# Úřední věstník C 44/2013

| | ISSN 1977-0863
  doi:10.3000/19770863.C_2013.044.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 44 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5615. února 2013 |

ISSN 1977-0863

doi:10.3000/19770863.C_2013.044.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 44

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5615. února 2013

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012 |
| 2013/C 044/01 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří – přínosy pro ostrovní členské státy (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví) | 1 |
| 2013/C 044/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Propojení energetických ostrovů EU – růst, konkurenceschopnost, solidarita a udržitelný rozvoj na vnitřním energetickém trhu EU (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví) | 9 |
| 2013/C 044/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Trendy a dopady budoucího vývoje v odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb v Evropské unii (stanovisko z vlastní iniciativy) | 16 |
| 2013/C 044/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásada partnerství při provádění fondů společného strategického rámce – prvky evropského kodexu chování pro partnerství SWD(2012) 106 final (stanovisko z vlastní iniciativy) | 23 |
| 2013/C 044/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU a úloha EHSV (stanovisko z vlastní iniciativy) | 28 |
| 2013/C 044/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropský rok duševního zdraví – lepší práce, vyšší kvalita života (stanovisko z vlastní iniciativy) | 36 |
| 2013/C 044/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální zemědělství – ekologická péče a politiky v sociální a zdravotní oblasti (stanovisko z vlastní iniciativy) | 44 |
| 2013/C 044/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kvalita služeb železniční dopravy v EU (stanovisko z vlastní iniciativy) | 49 |
| 2013/C 044/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Problematika definice sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu (stanovisko z vlastní iniciativy) | 53 |
| 2013/C 044/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rozvíjející se občanská společnost v Číně – příspěvek občanské společnosti k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a jeho udržitelnému dopadu | 59 |
| 2013/C 044/11 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rio+20 – bilance a perspektivy (dodatkové stanovisko) | 64 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012

2013/C 044/01

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří – přínosy pro ostrovní členské státy (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví)

1

2013/C 044/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Propojení energetických ostrovů EU – růst, konkurenceschopnost, solidarita a udržitelný rozvoj na vnitřním energetickém trhu EU (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví)

9

2013/C 044/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Trendy a dopady budoucího vývoje v odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb v Evropské unii (stanovisko z vlastní iniciativy)

16

2013/C 044/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásada partnerství při provádění fondů společného strategického rámce – prvky evropského kodexu chování pro partnerství SWD(2012) 106 final (stanovisko z vlastní iniciativy)

SWD(2012) 106 final (stanovisko z vlastní iniciativy)

23

2013/C 044/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU a úloha EHSV (stanovisko z vlastní iniciativy)

28

2013/C 044/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropský rok duševního zdraví – lepší práce, vyšší kvalita života (stanovisko z vlastní iniciativy)

36

2013/C 044/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální zemědělství – ekologická péče a politiky v sociální a zdravotní oblasti (stanovisko z vlastní iniciativy)

44

2013/C 044/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kvalita služeb železniční dopravy v EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

49

2013/C 044/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Problematika definice sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu (stanovisko z vlastní iniciativy)

53

2013/C 044/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rozvíjející se občanská společnost v Číně – příspěvek občanské společnosti k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a jeho udržitelnému dopadu

59

2013/C 044/11

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rio+20 – bilance a perspektivy (dodatkové stanovisko)

64

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR |
| | 485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012 |
| 2013/C 044/12 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 COM(2012) 280 final – 2012/0150 (COD) | 68 |
| 2013/C 044/13 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD) | 76 |
| 2013/C 044/14 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2011 COM(2012) 253 final | 83 |
| 2013/C 044/15 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti COM(2012) 341 final | 88 |
| 2013/C 044/16 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zprostředkování pojištění (přepracované znění) COM(2012) 360 final – 2012/0175 (COD) | 95 |
| 2013/C 044/17 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES COM(2012) 369 final – 2012/0192 (COD) | 99 |
| 2013/C 044/18 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kolektivní správě autorského práva a práv s ním souvisejících a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl online na vnitřním trhu COM(2012) 372 final – 2012/0180 (COD) | 104 |
| 2013/C 044/19 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 443/2009 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových osobních automobilů do roku 2020 COM(2012) 393 final – 2012/0190 (COD) a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020 COM(2012) 394 final – 2012/0191 (COD) | 109 |
| 2013/C 044/20 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU pro vymýcení obchodu s lidmi 2012–2016 COM(2012) 286 final | 115 |
| 2013/C 044/21 | Stanovisko specializované sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o evropském inovačním partnerství Produktivita a udržitelnost zemědělstvíCOM(2012) 79 final | 119 |
| 2013/C 044/22 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací COM(2012) 498 final | 125 |
| 2013/C 044/23 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k balíčku předpisů týkajících se technické způsobilosti vozidel obsahujícímu následující dokumenty: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES COM(2012) 380 final – 2012/0184 (COD), návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel COM(2012) 381 final – 2012/0185 (COD), návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES COM(2012) 382 final – 2012/0186 (COD) | 128 |
| 2013/C 044/24 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií COM(2012) 271 final | 133 |
| 2013/C 044/25 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o komplexních vyhodnoceních rizika a bezpečnosti (zátěžových testech) jaderných elektráren v Evropské unii a činnostech souvisejících COM(2012) 571 final | 140 |
| 2013/C 044/26 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském inovačním partnerství v oblasti hospodaření s vodou COM(2012) 216 final | 147 |
| 2013/C 044/27 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost COM(2012) 299 final | 153 |
| 2013/C 044/28 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu COM(2012) 591 final – 2012/0285 (COD) | 157 |
| 2013/C 044/29 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 626 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů) COM(2012) 535 final – 2012/0281 (COD) | 158 |
| 2013/C 044/30 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 625 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky COM(2012) 552 final – 2011/0280 (COD) | 159 |
| 2013/C 044/31 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 627 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) COM(2012) 553 final – 2012/0282 (COD) | 160 |

III   Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012

2013/C 044/12

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 COM(2012) 280 final – 2012/0150 (COD)

COM(2012) 280 final – 2012/0150 (COD)

68

2013/C 044/13

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD)

COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD)

