos közös politikai célkitűzésekről kiadott véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rádiófrekvencia-politikával foglalkozó csoport (RSPG) WRC-12-vel kapcsolatos közös politikai célkitűzésekről kiadott véleményére,

| — | tekintettel a rádióspektrum-politikai programmal (RSPP) kapcsolatban 2011. május 11-én elfogadott álláspontjára (Hökmark-jelentés) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rádióspektrum-politikai programmal (RSPP) kapcsolatban 2011. május 11-én elfogadott álláspontjára (Hökmark-jelentés) (1),

| — | tekintettel a Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács 2011. május 27-én tartott ülésén a rádió-távközlési világkonferenciáról (WRC-12) elfogadott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési, Távközlési és Energiaügyi Tanács 2011. május 27-én tartott ülésén a rádió-távközlési világkonferenciáról (WRC-12) elfogadott következtetésekre,

| — | tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK irányelv 8a. cikkének (4) és 9. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK irányelv módosításáról szóló, 2009. november 25-i 2009/140/EK irányelv 8a. cikkének (4) és 9. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a 2012. évi konferencia az ITU rádiószabályzata módosításainak elfogadásával zárul; |
| --- | --- |

A.

mivel a 2012. évi konferencia az ITU rádiószabályzata módosításainak elfogadásával zárul;

| B. | mivel az EU tagállamainak gondoskodniuk kell arról, hogy azok a nemzetközi megállapodások, amelyeknek az ITU keretein belül részes felei, összhangban álljanak a hatályos uniós jogszabályokkal, és különösen az elektronikus hírközlés uniós szabályozási keretének vonatkozó szabályaival és elveivel; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU tagállamainak gondoskodniuk kell arról, hogy azok a nemzetközi megállapodások, amelyeknek az ITU keretein belül részes felei, összhangban álljanak a hatályos uniós jogszabályokkal, és különösen az elektronikus hírközlés uniós szabályozási keretének vonatkozó szabályaival és elveivel;

| C. | mivel a spektrum szűkös közös erőforrás, amely egyre több ágazat számára nélkülözhetetlen; |
| --- | --- |

C.

mivel a spektrum szűkös közös erőforrás, amely egyre több ágazat számára nélkülözhetetlen;

| D. | mivel, amint azt az európai digitális menetrend is hangsúlyozza, a vezeték nélküli széles sávú és kommunikációs szolgáltatások különösen előmozdítják a növekedést és Európa világszintű versenyképességét; |
| --- | --- |

D.

mivel, amint azt az európai digitális menetrend is hangsúlyozza, a vezeték nélküli széles sávú és kommunikációs szolgáltatások különösen előmozdítják a növekedést és Európa világszintű versenyképességét;

| E. | mivel Európa csak akkor tudja teljes mértékben kiaknázni a digitális gazdaság adta lehetőségeket, ha jól működő, páneurópai szinten egyenlő feltételeket nyújtó belső digitális piacot épít ki; |
| --- | --- |

E.

mivel Európa csak akkor tudja teljes mértékben kiaknázni a digitális gazdaság adta lehetőségeket, ha jól működő, páneurópai szinten egyenlő feltételeket nyújtó belső digitális piacot épít ki;

| F. | mivel további spektrum globális és európai szinten történő harmonizált felszabadítása fontos lépés lehet a mobilhálózatok kapacitásbeli problémáinak enyhítése, valamint új szolgáltatások és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel további spektrum globális és európai szinten történő harmonizált felszabadítása fontos lépés lehet a mobilhálózatok kapacitásbeli problémáinak enyhítése, valamint új szolgáltatások és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében;

| G. | mivel a konferencia egyik kiemelt napirendi pontja a rádióspektrum rendelkezésre állásához és különösen a 800MHz-es sáv digitális hozadékához kapcsolódik; |
| --- | --- |

G.

mivel a konferencia egyik kiemelt napirendi pontja a rádióspektrum rendelkezésre állásához és különösen a 800MHz-es sáv digitális hozadékához kapcsolódik;

| H. | mivel több más napirendi pont is kapcsolódik az EU politikáihoz (információs társadalom, közlekedés, űrpolitika, Galileo, belső piac, környezetvédelem, audiovizuális politika, kutatás stb.); |
| --- | --- |

H.

mivel több más napirendi pont is kapcsolódik az EU politikáihoz (információs társadalom, közlekedés, űrpolitika, Galileo, belső piac, környezetvédelem, audiovizuális politika, kutatás stb.);

| I. | mivel minden világkonferencián meghatározásra kerül a következő konferencia napirendje; |
| --- | --- |

I.

mivel minden világkonferencián meghatározásra kerül a következő konferencia napirendje;

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét és egyetért az abban nyújtott elemzéssel, mely szerint a világkonferencia jelentős hatást gyakorol az uniós politikákra; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét és egyetért az abban nyújtott elemzéssel, mely szerint a világkonferencia jelentős hatást gyakorol az uniós politikákra;

| 2. | úgy véli, hogy a többoldalú tárgyalásokon az EU-nak egységesen kell fellépnie a spektrumhasználat terén történő hatékony érdekérvényesítés, valamint globális szinergiák és a méretgazdaságosság kialakítása érdekében; ezért határozottan ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák e politikai célokat, a világkonferencián aktívan álljanak ki mellettük, és mozdítsák elő megvalósulásukat; úgy véli továbbá, hogy amíg a Bizottság nem jogosult az ITU-ban az EU nevében fellépni, a tagállamoknak és a Bizottságnak egységesen egy közös, a rádióspektrum-politikai program alapján kidolgozott uniós álláspontot kell kialakítaniuk; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a többoldalú tárgyalásokon az EU-nak egységesen kell fellépnie a spektrumhasználat terén történő hatékony érdekérvényesítés, valamint globális szinergiák és a méretgazdaságosság kialakítása érdekében; ezért határozottan ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák e politikai célokat, a világkonferencián aktívan álljanak ki mellettük, és mozdítsák elő megvalósulásukat; úgy véli továbbá, hogy amíg a Bizottság nem jogosult az ITU-ban az EU nevében fellépni, a tagállamoknak és a Bizottságnak egységesen egy közös, a rádióspektrum-politikai program alapján kidolgozott uniós álláspontot kell kialakítaniuk;

| 3. | felhívja a figyelmet a konferencia 25 különálló napirendi pontjára és azok uniós politikákra és célkitűzésekre gyakorolt lehetséges hatásaira; |
| --- | --- |

3.

felhívja a figyelmet a konferencia 25 különálló napirendi pontjára és azok uniós politikákra és célkitűzésekre gyakorolt lehetséges hatásaira;

| 4. | kéri a tagállamokat, hogy védelmezzék e célokat, és ellenezzék az ITA rádiószabályzatának minden olyan módosítását, amely érintené annak hatáskörét vagy lényegét; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az Európai Unióról szóló szerződés és a közösségi vívmányok elveinek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

4.

kéri a tagállamokat, hogy védelmezzék e célokat, és ellenezzék az ITA rádiószabályzatának minden olyan módosítását, amely érintené annak hatáskörét vagy lényegét; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa az Európai Unióról szóló szerződés és a közösségi vívmányok elveinek tiszteletben tartását;

| 5. | úgy véli, hogy a Bizottságnak technikai és politikai támogatást kell nyújtania a tagállamok részére a harmadik országokkal folytatott két- és többoldalú tárgyalásaik során, és együtt kell működnie a tagállamokkal a – különösen a szomszédos harmadik országokkal kötött – nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalásokon, ahol az eltérő spektrumiosztási tervek miatt interferenciák léphetnek fel; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy a Bizottságnak technikai és politikai támogatást kell nyújtania a tagállamok részére a harmadik országokkal folytatott két- és többoldalú tárgyalásaik során, és együtt kell működnie a tagállamokkal a – különösen a szomszédos harmadik országokkal kötött – nemzetközi megállapodásokról szóló tárgyalásokon, ahol az eltérő spektrumiosztási tervek miatt interferenciák léphetnek fel;

| 6. | emlékeztet a rádióspektrum-politikai programmal kapcsolatos álláspontjára, és arra, hogy – különös tekintettel az ITU saját tanulmányára az „IMT-Advanced” technológia követelményeiről – az uniós politikai célok támogatása és a mobil adatforgalom iránti növekvő igény lehető legteljesebb kielégítése érdekében 2015-re elegendő és megfelelő, összesen legalább 1 200 MHz-et elérő spektrumot kell biztosítani a mobil adatforgalomnak; újra hangsúlyozza, hogy az új intézkedéseknek átláthatóknak kell lenniük, továbbá nem torzíthatják a versenyt vagy hozhatják hátrányos helyzetbe a távközlési piacra belépő új szereplőket; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet a rádióspektrum-politikai programmal kapcsolatos álláspontjára, és arra, hogy – különös tekintettel az ITU saját tanulmányára az „IMT-Advanced” technológia követelményeiről – az uniós politikai célok támogatása és a mobil adatforgalom iránti növekvő igény lehető legteljesebb kielégítése érdekében 2015-re elegendő és megfelelő, összesen legalább 1 200 MHz-et elérő spektrumot kell biztosítani a mobil adatforgalomnak; újra hangsúlyozza, hogy az új intézkedéseknek átláthatóknak kell lenniük, továbbá nem torzíthatják a versenyt vagy hozhatják hátrányos helyzetbe a távközlési piacra belépő új szereplőket;

| 7. | sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a Bizottságot azon szándékában, hogy ezt a fontos kérdést felvetesse a 2016-ban esedékes következő világkonferencia napirendjére; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az EU-nak kimutatást kell készítenie jelenlegi spektrumhasználatáról, valamint e kimutatás hasznosságára, melyet a rádióspektrum-politikai program is hangsúlyoz; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a tagállamokat, hogy támogassák a Bizottságot azon szándékában, hogy ezt a fontos kérdést felvetesse a 2016-ban esedékes következő világkonferencia napirendjére; e tekintetben emlékeztet arra, hogy az EU-nak kimutatást kell készítenie jelenlegi spektrumhasználatáról, valamint e kimutatás hasznosságára, melyet a rádióspektrum-politikai program is hangsúlyoz;

| 8. | újra kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az ITU következtetései alapján dolgozzanak ki nagyra törő harmonizációs menetrendet, és kéri a Bizottságot a további spektrumsáv felszabadítására irányuló igény felmérésére és felülvizsgálatára, figyelembe véve a spektrumtechnológiák fejlődését, az új szolgáltatásokkal kapcsolatos piaci tapasztalatokat, a földi rádiós és televíziós műsorszórás lehetséges jövőbeli szükségleteit, valamint a vezeték nélküli széles sávú adatforgalmazásra alkalmas egyéb sávokban a spektrum hiányát annak érdekében, hogy e további spektrum szabaddá tétele – a szükséges döntések meghozatala függvényében – 2012-re vagy 2016-ra lehetővé váljon; |
| --- | --- |

8.

újra kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az ITU következtetései alapján dolgozzanak ki nagyra törő harmonizációs menetrendet, és kéri a Bizottságot a további spektrumsáv felszabadítására irányuló igény felmérésére és felülvizsgálatára, figyelembe véve a spektrumtechnológiák fejlődését, az új szolgáltatásokkal kapcsolatos piaci tapasztalatokat, a földi rádiós és televíziós műsorszórás lehetséges jövőbeli szükségleteit, valamint a vezeték nélküli széles sávú adatforgalmazásra alkalmas egyéb sávokban a spektrum hiányát annak érdekében, hogy e további spektrum szabaddá tétele – a szükséges döntések meghozatala függvényében – 2012-re vagy 2016-ra lehetővé váljon;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások jelentős mértékben előmozdítják a gazdaság talpra állását és a növekedést; a mind kapacitás, mind lefedettség tekintetében növekvő fogyasztói igények kielégítésére megfelelő mennyiségű és hatékonyan kezelt spektrumra van szükség; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a vezeték nélküli szélessávú szolgáltatások jelentős mértékben előmozdítják a gazdaság talpra állását és a növekedést; a mind kapacitás, mind lefedettség tekintetében növekvő fogyasztói igények kielégítésére megfelelő mennyiségű és hatékonyan kezelt spektrumra van szükség;

| 10. | úgy véli, hogy az EU-nak erősebb formális pozícióra kell szert tennie az ITU-ban, amennyiben nagyobb befolyást kíván szerezni a spektrumpolitika terén, ezért határozottan támogatja az EU státuszának felülvizsgálatát az ITU 2014-ben esedékes tisztújító konferenciáján (ITU PP); |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy az EU-nak erősebb formális pozícióra kell szert tennie az ITU-ban, amennyiben nagyobb befolyást kíván szerezni a spektrumpolitika terén, ezért határozottan támogatja az EU státuszának felülvizsgálatát az ITU 2014-ben esedékes tisztújító konferenciáján (ITU PP);

| 11. | hangsúlyozza a tagállamok közötti együttműködés és koordináció fontosságát, hogy az EU teljes mértékben kiaknázhassa a rádióspektrum-technológiák terén rendelkezésre álló innovációs lehetőségekben rejlő potenciált; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a tagállamok közötti együttműködés és koordináció fontosságát, hogy az EU teljes mértékben kiaknázhassa a rádióspektrum-technológiák terén rendelkezésre álló innovációs lehetőségekben rejlő potenciált;

| 12. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU élen járjon a rádióspektrum-technológia terén, példát mutatva a világnak a bevált gyakorlatok és a kohézió tekintetében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU élen járjon a rádióspektrum-technológia terén, példát mutatva a világnak a bevált gyakorlatok és a kohézió tekintetében;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a rádióspektrumot használó készülékek sebezhetőek az informatikai támadásokkal szemben, és globális szinten összehangolt megközelítésre van szükség a kiberbiztonság megerősítése érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a rádióspektrumot használó készülékek sebezhetőek az informatikai támadásokkal szemben, és globális szinten összehangolt megközelítésre van szükség a kiberbiztonság megerősítése érdekében;

| 14. | kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a 2012-es világkonferencia eredményeiről és az elért előrelépésekről; |
| --- | --- |

14.

kéri a Bizottságot, hogy számoljon be a 2012-es világkonferencia eredményeiről és az elért előrelépésekről;

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

15.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0220.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/140 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/140

---

2011. szeptember 15., csütörtökFehéroroszország: Alesz Bjalacki, emberi jogi aktivista letartóztatása

P7_TA(2011)0392

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Fehéroroszországról: Alesz Bjaljacki emberi jogvédő letartóztatásáról

2013/C 51 E/22

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. május 12-i (1), 2011. március 10-i (2), 2011. január 20-i (3) és 2009. december 17-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2011. május 12-i (1), 2011. március 10-i (2), 2011. január 20-i (3) és 2009. december 17-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i, 3 101. ülésén Fehéroroszországról elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i, 3 101. ülésén Fehéroroszországról elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az 1948-ben készült Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. decemberi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-ben készült Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. decemberi nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács Nemzetközi Nem-kormányzati Szervek Konferenciája által 2011. június 22-én a Fehérorosz Köztársaságban az egyesülés szabadságáról elfogadott állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Nemzetközi Nem-kormányzati Szervek Konferenciája által 2011. június 22-én a Fehérorosz Köztársaságban az egyesülés szabadságáról elfogadott állásfoglalásra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. június 17-én elfogadott határozatra, amely elítéli a fehéroroszországi elnökválasztások előtti, közbeni és utáni emberi jogi visszaéléseket, és felhívja a fehérorosz kormányt, hogy vessen véget az ellenzéki vezetők „üldözésének”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által 2011. június 17-én elfogadott határozatra, amely elítéli a fehéroroszországi elnökválasztások előtti, közbeni és utáni emberi jogi visszaéléseket, és felhívja a fehérorosz kormányt, hogy vessen véget az ellenzéki vezetők „üldözésének”,

| — | tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által Alesz Bjaljacki letartóztatásával kapcsolatban, 2011. augusztus 5-én tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton által Alesz Bjaljacki letartóztatásával kapcsolatban, 2011. augusztus 5-én tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel Fehéroroszország nemzetközi kötelezettségvállalások értelmében köteles betartani a nemzetközi jog elveit és az alapvető értékeket, így a demokráciát, a jogállamiságot, valamint tiszteletben kell tartania az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat, |
| --- | --- |

A.