76

2013/C 044/14

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2011 COM(2012) 253 final

COM(2012) 253 final

83

2013/C 044/15

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti COM(2012) 341 final

COM(2012) 341 final

88

2013/C 044/16

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zprostředkování pojištění (přepracované znění) COM(2012) 360 final – 2012/0175 (COD)

COM(2012) 360 final – 2012/0175 (COD)

95

2013/C 044/17

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES COM(2012) 369 final – 2012/0192 (COD)

COM(2012) 369 final – 2012/0192 (COD)

99

2013/C 044/18

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kolektivní správě autorského práva a práv s ním souvisejících a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl online na vnitřním trhu COM(2012) 372 final – 2012/0180 (COD)

COM(2012) 372 final – 2012/0180 (COD)

104

2013/C 044/19

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 443/2009 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových osobních automobilů do roku 2020 COM(2012) 393 final – 2012/0190 (COD) a návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020 COM(2012) 394 final – 2012/0191 (COD)

2

COM(2012) 393 final – 2012/0190 (COD)

2

COM(2012) 394 final – 2012/0191 (COD)

109

2013/C 044/20

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU pro vymýcení obchodu s lidmi 2012–2016 COM(2012) 286 final

COM(2012) 286 final

115

2013/C 044/21

Stanovisko specializované sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o evropském inovačním partnerství Produktivita a udržitelnost zemědělstvíCOM(2012) 79 final

COM(2012) 79 final

119

2013/C 044/22

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací COM(2012) 498 final

COM(2012) 498 final

125

2013/C 044/23

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k balíčku předpisů týkajících se technické způsobilosti vozidel obsahujícímu následující dokumenty: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES COM(2012) 380 final – 2012/0184 (COD), návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel COM(2012) 381 final – 2012/0185 (COD), návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES COM(2012) 382 final – 2012/0186 (COD)

COM(2012) 380 final – 2012/0184 (COD),

COM(2012) 381 final – 2012/0185 (COD),

COM(2012) 382 final – 2012/0186 (COD)

128

2013/C 044/24

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií COM(2012) 271 final

COM(2012) 271 final

133

2013/C 044/25

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o komplexních vyhodnoceních rizika a bezpečnosti (zátěžových testech) jaderných elektráren v Evropské unii a činnostech souvisejících COM(2012) 571 final

COM(2012) 571 final

140

2013/C 044/26

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském inovačním partnerství v oblasti hospodaření s vodou COM(2012) 216 final

COM(2012) 216 final

147

2013/C 044/27

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost COM(2012) 299 final

COM(2012) 299 final

153

2013/C 044/28

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu COM(2012) 591 final – 2012/0285 (COD)

COM(2012) 591 final – 2012/0285 (COD)

157

2013/C 044/29

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 626 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů) COM(2012) 535 final – 2012/0281 (COD)

COM(2012) 535 final – 2012/0281 (COD)

158

2013/C 044/30

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 625 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky COM(2012) 552 final – 2011/0280 (COD)

COM(2012) 552 final – 2011/0280 (COD)

159

2013/C 044/31

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 627 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) COM(2012) 553 final – 2012/0282 (COD)

COM(2012) 553 final – 2012/0282 (COD)

160

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/1

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří – přínosy pro ostrovní členské státy (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví)

2013/C 44/01

Zpravodaj: pan DIMITRIADIS

Pan Andreas D. MAVROYIANNIS, náměstek ministra pro evropské záležitosti Kyperské republiky, dne 22. května 2012 požádal jménem kyperského předsednictví Rady Evropské unie Evropský hospodářský a sociální výbor o stanovisko k tématu:

Vývoj makroregionální strategie ve Středomoří – přínosy pro ostrovní členské státy.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 147 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry

| 1.1 | EHSV soudí, že přes mimořádně citlivou a prozatím neurčitou situaci převládající ve středomořském regionu se nyní spojují všechny podmínky (1) pro zahájení dialogu na několika úrovních mezi Komisí, členskými státy, zeměmi podílejícími se na evropsko-středomořské spolupráci, místními a regionálními orgány a občanskou společností, jenž by směřoval k vyvinutí makroregionální strategie ve Středomoří složené ze dvou částí, která by vyhovovala stávajícím potřebám tohoto regionu při posilování jeho mezinárodní konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

1.1

EHSV soudí, že přes mimořádně citlivou a prozatím neurčitou situaci převládající ve středomořském regionu se nyní spojují všechny podmínky (1) pro zahájení dialogu na několika úrovních mezi Komisí, členskými státy, zeměmi podílejícími se na evropsko-středomořské spolupráci, místními a regionálními orgány a občanskou společností, jenž by směřoval k vyvinutí makroregionální strategie ve Středomoří složené ze dvou částí, která by vyhovovala stávajícím potřebám tohoto regionu při posilování jeho mezinárodní konkurenceschopnosti.

| 1.2 | EHSV si je vědom, že středomořský region představuje velmi rozsáhlou oblast, jež vykazuje různé charakteristiky z hlediska hospodářského, sociálního, politického a kulturního. Skládá se ze zemí, jejichž struktury a infrastruktury jsou rovněž různorodé (členské státy EU, státy, jež nejsou členy EU, ale mají status kandidátské země, a další státy, jež nejsou členy EU, ale podílejí se na evropsko-středomořském partnerství). EHSV proto navrhuje založit dvě subregionální politiky, a to pro východní a západní Středomoří, jež by se ve spolupráci koordinovaly navzájem i ve vztahu k makroregionální strategii pro Jónské a Jaderské moře. |
| --- | --- |

1.2

EHSV si je vědom, že středomořský region představuje velmi rozsáhlou oblast, jež vykazuje různé charakteristiky z hlediska hospodářského, sociálního, politického a kulturního. Skládá se ze zemí, jejichž struktury a infrastruktury jsou rovněž různorodé (členské státy EU, státy, jež nejsou členy EU, ale mají status kandidátské země, a další státy, jež nejsou členy EU, ale podílejí se na evropsko-středomořském partnerství). EHSV proto navrhuje založit dvě subregionální politiky, a to pro východní a západní Středomoří, jež by se ve spolupráci koordinovaly navzájem i ve vztahu k makroregionální strategii pro Jónské a Jaderské moře.

| 1.3 | EHSV bere v úvahu rozhodnutí Rady a souhlasné stanovisko Evropského parlamentu a zastává mínění, že makroregionální strategie nesmí vyžadovat dodatečné finanční zdroje, právní předpisy ani další řídící orgán (zásada „tří ne“). EHSV však soudí, že je nezbytné financovat technickou pomoc při sběru dat a podporu nutných strukturálních projektů. |
| --- | --- |

1.3

EHSV bere v úvahu rozhodnutí Rady a souhlasné stanovisko Evropského parlamentu a zastává mínění, že makroregionální strategie nesmí vyžadovat dodatečné finanční zdroje, právní předpisy ani další řídící orgán (zásada „tří ne“). EHSV však soudí, že je nezbytné financovat technickou pomoc při sběru dat a podporu nutných strukturálních projektů.

| 1.4 | EHSV zastává mínění, že využití významných zdrojů, které EU již nasadila k financování činností a programů z titulu strukturálních fondů, a využití finančních nástrojů EIB představuje dostatečné prostředky, které je třeba využívat transparentním, ale také co nejpružnějším způsobem. Vyslovuje se rovněž pro vytvoření evropsko-středomořské investiční banky prostřednictvím EIB a pro otevřenou politiku vůči prostředkům pocházejícím od různých finančních institucí, jako je Kreditanstalt für Wiederaufbau, EBRD, Světová banka, Africká banka pro rozvoj a Islámská banka pro rozvoj. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zastává mínění, že využití významných zdrojů, které EU již nasadila k financování činností a programů z titulu strukturálních fondů, a využití finančních nástrojů EIB představuje dostatečné prostředky, které je třeba využívat transparentním, ale také co nejpružnějším způsobem. Vyslovuje se rovněž pro vytvoření evropsko-středomořské investiční banky prostřednictvím EIB a pro otevřenou politiku vůči prostředkům pocházejícím od různých finančních institucí, jako je Kreditanstalt für Wiederaufbau, EBRD, Světová banka, Africká banka pro rozvoj a Islámská banka pro rozvoj.

| 1.5 | EHSV zastává mínění, že prioritou je posílení spolupráce na úrovni nižší než regionální a to cestou zintenzivnění vzájemných obchodních a průmyslových vztahů a vztahů v oblasti cestovního ruchu mezi zeměmi jižního Středomoří. |
| --- | --- |

1.5

EHSV zastává mínění, že prioritou je posílení spolupráce na úrovni nižší než regionální a to cestou zintenzivnění vzájemných obchodních a průmyslových vztahů a vztahů v oblasti cestovního ruchu mezi zeměmi jižního Středomoří.

| 1.6 | EHSV považuje za nezbytné, aby Rada přijala politická rozhodnutí nutná k bezodkladnému řešení přetrvávajících problémů, aby se Unie pro Středomoří mohla stát institucí pro plánování a uskutečňování nové makroregionální politiky. |
| --- | --- |

1.6

EHSV považuje za nezbytné, aby Rada přijala politická rozhodnutí nutná k bezodkladnému řešení přetrvávajících problémů, aby se Unie pro Středomoří mohla stát institucí pro plánování a uskutečňování nové makroregionální politiky.

| 1.7 | EHSV zastává mínění, že okamžité přijetí strategie pro region Jaderského a Jónského moře Radou (v závěrech jejího jednání z 24. června 2011) otevře cestu k provádění makroregionální strategie pro Středomoří. |
| --- | --- |

1.7

EHSV zastává mínění, že okamžité přijetí strategie pro region Jaderského a Jónského moře Radou (v závěrech jejího jednání z 24. června 2011) otevře cestu k provádění makroregionální strategie pro Středomoří.

| 1.8 | EHSV zastává názor, že Kypr a Malta budou mít stejně jako všechny ostrovy Středomoří zvláště důležitou úlohu v každé nové strategii vypracované Evropskou unií. Tyto ostrovy se skutečně nacházejí ve zvláště obtížné situaci vzhledem k omezeným možnostem dopravního a komunikačního spojení s kontinentálními členskými státy Unie. |
| --- | --- |

1.8

EHSV zastává názor, že Kypr a Malta budou mít stejně jako všechny ostrovy Středomoří zvláště důležitou úlohu v každé nové strategii vypracované Evropskou unií. Tyto ostrovy se skutečně nacházejí ve zvláště obtížné situaci vzhledem k omezeným možnostem dopravního a komunikačního spojení s kontinentálními členskými státy Unie.

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje, že značný význam pro celou středomořskou oblast obecně má stimulace zemědělské výroby. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zdůrazňuje, že značný význam pro celou středomořskou oblast obecně má stimulace zemědělské výroby.

| 1.10 | EHSV připomíná, že je nezbytné zlepšit námořní a letecké spojení mezi středomořskými zeměmi navzájem i obecně s ostatními zeměmi EU. |
| --- | --- |

1.10

EHSV připomíná, že je nezbytné zlepšit námořní a letecké spojení mezi středomořskými zeměmi navzájem i obecně s ostatními zeměmi EU.

| 1.11 | EHSV podporuje tímto stanoviskem započetí diskuse o nové makroregionální strategii pro Středomoří a zahájení jednání o jejích hlavních tématech. Prohlašuje, že bude nadále pracovat na tomto mimořádně významném tématu formou nových stanovisek, jež se budou podrobněji a hlouběji zabývat záležitostmi popsanými v tomto dokumentu. |
| --- | --- |

1.11

EHSV podporuje tímto stanoviskem započetí diskuse o nové makroregionální strategii pro Středomoří a zahájení jednání o jejích hlavních tématech. Prohlašuje, že bude nadále pracovat na tomto mimořádně významném tématu formou nových stanovisek, jež se budou podrobněji a hlouběji zabývat záležitostmi popsanými v tomto dokumentu.