mivel Fehéroroszország nemzetközi kötelezettségvállalások értelmében köteles betartani a nemzetközi jog elveit és az alapvető értékeket, így a demokráciát, a jogállamiságot, valamint tiszteletben kell tartania az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat,

| B. | mivel Alesz Bjaljacki emberi jogvédőt, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökét, az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének (FIDH) alelnökét a fehérorosz belügyminisztérium fogdájában való fogva tartását követően 2011. augusztus 4-én, Minszkben nagy értékre elkövetett adócsalás („különösen nagy értékre elkövetett csalás”) hivatalos vádjával letartóztatták és ellene a fehérorosz büntető törvénykönyv II. rész 243. cikke alapján, 2011. augusztus 12-én vádat emeltek; mivel büntetésként vagy öt évig terjedő „szabadságkorlátozásra” vagy hét évig terjedő börtönbüntetésre és vagyonának – többek között a „Vjaszna” tevékenységének helyet adó helyiségek – elkobzására számíthat, |
| --- | --- |

B.

mivel Alesz Bjaljacki emberi jogvédőt, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökét, az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének (FIDH) alelnökét a fehérorosz belügyminisztérium fogdájában való fogva tartását követően 2011. augusztus 4-én, Minszkben nagy értékre elkövetett adócsalás („különösen nagy értékre elkövetett csalás”) hivatalos vádjával letartóztatták és ellene a fehérorosz büntető törvénykönyv II. rész 243. cikke alapján, 2011. augusztus 12-én vádat emeltek; mivel büntetésként vagy öt évig terjedő „szabadságkorlátozásra” vagy hét évig terjedő börtönbüntetésre és vagyonának – többek között a „Vjaszna” tevékenységének helyet adó helyiségek – elkobzására számíthat,

| C. | mivel az Állambiztonsági Bizottság (KGB) és az Állami Ellenőrző Bizottság Pénzügyi Vizsgálati Osztálya Alesz Bjaljacki minszki magáningatlanját, rakovi otthonát és a „Vjaszna” minszki irodáját is feldúlták, és mivel számítógépét és egyéb anyagait lefoglalták, |
| --- | --- |

C.

mivel az Állambiztonsági Bizottság (KGB) és az Állami Ellenőrző Bizottság Pénzügyi Vizsgálati Osztálya Alesz Bjaljacki minszki magáningatlanját, rakovi otthonát és a „Vjaszna” minszki irodáját is feldúlták, és mivel számítógépét és egyéb anyagait lefoglalták,

| D. | mivel 2011. augusztus 16-án egy minszki kerületi bíró elutasította Alesz Bjaljacki ügyvédjének azon kérelmét, hogy óvadék ellenében bocsássák szabadon, és mivel ugyanazon a héten korábban Alesz Bjaljacki előzetes letartóztatásának idejét két hónapra meghosszabbították, |
| --- | --- |

D.

mivel 2011. augusztus 16-án egy minszki kerületi bíró elutasította Alesz Bjaljacki ügyvédjének azon kérelmét, hogy óvadék ellenében bocsássák szabadon, és mivel ugyanazon a héten korábban Alesz Bjaljacki előzetes letartóztatásának idejét két hónapra meghosszabbították,

| E. | mivel a letartóztatás azzal függ össze, hogy néhány uniós tagállam a fehérorosz hatóságok rendelkezésére bocsátotta Alesz Bjaljacki bankszámláinak adatait; mivel a fehérorosz hatóságok ezen információk beszerzéséhez egy, a jogsegélyről szóló kétoldalú megállapodás értelmében nemzetközi együttműködést vettek igénybe, kihasználva a pénzügyi tranzakciókról szóló nemzetközi eljárások és megállapodások – a terroristák és bűnözők felkutatását szolgáló – rendszerét annak érdekében, hogy teljes mértékben ellenőrzésük alatt tartsák a civil társadalmi, nem kormányzati szervezeteket és a fehérorosz demokratikus ellenzéket, valamint hogy a fehérorosz civil társadalomnak nyújtott uniós segítséget hitelétől megfosszák, |
| --- | --- |

E.

mivel a letartóztatás azzal függ össze, hogy néhány uniós tagállam a fehérorosz hatóságok rendelkezésére bocsátotta Alesz Bjaljacki bankszámláinak adatait; mivel a fehérorosz hatóságok ezen információk beszerzéséhez egy, a jogsegélyről szóló kétoldalú megállapodás értelmében nemzetközi együttműködést vettek igénybe, kihasználva a pénzügyi tranzakciókról szóló nemzetközi eljárások és megállapodások – a terroristák és bűnözők felkutatását szolgáló – rendszerét annak érdekében, hogy teljes mértékben ellenőrzésük alatt tartsák a civil társadalmi, nem kormányzati szervezeteket és a fehérorosz demokratikus ellenzéket, valamint hogy a fehérorosz civil társadalomnak nyújtott uniós segítséget hitelétől megfosszák,

| F. | mivel a fehérorosz adóhatóságok a Bjaljacki számláin lévő összegeket saját jövedelmeként értelmezték, és őt azok eltitkolásával vádolták meg, |
| --- | --- |

F.

mivel a fehérorosz adóhatóságok a Bjaljacki számláin lévő összegeket saját jövedelmeként értelmezték, és őt azok eltitkolásával vádolták meg,

| G. | mivel a fehérorosz hatóságok rendre megtagadják az ország szinte valamennyi emberi jogi szervezetének nemzeti szintű nyilvántartásba vételét (a „Vjaszna” nyilvántartásba vételét az elmúlt időben három ízben utasították el); mivel ennek következtében és amiatt, hogy a fehéroroszországi nem kormányzati szervezeteknek nyújtott külföldi támogatásokat – a Vjaszna esetében azokat az összegeket, amelyek révén segítséget nyújthatnak a 2010. decemberi elnökválasztások utáni, a fehérorosz rezsim által elkövetett tömeges megtorlások áldozatainak – a fehérorosz hatóságokkal engedélyeztetni kell, az emberi jogvédők kénytelenek szomszédos országokban számlákat nyitni azért, hogy a független civil társadalom képviselőinek tényleges segítséget tudjanak nyújtani, |
| --- | --- |

G.

mivel a fehérorosz hatóságok rendre megtagadják az ország szinte valamennyi emberi jogi szervezetének nemzeti szintű nyilvántartásba vételét (a „Vjaszna” nyilvántartásba vételét az elmúlt időben három ízben utasították el); mivel ennek következtében és amiatt, hogy a fehéroroszországi nem kormányzati szervezeteknek nyújtott külföldi támogatásokat – a Vjaszna esetében azokat az összegeket, amelyek révén segítséget nyújthatnak a 2010. decemberi elnökválasztások utáni, a fehérorosz rezsim által elkövetett tömeges megtorlások áldozatainak – a fehérorosz hatóságokkal engedélyeztetni kell, az emberi jogvédők kénytelenek szomszédos országokban számlákat nyitni azért, hogy a független civil társadalom képviselőinek tényleges segítséget tudjanak nyújtani,

| H. | mivel az emberi jogi jogvédők és aktivisták zaklatása rendszerszerű és nagy méreteket ölt; mivel a közelmúltban beszámolók érkeztek olyan emberi jogvédők, újságírók és aktivisták üldözéséről – többek között letartóztatásokról, fogva tartásokról, vallatásokról, bírságok kiszabásáról és nyomtatott anyagok elkobzásáról –, akik Alesz Bjaljacki szabadon bocsátásáért folytatnak kampányt; mivel az érintett személyek egyike, Viktar Sazonau jelenleg a bírósági tárgyalását várja, |
| --- | --- |

H.

mivel az emberi jogi jogvédők és aktivisták zaklatása rendszerszerű és nagy méreteket ölt; mivel a közelmúltban beszámolók érkeztek olyan emberi jogvédők, újságírók és aktivisták üldözéséről – többek között letartóztatásokról, fogva tartásokról, vallatásokról, bírságok kiszabásáról és nyomtatott anyagok elkobzásáról –, akik Alesz Bjaljacki szabadon bocsátásáért folytatnak kampányt; mivel az érintett személyek egyike, Viktar Sazonau jelenleg a bírósági tárgyalását várja,

| I. | mivel Alesz Bjaljacki ügye a civil társadalom és az emberi jogvédők elleni, a 2010. decemberi elnökválasztások után megkezdett és jelenleg is tartó, komoly méreteket öltő zaklatások része, amely Fehéroroszországban az emberi jogok, valamint a polgári és politikai szabadságjogok helyzetének drámai romlásához vezetett, |
| --- | --- |

I.

mivel Alesz Bjaljacki ügye a civil társadalom és az emberi jogvédők elleni, a 2010. decemberi elnökválasztások után megkezdett és jelenleg is tartó, komoly méreteket öltő zaklatások része, amely Fehéroroszországban az emberi jogok, valamint a polgári és politikai szabadságjogok helyzetének drámai romlásához vezetett,

| J. | mivel számtalan ellenzéki aktivistát, többek között volt elnökjelölteket, újságírókat és emberi jogvédőket vettek őrizetbe azzal az indokkal, hogy részt vettek a 2010. december 19-i választások utáni békés tüntetésen Minszkben, tömeges rendzavarás szervezésével vádolták meg őket, és indokolatlanul súlyos – akár hét évnyi – fegyház- vagy börtönbüntetésre ítélték őket; mivel a beszámolók szerint néhányukat fizikai és pszichés kínzásnak vetették alá, nem biztosították számukra a megfelelő jogi vagy orvosi segítséget, vagy komolyabb műtéti beavatkozás után megfelelő orvosi rehabilitáció nélkül visszaküldték őket a börtönbe, |
| --- | --- |

J.

mivel számtalan ellenzéki aktivistát, többek között volt elnökjelölteket, újságírókat és emberi jogvédőket vettek őrizetbe azzal az indokkal, hogy részt vettek a 2010. december 19-i választások utáni békés tüntetésen Minszkben, tömeges rendzavarás szervezésével vádolták meg őket, és indokolatlanul súlyos – akár hét évnyi – fegyház- vagy börtönbüntetésre ítélték őket; mivel a beszámolók szerint néhányukat fizikai és pszichés kínzásnak vetették alá, nem biztosították számukra a megfelelő jogi vagy orvosi segítséget, vagy komolyabb műtéti beavatkozás után megfelelő orvosi rehabilitáció nélkül visszaküldték őket a börtönbe,

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a fehéroroszországi emberi jogi jogvédők helyzetének romlása miatt; határozottan elítéli Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökének közelmúltbeli letartóztatását és az ellene szóló vádakat, valamint azt, hogy a fehérorosz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezéshez és a véleménynyilvánításhoz való alapvető jogot; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalmának ad hangot a fehéroroszországi emberi jogi jogvédők helyzetének romlása miatt; határozottan elítéli Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elnökének közelmúltbeli letartóztatását és az ellene szóló vádakat, valamint azt, hogy a fehérorosz hatóságok nem tartják tiszteletben a gyülekezéshez és a véleménynyilvánításhoz való alapvető jogot;

| 2. | fájlalja, hogy a fehérorosz hatóságok rendre megtagadják az országban tevékenykedő, független emberi jogi szervezetek jogszerűségének elismerését, amivel – a civil társadalom tevékenységének elhallgattatását célzó, elnyomó törvények bevezetése, majd az emberi jogvédők büntetőjogi szankciókkal való megfélemlítése révén – ellehetetlenítik működésüket; |
| --- | --- |

2.

fájlalja, hogy a fehérorosz hatóságok rendre megtagadják az országban tevékenykedő, független emberi jogi szervezetek jogszerűségének elismerését, amivel – a civil társadalom tevékenységének elhallgattatását célzó, elnyomó törvények bevezetése, majd az emberi jogvédők büntetőjogi szankciókkal való megfélemlítése révén – ellehetetlenítik működésüket;

| 3. | ezzel összefüggésben és a 2010. decemberi elnökválasztások utáni, a fehérorosz civil társadalom elleni, példa nélkül álló, kemény fellépésre való tekintettel úgy véli, hogy az Alesz Bjaljacki elleni büntetőügy politikai indíttatású, és célja emberi jogvédőként végzett jogszerű tevékenységének megakadályozása; |
| --- | --- |

3.

ezzel összefüggésben és a 2010. decemberi elnökválasztások utáni, a fehérorosz civil társadalom elleni, példa nélkül álló, kemény fellépésre való tekintettel úgy véli, hogy az Alesz Bjaljacki elleni büntetőügy politikai indíttatású, és célja emberi jogvédőként végzett jogszerű tevékenységének megakadályozása;

| 4. | kéri, hogy Alesz Bjaljackit haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák el az őrizetből, szüntessék meg az ellene folytatott vizsgálatot és ejtsék az ellene szóló vádakat; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy Alesz Bjaljackit haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák el az őrizetből, szüntessék meg az ellene folytatott vizsgálatot és ejtsék az ellene szóló vádakat;

| 5. | elítéli a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elleni fellépést, és sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy vessenek véget az Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” és alkalmazottai, valamint az ország valamennyi más emberi jogvédője és civil társadalmi szervezete elleni mindennemű zaklatásnak, továbbá tartsák tiszteletben a jogállamiságot; |
| --- | --- |

5.

elítéli a „Vjaszna” Emberi Jogi Központ elleni fellépést, és sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy vessenek véget az Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” és alkalmazottai, valamint az ország valamennyi más emberi jogvédője és civil társadalmi szervezete elleni mindennemű zaklatásnak, továbbá tartsák tiszteletben a jogállamiságot;

| 6. | felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül a fehérorosz büntető törvénykönyv 193-1. cikkét, amely tiltja a be nem jegyzett nyilvános egyesületek tevékenységeinek szervezését és az azokban való részvételt, mivel e rendelkezés ellentétes az egyesülés szabadságára vonatkozó nemzetközi normákkal, és a Fehéroroszország által az EBESZ és az ENSZ keretében vállalt kötelezettségek megszegésének minősül; |
| --- | --- |

6.

felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül a fehérorosz büntető törvénykönyv 193-1. cikkét, amely tiltja a be nem jegyzett nyilvános egyesületek tevékenységeinek szervezését és az azokban való részvételt, mivel e rendelkezés ellentétes az egyesülés szabadságára vonatkozó nemzetközi normákkal, és a Fehéroroszország által az EBESZ és az ENSZ keretében vállalt kötelezettségek megszegésének minősül;

| 7. | hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok és Fehéroroszország közötti jogsegélyt nem szabad a politikai üldözés és elnyomás eszközéül használni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok és Fehéroroszország közötti jogsegélyt nem szabad a politikai üldözés és elnyomás eszközéül használni;

| 8. | fájlalja, hogy a fehérorosz hatóságok szándékosan kihasználják a fehérorosz jogot, valamint a kétoldalú és nemzetközi mechanizmusokat, és azokkal visszaélnek; |
| --- | --- |

8.

fájlalja, hogy a fehérorosz hatóságok szándékosan kihasználják a fehérorosz jogot, valamint a kétoldalú és nemzetközi mechanizmusokat, és azokkal visszaélnek;

| 9. | felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy tegyenek eleget az ENSZ emberi jogvédőkről szóló nyilatkozatában foglalt valamennyi rendelkezésnek, és biztosítsák, hogy a demokratikus elveket, az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat minden körülmények között tiszteletben tartsák, összhangban az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Fehéroroszország által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel; |
| --- | --- |

9.

felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy tegyenek eleget az ENSZ emberi jogvédőkről szóló nyilatkozatában foglalt valamennyi rendelkezésnek, és biztosítsák, hogy a demokratikus elveket, az emberi jogokat és alapvető szabadságjogokat minden körülmények között tiszteletben tartsák, összhangban az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Fehéroroszország által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel;

| 10. | sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy vizsgálják felül a fehérorosz jogot, különösen az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan, annak érdekében, hogy összhangba hozzák a nemzetközi normákkal, és mindeközben tartózkodjanak a joggal való mindennemű újabb visszaéléstől; |
| --- | --- |

10.

sürgeti a fehérorosz hatóságokat, hogy vizsgálják felül a fehérorosz jogot, különösen az egyesülés és a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan, annak érdekében, hogy összhangba hozzák a nemzetközi normákkal, és mindeközben tartózkodjanak a joggal való mindennemű újabb visszaéléstől;

| 11. | felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a főképviselőt, hogy gyakoroljanak nagyobb nyomást a fehérorosz hatóságokra, és terjesszék ki a vízumtilalmi és a vagyonbefagyasztási listát azokra a személyekre, akik Alesz Bjaljacki letartóztatásában és bíróság elé állításában részt vették; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Tanácsot, a Bizottságot és a főképviselőt, hogy gyakoroljanak nagyobb nyomást a fehérorosz hatóságokra, és terjesszék ki a vízumtilalmi és a vagyonbefagyasztási listát azokra a személyekre, akik Alesz Bjaljacki letartóztatásában és bíróság elé állításában részt vették;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a fehérorosz ellenzék és civil társadalom folyamatos, példa nélkül álló elnyomására való tekintettel az EU-nak támogatnia kell a fehéroroszországi demokráciaépítést, és új módokat kell találnia a fehérorosz civil társadalom és a független média segítésére a nyilvánosság tudatosságának növelésében; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a fehérorosz ellenzék és civil társadalom folyamatos, példa nélkül álló elnyomására való tekintettel az EU-nak támogatnia kell a fehéroroszországi demokráciaépítést, és új módokat kell találnia a fehérorosz civil társadalom és a független média segítésére a nyilvánosság tudatosságának növelésében;

| 13. | felhívja a 2011. szeptember 28–29-én, Varsóban megrendezendő, a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozó résztvevőit, hogy foglalkozzanak aktívabban a fehérorosz demokratikus ellenzékkel és a civil társadalmi szervezetekkel, és növeljék a számukra nyújtott támogatást annak érdekében, hogy ösztönözzék őket és megerősítsék a demokrácia biztosítására irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

13.

felhívja a 2011. szeptember 28–29-én, Varsóban megrendezendő, a keleti partnerséggel foglalkozó csúcstalálkozó résztvevőit, hogy foglalkozzanak aktívabban a fehérorosz demokratikus ellenzékkel és a civil társadalmi szervezetekkel, és növeljék a számukra nyújtott támogatást annak érdekében, hogy ösztönözzék őket és megerősítsék a demokrácia biztosítására irányuló erőfeszítéseiket;

| 14. | felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy valamennyi politikai fogoly számára biztosítsák a megfelelő jogi és orvosi segítséget, valamint haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák őket szabadon, ejtve az ellenük szóló valamennyi vádat, és teljes körűen helyreállítva polgári jogaikat; |
| --- | --- |

14.

felhívja a fehérorosz hatóságokat, hogy valamennyi politikai fogoly számára biztosítsák a megfelelő jogi és orvosi segítséget, valamint haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák őket szabadon, ejtve az ellenük szóló valamennyi vádat, és teljes körűen helyreállítva polgári jogaikat;

| 15. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak a Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez kell kötnie, és attól kell függővé tennie, hogy Fehéroroszország elkötelezi-e magát a demokratikus normák, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a fehérorosz kormány által is aláírt, a keleti partnerséggel foglalkozó, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak a Fehéroroszországgal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez kell kötnie, és attól kell függővé tennie, hogy Fehéroroszország elkötelezi-e magát a demokratikus normák, az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a fehérorosz kormány által is aláírt, a keleti partnerséggel foglalkozó, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint Fehéroroszország kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint Fehéroroszország kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0244.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0099.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0022.

(4)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/143 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/143

---

2011. szeptember 15., csütörtökSzudán: a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban kialakult helyzet

P7_TA(2011)0393

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Szudánról: a Dél-Kordofánban kialakult helyzet, és a Kék-Nílus államban kitört harcok

2013/C 51 E/23

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 2005. január 9-én aláírt átfogó békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. január 9-én aláírt átfogó békemegállapodásra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió 2011. január 31-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió 2011. január 31-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és tagállamai Dél-szudáni Köztársaság függetlenségéről szóló, 2011. július 9-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és tagállamai Dél-szudáni Köztársaság függetlenségéről szóló, 2011. július 9-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Kék-Nílus államban kitört harcokról szóló, 2011. szeptember 6-i, valamint a Dél-Kordofánban kialakult helyzetről szóló, 2011. augusztus 26-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az Európai Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője Kék-Nílus államban kitört harcokról szóló, 2011. szeptember 6-i, valamint a Dél-Kordofánban kialakult helyzetről szóló, 2011. augusztus 26-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i következtetéseire,

| — | tekintettel Georgieva biztosnak a humanitárius segélyek Dél-Kordofánba jutásáról szóló, 2011. augusztus 26-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Georgieva biztosnak a humanitárius segélyek Dél-Kordofánba jutásáról szóló, 2011. augusztus 26-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel Jerzy Buzek, az Európai Parlament elnöke Abyeiben és Dél-Kordofánban kialakult helyzetről szóló, 2011. június 21-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jerzy Buzek, az Európai Parlament elnöke Abyeiben és Dél-Kordofánban kialakult helyzetről szóló, 2011. június 21-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által tett, a határellenőrzést támogató misszióval kapcsolatban a szudáni és a dél-szudáni kormányok között létrejött megállapodásról szóló, 2011. augusztus 20-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által tett, a határellenőrzést támogató misszióval kapcsolatban a szudáni és a dél-szudáni kormányok között létrejött megállapodásról szóló, 2011. augusztus 20-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jog 2011. június 5. és június 30. között Dél-Kordofánban bekövetkezett többszöri megsértéséről szóló, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített 2011. augusztusi előzetes jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jog 2011. június 5. és június 30. között Dél-Kordofánban bekövetkezett többszöri megsértéséről szóló, az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala által készített 2011. augusztusi előzetes jelentésre,

| — | tekintettel a Kék-Nílus és Dél-Kordofán államokban megvalósítandó politikai és biztonsági elrendezésről szóló, 2011. június 28-án aláírt keretmegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kék-Nílus és Dél-Kordofán államokban megvalósítandó politikai és biztonsági elrendezésről szóló, 2011. június 28-án aláírt keretmegállapodásra,

| — | tekintettel Ban Ki-Moon ENSZ-főtitkár 2011. szeptember 2-i nyilatkozatára, amelyben a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban zajló harcok lezárását sürgette, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki-Moon ENSZ-főtitkár 2011. szeptember 2-i nyilatkozatára, amelyben a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban zajló harcok lezárását sürgette,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel a dél-kordofáni helyzet továbbra is feszült, tekintettel arra, hogy a szudáni fegyveres erők és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Észak (SPLM/N) között továbbra is folynak a harcok, és Kék-Nílus államban is kiújultak az összecsapások; |
| --- | --- |

A.

mivel a dél-kordofáni helyzet továbbra is feszült, tekintettel arra, hogy a szudáni fegyveres erők és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom/Észak (SPLM/N) között továbbra is folynak a harcok, és Kék-Nílus államban is kiújultak az összecsapások;

| B. | mivel a szudáni fegyveres erők és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom között Dél-Kordofánban zajló fegyveres konfliktus következtében emberek ezrei vesztették életüket és kényszerültek arra, hogy a szomszédos államokba meneküljenek; |
| --- | --- |

B.

mivel a szudáni fegyveres erők és a Szudáni Népi Felszabadító Mozgalom között Dél-Kordofánban zajló fegyveres konfliktus következtében emberek ezrei vesztették életüket és kényszerültek arra, hogy a szomszédos államokba meneküljenek;

| C. | mivel Bashir elnök 2011. augusztus 23-án egyoldalú tűzszünetet hirdetett Dél-Kordofánban, azonban azt is kijelentette, hogy külföldi szervezetek nem működhetnek a régióban; |
| --- | --- |

C.

mivel Bashir elnök 2011. augusztus 23-án egyoldalú tűzszünetet hirdetett Dél-Kordofánban, azonban azt is kijelentette, hogy külföldi szervezetek nem működhetnek a régióban;

| D. | mivel Bashir elnök 2011. szeptember 2-án bejelentette Kék-Nílus állam ideiglenes alkotmányának felfüggesztését, és szükségállapotot hirdetett, miután a térségben véres összecsapásokra került sor a szudáni fegyveres erők és a Dél-Szudánhoz közeli erők között, további ezreket kényszerítve a kivándorlásra; |
| --- | --- |

D.

mivel Bashir elnök 2011. szeptember 2-án bejelentette Kék-Nílus állam ideiglenes alkotmányának felfüggesztését, és szükségállapotot hirdetett, miután a térségben véres összecsapásokra került sor a szudáni fegyveres erők és a Dél-Szudánhoz közeli erők között, további ezreket kényszerítve a kivándorlásra;

| E. | mivel a civilek ellen Dél-Kordofánban elkövetett támadások során többek között célzott, rögtönítélő eljárás alapján történő vagy bírósági eljárás nélküli kivégzéseket hajtottak végre (főként az SPLM állítólagos támogatói ellen), önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat rendeltek el (melyek esetében aggodalmak merülnek fel arra vonatkozóan, hogy a fogva tartottakat megkínozzák vagy más embertelen és megalázó bánásmódban részesítik), tömeges házkutatásokat tartottak (állítólag a núba etnikumot célozva), erőszakos eltüntetéseket végeztek, templomokat romboltak le és fosztogattak; |
| --- | --- |

E.

mivel a civilek ellen Dél-Kordofánban elkövetett támadások során többek között célzott, rögtönítélő eljárás alapján történő vagy bírósági eljárás nélküli kivégzéseket hajtottak végre (főként az SPLM állítólagos támogatói ellen), önkényes letartóztatásokat és fogva tartásokat rendeltek el (melyek esetében aggodalmak merülnek fel arra vonatkozóan, hogy a fogva tartottakat megkínozzák vagy más embertelen és megalázó bánásmódban részesítik), tömeges házkutatásokat tartottak (állítólag a núba etnikumot célozva), erőszakos eltüntetéseket végeztek, templomokat romboltak le és fosztogattak;

| F. | mivel a becslések szerint a közelmúltbeli harcok mintegy 200 000 személyt kényszerítettek lakóhelye elhagyására vagy érintettek súlyosan, és ötezren léptek be Dél-Szudánba (Unity államba) a konfliktus elől menekülve; mivel ez a szám az elkövetkezendő hónapokban jelentős mértékben emelkedhet, hiszen a régióban tovább folytatódnak a harcok; |
| --- | --- |

F.

mivel a becslések szerint a közelmúltbeli harcok mintegy 200 000 személyt kényszerítettek lakóhelye elhagyására vagy érintettek súlyosan, és ötezren léptek be Dél-Szudánba (Unity államba) a konfliktus elől menekülve; mivel ez a szám az elkövetkezendő hónapokban jelentős mértékben emelkedhet, hiszen a régióban tovább folytatódnak a harcok;

| G. | mivel a tűzszünet ellenére a szudáni fegyveres erők válogatás nélkül bombáznak civilek lakta területeket a dél-kordofáni Núba-hegységben, és akadályozzák, hogy a segélyek eljussanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekhez; |
| --- | --- |

G.

mivel a tűzszünet ellenére a szudáni fegyveres erők válogatás nélkül bombáznak civilek lakta területeket a dél-kordofáni Núba-hegységben, és akadályozzák, hogy a segélyek eljussanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyekhez;

| H. | mivel a humanitárius szervezetek a konfliktus júniusi kitörése óta nem kaptak engedélyt arra, hogy Dél-Kordofánban dolgozzanak, a szükségletek felmérésére így még nem került sor; mivel a szudáni kormány visszautasította az ENSZ-békefenntartók arra irányuló kérését, hogy a déli terület függetlenné válását követően Dél-Kordofánban, Kék-Nílusban és Abyeiben maradhassanak; |
| --- | --- |

H.

mivel a humanitárius szervezetek a konfliktus júniusi kitörése óta nem kaptak engedélyt arra, hogy Dél-Kordofánban dolgozzanak, a szükségletek felmérésére így még nem került sor; mivel a szudáni kormány visszautasította az ENSZ-békefenntartók arra irányuló kérését, hogy a déli terület függetlenné válását követően Dél-Kordofánban, Kék-Nílusban és Abyeiben maradhassanak;

| I. | mivel jelentések szerint a dél-szudáni biztonsági erők beavatkoztak a humanitárius szervezetek munkájába, többek között járműveket vettek igénybe katonai célra, fizikai támadásokat hajtottak végre a humanitárius segítséget nyújtó személyek ellen, kifosztották nemzetközi szervezetek, köztük az ENSZ helyiségeit, mely szervezetek munkatársainak bejutását Dél-Kordofán sok részére megtiltották, és ezáltal megakadályozták, hogy vizsgálatokat végezzenek, és független helyszíni értékelést hajtsanak végre; |
| --- | --- |

I.

mivel jelentések szerint a dél-szudáni biztonsági erők beavatkoztak a humanitárius szervezetek munkájába, többek között járműveket vettek igénybe katonai célra, fizikai támadásokat hajtottak végre a humanitárius segítséget nyújtó személyek ellen, kifosztották nemzetközi szervezetek, köztük az ENSZ helyiségeit, mely szervezetek munkatársainak bejutását Dél-Kordofán sok részére megtiltották, és ezáltal megakadályozták, hogy vizsgálatokat végezzenek, és független helyszíni értékelést hajtsanak végre;

| J. | mivel a régió lakosságának jelentős része továbbra sem jut élelemhez, és a helyzet a konfliktus, a növekvő nyersanyagárak és az északkelet-afrikai éhezés következtében tovább súlyosbodott; |
| --- | --- |

J.

mivel a régió lakosságának jelentős része továbbra sem jut élelemhez, és a helyzet a konfliktus, a növekvő nyersanyagárak és az északkelet-afrikai éhezés következtében tovább súlyosbodott;

| K. | mivel a Bizottság 2011-ben 100 millió eurót bocsátott rendelkezésre, ebből 11 millió eurót az átmeneti területekre, a Dél-Szudánnal kapcsolatos nemzetközi felhívásnak ennek ellenére eddig csak 37 %-a került finanszírozásra; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság 2011-ben 100 millió eurót bocsátott rendelkezésre, ebből 11 millió eurót az átmeneti területekre, a Dél-Szudánnal kapcsolatos nemzetközi felhívásnak ennek ellenére eddig csak 37 %-a került finanszírozásra;

| L. | mivel kevés előrelépés történt az átfogó békemegállapodás arra vonatkozó elemeit tekintve, hogy megoldást találjanak a népszavazást követően az olajból származó bevételek elosztásával, a határok megállapításával, az állampolgársággal, az adósságok és az eszközök elosztásával, továbbá a dél-kordofáni, a kék-nílusi és az abyei népszavazásokkal kapcsolatos tárgyalásokra; |
| --- | --- |

L.

mivel kevés előrelépés történt az átfogó békemegállapodás arra vonatkozó elemeit tekintve, hogy megoldást találjanak a népszavazást követően az olajból származó bevételek elosztásával, a határok megállapításával, az állampolgársággal, az adósságok és az eszközök elosztásával, továbbá a dél-kordofáni, a kék-nílusi és az abyei népszavazásokkal kapcsolatos tárgyalásokra;

| M. | mivel a darfúri helyzet továbbra is súlyos aggodalmakra ad okot, minthogy az ENSZ darfúri missziója a Központi Rendőri Szolgálat által a belső menekültek számára fenntartott táborokban elkövetett zaklatásokról, emberrablásokról és általános biztonsági kockázatokról számol be; |
| --- | --- |

M.

mivel a darfúri helyzet továbbra is súlyos aggodalmakra ad okot, minthogy az ENSZ darfúri missziója a Központi Rendőri Szolgálat által a belső menekültek számára fenntartott táborokban elkövetett zaklatásokról, emberrablásokról és általános biztonsági kockázatokról számol be;

| 1. | sajnálatát fejezi ki a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban kioltott életek, az erőszak, az emberi jogok megsértése és a humanitárius segélyekhez való hozzáférés biztosításának hiánya miatt; mélységesen elítéli a szudáni fegyveres erők dél-kordofáni és kék-nílusi invázióját; arra sürget valamennyi felet, hogy fejezzék be a harcokat, és a 2011. június 28-i megállapodás alapján keressenek politikai megoldást; felszólít továbbá a Kék-Nílus állambeli szükségállapot feloldására; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki a Dél-Kordofán és Kék-Nílus államokban kioltott életek, az erőszak, az emberi jogok megsértése és a humanitárius segélyekhez való hozzáférés biztosításának hiánya miatt; mélységesen elítéli a szudáni fegyveres erők dél-kordofáni és kék-nílusi invázióját; arra sürget valamennyi felet, hogy fejezzék be a harcokat, és a 2011. június 28-i megállapodás alapján keressenek politikai megoldást; felszólít továbbá a Kék-Nílus állambeli szükségállapot feloldására;

| 2. | valamennyi felet emlékeztet a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeire; követeli különösen a rögtönítélő eljárás alapján történő vagy bírósági eljárás nélküli kivégzések, az önkényes letartóztatások és fogva tartások, a kínzások, az erőszakos eltüntetések és a fosztogatások befejezését; követeli továbbá, hogy Szudán vessen véget a válogatás nélküli légitámadásoknak, és hangsúlyozza, hogy az ENSZ által lefolytatott független vizsgálat keretében kell felelősségre vonni azokat, akik vélhetően erőszakos cselekedeteket követtek el; |
| --- | --- |