2.   Úvod

| 2.1 | Kyperské předsednictví Rady EU ve druhém pololetí 2012 si vytyčilo jako prioritu tohoto období vypracování stanoviska „Makroregionální strategie pro Středomoří“ se specifickým zaměřením „Jaké výhody přináší malým ostrovním státům?“. |
| --- | --- |

2.1

Kyperské předsednictví Rady EU ve druhém pololetí 2012 si vytyčilo jako prioritu tohoto období vypracování stanoviska „Makroregionální strategie pro Středomoří“ se specifickým zaměřením „Jaké výhody přináší malým ostrovním státům?“.

| 2.2 | Rozhodnutí svěřit tuto studii EHSV vyplývá z úlohy, kterou Výbor sehrál při vypracování konzultativních stanovisek vysvětlujících a zastupujících názory organizací občanské společnosti v členských státech, přičemž prosazoval participativní demokracii v EU. |
| --- | --- |

2.2

Rozhodnutí svěřit tuto studii EHSV vyplývá z úlohy, kterou Výbor sehrál při vypracování konzultativních stanovisek vysvětlujících a zastupujících názory organizací občanské společnosti v členských státech, přičemž prosazoval participativní demokracii v EU.

| 2.3 | Zvolené téma navazuje na úspěch, jímž bylo definování makroregionálních přístupů pro region Baltského moře (2) a vypracování makroregionálních rozvojových strategií pro regiony Podunají, Jaderského a Jónského moře a Atlantského oceánu. Vychází ze skutečnosti, že Středomoří vykazuje svébytné charakteristiky a související nároky. |
| --- | --- |

2.3

Zvolené téma navazuje na úspěch, jímž bylo definování makroregionálních přístupů pro region Baltského moře (2) a vypracování makroregionálních rozvojových strategií pro regiony Podunají, Jaderského a Jónského moře a Atlantského oceánu. Vychází ze skutečnosti, že Středomoří vykazuje svébytné charakteristiky a související nároky.

| 2.4 | Záměrem této strategie bude vytvořit koordinované politiky napomáhající zemím v této oblasti, aby utužily své hospodářské a sociální vztahy a spolupracovaly při řešení společných problémů, a umožňující tomuto regionu dosáhnout konkurenceschopnosti v mezinárodním měřítku, prosperity, bezpečnosti a udržitelného životní prostředí. Tato makroregionální strategie umožní v rámci středomořského regionu koordinovat veškeré politiky, cíle a činnosti evropských institucí s politikami, cíli a činnostmi členských států, regionů, místních hospodářských a sociálních rad a všech zainteresovaných stran ve středomořském regionu se zvláštním zaměřením na malé a izolované ostrovní středomořské státy. |
| --- | --- |

2.4

Záměrem této strategie bude vytvořit koordinované politiky napomáhající zemím v této oblasti, aby utužily své hospodářské a sociální vztahy a spolupracovaly při řešení společných problémů, a umožňující tomuto regionu dosáhnout konkurenceschopnosti v mezinárodním měřítku, prosperity, bezpečnosti a udržitelného životní prostředí. Tato makroregionální strategie umožní v rámci středomořského regionu koordinovat veškeré politiky, cíle a činnosti evropských institucí s politikami, cíli a činnostmi členských států, regionů, místních hospodářských a sociálních rad a všech zainteresovaných stran ve středomořském regionu se zvláštním zaměřením na malé a izolované ostrovní středomořské státy.

| 2.5 | Očekává se rovněž, že tato strategie vyřeší problémy související s mezinárodní hospodářskou krizí a urychlí tempo růstu, vytváření pracovních příležitostí a snižování nezaměstnanosti. |
| --- | --- |

2.5

Očekává se rovněž, že tato strategie vyřeší problémy související s mezinárodní hospodářskou krizí a urychlí tempo růstu, vytváření pracovních příležitostí a snižování nezaměstnanosti.

| 2.6 | K tomuto účelu stanovisko přijímá definici makroregionální strategie formulovanou Komisí (3), podle níž je strategie makroregionální, pokud se týká regionu, skládajícího se z území různých zemí nebo regionů sdílejících společné prvky – například společnou mořskou nebo jinou oblast – nebo čelících společným výzvám, například problémům rozvoje, změně klimatu, omezené hospodářské a kulturní výměně atd. Makroregionální strategie představují takové přístupy, jež za využití již existujících nástrojů, politik, programů a financování vedou k dosažení specifických cílů makroregionu a zaměřují se ve svém plánování na zapojení veřejných a soukromých zdrojů, aby bylo možné koordinovat rozsáhlejší politiky za disponibilního financování (evropského, státního, regionálního). Kromě toho umožňují souběh zdrojů regionů a různých členských států v rámci provádění koordinované společné správy a vytváření vzájemně výhodné situace pro všechny zúčastněné strany. |
| --- | --- |

2.6

K tomuto účelu stanovisko přijímá definici makroregionální strategie formulovanou Komisí (3), podle níž je strategie makroregionální, pokud se týká regionu, skládajícího se z území různých zemí nebo regionů sdílejících společné prvky – například společnou mořskou nebo jinou oblast – nebo čelících společným výzvám, například problémům rozvoje, změně klimatu, omezené hospodářské a kulturní výměně atd. Makroregionální strategie představují takové přístupy, jež za využití již existujících nástrojů, politik, programů a financování vedou k dosažení specifických cílů makroregionu a zaměřují se ve svém plánování na zapojení veřejných a soukromých zdrojů, aby bylo možné koordinovat rozsáhlejší politiky za disponibilního financování (evropského, státního, regionálního). Kromě toho umožňují souběh zdrojů regionů a různých členských států v rámci provádění koordinované společné správy a vytváření vzájemně výhodné situace pro všechny zúčastněné strany.

| 2.7 | EU si je vědoma proměnlivého a mimořádně nejistého politického a sociálního prostředí, jež vzniklo v zemích jižního Středomoří v důsledku revolucí, a zavádí vůči těmto státům nový přístup nazvaný „partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu“, který odměňuje země, jež pokročily v zavádění nezbytných reforem dosažením přesných a měřitelných cílů (4). |
| --- | --- |

2.7

EU si je vědoma proměnlivého a mimořádně nejistého politického a sociálního prostředí, jež vzniklo v zemích jižního Středomoří v důsledku revolucí, a zavádí vůči těmto státům nový přístup nazvaný „partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu“, který odměňuje země, jež pokročily v zavádění nezbytných reforem dosažením přesných a měřitelných cílů (4).