2.

valamennyi felet emlékeztet a nemzetközi humanitárius jog és emberi jogi jogszabályok tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeire; követeli különösen a rögtönítélő eljárás alapján történő vagy bírósági eljárás nélküli kivégzések, az önkényes letartóztatások és fogva tartások, a kínzások, az erőszakos eltüntetések és a fosztogatások befejezését; követeli továbbá, hogy Szudán vessen véget a válogatás nélküli légitámadásoknak, és hangsúlyozza, hogy az ENSZ által lefolytatott független vizsgálat keretében kell felelősségre vonni azokat, akik vélhetően erőszakos cselekedeteket követtek el;

| 3. | üdvözli az Afrikai Unió által kialkudott 2011. szeptember 8-i megállapodást, melyben a felek megegyeztek abban, hogy kivonják erőiket a vita tárgyát képező Abyei területéről; felszólítja Szudánt és Dél-Szudánt, hogy a 2005-ben aláírt átfogó békemegállapodás összes rendelkezését tartsák be a tartós béke előmozdítása, az emberek önrendelkezési jogának fenntartása, valamint a megállapított határok tiszteletben tartása érdekében, hogy ezáltal is elősegítsék a két ország közötti megbékélést; ismételten megerősíti az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy együttműködik Szudánnal és Dél-Szudánnal a demokratikus kormányzás előmozdítása és az emberi jogok valamennyi szudáni polgár esetében történő tiszteletben tartásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az Afrikai Unió által kialkudott 2011. szeptember 8-i megállapodást, melyben a felek megegyeztek abban, hogy kivonják erőiket a vita tárgyát képező Abyei területéről; felszólítja Szudánt és Dél-Szudánt, hogy a 2005-ben aláírt átfogó békemegállapodás összes rendelkezését tartsák be a tartós béke előmozdítása, az emberek önrendelkezési jogának fenntartása, valamint a megállapított határok tiszteletben tartása érdekében, hogy ezáltal is elősegítsék a két ország közötti megbékélést; ismételten megerősíti az EU arra irányuló kötelezettségvállalását, hogy együttműködik Szudánnal és Dél-Szudánnal a demokratikus kormányzás előmozdítása és az emberi jogok valamennyi szudáni polgár esetében történő tiszteletben tartásának elősegítése érdekében;

| 4. | követeli, hogy mindkét fél tegye lehetővé a humanitárius szervezetek számára megfélemlítés és erőszak nélkül a szükségben szenvedő személyekhez való azonnali, akadálytalan hozzáférést; határozottan hangsúlyozza, hogy a civileket és a humanitárius segélyszervezetben dolgozó személyeket meg kell védeni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kizárólag kormányzati ellenőrzés alatt álló szervek és helyi segélyszervezetek munkatársai nyújthatnak humanitárius segítséget, miközben az alapvető cikkek készletei egyre fogynak; |
| --- | --- |

4.

követeli, hogy mindkét fél tegye lehetővé a humanitárius szervezetek számára megfélemlítés és erőszak nélkül a szükségben szenvedő személyekhez való azonnali, akadálytalan hozzáférést; határozottan hangsúlyozza, hogy a civileket és a humanitárius segélyszervezetben dolgozó személyeket meg kell védeni; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kizárólag kormányzati ellenőrzés alatt álló szervek és helyi segélyszervezetek munkatársai nyújthatnak humanitárius segítséget, miközben az alapvető cikkek készletei egyre fogynak;

| 5. | aggodalmát fejezi ki azon jelentések miatt, melyek szerint a kormány megpróbálja rákényszeríteni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket arra, hogy olyan területekre térjenek vissza, ahol az életük és biztonságuk veszélyben van; felszólít a belső menekültek jogainak tiszteletben tartására; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki azon jelentések miatt, melyek szerint a kormány megpróbálja rákényszeríteni a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyeket arra, hogy olyan területekre térjenek vissza, ahol az életük és biztonságuk veszélyben van; felszólít a belső menekültek jogainak tiszteletben tartására;

| 6. | felszólítja a Bizottságot, az EU tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy tartsák tiszteletben a régió támogatására tett kötelezettségvállalásaikat, és különösen arra, hogy foglalkozzanak az élelmiszersegélyek, a vészhelyzeti szálláshelyek és a védelem tekintetében felmerülő súlyos hiányokkal; felhív az élelmezésbiztonsági helyzet szoros nyomon követésére, valamint arra, hogy hozzanak intézkedéseket, amennyiben a helyzet rosszabbodik; véleménye szerint további segítségnyújtásra lehet szükség a régióban kialakuló újabb kiterjedt humanitárius válság fenyegető veszélyének leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottságot, az EU tagállamait és a nemzetközi közösséget, hogy tartsák tiszteletben a régió támogatására tett kötelezettségvállalásaikat, és különösen arra, hogy foglalkozzanak az élelmiszersegélyek, a vészhelyzeti szálláshelyek és a védelem tekintetében felmerülő súlyos hiányokkal; felhív az élelmezésbiztonsági helyzet szoros nyomon követésére, valamint arra, hogy hozzanak intézkedéseket, amennyiben a helyzet rosszabbodik; véleménye szerint további segítségnyújtásra lehet szükség a régióban kialakuló újabb kiterjedt humanitárius válság fenyegető veszélyének leküzdése érdekében;

| 7. | hangsúlyozva az Afrikai Unió Thabo Mbeki vezette magas szintű végrehajtó bizottsága által tett erőfeszítések iránti támogatását, felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy az Arab Ligával együttműködve segítse elő az átfogó békemegállapodás részes felei közötti tárgyalásokat, és támogassa az ENSZ-főtitkár szudáni különmegbízottja erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozva az Afrikai Unió Thabo Mbeki vezette magas szintű végrehajtó bizottsága által tett erőfeszítések iránti támogatását, felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy az Arab Ligával együttműködve segítse elő az átfogó békemegállapodás részes felei közötti tárgyalásokat, és támogassa az ENSZ-főtitkár szudáni különmegbízottja erőfeszítéseit;

| 8. | mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentések szerint a régióban megnőtt a taposóaknák használatának gyakorisága; emlékeztet arra, hogy határozottan ellenzi a taposóaknák használat, és követeli, hogy azonnal vessenek véget e tevékenységnek; |
| --- | --- |

8.

mélységes aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy jelentések szerint a régióban megnőtt a taposóaknák használatának gyakorisága; emlékeztet arra, hogy határozottan ellenzi a taposóaknák használat, és követeli, hogy azonnal vessenek véget e tevékenységnek;

| 9. | felhívja az Afrikai Uniót, hogy mélyítse el a Nemzetközi Büntetőbírósággal folytatott együttműködését, az emberi jogok ismeretének és tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében szerte Afrikában; kéri, hogy vessenek véget annak, hogy a szudáni háború során elkövetett bűnök büntetlenül maradnak, és reméli, hogy Omar al-Bashir elnököt az igazságszolgáltatás és a jogállamiság szükségszerű helyreállításának keretében, valamint az áldozatoknak való igazságszolgáltatás érdekében hamarosan a hágai bíróság elé állítják; |
| --- | --- |

9.

felhívja az Afrikai Uniót, hogy mélyítse el a Nemzetközi Büntetőbírósággal folytatott együttműködését, az emberi jogok ismeretének és tiszteletben tartásának előmozdítása érdekében szerte Afrikában; kéri, hogy vessenek véget annak, hogy a szudáni háború során elkövetett bűnök büntetlenül maradnak, és reméli, hogy Omar al-Bashir elnököt az igazságszolgáltatás és a jogállamiság szükségszerű helyreállításának keretében, valamint az áldozatoknak való igazságszolgáltatás érdekében hamarosan a hágai bíróság elé állítják;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az EU dél-szudáni különmegbízottjának, Szudán kormányának, Dél-Szudán kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek és az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű bizottsága elnökének, az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az uniós tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az ENSZ Biztonsági Tanácsának és főtitkárának, az EU dél-szudáni különmegbízottjának, Szudán kormányának, Dél-Szudán kormányának, az Afrikai Unió intézményeinek és az Afrikai Unió Szudánnal foglalkozó magas szintű bizottsága elnökének, az AKCS–EU Parlamenti Közgyűlésnek, valamint az uniós tagállamok kormányainak.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/146 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/146

---

2011. szeptember 15., csütörtökEritrea: Dawit Isaak ügye

P7_TA(2011)0394

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i állásfoglalása Eritreáról Dawit Isaak ügye kapcsán

2013/C 51 E/24

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, 6. cikkének (3) bekezdésére, valamint 21. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, 6. cikkének (3) bekezdésére, valamint 21. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjára,

| — | tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára – melynek Eritrea is részes fele –, és különösen annak 6., 7. és 9. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartájára – melynek Eritrea is részes fele –, és különösen annak 6., 7. és 9. cikkeire,

| — | tekintettel a 2005-ben felülvizsgált, Eritrea által is aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás (a Cotonoui Megállapodás) 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005-ben felülvizsgált, Eritrea által is aláírt AKCS–EU partnerségi megállapodás (a Cotonoui Megállapodás) 9. cikkére,

| — | tekintettel a Tanács elnöksége által 2008. szeptember 22-én az eritreai politikai foglyokról tett nyilatkozatra, valamint az azt követő, az Eritreáról és az azóta tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló tanácsi és bizottsági nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács elnöksége által 2008. szeptember 22-én az eritreai politikai foglyokról tett nyilatkozatra, valamint az azt követő, az Eritreáról és az azóta tapasztalható emberi jogi helyzetről szóló tanácsi és bizottsági nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az Eritreáról szóló korábbi, különösen az emberi jogokkal és Dawit Isaak ügyével foglalkozó állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eritreáról szóló korábbi, különösen az emberi jogokkal és Dawit Isaak ügyével foglalkozó állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122. cikkének (5) bekezdésére,

| A. | mivel mélységes aggodalommal tölti el az eritreai emberi jogi helyzet romlása, valamint az Európai Unió és a nemzetközi emberi jogi szervezetek ismételt kérése ellenére az eritreai hatóságok részéről tanúsítandó együttműködés nyilvánvaló hiánya, |
| --- | --- |

A.

mivel mélységes aggodalommal tölti el az eritreai emberi jogi helyzet romlása, valamint az Európai Unió és a nemzetközi emberi jogi szervezetek ismételt kérése ellenére az eritreai hatóságok részéről tanúsítandó együttműködés nyilvánvaló hiánya,

| B. | mivel az Unió határozottan és egyértelműen elkötelezte magát az emberi jogok mint alapvető érték védelme mellett, és mivel a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága az egyetemes és alapvető jogok közé tartozik, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió határozottan és egyértelműen elkötelezte magát az emberi jogok mint alapvető érték védelme mellett, és mivel a sajtószabadság és a véleménynyilvánítás szabadsága az egyetemes és alapvető jogok közé tartozik,

| C. | mivel a jogállamiság olyan alapelv, amely semmilyen körülmények között nem sérülhet, |
| --- | --- |

C.

mivel a jogállamiság olyan alapelv, amely semmilyen körülmények között nem sérülhet,

| D. | mivel több ezer eritreai személyt – köztük a kormányzó párt korábbi magas rangú tagjait – börtönöztek be vádemelés, tisztességes eljárás és anélkül, hogy érintkezhetnének ügyvédeikkel vagy családtagjaikkal, mindezt azért, mert 2001-ben nyilvánosan bírálták Isaias Afewerki elnököt, |
| --- | --- |

D.

mivel több ezer eritreai személyt – köztük a kormányzó párt korábbi magas rangú tagjait – börtönöztek be vádemelés, tisztességes eljárás és anélkül, hogy érintkezhetnének ügyvédeikkel vagy családtagjaikkal, mindezt azért, mert 2001-ben nyilvánosan bírálták Isaias Afewerki elnököt,

| E. | mivel 2001 szeptembere óta tíz független újságírót vettek őrizetbe Aszmarában, köztük Dawit Isaak svéd állampolgárt, aki ellen nem folytattak büntetőeljárást, és akinek sorsáról az eritreai hatóságok nem hajlandóak semmit közölni, |
| --- | --- |

E.

mivel 2001 szeptembere óta tíz független újságírót vettek őrizetbe Aszmarában, köztük Dawit Isaak svéd állampolgárt, aki ellen nem folytattak büntetőeljárást, és akinek sorsáról az eritreai hatóságok nem hajlandóak semmit közölni,

| F. | mivel 2011. szeptember 23-án Dawit Isaak, az egyik eritreai független napilap korábbi riportere már tíz teljes éve lesz börtönben vádemelés, bírósági eljárás vagy jogi meghallgatás nélkül, és mivel a nemzetközi közösség őt meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti, |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. szeptember 23-án Dawit Isaak, az egyik eritreai független napilap korábbi riportere már tíz teljes éve lesz börtönben vádemelés, bírósági eljárás vagy jogi meghallgatás nélkül, és mivel a nemzetközi közösség őt meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak tekinti,

| G. | mivel a Parlament elnökének 2010 szeptemberében benyújtott jogi vélemény hangsúlyozza, hogy az emberi jogok európai egyezményével és az Európai Bíróság joggyakorlatával összhangban az Uniónak jogi és erkölcsi kötelessége állampolgárainak védelme, |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament elnökének 2010 szeptemberében benyújtott jogi vélemény hangsúlyozza, hogy az emberi jogok európai egyezményével és az Európai Bíróság joggyakorlatával összhangban az Uniónak jogi és erkölcsi kötelessége állampolgárainak védelme,

| H. | mivel megdöbbenti, hogy az eritreai kormány továbbra sem hajlandó semmilyen tájékoztatást adni a foglyok helyzetéről, beleértve fogva tartásuk helyszínét és azt, hogy életben vannak-e még, |
| --- | --- |

H.

mivel megdöbbenti, hogy az eritreai kormány továbbra sem hajlandó semmilyen tájékoztatást adni a foglyok helyzetéről, beleértve fogva tartásuk helyszínét és azt, hogy életben vannak-e még,

| I. | mivel egyes korábbi börtönőrök beszámolói szerint a 2001-ben letartóztatott tisztviselők és újságírók több mint fele már nem él, |
| --- | --- |

I.

mivel egyes korábbi börtönőrök beszámolói szerint a 2001-ben letartóztatott tisztviselők és újságírók több mint fele már nem él,

| J. | mivel az Unió a fejlesztési segélyek és támogatás terén Eritrea fontos partnere, |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió a fejlesztési segélyek és támogatás terén Eritrea fontos partnere,

| 1. | mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy Eritreában az emberi jogi helyzet továbbra is siralmas, nevezetesen hogy a véleménynyilvánítás szabadsága nem létezik, továbbra is politikai okokból tartanak fogva embereket, méghozzá a jogállamiság elvének és Eritreai alkotmányának megsértésével; |
| --- | --- |

1.

mélységes aggodalommal állapítja meg, hogy Eritreában az emberi jogi helyzet továbbra is siralmas, nevezetesen hogy a véleménynyilvánítás szabadsága nem létezik, továbbra is politikai okokból tartanak fogva embereket, méghozzá a jogállamiság elvének és Eritreai alkotmányának megsértésével;

| 2. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Dawit Isaak még nem nyerte vissza szabadságát, és 10 éve meggyőződése miatt tartják fogva; azon félelmének ad hangot, hogy Dawit Isaak élete veszélyben van a hírhedten zord eritreai börtönkörülmények között és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányában; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Dawit Isaak még nem nyerte vissza szabadságát, és 10 éve meggyőződése miatt tartják fogva; azon félelmének ad hangot, hogy Dawit Isaak élete veszélyben van a hírhedten zord eritreai börtönkörülmények között és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiányában;

| 3. | felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának megfelelően Dawit Isaakot és a korábbi magas rangú tisztviselőket azonnal engedjék szabadon; |
| --- | --- |

3.

felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának megfelelően Dawit Isaakot és a korábbi magas rangú tisztviselőket azonnal engedjék szabadon;

| 4. | felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy oldják fel az ország független sajtójára vonatkozó tilalmat, és azonnal engedjék szabadon a független újságírókat és mindenkit, akit pusztán azért börtönöztek be, mert éltek véleménynyilvánítási jogukkal; |
| --- | --- |

4.

felszólítja az eritreai hatóságokat, hogy oldják fel az ország független sajtójára vonatkozó tilalmat, és azonnal engedjék szabadon a független újságírókat és mindenkit, akit pusztán azért börtönöztek be, mert éltek véleménynyilvánítási jogukkal;

| 5. | ismételten felszólítja Eritrea államot, hogy azonnal engedje szabadon az összes politikai foglyot, köztük Dawit Isaakot; követeli, hogy amennyiben nem lehet őket azonnal szabadon engedni, Eritrea állam biztosítson nekik és a többi fogolynak orvosi ellátást és jogi segítségnyújtást; továbbá követeli, hogy tegyék lehetővé az uniós és a tagállami képviselők számára a Dawit Isaakhoz való bejutást, hogy megállapítsák, milyen egészségügyi és egyéb támogatásra van szüksége; |
| --- | --- |

5.

ismételten felszólítja Eritrea államot, hogy azonnal engedje szabadon az összes politikai foglyot, köztük Dawit Isaakot; követeli, hogy amennyiben nem lehet őket azonnal szabadon engedni, Eritrea állam biztosítson nekik és a többi fogolynak orvosi ellátást és jogi segítségnyújtást; továbbá követeli, hogy tegyék lehetővé az uniós és a tagállami képviselők számára a Dawit Isaakhoz való bejutást, hogy megállapítsák, milyen egészségügyi és egyéb támogatásra van szüksége;

| 6. | felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy fokozza az Unió és tagállamai erőfeszítéseit Dawit Isaak szabadon bocsátásának biztosítására; |
| --- | --- |

6.

felszólítja a Bizottság alelnökét/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy fokozza az Unió és tagállamai erőfeszítéseit Dawit Isaak szabadon bocsátásának biztosítására;

| 7. | felszólítja a Tanácsot, hogy aktívabban használja ki az Eritreának nyújtott uniós fejlesztési támogatással kapcsolatos párbeszéd mechanizmusait annak érdekében, hogy olyan megoldásokat találjon, amely a politikai foglyok szabadon bocsátásához és az ország demokratikus kormányzásának fejlődéséhez vezet; ennek kapcsán felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy az uniós fejlesztési támogatásból ne az eritreai kormány húzzon hasznot, hanem az szigorúan az eritreai emberek szükségleteit célozza; |
| --- | --- |

7.

felszólítja a Tanácsot, hogy aktívabban használja ki az Eritreának nyújtott uniós fejlesztési támogatással kapcsolatos párbeszéd mechanizmusait annak érdekében, hogy olyan megoldásokat találjon, amely a politikai foglyok szabadon bocsátásához és az ország demokratikus kormányzásának fejlődéséhez vezet; ennek kapcsán felszólítja a Tanácsot annak biztosítására, hogy az uniós fejlesztési támogatásból ne az eritreai kormány húzzon hasznot, hanem az szigorúan az eritreai emberek szükségleteit célozza;

| 8. | felkéri az Afrikai Uniót mint az EU egyik olyan partnerét, amely kinyilvánította elkötelezettségét a demokrácia és az emberi jogok egyetemes értékei mellett, hogy tevékenyebben lépjen fel a sajnálatos eritreai helyzet ügyében, és működjön együtt az Unióval Dawit Isaak és más politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében; |
| --- | --- |

8.

felkéri az Afrikai Uniót mint az EU egyik olyan partnerét, amely kinyilvánította elkötelezettségét a demokrácia és az emberi jogok egyetemes értékei mellett, hogy tevékenyebben lépjen fel a sajnálatos eritreai helyzet ügyében, és működjön együtt az Unióval Dawit Isaak és más politikai foglyok szabadon bocsátása érdekében;

| 9. | érdeklődve követi figyelemmel azt a habeas corpus eljárást, amelyet 2011 júliusában európai ügyvédek indítottak Dawit Isaak ügyében az eritreai legfelsőbb bíróságon; |
| --- | --- |

9.

érdeklődve követi figyelemmel azt a habeas corpus eljárást, amelyet 2011 júliusában európai ügyvédek indítottak Dawit Isaak ügyében az eritreai legfelsőbb bíróságon;

| 10. | ismételten felszólít arra, hogy Eritreán belül tartsanak nemzeti konferenciát, melyben tárgyalóasztalhoz ülnének a különböző politikai pártok vezetői és a civil társadalom képviselői, hogy megoldást találjanak a jelenlegi válságra, és elindítsák az országot a demokrácia, a politikai pluralizmus és a fenntartható fejlődés útján; |
| --- | --- |

10.

ismételten felszólít arra, hogy Eritreán belül tartsanak nemzeti konferenciát, melyben tárgyalóasztalhoz ülnének a különböző politikai pártok vezetői és a civil társadalom képviselői, hogy megoldást találjanak a jelenlegi válságra, és elindítsák az országot a demokrácia, a politikai pluralizmus és a fenntartható fejlődés útján;

| 11. | a lehető legnagyobb nyomatékkal hangsúlyozza a fentiekben vázolt helyzet komolyságát és sürgősségét; |
| --- | --- |

11.

a lehető legnagyobb nyomatékkal hangsúlyozza a fentiekben vázolt helyzet komolyságát és sürgősségét;

| 12. | őszinte együttérzéséről és támogatásáról biztosítja e politikai foglyok családtagjait; |
| --- | --- |

12.

őszinte együttérzéséről és támogatásáról biztosítja e politikai foglyok családtagjait;

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Eritrea kormányának és parlamentjének, a Pánafrikai Parlamentnek, a COMESA-nak, az IGAD-nak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és az Afrikai Uniónak. |
| --- | --- |

13.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió közös kül- és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Eritrea kormányának és parlamentjének, a Pánafrikai Parlamentnek, a COMESA-nak, az IGAD-nak, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és az Afrikai Uniónak.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/149 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/149

---

2011. szeptember 15., csütörtökAz epilepsziáról

P7_TA(2011)0395

Az Európai Parlament 2011. szeptember 15-i nyilatkozata az epilepsziáról

2013/C 51 E/25

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az epilepszia az agy leggyakoribb súlyos zavara, |
| --- | --- |

A.

mivel az epilepszia az agy leggyakoribb súlyos zavara,

| B. | mivel Európában 6 000 000 személy epilepsziás, évente pedig 300 000 új esetet diagnosztizálnak, |
| --- | --- |

B.

mivel Európában 6 000 000 személy epilepsziás, évente pedig 300 000 új esetet diagnosztizálnak,

| C. | mivel az epilepsziás személyek akár 70 %-a is rohammentes lehet megfelelő kezelés mellett, ugyanakkor Európában az epilepsziások 40 %-a nem kap ilyen kezelést, |
| --- | --- |

C.

mivel az epilepsziás személyek akár 70 %-a is rohammentes lehet megfelelő kezelés mellett, ugyanakkor Európában az epilepsziások 40 %-a nem kap ilyen kezelést,

| D. | mivel az epilepsziás gyermekek 40 %-ának vannak nehézségei az iskolában, |
| --- | --- |

D.

mivel az epilepsziás gyermekek 40 %-ának vannak nehézségei az iskolában,

| E. | mivel Európában az epilepsziás személyek közül sokan munkanélküliséggel küzdenek, |
| --- | --- |

E.

mivel Európában az epilepsziás személyek közül sokan munkanélküliséggel küzdenek,

| F. | mivel az epilepsziás személyeknek megbélyegzéssel és előítéletekkel kell szembesülniük, |
| --- | --- |

F.

mivel az epilepsziás személyeknek megbélyegzéssel és előítéletekkel kell szembesülniük,

| G. | mivel az epilepszia károsítja az egészséget és a beteg életének minden területét negatívan befolyásolja, ezenkívül fizikális, pszichológiai és társadalmi terhet jelenthet az egyénre és családjára nézve, |
| --- | --- |

G.

mivel az epilepszia károsítja az egészséget és a beteg életének minden területét negatívan befolyásolja, ezenkívül fizikális, pszichológiai és társadalmi terhet jelenthet az egyénre és családjára nézve,

| 1. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy






  — | ösztönözze a kutatást és fejlesztést az epilepszia megelőzése, korai diagnózisa és kezelése terén; |
| --- | --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy

—

ösztönözze a kutatást és fejlesztést az epilepszia megelőzése, korai diagnózisa és kezelése terén;

| — | az epilepsziát rangsorolja súlyos betegségként, amely Európa-szerte számottevő terhet jelent; |
| --- | --- |

—

az epilepsziát rangsorolja súlyos betegségként, amely Európa-szerte számottevő terhet jelent;

| — | indítson kezdeményezéseket, amelyek a tagállamokat az epilepsziás személyek egyenlő életminőségének biztosítására sarkallják, egyebek közt az oktatás, a foglalkoztatás, a közlekedés és az egészségügyi ellátás terén, például a legjobb gyakorlatok cseréjének ösztönzése révén; |
| --- | --- |

—

indítson kezdeményezéseket, amelyek a tagállamokat az epilepsziás személyek egyenlő életminőségének biztosítására sarkallják, egyebek közt az oktatás, a foglalkoztatás, a közlekedés és az egészségügyi ellátás terén, például a legjobb gyakorlatok cseréjének ösztönzése révén;

| — | ösztönözze hatékony egészségügyi hatásvizsgálatok elkészítését az összes fő uniós és nemzeti politika tekintetében; |
| --- | --- |

—

ösztönözze hatékony egészségügyi hatásvizsgálatok elkészítését az összes fő uniós és nemzeti politika tekintetében;

| 2. | felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő jogszabályt valamennyi epilepsziás személy jogainak védelmére; |
| --- | --- |

2.

felhívja a tagállamokat, hogy vezessenek be megfelelő jogszabályt valamennyi epilepsziás személy jogainak védelmére;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt (1), a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével együtt (1), a Bizottságnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók jegyzékét a 2011. szeptember 15-i jegyzőkönyv 1. mellékletében teszik közzé (P7_PV(2011)09-15(ANN1)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2011. szeptember 13., kedd

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/150 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/150

---

2011. szeptember 13., keddHans-Peter Martin parlamenti képviselői mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

P7_TA(2011)0343

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2011/2104(IMM))

2013/C 51 E/26

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a bécsi ügyészség által 2011. április 29-én eljuttatott és a 2011. május 12-i plenáris ülésen bejelentett, Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bécsi ügyészség által 2011. április 29-én eljuttatott és a 2011. május 12-i plenáris ülésen bejelentett, Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. május 21-én meghallgatta Hans-Peter Martint, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2011. május 21-én meghallgatta Hans-Peter Martint,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15-i és 21-i, valamint 2010. március 19-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel az Osztrák Alkotmány 57. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Osztrák Alkotmány 57. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0267/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0267/2011),

| A. | mivel az bécsi ügyészség Hans-Peter Martin európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte, hogy az osztrák hatóságok elvégezhessék a szükséges nyomozást és eljárást indíthassanak Hans-Peter Martin ellen, házkutatást rendelhessenek el nevezett otthonában és irodáiban, iratokat foglalhassanak le és szükség esetén átvizsgáltathassák számítógépeit vagy bármilyen más elektronikus keresést végeztethessenek, illetve a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználásának gyanúja és az illetékes büntetőbíróság által az állítólagos cselekmény(ek) szerint megállapított bármely egyéb vád alapján büntetőeljárást kezdeményezhessenek vele szemben, |
| --- | --- |

A.

mivel az bécsi ügyészség Hans-Peter Martin európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését kérte, hogy az osztrák hatóságok elvégezhessék a szükséges nyomozást és eljárást indíthassanak Hans-Peter Martin ellen, házkutatást rendelhessenek el nevezett otthonában és irodáiban, iratokat foglalhassanak le és szükség esetén átvizsgáltathassák számítógépeit vagy bármilyen más elektronikus keresést végeztethessenek, illetve a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználásának gyanúja és az illetékes büntetőbíróság által az állítólagos cselekmény(ek) szerint megállapított bármely egyéb vád alapján büntetőeljárást kezdeményezhessenek vele szemben,

| B. | mivel Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztését a politikai pártokról szóló törvény 2b. szakasza értelmében, a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználása miatt kezdeményezték, |
| --- | --- |

B.

mivel Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztését a politikai pártokról szóló törvény 2b. szakasza értelmében, a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználása miatt kezdeményezték,

| C. | mivel ilyen esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését, |
| --- | --- |

C.

mivel ilyen esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését,

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Hans-Peter Martin mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Hans-Peter Martin mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését Ausztria illetékes hatóságainak és Hans-Peter Martinnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését Ausztria illetékes hatóságainak és Hans-Peter Martinnak.

---

(1)  Wagner/Fohrmann és Krier, 101/63. sz. ügy, ECR 1964., 195. o.; Wybot/Faure és mások, 149/85. sz. ügy, ECR, 1986., 2391. o.; Mote/Parlament, T345/05. sz. ügy, ECR II., 2008,-2849. o.; Marra/De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07. sz. egyesített ügyek, ECR I, 2008, 7929. o.; Gollnisch/Parliament, T-42/06. sz. ügy

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/151 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/151

---

2011. szeptember 13., keddKözös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárás, koordinátorok ülése és független képviselők tájékoztatása (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése)

P7_TA(2011)0368

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i határozata a közös bizottsági ülésekkel lefolytatott eljárásról, a koordinátorok üléséről és a független képviselők tájékoztatásáról (az eljárási szabályzat 51. és 192. cikkének értelmezése)

2013/C 51 E/27

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2011. július 12-i leveleire, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2011. július 12-i leveleire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy az 51. cikkhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „E cikk alkalmazható a valamely nemzetközi megállapodás megkötésének jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlásnak a 90. cikk (5) bekezdése és a 81. cikk (1) bekezdése szerinti elfogadásához vezető eljárásra, feltéve hogy az e cikkben meghatározott feltételek teljesülnek.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy az 51. cikkhez az alábbi értelmezést csatolja:

„E cikk alkalmazható a valamely nemzetközi megállapodás megkötésének jóváhagyására vagy elutasítására vonatkozó ajánlásnak a 90. cikk (5) bekezdése és a 81. cikk (1) bekezdése szerinti elfogadásához vezető eljárásra, feltéve hogy az e cikkben meghatározott feltételek teljesülnek.”

| 2. | úgy határoz, hogy a 192. cikkhez az alábbi értelmezést csatolja: | „A független képviselők nem alkotnak a 30. cikk szerinti képviselőcsoportot, ezért tehát nem jelölhetnek ki koordinátorokat, akik az egyedüli olyan tagok, akik részt vehetnek a koordinátorok ülésein. |
| --- | --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy a 192. cikkhez az alábbi értelmezést csatolja:

„A független képviselők nem alkotnak a 30. cikk szerinti képviselőcsoportot, ezért tehát nem jelölhetnek ki koordinátorokat, akik az egyedüli olyan tagok, akik részt vehetnek a koordinátorok ülésein.

| | A koordinátorok üléseinek az a rendeltetése, hogy egy bizottság döntéseit előkészítsék, és kifejezett felhatalmazás hiányában nem helyettesíthetik annak üléseit. Ezért a koordinátorok ülésén hozott döntéseknek előzetes felhatalmazás tárgyát kell képezniük. Ilyen felhatalmazás hiányában a koordinátorok csak ajánlásokat fogadhatnak el, amelyekhez a bizottság utólagos formális jóváhagyására van szükség. |
| --- | --- |

A koordinátorok üléseinek az a rendeltetése, hogy egy bizottság döntéseit előkészítsék, és kifejezett felhatalmazás hiányában nem helyettesíthetik annak üléseit. Ezért a koordinátorok ülésén hozott döntéseknek előzetes felhatalmazás tárgyát kell képezniük. Ilyen felhatalmazás hiányában a koordinátorok csak ajánlásokat fogadhatnak el, amelyekhez a bizottság utólagos formális jóváhagyására van szükség.

| | A független tagok tájékoztatáshoz való jogát a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megfelelően minden esetben biztosítani kell az információk továbbításával és azzal, hogy a független képviselők titkárságának egy tagja részt vesz a koordinátorok ülésein.” |
| --- | --- |

A független tagok tájékoztatáshoz való jogát a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megfelelően minden esetben biztosítani kell az információk továbbításával és azzal, hogy a független képviselők titkárságának egy tagja részt vesz a koordinátorok ülésein.”

| 3. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

2011. szeptember 14., szerda

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/152 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/152

---

2011. szeptember 14., szerdaAz eljárási szabályzat módosítása a biztosjelöltek meghallgatása tekintetében

P7_TA(2011)0379

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i határozata a Parlament eljárási szabályzata 106. és 192. cikkének, valamint XVII. mellékletének módosításáról (2010/2231(REG))

2013/C 51 E/28

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására vonatkozó javaslatokra (B7-0480/2010, B7-0481/2010 és B7-0482/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzatának módosítására vonatkozó javaslatokra (B7-0480/2010, B7-0481/2010 és B7-0482/2010),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodásra (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. és 212. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0240/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére (A7-0240/2011),

| A. | mivel a Bizottság Parlament általi jóváhagyása 2010 februárjában egy kiemelt meghallgatási folyamaton alapult, amely biztosította, hogy a kijelölt Bizottság egészének értékelése nyílt, pártatlan és következetes módon történjen, |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottság Parlament általi jóváhagyása 2010 februárjában egy kiemelt meghallgatási folyamaton alapult, amely biztosította, hogy a kijelölt Bizottság egészének értékelése nyílt, pártatlan és következetes módon történjen,

| B. | mivel mindemellett – a Bizottsággal együttműködve – olyan következtetések vonhatók le a jóváhagyási folyamatból, amelyek szerint további módosítások szükségesek és kívánatosak, |
| --- | --- |

B.

mivel mindemellett – a Bizottsággal együttműködve – olyan következtetések vonhatók le a jóváhagyási folyamatból, amelyek szerint további módosítások szükségesek és kívánatosak,

| 1. | felhívja a figyelmet, hogy a Bizottság a közelmúltban végezte el a biztosok magatartási kódexének felülvizsgálatát és különösen a biztosok pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó rendelkezéseket; úgy határoz, hogy az új magatartási kódex alkalmazását figyelemmel kíséri, hogy az Európai Unió kormányzása a legmagasabb szintet érhesse el; |
| --- | --- |

1.

felhívja a figyelmet, hogy a Bizottság a közelmúltban végezte el a biztosok magatartási kódexének felülvizsgálatát és különösen a biztosok pénzügyi érdekeltségeire vonatkozó rendelkezéseket; úgy határoz, hogy az új magatartási kódex alkalmazását figyelemmel kíséri, hogy az Európai Unió kormányzása a legmagasabb szintet érhesse el;

| 2. | úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

2.