3.   Výzvy, jimž čelí středomořský region

| 3.1 | Existuje velké množství programů a iniciativ, které již byly vypracovány jak pro Středomoří v širším slova smyslu (evropsko-středomořský vztah, známý jako „barcelonský proces“), tak pro konkrétní regiony Středomoří, jako je region oblasti Jónského a Jaderského moře (územní spolupráce ve Středomoří prostřednictvím jadersko-jónského makroregionu). Je třeba poznamenat, že nová makroregionální strategie musí zahrnout všechny země středomořského prostoru, tedy členské státy (Portugalsko, Španělsko, Francii, Itálii, Řecko, Kypr, Slovinsko a Maltu) i třetí země (Chorvatsko, Černou Horu, Albánii, Turecko, Libanon, Sýrii, Palestinská území, Jordánsko, Izrael, Egypt, Alžír, Tunisko a Maroko). |
| --- | --- |

3.1

Existuje velké množství programů a iniciativ, které již byly vypracovány jak pro Středomoří v širším slova smyslu (evropsko-středomořský vztah, známý jako „barcelonský proces“), tak pro konkrétní regiony Středomoří, jako je region oblasti Jónského a Jaderského moře (územní spolupráce ve Středomoří prostřednictvím jadersko-jónského makroregionu). Je třeba poznamenat, že nová makroregionální strategie musí zahrnout všechny země středomořského prostoru, tedy členské státy (Portugalsko, Španělsko, Francii, Itálii, Řecko, Kypr, Slovinsko a Maltu) i třetí země (Chorvatsko, Černou Horu, Albánii, Turecko, Libanon, Sýrii, Palestinská území, Jordánsko, Izrael, Egypt, Alžír, Tunisko a Maroko).

| 3.2 | Před definováním rámce činností a politik je však nutné upřesnit výzvy, s nimiž se tento region potýká: |
| --- | --- |

3.2

Před definováním rámce činností a politik je však nutné upřesnit výzvy, s nimiž se tento region potýká:

| 3.2.1 | Především má Středomoří, zejména jeho východní část, velký historický význam a nalézají se zde členské státy EU i třetí země v různých stadiích rozvoje. Historicky se jedná o oblast osídlenou člověkem, hospodářsky využívanou, s intenzivním pohybem zboží, osob a námořních plavidel. Středomořský region se proto vyznačuje intenzivními proudy obchodní a osobní přepravy. Hospodářské vztahy mezi zeměmi tohoto regionu nicméně zůstávají mimořádně omezené; neexistuje například přímé letecké spojení mezi zeměmi východního Středomoří. Nejsou zcela bez opodstatnění názory, že „evropsko-středomořská spolupráce“ se naneštěstí omezuje na spolupráci zemí jižního Středomoří s EU nebo spolupráci s určitými členskými státy na bilaterální úrovni. |
| --- | --- |

3.2.1

Především má Středomoří, zejména jeho východní část, velký historický význam a nalézají se zde členské státy EU i třetí země v různých stadiích rozvoje. Historicky se jedná o oblast osídlenou člověkem, hospodářsky využívanou, s intenzivním pohybem zboží, osob a námořních plavidel. Středomořský region se proto vyznačuje intenzivními proudy obchodní a osobní přepravy. Hospodářské vztahy mezi zeměmi tohoto regionu nicméně zůstávají mimořádně omezené; neexistuje například přímé letecké spojení mezi zeměmi východního Středomoří. Nejsou zcela bez opodstatnění názory, že „evropsko-středomořská spolupráce“ se naneštěstí omezuje na spolupráci zemí jižního Středomoří s EU nebo spolupráci s určitými členskými státy na bilaterální úrovni.

| 3.2.2 | Za druhé v regionu převažují hospodářské nerovnováhy a je zde rozmanitá úroveň rozvoje a prosperity. Napětí, které v těchto zemích často nastává, vede zejména v současnosti k tomu, že pohyb lidí svým rozsahem představuje neustálou hospodářskou migraci (legální i nelegální) (5), což má své negativní důsledky jak pro země původu, tak pro cílové země. Pohyb lidí hledajících politický azyl je mimořádně závažným prvkem této problematiky. |
| --- | --- |

3.2.2

Za druhé v regionu převažují hospodářské nerovnováhy a je zde rozmanitá úroveň rozvoje a prosperity. Napětí, které v těchto zemích často nastává, vede zejména v současnosti k tomu, že pohyb lidí svým rozsahem představuje neustálou hospodářskou migraci (legální i nelegální) (5), což má své negativní důsledky jak pro země původu, tak pro cílové země. Pohyb lidí hledajících politický azyl je mimořádně závažným prvkem této problematiky.

| 3.2.3 | Za třetí středomořský region zůstává prostorem politické nestability a ozbrojených konfliktů, což má nežádoucí účinky v podobě ztrát lidských životů, materiálních škod, narušení hospodářské a obchodní výměny a životního prostředí. Kromě toho po rozpoutání arabských revolucí začala být citelná potřeba vypracovat v praxi strategii zaměřenou na posílení hospodářských a sociálních vztahů mezi zeměmi tohoto regionu, která by byla iniciativou Evropské unie a byla by strukturovaná demokratickým dialogem s těmito státy, ale i s občanskou společností (6), a ukázala by, že EU zůstává pevně po boku národů jižního Středomoří (7). |
| --- | --- |

3.2.3

Za třetí středomořský region zůstává prostorem politické nestability a ozbrojených konfliktů, což má nežádoucí účinky v podobě ztrát lidských životů, materiálních škod, narušení hospodářské a obchodní výměny a životního prostředí. Kromě toho po rozpoutání arabských revolucí začala být citelná potřeba vypracovat v praxi strategii zaměřenou na posílení hospodářských a sociálních vztahů mezi zeměmi tohoto regionu, která by byla iniciativou Evropské unie a byla by strukturovaná demokratickým dialogem s těmito státy, ale i s občanskou společností (6), a ukázala by, že EU zůstává pevně po boku národů jižního Středomoří (7).

| 3.2.4 | Za čtvrté je region zdrojem četných cenných surovin, v první řadě zásob energetických zdrojů širšího Blízkého východu a severní Afriky. Nedávný objev nových nalezišť zemního plynu představuje významný mezník, jenž by měl být z hlediska EU provázen dodatečnými dodávkami energetických zdrojů na stabilnějších základech. Je však nutné zajistit bezpečnostní podmínky a zlepšení námořních, leteckých a dalších komunikačních cest mezi Středomořím a zbytkem světa, a to s důrazem na obchodní námořní dopravu, jež představuje v tomto regionu hospodářskou aktivitu velkého významu. |
| --- | --- |

3.2.4

Za čtvrté je region zdrojem četných cenných surovin, v první řadě zásob energetických zdrojů širšího Blízkého východu a severní Afriky. Nedávný objev nových nalezišť zemního plynu představuje významný mezník, jenž by měl být z hlediska EU provázen dodatečnými dodávkami energetických zdrojů na stabilnějších základech. Je však nutné zajistit bezpečnostní podmínky a zlepšení námořních, leteckých a dalších komunikačních cest mezi Středomořím a zbytkem světa, a to s důrazem na obchodní námořní dopravu, jež představuje v tomto regionu hospodářskou aktivitu velkého významu.

| 3.2.5 | Za páté došlo v tomto regionu v důsledku jeho dlouhodobého osídlení, zemědělského využívání, nedávných opakovaných období sucha, nadměrného rybolovu i husté námořní dopravy ke znečištění s negativními účinky na mořské a pobřežní životní prostředí, což má škodlivé dopady na aktivity cestovního ruchu. Zemědělské využívání produkuje stále se tenčící objemy potravin, jejichž hodnota neustále klesá (8), mořské zdroje se postupně vyčerpávají a bylo zaznamenáno snížení výnosů rybolovu. |
| --- | --- |

3.2.5

Za páté došlo v tomto regionu v důsledku jeho dlouhodobého osídlení, zemědělského využívání, nedávných opakovaných období sucha, nadměrného rybolovu i husté námořní dopravy ke znečištění s negativními účinky na mořské a pobřežní životní prostředí, což má škodlivé dopady na aktivity cestovního ruchu. Zemědělské využívání produkuje stále se tenčící objemy potravin, jejichž hodnota neustále klesá (8), mořské zdroje se postupně vyčerpávají a bylo zaznamenáno snížení výnosů rybolovu.

| 3.2.6 | Za šesté je společnou charakteristikou všech středomořských zemí význam služeb cestovního ruchu jako zdroje pracovních příležitostí a hospodářského růstu. To je jeden z důvodů, proč by spolupráce v oblasti turistického ruchu mezi zeměmi tohoto regionu měla být klíčovým prvkem strategie pro rozvoj, což by řešilo problémy spojené s rozsahem a zejména sezónností. |
| --- | --- |

3.2.6

Za šesté je společnou charakteristikou všech středomořských zemí význam služeb cestovního ruchu jako zdroje pracovních příležitostí a hospodářského růstu. To je jeden z důvodů, proč by spolupráce v oblasti turistického ruchu mezi zeměmi tohoto regionu měla být klíčovým prvkem strategie pro rozvoj, což by řešilo problémy spojené s rozsahem a zejména sezónností.

| 3.2.7 | Za sedmé se především v zemích na jižním pobřeží Středozemního moře omezeně využívá technologických a komunikačních prostředků, jež nabízí internet, a neexistuje tu vývojové ani inovační úsilí, přestože se jedná o nepostradatelné oblasti moderního hospodářství. Vzájemné propojení středomořských zemí je jen velmi omezené. |
| --- | --- |

3.2.7

Za sedmé se především v zemích na jižním pobřeží Středozemního moře omezeně využívá technologických a komunikačních prostředků, jež nabízí internet, a neexistuje tu vývojové ani inovační úsilí, přestože se jedná o nepostradatelné oblasti moderního hospodářství. Vzájemné propojení středomořských zemí je jen velmi omezené.

| 3.3 | Je třeba říci, že hospodářské, politické a sociální vztahy mezi zeměmi severní Afriky se nalézají na mimořádně nízké úrovni rozvoje, takže zamýšlená evropsko-středomořská spolupráce se nakonec omezuje pouze na spolupráci EU s určitými zeměmi. Politiky a programy, jež EU zavedla v tomto regionu, dosáhly jen nevelkého úspěchu, a to v důsledku absence efektivních místních partnerů, korupce (9), ale také nedostatečného pochopení místních mravů, zvyků, tradic a sociální reprezentace. Barcelonský proces, jenž probíhá od roku 1995, dosáhl nevalných výsledků; co se týče programu MEDA a Unie pro Středomoří, nepřinesly dosud očekávané účinky z hlediska potřebné spolupráce mezi EU a zeměmi ve středomořské oblasti. |
| --- | --- |

3.3

Je třeba říci, že hospodářské, politické a sociální vztahy mezi zeměmi severní Afriky se nalézají na mimořádně nízké úrovni rozvoje, takže zamýšlená evropsko-středomořská spolupráce se nakonec omezuje pouze na spolupráci EU s určitými zeměmi. Politiky a programy, jež EU zavedla v tomto regionu, dosáhly jen nevelkého úspěchu, a to v důsledku absence efektivních místních partnerů, korupce (9), ale také nedostatečného pochopení místních mravů, zvyků, tradic a sociální reprezentace. Barcelonský proces, jenž probíhá od roku 1995, dosáhl nevalných výsledků; co se týče programu MEDA a Unie pro Středomoří, nepřinesly dosud očekávané účinky z hlediska potřebné spolupráce mezi EU a zeměmi ve středomořské oblasti.