úgy határoz, hogy az alábbi módon módosítja eljárási szabályzatát;

| 3. | rámutat arra, hogy a módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy a módosítások a következő ülés első napján lépnek hatályba;

| 4. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

| HATÁLYOS SZÖVEG | MÓDOSÍTÁS |
| --- | --- |
| Módosítás 1 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  106 cikk – 1 a bekezdés (új) |
| | (1a)
     
  Az elnök felkérheti a Bizottság megválasztott elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet a tárcáknak a biztosok javasolt testületében – politikai irányvonalaival összhangban – való elosztásáról. |
| Módosítás 2 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  106 cikk – 3 bekezdés |
| (3)   A Bizottság megválasztott elnöke a biztosok testületét és programját a Parlament ülésén mutatja be, melyre a Tanács
  minden tagját
  meghívják. A nyilatkozatot vita követi. | (3)   A Bizottság megválasztott elnöke a biztosok testületét és programját a Parlament ülésén mutatja be, amelyre meghívást kap
  az Európai Tanács elnöke és
  a Tanács
  elnöke.
  A nyilatkozatot vita követi. |
| Módosítás 3 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  192 cikk – 2 a bekezdés (új) |
| | (2a)
     
  A bizottsági koordinátorokat az adott bizottság elnöke hívja össze, hogy előkészítsék a biztosjelöltek meghallgatásának megszervezését. E meghallgatások után a koordinátorok ülést tartanak abból a célból, hogy a XVII. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően értékeljék a jelölteket. |
| Módosítás 4 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  XVII melléklet – 1 bekezdés – a pont – 3 albekezdés |
| A Parlament minden olyan információra igényt tarthat, amely szükséges a biztosjelölt alkalmasságának megítéléséhez. Elvárja a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk teljes körű feltárását. | A Parlament minden olyan információra igényt tarthat, amely szükséges a biztosjelölt alkalmasságának megítéléséhez. Elvárja a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk teljes körű feltárását.
  A biztosjelöltek érdekeltségeikről szóló nyilatkozatát ellenőrzés céljából meg kell küldeni a jogi ügyekért felelős bizottságnak. |
| Módosítás 5 |
| Az Európai Parlament eljárási szabályzata


  XVII melléklet – 1 bekezdés – b pont – 2 albekezdés |
| A meghallgatásokat az Elnökök Értekezlete
  és
  a Bizottsági Elnökök Értekezlete
  közösen szervezi.
  Vegyes tárcák esetében megfelelő intézkedésekre van szükség az illetékes bizottságok kiválasztására. Három eset lehetséges: | A meghallgatásokat az Elnökök Értekezlete
  szervezi
  a Bizottsági Elnökök Értekezletének
  ajánlása alapján. A szervezés részleteiért az egyes bizottságok elnöke és koordinátorai felelnek
  .
  Előadók is kijelölhetők. |
| | Vegyes tárcák esetében megfelelő intézkedésekre van szükség az illetékes bizottságok kiválasztására. Három eset lehetséges: |
| (i) | a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes
  :
  ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság hallgatja meg; |

HATÁLYOS SZÖVEG

MÓDOSÍTÁS

Módosítás 1

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

106 cikk – 1 a bekezdés (új)

(1a)
     
  Az elnök felkérheti a Bizottság megválasztott elnökét, hogy tájékoztassa a Parlamentet a tárcáknak a biztosok javasolt testületében – politikai irányvonalaival összhangban – való elosztásáról.

Módosítás 2

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

106 cikk – 3 bekezdés

(3)   A Bizottság megválasztott elnöke a biztosok testületét és programját a Parlament ülésén mutatja be, melyre a Tanács
  minden tagját
  meghívják. A nyilatkozatot vita követi.

(3)   A Bizottság megválasztott elnöke a biztosok testületét és programját a Parlament ülésén mutatja be, amelyre meghívást kap
  az Európai Tanács elnöke és
  a Tanács
  elnöke.
  A nyilatkozatot vita követi.

Módosítás 3

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

192 cikk – 2 a bekezdés (új)

(2a)
     
  A bizottsági koordinátorokat az adott bizottság elnöke hívja össze, hogy előkészítsék a biztosjelöltek meghallgatásának megszervezését. E meghallgatások után a koordinátorok ülést tartanak abból a célból, hogy a XVII. mellékletben meghatározott eljárásnak megfelelően értékeljék a jelölteket.

Módosítás 4

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – a pont – 3 albekezdés

A Parlament minden olyan információra igényt tarthat, amely szükséges a biztosjelölt alkalmasságának megítéléséhez. Elvárja a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk teljes körű feltárását.

A Parlament minden olyan információra igényt tarthat, amely szükséges a biztosjelölt alkalmasságának megítéléséhez. Elvárja a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk teljes körű feltárását.
  A biztosjelöltek érdekeltségeikről szóló nyilatkozatát ellenőrzés céljából meg kell küldeni a jogi ügyekért felelős bizottságnak.

Módosítás 5

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – b pont – 2 albekezdés

A meghallgatásokat az Elnökök Értekezlete
  és
  a Bizottsági Elnökök Értekezlete
  közösen szervezi.
  Vegyes tárcák esetében megfelelő intézkedésekre van szükség az illetékes bizottságok kiválasztására. Három eset lehetséges:

A meghallgatásokat az Elnökök Értekezlete
  szervezi
  a Bizottsági Elnökök Értekezletének
  ajánlása alapján. A szervezés részleteiért az egyes bizottságok elnöke és koordinátorai felelnek
  .
  Előadók is kijelölhetők.

Vegyes tárcák esetében megfelelő intézkedésekre van szükség az illetékes bizottságok kiválasztására. Három eset lehetséges:

(i)

a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes
  :
  ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság hallgatja meg;

| (i) | a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes
  ;
  ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság
  (az illetékes bizottság)
  hallgatja meg; |
| --- | --- |

(i)

a biztosjelölt tárcája kapcsán egy parlamenti bizottság illetékes
  ;
  ebben az esetben a biztosjelöltet csak ez az egy bizottság
  (az illetékes bizottság)
  hallgatja meg;

| (ii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság
  :
  ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok együttesen hallgatják meg; és |
| --- | --- |

(ii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság
  :
  ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok együttesen hallgatják meg; és

| (ii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság
  ;
  ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok
  (vegyes bizottságok)
  együttesen hallgatják meg; és |
| --- | --- |

(ii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán nagyjából azonos arányban illetékes több parlamenti bizottság
  ;
  ebben az esetben a biztosjelöltet az érintett bizottságok
  (vegyes bizottságok)
  együttesen hallgatják meg; és

| (iii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de kis mértékben legalább egy másik bizottság is érintett
  :
  ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet
  , és egyidejűleg felkéri
  a többi érintett
  bizottságot a meghallgatáson való részvételre
  . |
| --- | --- |

(iii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de kis mértékben legalább egy másik bizottság is érintett
  :
  ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet
  , és egyidejűleg felkéri
  a többi érintett
  bizottságot a meghallgatáson való részvételre
  .

| (iii) | a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de kis mértékben legalább egy másik bizottság is érintett
  ;
  ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet a többi érintett
  bizottság (társbizottságok) részvételével
  . |
| --- | --- |

(iii)

a biztosjelölt tárcája kapcsán főként egy bizottság illetékes, de kis mértékben legalább egy másik bizottság is érintett
  ;
  ebben az esetben az illetékes bizottság hallgatja meg a biztosjelöltet a többi érintett
  bizottság (társbizottságok) részvételével
  .

Módosítás 6

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – b pont – 4 albekezdés

A bizottságok a meghallgatás előtt kellő időben írásban eljuttatják a kérdéseket a biztosjelöltekhez.
  A lényegi írásbeli kérdések száma illetékes parlamenti bizottságonként nem lehet több ötnél
  .

A bizottságok a meghallgatás előtt kellő időben írásban eljuttatják a kérdéseket a biztosjelöltekhez.
  Valamennyi biztosjelöltnek két, a Bizottsági Elnökök Értekezlete által megfogalmazott általános kérdést tesznek fel, amelyek közül az első a jelölt általános alkalmasságával, Európa iránti elkötelezettségével és személyes függetlenségével, a második pedig a tárca irányításával és a Parlamenttel való együttműködéssel kapcsolatos. Az illetékes bizottság három további kérdést fogalmaz meg
  .
  Vegyes bizottságok esetében az egyes bizottságok két-két kérdést fogalmazhatnak meg.

Módosítás 7

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – b pont – 5 albekezdés

A meghallgatásokra olyan körülmények között és olyan feltételek mellett kerül sor, hogy a biztosjelöltek egyenlő és méltányos lehetőséget kapjanak a bemutatkozásra és véleményük kifejtésére.

A meghallgatások tervezett időtartama három óra,
  A meghallgatásokra olyan körülmények között és olyan feltételek mellett kerül sor, hogy a biztosjelöltek egyenlő és méltányos lehetőséget kapjanak a bemutatkozásra és véleményük kifejtésére.

Módosítás 8

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – b pont – 6 albekezdés

A biztosjelölteket felkérik, hogy tartsanak legfeljebb
  20
  perces szóbeli bevezetőt. A meghallgatások lebonyolításánál az a cél, hogy pluralista politikai párbeszéd bontakozzon ki a biztosjelöltek és a képviselők között. A meghallgatás végén a biztosjelölteknek lehetőséget kapnak egy rövid záróbeszédre.

A biztosjelölteket felkérik, hogy tartsanak legfeljebb
  15
  perces szóbeli bevezetőt. A
  meghallgatáson feltett kérdéseket –amennyiben ez lehetséges – tárgykörönként csoportosítják. A felszólalási időt értelemszerűen a 149. cikkel összhangban osztják fel a képviselőcsoportok között. A
  meghallgatások lebonyolításánál az a cél, hogy pluralista politikai párbeszéd bontakozzon ki a biztosjelöltek és a képviselők között. A meghallgatás végén a biztosjelölteknek lehetőséget kapnak egy rövid záróbeszédre.

Módosítás 9

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – c pont – 1 albekezdés

A meghallgatásokról készült, katalogizált
  videofelvételt
  24 órán belül hozzáférhetővé kell tenni a nyilvánosság számára.

A
  meghallgatásokat élőben, audiovizuálisan közvetítik. A
  meghallgatásokról készült, katalogizált
  felvételt
  24 órán belül hozzáférhetővé teszik a nyilvánosság számára.

(Ezt a szöveget az (1) bekezdés b) pontja végére kell áttenni)

Módosítás 10

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – c pont – 2 albekezdés

A
  bizottságok
  késedelem nélkül összeülnek a meghallgatás után, hogy értékeljék az egyes biztosjelölteket. Az értékelés zárt ülésen történik. A
  bizottságok
  nyilatkoznak arról, hogy alkalmasnak tartják-e a biztosjelölteket mind a testületi tagságra, mind pedig a kijelölt feladatok ellátására.
  Ha egy bizottság nem jut egyetértésre mindkét pontot illetően, elnöke végső esetben titkos szavazásra bocsátja
  a
  két kérdést. A bizottságok értékelő nyilatkozatait nyilvánosságra hozzák, és előterjesztik az Elnökök Értekezlete és a
  Bizottsági Elnökök Értekezlete
  közös, zárt ülésén. Eszmecserét követően az Elnökök Értekezlete és a Bizottsági Elnökök Értekezlete lezártnak nyilvánítja a meghallgatásokat, hacsak nem döntenek további információk kéréséről.

Az elnök és a koordinátorok
  késedelem nélkül összeülnek a meghallgatás után, hogy értékeljék az egyes biztosjelölteket. Az értékelés zárt ülésen történik. A
  koordinátorok
  nyilatkoznak arról, hogy alkalmasnak tartják-e a biztosjelölteket mind a testületi tagságra, mind pedig a kijelölt feladatok ellátására. A Bizottsági Elnökök Értekezlete
  az értékelés megkönnyítésére elkészít egy formanyomtatványt.

Vegyes bizottságok esetében az érintett bizottságok elnöke és koordinátorai a teljes eljárás során együttesen járnak el.

Az egyes biztosjelöltekről egyetlen értékelő nyilatkozatot kell készíteni, amely magában foglalja a meghallgatásban részt vevő valamennyi társbizottság véleményét.

Amennyiben a bizottságoknak értékelésük elkészítéséhez további információkra van szükségük, nevükben az elnök fordul írásban a Bizottság megválasztott elnökéhez. A koordinátoroknak utóbbi válaszát figyelembe kell venniük.

Ha a koordinátorok nem jutnak egyetértésre az értékelést illetően, vagy egy képviselőcsoport kérelmezi azt, az elnök teljes bizottsági ülést hív össze. Az elnök végső esetben titkos szavazásra bocsátja a két kérdést.

A bizottságok értékelő nyilatkozatait a meghallgatást követő 24 órán belül elfogadják és nyilvánosságra hozzák. A nyilatkozatot a Bizottsági Elnökök Értekezlete megvizsgálja és ezt követően továbbítja az Elnökök Értekezletének. Eszmecserét követően az Elnökök Értekezlete lezártnak nyilvánítja a meghallgatásokat, hacsak nem dönt további információk kéréséről.

Módosítás 11

Az Európai Parlament eljárási szabályzata

XVII melléklet – 1 bekezdés – c pont – 3 albekezdés

A Bizottság megválasztott elnöke a biztosjelöltek teljes testületét és programjukat bemutatja a Parlament ülésén, amelyre az
  egész
  Tanács meghívást kap. A bemutatást vita követi. A vita lezárása érdekében bármelyik képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be. A 110. cikk (3), (4) és (5) bekezdése alkalmazandó.
  Az állásfoglalási indítványról szóló szavazás után a Parlament szavaz arról, hogy megadja-e jóváhagyását megválasztott elnök és a biztosjelöltek testületként való kinevezéséhez. A Parlament a leadott szavazatok többségével dönt, név szerinti szavazással. A Parlament elnapolhatja a szavazást a következő ülésig.

A Bizottság megválasztott elnöke a biztosjelöltek teljes testületét és programjukat bemutatja a Parlament ülésén, amelyre
  az Európai Tanács elnöke és a
  Tanács
  elnöke
  meghívást kap. A bemutatást vita követi. A vita lezárása érdekében bármelyik képviselőcsoport vagy legalább negyven képviselő állásfoglalási indítványt terjeszthet be. A 110. cikk (3), (4) és (5) bekezdése alkalmazandó.

Az állásfoglalási indítványról szóló szavazás után a Parlament szavaz arról, hogy megadja-e jóváhagyását megválasztott elnök és a biztosjelöltek testületként való kinevezéséhez. A Parlament a leadott szavazatok többségével dönt, név szerinti szavazással. A Parlament elnapolhatja a szavazást a következő ülésig.