4.   Cíle makroregionální strategie ve Středomoří

| 4.1 | Vzhledem k uvedenému výčtu výzev je možné navrhnout tyto základní cíle makroregionální strategie: |
| --- | --- |

4.1

Vzhledem k uvedenému výčtu výzev je možné navrhnout tyto základní cíle makroregionální strategie:

| 4.1.1 | dosáhnout udržitelného rozvoje tím, že se posílí konkurenceschopnost ekonomik zemí v této oblasti, aby mohly čelit současné mezinárodní hospodářské krizi, vytvářet pracovní příležitosti a snižovat nezaměstnanost; |
| --- | --- |

4.1.1

dosáhnout udržitelného rozvoje tím, že se posílí konkurenceschopnost ekonomik zemí v této oblasti, aby mohly čelit současné mezinárodní hospodářské krizi, vytvářet pracovní příležitosti a snižovat nezaměstnanost;

| 4.1.2 | upevnit vazby mezi středomořskými zeměmi a vytvořit z těchto států komunikační most spojující EU, Blízký východ a Afriku, aby se konsolidovaly podmínky příznivé pro mír, prosperitu a regionální soudržnost; |
| --- | --- |

4.1.2

upevnit vazby mezi středomořskými zeměmi a vytvořit z těchto států komunikační most spojující EU, Blízký východ a Afriku, aby se konsolidovaly podmínky příznivé pro mír, prosperitu a regionální soudržnost;

| 4.1.3 | navrhnout obrysy velkorysé energetické politiky, jež by zajistila zásobování zemí v této oblasti i Evropské unie. EU potřebuje diverzifikovat své dodavatele energie a snížit svou závislost ve vztahu k Rusku; |
| --- | --- |

4.1.3

navrhnout obrysy velkorysé energetické politiky, jež by zajistila zásobování zemí v této oblasti i Evropské unie. EU potřebuje diverzifikovat své dodavatele energie a snížit svou závislost ve vztahu k Rusku;

| 4.1.4 | posílit volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob mezi středomořskými zeměmi, jež nejsou členskými státy EU; |
| --- | --- |

4.1.4

posílit volný pohyb zboží, služeb, kapitálu a osob mezi středomořskými zeměmi, jež nejsou členskými státy EU;

| 4.1.5 | zlepšit síť propojení, aby se umožnil rychlý a bezproblémový přístup pro přepravu zboží a osob i poskytování služeb. Zvláštní důraz je přitom třeba klást na naprosto bezpečnou dopravu energetických zdrojů; |
| --- | --- |

4.1.5

zlepšit síť propojení, aby se umožnil rychlý a bezproblémový přístup pro přepravu zboží a osob i poskytování služeb. Zvláštní důraz je přitom třeba klást na naprosto bezpečnou dopravu energetických zdrojů;

| 4.1.6 | posílit roli malých ostrovních členských států EU ve středomořském regionu, tedy Kypru a Malty, zahájením iniciativ ke zlepšení vztahů se středomořskými partnery, zejména rozšířením elektronického propojení zemí tohoto regionu se zbytkem světa; |
| --- | --- |

4.1.6

posílit roli malých ostrovních členských států EU ve středomořském regionu, tedy Kypru a Malty, zahájením iniciativ ke zlepšení vztahů se středomořskými partnery, zejména rozšířením elektronického propojení zemí tohoto regionu se zbytkem světa;

| 4.1.7 | podpořit programy zaměřené na vytváření dodatečných pracovních příležitostí ve prospěch skupin vyžadujících zvláštní pozornost (10) (ženy, mládež, osoby se zdravotním postižením atd.). |
| --- | --- |

4.1.7

podpořit programy zaměřené na vytváření dodatečných pracovních příležitostí ve prospěch skupin vyžadujících zvláštní pozornost (10) (ženy, mládež, osoby se zdravotním postižením atd.).

| 4.2 | Makroregionální strategie pro Středomoří, složená ze subregionálních strategií pro východní Středomoří a pro západní Středomoří, se musí zaměřit tak, aby došlo k přeměně regionu na skutečně novátorský prostor v oblasti obchodu, cestovního ruchu, kultury, myšlenek, inovací, výzkumu a vzdělávacích činností. Musí to být mírový region, aby mohl dosáhnout udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a prosperity. |
| --- | --- |

4.2

Makroregionální strategie pro Středomoří, složená ze subregionálních strategií pro východní Středomoří a pro západní Středomoří, se musí zaměřit tak, aby došlo k přeměně regionu na skutečně novátorský prostor v oblasti obchodu, cestovního ruchu, kultury, myšlenek, inovací, výzkumu a vzdělávacích činností. Musí to být mírový region, aby mohl dosáhnout udržitelného hospodářského a sociálního rozvoje a prosperity.

5.   Strategický přístup k makroregionu ve Středomoří

| 5.1 | Výše provedený rozbor může napomoci identifikovat hlavní prvky strategie pro tento region, setříděné do následujících šesti pilířů kompatibilních s evropskou strategií Evropa 2020 (11): |
| --- | --- |

5.1

Výše provedený rozbor může napomoci identifikovat hlavní prvky strategie pro tento region, setříděné do následujících šesti pilířů kompatibilních s evropskou strategií Evropa 2020 (11):

| 5.1.1 | První pilíř se týká spolupráce a hospodářského rozvoje v návaznosti na cíle udržitelnosti s významnými zásahy v záležitostech hospodářství, např. v těchto složkách:






  — | definování (v rámci společné zemědělské politiky) dlouhodobé strategie pro udržitelnou zemědělskou činnost opírající se o vzdělávání, technologie, inovace a výzkum; |
| --- | --- | --- |

5.1.1

První pilíř se týká spolupráce a hospodářského rozvoje v návaznosti na cíle udržitelnosti s významnými zásahy v záležitostech hospodářství, např. v těchto složkách:

—

definování (v rámci společné zemědělské politiky) dlouhodobé strategie pro udržitelnou zemědělskou činnost opírající se o vzdělávání, technologie, inovace a výzkum;

| — | uskutečnění kroků vedoucích k rozvoji akvakultury; |
| --- | --- |

—

uskutečnění kroků vedoucích k rozvoji akvakultury;

| — | podpora MSP, jež představují páteřní soustavu místní hospodářské aktivity; |
| --- | --- |

—

podpora MSP, jež představují páteřní soustavu místní hospodářské aktivity;

| — | liberalizace výměny mezi zeměmi v regionu; |
| --- | --- |

—

liberalizace výměny mezi zeměmi v regionu;

| — | boj proti korupci, jež ničí hospodářské a sociální struktury a snižuje konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

—

boj proti korupci, jež ničí hospodářské a sociální struktury a snižuje konkurenceschopnost;

| — | podpora rozvoje cestovního ruchu a kultury s důrazem na nadnárodní spolupráci, snaha o získání zahraničních investic, rozvoj výletních plaveb do více destinací, zhodnocení pamětihodností a pobřeží udělováním označení kvality. |
| --- | --- |