---

(1)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2011. szeptember 13., kedd

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/157 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/157

---

2011. szeptember 13., keddAz Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) ***I

P7_TA(2011)0344

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség (FRONTEX) felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0061 – C7-0045/2010 – 2010/0039(COD))

2013/C 51 E/29

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0061), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0061),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére és 77. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0045/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 74. cikkére és 77. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0045/2010),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének b) és d) pontjára,

| — | tekintettel a lengyel szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. Jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. Jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. július 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2010. július 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. július 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. július 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7–0278/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7–0278/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait;

| 4. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 44., 2011.2.11., 162. o.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0039

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az Európai Unió Tagállamai Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség felállításáról szóló 2007/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1168/2011/EU rendelet.)

---

2011. szeptember 13., keddMELLÉKLET

Az Európai Parlament nyilatkozata

Az Európai Parlament hangsúlyozza, hogy az EU intézményeinek semleges szóhasználatra kell törekedniük az olyan, harmadik országbeli állampolgárokat érintő jogalkotási szövegeikben, akiknek a tagállamok területén való jelenlétét a tagállamok hatóságai nem – vagy már nem – engedélyezik. Ilyen esetekben az uniós intézményeknek nem „illegális bevándorlásra” vagy „illegális migránsokra”, hanem inkább „szabálytalan bevándorlásra” és „szabálytalan migránsokra” kellene hivatkozniuk.

A Bizottság nyilatkozata a visszatérési műveletek ellenőrzéséről

A Bizottság vállalja, hogy éves gyakorisággal jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 9. cikk ([1b]) bekezdésében említett visszatérési műveletek ellenőrzésének a végrehajtásáról.

A jelentés alapját az Ügynökség, az Ügynökség Igazgatótanácsa és a rendelettervezettel létrehozott konzultatív fórum által rendelkezésre bocsátott releváns információk fogják képezni. Ezzel összefüggésben megjegyzendő, hogy a konzultatív fórum – a 26a. cikkben foglaltakkal összhangban – korlátlan hozzáféréssel rendelkezik az alapvető jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos valamennyi információhoz.

A jelentésben a Bizottság külön figyelmet fordít majd arra, hogy a Frontex által végrehajtott visszatérési műveletek során betartják-e az „objektív és átlátható kritériumok” alkalmazását.

Az első éves jelentést 2012. végéig kell benyújtani.

A Bizottság nyilatkozata az európai határőrizeti rendszer létrehozásáról

A Bizottság vállalja, hogy – a Stockholmi Programban említetteknek megfelelően – az e rendelet elfogadását követő egy éven belül elindítja az európai határőrizeti rendszer létrehozásával foglalkozó megvalósíthatósági tanulmány elkészítését. Az e rendelet 33. cikkének (2a) bekezdésében előirányzott értékelés e megvalósíthatósági tanulmány eredményét veszi majd alapul.

A Bizottság vállalja továbbá annak megvizsgálását, hogy az „európai határőrcsapatok” elnevezés használata tekintetében szükséges-e technikailag módosítani a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállításáról szóló 863/2007/EK rendeletet.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/159 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/159

---

2011. szeptember 13., keddA kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer ***I

P7_TA(2011)0345

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0509 – C7-0289/2010 – 2010/0262(COD))

2013/C 51 E/30

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0509), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0509),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0289/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0289/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a portugál parlament jogszabálytervezetről szóló észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a portugál parlament jogszabálytervezetről szóló észrevételeire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0256/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0256/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatbeli álláspontját az alábbiak szerint;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0262

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló 428/2009/EK rendelet módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a javaslat nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

a rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy amikor a kettős felhasználású termékeket (ideértve a szoftvereket és a technológiát is) az Unióból exportálják, az Unión átviszik, vagy az Unióban tartózkodó vagy az Unióban bejegyzett bróker által végzett brókertevékenység keretében harmadik országba szállítják, hatékony ellenőrzést kell rajtuk végezni. |
| --- | --- |

(1)

A kettős felhasználású termékek kivitelére, transzferjére, brókertevékenységére és tranzitjára vonatkozó közösségi ellenőrzési rendszer kialakításáról szóló, 2009. május 5-i 428/2009/EK tanácsi rendelet (2) előírja, hogy amikor a kettős felhasználású termékeket (ideértve a szoftvereket és a technológiát is) az Unióból exportálják, az Unión átviszik, vagy az Unióban tartózkodó vagy az Unióban bejegyzett bróker által végzett brókertevékenység keretében harmadik országba szállítják, hatékony ellenőrzést kell rajtuk végezni.

| (2) | Annak érdekében, hogy a tagállamok és az Európai Unió eleget tehessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a 428/2009/EK rendelet I. melléklete meghatározza a 3. cikkben említett kettős felhasználású termékek és technológiák listáját, amely végrehajtja a nemzetközi megállapodás szerinti kettős felhasználású ellenőrzéseket. Ezek a kötelezettségvállalások az Ausztrália Csoportban, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszerben (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportjában (NSG), a Wassenaari Megállapodásban (WA) és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezményben (CWC) való részvétel keretén belül születtek. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a tagállamok és az Európai Unió eleget tehessen nemzetközi kötelezettségvállalásainak, a 428/2009/EK rendelet I. melléklete meghatározza a 3. cikkben említett kettős felhasználású termékek és technológiák listáját, amely végrehajtja a nemzetközi megállapodás szerinti kettős felhasználású ellenőrzéseket. Ezek a kötelezettségvállalások az Ausztrália Csoportban, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszerben (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportjában (NSG), a Wassenaari Megállapodásban (WA) és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezményben (CWC) való részvétel keretén belül születtek.

| (3) | A 428/2009/EK rendelet 15. cikke megállapítja, hogy az I. mellékletet azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket az atomsorompó-rendszerek és exportellenőrzési megállapodások tagjaként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével minden tagállam elfogadott. |
| --- | --- |

(3)

A 428/2009/EK rendelet 15. cikke megállapítja, hogy az I. mellékletet azokkal a kötelezettségekkel és vállalásokkal, valamint azok módosításaival összhangban kell aktualizálni, amelyeket az atomsorompó-rendszerek és exportellenőrzési megállapodások tagjaként vagy a vonatkozó nemzetközi szerződések megerősítésével minden tagállam elfogadott.

| (4) | Az Ausztrália Csoport, a Nukleáris Szállítók Csoportja, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer és a Wassenaari Megállapodás keretében hozott változtatások figyelembevétele érdekében a 428/2009/EK rendelet elfogadását követően a rendelet I. mellékletét módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az Ausztrália Csoport, a Nukleáris Szállítók Csoportja, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer és a Wassenaari Megállapodás keretében hozott változtatások figyelembevétele érdekében a 428/2009/EK rendelet elfogadását követően a rendelet I. mellékletét módosítani kell.

| (5) | Az exportellenőrzési hatóságok és a piaci szereplők számára a hivatkozások megkönnyítése érdekében közzé kell tenni a 428/2009/EK rendelet I. mellékletének naprakész és egységes szerkezetbe foglalt változatát. |
| --- | --- |

(5)

Az exportellenőrzési hatóságok és a piaci szereplők számára a hivatkozások megkönnyítése érdekében közzé kell tenni a 428/2009/EK rendelet I. mellékletének naprakész és egységes szerkezetbe foglalt változatát.

| (6) | Ezért a 428/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 428/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 428/2009/EK rendelet I. melléklete helyébe e rendelet melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmincadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i álláspontja.

1

(2)  HL L 134., 2009.5.29., 1. o.

2

2011. szeptember 13., keddMELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

A 428/2009/EK tanácsi rendelet 3. cikkében említett jegyzék

A KETTŐS FELHASZNÁLÁSÚ TERMÉKEK JEGYZÉKE

A következő jegyzék többek között a Wassenaari Megállapodás, a Rakétatechnológiai Ellenőrzési Rendszer (MTCR), a Nukleáris Szállítók Csoportja (NSG), az Ausztrália Csoport és a Vegyifegyver-tilalmi Egyezmény (CWC) által nemzetközileg elfogadott kettős felhasználású termékek ellenőrzésének végrehajtását tartalmazza.

TARTALOMJEGYZÉK

Megjegyzések

Fogalommeghatározások

Mozaikszavak és rövidítések

| 0. kategória | Nukleáris anyagok, létesítmények és berendezések |
| --- | --- |

0. kategória

| 1. kategória | Speciális anyagok és kapcsolódó berendezések |
| --- | --- |

1. kategória

| 2. kategória | Anyagfeldolgozás |
| --- | --- |

2. kategória

| 3. kategória | Elektronika |
| --- | --- |

3. kategória

| 4. kategória | Számítógépek |
| --- | --- |

4. kategória

| 5. kategória | Távközlés és „információbiztonság” |
| --- | --- |

5. kategória

| 6. kategória | Szenzorok és lézerek |
| --- | --- |

6. kategória

| 7. kategória | Navigáció és repülési elektronika |
| --- | --- |

7. kategória

| 8. kategória | Hajózás |
| --- | --- |

8. kategória

| 9. kategória | Légtér és hajtórendszerek |
| --- | --- |

9. kategória

(A melléklet szövege – annak hossza miatt – nem szerepel itt. E szöveg tekintetében kérjük hivatkozzon a COM(2010)0509 bizottsági javaslatra!)”

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/161 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/161

---

2011. szeptember 13., keddA közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok ***I

P7_TA(2011)0346

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0764 – C7-0006/2011 – 2010/0368(COD))

2013/C 51 E/31

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0764), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0764),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első albekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0006/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkének első albekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelynek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7-0006/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0252/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0252/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 72. o.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0368

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes, a közös agrárpolitika területét érintő elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1229/2011/EU rendelet.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/162 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/162

---

2011. szeptember 13., keddEgyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***I

P7_TA(2011)0347

Az Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0765 – C7-0009/2011 – 2010/0369(COD))

2013/C 51 E/32

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0765), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0765),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0009/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0009/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0257/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0257/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0369

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra egyes elavult tanácsi jogi aktusok hatályon kívül helyezéséről a közös kereskedelempolitika területén szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1230/2011/EU rendelet.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/163 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/163

---

2011. szeptember 13., keddA 429/73/EGK és a 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezése ***I

P7_TA(2011)0348

Az Európai Parlament 2011. szeptember13-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK rendelet és az egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek vonatkozásában az 1995. évre közösségi vámkontingensek formájában történő egyes engedmények megállapításáról szóló 1416/95/EK rendeletben meghatározott intézkedések 2000. évre történő megújításáról szóló 215/2000/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat (COM(2010)0756 – C7-0004/2011 – 2010/0367(COD))

2013/C 51 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0756), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0756),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0004/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0004/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7–0250/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7–0250/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0367

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az 1059/69/EGK rendelet hatálya alá tartozó és Törökországból származó egyes árucikkeknek a Közösségbe történő behozatalára vonatkozó különös rendelkezések megállapításáról szóló 429/73/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1228/2011/EU rendelet.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/164 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/164

---

2011. szeptember 13., keddAz egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatása ***I

P7_TA(2011)0349

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (kodifikált változat) (COM(2011)0189 – C7-0095/2011 – 2011/0080(COD))

2013/C 51 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás – kodifikáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0189), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0189),

| — | tekintettel az Eurуpai Uniу mыkцdйsйrхl szуlу szerzхdйs 294. cikkйnek (2) bekezdйsйre йs 192. cikkйnek (1) bekezdйsйre, amelyek alapjбn a Bizottsбg javaslatбt benyъjtotta a Parlamenthez (C7-0095/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurуpai Uniу mыkцdйsйrхl szуlу szerzхdйs 294. cikkйnek (2) bekezdйsйre йs 192. cikkйnek (1) bekezdйsйre, amelyek alapjбn a Bizottsбg javaslatбt benyъjtotta a Parlamenthez (C7-0095/2011),

| — | tekintettel az Eurуpai Uniу mыkцdйsйrхl szуlу szerzхdés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurуpai Uniу mыkцdйsйrхl szуlу szerzхdés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. június 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. június 15-i véleményére (1),

| — | a Rйgiуk Bizottsбgбval folytatott konzultбciуt kцvetхen, |
| --- | --- |

—

a Rйgiуk Bizottsбgбval folytatott konzultбciуt kцvetхen,

| — | tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamуdszerйrхl szуlу, 1994. december 20-i intйzmйnykцzi megбllapodбsra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotási szövegek hivatalos kodifikációjának gyorsított munkamуdszerйrхl szуlу, 1994. december 20-i intйzmйnykцzi megбllapodбsra (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 86. és 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0272/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0272/2011),

| A. | mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgбlataibуl бllу tanбcsadу munkacsoport vйlemйnye szerint a szуban forgу javaslat a meglйvх szцvegek йrdemi mуdosнtбs nйlkьli egyszerы egysйges szerkezetbe foglalбsбt tartalmazza, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság jogi szolgбlataibуl бllу tanбcsadу munkacsoport vйlemйnye szerint a szуban forgу javaslat a meglйvх szцvegek йrdemi mуdosнtбs nйlkьli egyszerы egysйges szerkezetbe foglalбsбt tartalmazza,

| 1. | elfogadja elsх olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja elsх olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 248., 2011.8.25., 154. o.

(2)  HL C 102., 1996.4.4., 2. o.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2011)0080

Az Európai Parlament álláspontja, amely elsх olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/..../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (kodifikált szöveg)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2011/92/EU irányelv.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/165 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/165

---

2011. szeptember 13., keddA Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés ***I

P7_TA(2011)0350

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés részletes szabályozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0550 – C7-0318/2010 – 2010/0282(COD))

2013/C 51 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0550), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0550),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0318/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0318/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2010. december 8-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja a Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0260/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0260/2011),

| 1. | jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 54, 2011.2.19., 36. o.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0282

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a Galileo program keretében megvalósuló globális navigációs műholdrendszer nyújtotta kormányzati ellenőrzésű szolgáltatáshoz való hozzáférés szabályairól szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1104/2011/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/166 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/166

---

2011. szeptember 13., keddNemzetközi megállapodás a trópusi faanyagokról ***

P7_TA(2011)0351

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a trópusi faanyagokról szóló, 2006. évi nemzetközi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05812/2011 – C7-0061/2011 – 2006/0263(NLE))

2013/C 51 E/36

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05812/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (05812/2011),

| — | tekintettel a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás tervezetére (11964/2007), |
| --- | --- |

—

tekintettel a trópusi faanyagokról szóló 2006. évi nemzetközi megállapodás tervezetére (11964/2007),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. és 207. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0061/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 192. és 207. cikke, valamint 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0061/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0280/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0280/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy a Parlament kérésére mindig nyújtson aktuális tájékoztatást a megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, azaz a cselekvési tervekről és programokról, valamint a megállapodás által létrehozott szervek határozatairól; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy a Parlament kérésére mindig nyújtson aktuális tájékoztatást a megállapodás végrehajtásával kapcsolatban, azaz a cselekvési tervekről és programokról, valamint a megállapodás által létrehozott szervek határozatairól;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy az alkalmazás utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról, különösen az erdészeti ágazatra vonatkozóan a jogszabályok végrehajtására, az irányításra és a kereskedelemre vonatkozó európai uniós saját eszközökkel való összehasonlításban; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy az alkalmazás utolsó évében és a megállapodás megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a megállapodás alkalmazásáról, különösen az erdészeti ágazatra vonatkozóan a jogszabályok végrehajtására, az irányításra és a kereskedelemre vonatkozó európai uniós saját eszközökkel való összehasonlításban;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa állásfoglalását a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Trópusi Faanyagok Nemzetközi Szervezetének.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/167 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/167

---

2011. szeptember 13., keddAz EU és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0352

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről kötött megállapodást módosító megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16198/2010 – C7– 0126/2011 – 2010/0317(NLE))

2013/C 51 E/37

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16198/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16198/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről kötött megállapodást módosító megállapodástervezetre (16199/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek eredetmegjelöléseinek és földrajzi jelzéseinek oltalmáról szóló, az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között a mezőgazdasági termékek kereskedelméről kötött megállapodást módosító megállapodástervezetre (16199/2010),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0126/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0126/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0247/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0247/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/168

---

2011. szeptember 13., keddAz EU és Norvégia között a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0353

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (14206/2010 – C7-0101/2011 – 2010/0243(NLE))

2013/C 51 E/38

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács határozattervezetére (14206/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács határozattervezetére (14206/2010),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (14372/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás 19. cikke alapján a mezőgazdasági termékekre alkalmazandó kiegészítő kereskedelmi preferenciákról szóló, az Európai Unió és a Norvég Királyság között levélváltás formájában létrejött megállapodás tervezetére (14372/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v) alpontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0101/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v) alpontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0101/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0276/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A7-0276/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/168 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/168

---

2011. szeptember 13., keddAz EK és Svájc között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjesztése Liechtensteinre ***

P7_TA(2011)0354

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodást módosító, az Európai Unió, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16209/2010 – C7-0125/2011 – 2010/0313(NLE))

2013/C 51 E/39

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16209/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16209/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás módosításáról szóló megállapodástervezetre (16210/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodásnak a Liechtensteini Hercegségre történő kiterjesztéséről szóló, az Európai Közösség, a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség között létrejött kiegészítő megállapodás módosításáról szóló megállapodástervezetre (16210/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0125/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0125/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0248/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0248/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Svájci Államszövetség és a Liechtensteini Hercegség kormányának és parlamentjének.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/169 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/169

---

2011. szeptember 13., keddA Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény ***

P7_TA(2011)0355

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezménynek az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (08135/2011 – C7-0098/2011 – 2011/0047(NLE))

2013/C 51 E/40

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (08135/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (08135/2011),

| — | tekintettel a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményre (08135/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezményre (08135/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0098/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0098/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A7-0274/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására (A7-0274/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | felkéri a Bizottságot, az egyezmény mielőbbi hatálybalépése érdekében aktívan törekedjen az egyezmény aláírásának, ratifikációjának és végrehajtásának előmozdítására valamennyi olyan nemzetközi és kétoldalú fórumon, amelyen az egyezményben érintett régióban halászflottával rendelkező országok vesznek részt; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, az egyezmény mielőbbi hatálybalépése érdekében aktívan törekedjen az egyezmény aláírásának, ratifikációjának és végrehajtásának előmozdítására valamennyi olyan nemzetközi és kétoldalú fórumon, amelyen az egyezményben érintett régióban halászflottával rendelkező országok vesznek részt;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az egyezmény letéteményeseként, Új-Zéland kormányának. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint az egyezmény letéteményeseként, Új-Zéland kormányának.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/170

---

2011. szeptember 13., keddAz EU és Brazília közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0356

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (13989/1/2010 – C7-0336/2010 – 2010/0143(NLE))

2013/C 51 E/41

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13989/1/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13989/1/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (11282/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormánya közötti, a polgári légi közlekedés biztonságáról szóló megállapodás tervezetére (11282/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0336/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése, 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdése, 218. cikke (8) bekezdésének első albekezdése és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0336/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0259/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság ajánlására (A7-0259/2011),

| 1. | hozzájárul a megállapodás megkötéséhez; |
| --- | --- |

1.

hozzájárul a megállapodás megkötéséhez;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Brazil Szövetségi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/170 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/170

---

2011. szeptember 13., keddAz EU és Izland, valamint Norvégia közötti, az EU tagállamai és Izland, valamint Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás ***

P7_TA(2011)0357

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között létrejött, az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (05307/2010 – C7-0032/2010 – 2009/0192(NLE))

2013/C 51 E/42

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (05307/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (05307/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás tervezetére (09644/2006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, valamint az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság között az Európai Unió tagállamai, valamint Izland és Norvégia közötti átadási eljárásról szóló megállapodás tervezetére (09644/2006),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0032/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 82. cikke (1) bekezdésének d) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0032/2010),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0268/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0268/2011),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Izlandi Köztársaság és a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/171 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/171

---

2011. szeptember 13., keddÜzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás *

P7_TA(2011)0358

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló 521/2008/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0224 – C7-0120/2011 – 2011/0091(NLE))

2013/C 51 E/43

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0224), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0224),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0120/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0120/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0261/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére (A7-0261/2011),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/172 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/172

---

2011. szeptember 13., keddA közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációja ***I

P7_TA(2011)0362

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0772 – C7-0013/2011 – 2010/0372(COD))

2013/C 51 E/44

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0772), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0772),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0013/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0013/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az említett állásponttal, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0203/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0203/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 87. o.

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2010)0372

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 13-án került elfogadásra a 378/2007/EK tanácsi rendeletnek a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen kifizetések önkéntes modulációjának végrehajtására vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1231/2011/EU rendelet.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/173

---

2011. szeptember 13., keddHivatalosan támogatott exporthitelek ***I

P7_TA(2011)0363

Az Európai Parlament 2011. szeptember 13-i jogalkotási állásfoglalása a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2006)0456 – C7-0050/2010 – 2006/0167(COD))

2013/C 51 E/45

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0456), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2006)0456),

| — | tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EK-Szerződés 133. cikkére,

| — | tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című, a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0050/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0050/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0364/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Fejlesztési Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0364/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1); |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot (1);

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Ez az álláspont helyettesíti a 2011. április 5-én elfogadott módosításokat (Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0126).

---

2011. szeptember 13., keddP7_TC1-COD(2006)0167

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011.szeptember 13-án került elfogadásra a hivatalosan támogatott exporthitelek terén bizonyos iránymutatások alkalmazásáról, valamint a 2001/76/EK és a 2001/77/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1233/2011/EU rendelet.)

---

2011. szeptember 14., szerda

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/174 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/174

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/AT&S

P7_TA(2011)0369

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/008 AT/AT&S referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0339 – C7-0160/2011 – 2011/2125(BUD))

2013/C 51 E/46

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0339 – C7–0160/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0339 – C7–0160/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0279/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0279/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Ausztria támogatást igényelt a Kelet-Felső-Stájerország régióban található Leoben körzetben működő, nyomtatott áramköri kártyák gyártására szakosodott AT&S vállalatnál történt 167 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 74 részesítendő támogatásban), |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztria támogatást igényelt a Kelet-Felső-Stájerország régióban található Leoben körzetben működő, nyomtatott áramköri kártyák gyártására szakosodott AT&S vállalatnál történt 167 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 74 részesítendő támogatásban),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által támogatott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által támogatott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/008 AT/AT&S” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/653/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/176 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/176

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az osztrák AT/Steiermark és Niederösterreich

P7_TA(2011)0370

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0340 – C7-0159/2011 – 2011/2124(BUD))

2013/C 51 E/47

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0340 – C7–0159/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0340 – C7–0159/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0277/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0277/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Ausztria támogatást igényelt az ausztriai Steiermark (Stájerország, AT 22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT 12) NUTS II régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatban („Fémalapanyag gyártása”) működő 54 vállalatnál történt 1 180 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 356 részesítendő támogatásban), |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztria támogatást igényelt az ausztriai Steiermark (Stájerország, AT 22) és Niederösterreich (Alsó-Ausztria, AT 12) NUTS II régiójában a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 24. ágazatban („Fémalapanyag gyártása”) működő 54 vállalatnál történt 1 180 elbocsátás tekintetében (amelyek közül 356 részesítendő támogatásban),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által támogatott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA által támogatott intézkedéseknek hozzá kell járulniuk a hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 040501. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 040501. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2010/007 AT/Steiermark and Niederösterreich” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/652/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/178 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/178

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: technikai segítségnyújtás a Bizottság kezedeményezésére

P7_TA(2011)0371

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (az EGF/2011/000 TA 2011 kérelem - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére) (COM(2011)0358 – C7-0167/2011 – 2011/2130(BUD))

2013/C 51 E/48

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0358 – C7-0167/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0358 – C7-0167/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0270/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7–0270/2011),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel a Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) által meghatározott általános szabályokkal, valamint a költségvetés végrehajtásának erre a formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kezeli az EGAA-t, |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (3) által meghatározott általános szabályokkal, valamint a költségvetés végrehajtásának erre a formájára alkalmazandó végrehajtási szabályokkal összhangban kezeli az EGAA-t,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel a Bizottság kezdeményezésére az EGAA éves maximális összege 0,35 %-ának erejéig az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználható az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges nyomon követéssel, tájékoztatással, adminisztratív és technikai támogatással, pénzügyi ellenőrzéssel, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések finanszírozására – amint azt az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdése is előírja –, beleértve a tagállamoknak nyújtott tájékoztatást és iránymutatást az EGAA felhasználása, nyomonkövetése és értékelése során, továbbá az EGAA felhasználásáról az európai és nemzeti szociális partnereknek nyújtott tájékoztatást is (az EGAA-rendelet 8. cikkének (4) bekezdése), |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság kezdeményezésére az EGAA éves maximális összege 0,35 %-ának erejéig az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap felhasználható az EGAA-rendelet végrehajtásához szükséges nyomon követéssel, tájékoztatással, adminisztratív és technikai támogatással, pénzügyi ellenőrzéssel, ellenőrzési és értékelési tevékenységekkel kapcsolatos intézkedések finanszírozására – amint azt az említett rendelet 8. cikkének (1) bekezdése is előírja –, beleértve a tagállamoknak nyújtott tájékoztatást és iránymutatást az EGAA felhasználása, nyomonkövetése és értékelése során, továbbá az EGAA felhasználásáról az európai és nemzeti szociális partnereknek nyújtott tájékoztatást is (az EGAA-rendelet 8. cikkének (4) bekezdése),

| E. | mivel az EGAA-rendelet 9. cikkének (Tájékoztatás és nyilvánosság) (2) bekezdése szerint a Bizottság valamennyi nyelven rendelkezésre álló internetes oldalt hoz létre, amely információkat nyújt a kérelmekkel kapcsolatban, kiemelve a költségvetési hatóság szerepét, |
| --- | --- |

E.

mivel az EGAA-rendelet 9. cikkének (Tájékoztatás és nyilvánosság) (2) bekezdése szerint a Bizottság valamennyi nyelven rendelkezésre álló internetes oldalt hoz létre, amely információkat nyújt a kérelmekkel kapcsolatban, kiemelve a költségvetési hatóság szerepét,

| F. | mivel e cikkek alapján a Bizottság kérte az EGAA mobilizálását az EGAA végrehajtásához kapcsolódó nyomon követés és tájékoztatás tekintetében felmerülő adminisztratív szükségleteinek fedezésére, a kérelmek beadását és feldolgozását felgyorsító tudásbázis létrehozására, adminisztratív és technikai támogatásra, a hatékony gyakorlatok tagállamok közötti cseréjére és az EGAA félidős felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

F.

mivel e cikkek alapján a Bizottság kérte az EGAA mobilizálását az EGAA végrehajtásához kapcsolódó nyomon követés és tájékoztatás tekintetében felmerülő adminisztratív szükségleteinek fedezésére, a kérelmek beadását és feldolgozását felgyorsító tudásbázis létrehozására, adminisztratív és technikai támogatásra, a hatékony gyakorlatok tagállamok közötti cseréjére és az EGAA félidős felülvizsgálatára,

| G. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

G.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlament támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az alap igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az alap hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

2.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 3. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

3.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 4. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (az EGF/2011/000 TA 2011 kérelem - Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/658/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/180 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/180

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/029 NL/ Zuid-Holland és Utrecht referenciaszámú kérelme

P7_TA(2011)0372

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland és Utrecht” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0388 – C7-0172/2011 – 2011/2136(BUD))

2013/C 51 E/49

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0388 – C7–0172/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0388 – C7–0172/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0303/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0303/2011),

| A. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia támogatást igényelt két NUTS II. szintű régióban, Zuid-Holland (NL33) és Utrecht (NL31) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 52 vállalatnál történt 800 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő), |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia támogatást igényelt két NUTS II. szintű régióban, Zuid-Holland (NL33) és Utrecht (NL31) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 52 vállalatnál történt 800 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/029 NL/Zuid-Holland és Utrecht” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/656/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/182 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/182

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/027 NL/ Noord-Brabant referenciaszámú kérelme

P7_TA(2011)0373

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0386 – C7-0173/2011 – 2011/2137(BUD))

2013/C 51 E/50

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0386 – C7-0173/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0386 – C7-0173/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0304/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0304/2011),

| A. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia támogatást igényelt a hollandiai Noord Brabant (NL41) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 14 vállalatnál történt 199 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő), |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia támogatást igényelt a hollandiai Noord Brabant (NL41) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 14 vállalatnál történt 199 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/027 NL/Noord-Brabant” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/654/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/184 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/184

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/028 NL/Overijssel referenciaszámú kérelme

P7_TA(2011)0374

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/028 NL/Overijssel” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0387 – C7-0174/2011 – 2011/2138(BUD))

2013/C 51 E/51

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0387 – C7-0174/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0387 – C7-0174/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0305/2011),

| A. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben. |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és segítse őket a munkaerőpiacra történő ismételt beilleszkedésben.

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia támogatást igényelt a hollandiai Overijssel (NL21) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 9 vállalatnál történt 214 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő), |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia támogatást igényelt a hollandiai Overijssel (NL21) NUTS II. szintű régióban a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 9 vállalatnál történt 214 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/028 NL/Overijssel” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/655/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/186 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/186

---

2011. szeptember 14., szerdaAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Hollandia 18. ágazatot érintő, EGF/2010/030 NL/ Noord-Holland és Flevoland referenciaszámú kérelme

P7_TA(2011)0375

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland” referenciaszámú kérelme) (COM(2011)0389 – C7-0175/2011 – 2011/2139(BUD))

2013/C 51 E/52

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0389 – C7-0175/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0389 – C7-0175/2011),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai globalizációs alkalmazkodási alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0306/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0306/2011),

| A. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket. |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) azzal a céllal jött létre, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket.

| B. | mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat, |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatályát a 2009. május 1-jétől benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat,

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók számára nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Hollandia támogatást igényelt két NUTS II. szintű régióban, Noord-Holland (NL 32) és Flevoland (NL 23) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 26 vállalatnál történt 551 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő), |
| --- | --- |

D.

mivel Hollandia támogatást igényelt két NUTS II. szintű régióban, Noord-Holland (NL 32) és Flevoland (NL 23) területén a NACE Rev. 2. rendszer szerinti 18. ágazatban („Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység”) működő 26 vállalatnál történt 551 elbocsátás tekintetében (valamennyi támogatásban részesítendő),

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak, |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli ezzel összefüggésben a Parlamentnek a támogatások kiutalásának felgyorsítására irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA soron következő felülvizsgálatának keretében tovább tökéletesítik majd az eljárást, és elérik, hogy az EGAA hatékonyabb, átláthatóbb és láthatóbb legyen;

| 2. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó döntések elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci visszailleszkedésében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott munkavállalók újbóli munkába állását; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA-ból finanszírozott intézkedéseknek tartós munkahelyeket kellene eredményezniük;

| 4. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások miként egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések is tartalmazzák ezen adatok összehasonlító értékelését;

| 5. | üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Parlament többszöri kérését követően első ízben a 2011-es költségvetésben 47 608 950 euró összegű kifizetési előirányzat szerepel a 04 05 01. jogcímcsoport (Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap) alatt; emlékeztet rá, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel elkerülhetőek a más költségvetési sorokból a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek károsak lehetnek a különböző szakpolitikai célkitűzések megvalósítására nézve;

| 6. | kéri a Bizottságot hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot hogy készítsen részletes minőségi elemzést az EGAA-ról;

| 7. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

7.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 8. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Hollandiának a 18. ágazatot érintő „EGF/2010/030 NL/Noord-Holland és Flevoland” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, 2011/657/EU határozat.)

---

| 22.2.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 51/188 |
| --- | --- | --- | --- |

22.2.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 51/188

---

2011. szeptember 14., szerdaAz energiapiac integritása és átláthatósága ***I

P7_TA(2011)0376

Az Európai Parlament 2011. szeptember 14-i jogalkotási állásfoglalása az energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0726 – C7-0407/2010 – 2010/0363(COD))

2013/C 51 E/53

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság a Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0726), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság a Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0726),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0407/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 194. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0407/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2011. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0273/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére, valamint a Gazdasági és Monetáris Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7–0273/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz mellékelt közös nyilatkozatát;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132, 2011.5.3., 108. o.

---

2011. szeptember 14., szerdaP7_TC1-COD(2010)0363

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2011. szeptember 14-én került elfogadásra a nagykereskedelmi energiapiacok integritásáról és átláthatóságáról szóló .../2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 1227/2011/EU rendelet.)

---

2011. szeptember 14., szerdaMELLÉKLET

Európai Parlament/Tanács/Bizottság

Együttes nyilatkozat a szankciókról

A Bizottság tovább folytatja munkáját a pénzügyi ágazat szankciórendszerének megerősítése érdekében és javaslatokat kíván tenni arra vonatkozóan, hogy a pénzügyi szolgáltatások területére vonatkozó következő jogalkotási kezdeményezések keretében miként erősítsék meg következetes módon a nemzeti szankciórendszereket. Az e rendelet alapján elfogadandó szankciók tükrözni fogják a jogalkotó fent hivatkozott bizottsági javaslatokról szóló végleges döntéseit.

---