—

podpora rozvoje cestovního ruchu a kultury s důrazem na nadnárodní spolupráci, snaha o získání zahraničních investic, rozvoj výletních plaveb do více destinací, zhodnocení pamětihodností a pobřeží udělováním označení kvality.

| 5.1.2 | Druhý pilíř se týká ochrany životního prostředí a boje proti změně klimatu:






  — | ochrana mořského a podmořského přírodního bohatství cestou obnovení rybích populací a zmírňování problémů změny klimatu, jež se profiluje; |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Druhý pilíř se týká ochrany životního prostředí a boje proti změně klimatu:

—

ochrana mořského a podmořského přírodního bohatství cestou obnovení rybích populací a zmírňování problémů změny klimatu, jež se profiluje;

| — | přijetí dodatečných opatření k ochraně pobřeží; |
| --- | --- |

—

přijetí dodatečných opatření k ochraně pobřeží;

| — | posílení spolupráce mezi zeměmi regionu v oblasti ochrany a spravedlivého sdílení vodních zdrojů; |
| --- | --- |

—

posílení spolupráce mezi zeměmi regionu v oblasti ochrany a spravedlivého sdílení vodních zdrojů;

| — | uplatnění zásad udržitelného rozvoje v námořní dopravě s využitím nových technologií pro provoz plavidel za účelem snížení provozních nákladů a emisí CO2. |
| --- | --- |

—

uplatnění zásad udržitelného rozvoje v námořní dopravě s využitím nových technologií pro provoz plavidel za účelem snížení provozních nákladů a emisí CO2.

| 5.1.3 | Třetí pilíř se týká zlepšení dopravy, přičemž záměrem je zajistit spoje a bezpečnost nákladní i osobní dopravy po moři i ve vzduchu. V tomto ohledu se jedná o tyto cíle:






  — | posílit a zlepšit obchodní námořní dopravu spoluprací mezi středomořskými zeměmi a zajistit bezpečné podmínky na mezinárodních trasách mořské a pobřežní plavby a letecké dopravy; |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Třetí pilíř se týká zlepšení dopravy, přičemž záměrem je zajistit spoje a bezpečnost nákladní i osobní dopravy po moři i ve vzduchu. V tomto ohledu se jedná o tyto cíle:

—

posílit a zlepšit obchodní námořní dopravu spoluprací mezi středomořskými zeměmi a zajistit bezpečné podmínky na mezinárodních trasách mořské a pobřežní plavby a letecké dopravy;

| — | posílit síť leteckých a námořních spojení mezi zeměmi tohoto regionu, mezi zeměmi východního a západního Středomoří i mezi nimi a ostatními státy EU; |
| --- | --- |

—

posílit síť leteckých a námořních spojení mezi zeměmi tohoto regionu, mezi zeměmi východního a západního Středomoří i mezi nimi a ostatními státy EU;

| — | navrhnout nové námořní cesty nebo zlepšit již existující, zejména poskytnout ostrovním členským státům jistotu bezpečných a konkurenceschopných spojení. |
| --- | --- |

—

navrhnout nové námořní cesty nebo zlepšit již existující, zejména poskytnout ostrovním členským státům jistotu bezpečných a konkurenceschopných spojení.

| 5.1.4 | Čtvrtý pilíř se týká energetické spolupráce
   (12) pro uhlovodíková paliva, zemní plyn, energie z obnovitelných zdrojů a bezpečnou přepravu z produkujících zemí do Evropské unie i jinam. Dlouhodobým cílem je vytvoření „energetického společenství EU-jižní Středomoří“. Jedná se o ambiciózní, ale nutný projekt. Za tímto účelem je třeba vypracovat víceúrovňovou energetickou politiku pro Středomoří s těmito cíli:






  — | zužitkování naleziště zemního plynu, jež byla nedávno objevena, a využití energií z obnovitelných zdrojů, např. solární nebo větrné; |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Čtvrtý pilíř se týká energetické spolupráce
   (12) pro uhlovodíková paliva, zemní plyn, energie z obnovitelných zdrojů a bezpečnou přepravu z produkujících zemí do Evropské unie i jinam. Dlouhodobým cílem je vytvoření „energetického společenství EU-jižní Středomoří“. Jedná se o ambiciózní, ale nutný projekt. Za tímto účelem je třeba vypracovat víceúrovňovou energetickou politiku pro Středomoří s těmito cíli:

—

zužitkování naleziště zemního plynu, jež byla nedávno objevena, a využití energií z obnovitelných zdrojů, např. solární nebo větrné;

| — | objevování nových ložisek zemního plynu a jejich využívání; |
| --- | --- |

—

objevování nových ložisek zemního plynu a jejich využívání;

| — | vývoj obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím regionálních iniciativ, jako je např. Středomořský solární plán, Dii – obnovitelná energie sbližující kontinenty nebo Medgrid; |
| --- | --- |

—

vývoj obnovitelných zdrojů energie prostřednictvím regionálních iniciativ, jako je např. Středomořský solární plán, Dii – obnovitelná energie sbližující kontinenty nebo Medgrid;

| — | integrace zemí jižního Středomoří do vnitřního trhu s energií. |
| --- | --- |

—

integrace zemí jižního Středomoří do vnitřního trhu s energií.

| 5.1.5 | Pátý pilíř se týká inovací a konkurenceschopnosti. Strategie bude muset využít příležitosti, jež nabízejí již zavedené iniciativy EU v oblasti výzkumu a inovací, z hlediska posílení konkurenceschopnosti a přispět tak k prosperitě obyvatel zemí středomořského regionu v širším smyslu. K tomu je třeba:






  — | podporovat reformu vzdělávání a přizpůsobení systémů výuky současným nárokům rozvoje s využitím politik odborné přípravy pracovníků; |
| --- | --- | --- |

5.1.5

Pátý pilíř se týká inovací a konkurenceschopnosti. Strategie bude muset využít příležitosti, jež nabízejí již zavedené iniciativy EU v oblasti výzkumu a inovací, z hlediska posílení konkurenceschopnosti a přispět tak k prosperitě obyvatel zemí středomořského regionu v širším smyslu. K tomu je třeba:

—

podporovat reformu vzdělávání a přizpůsobení systémů výuky současným nárokům rozvoje s využitím politik odborné přípravy pracovníků;

| — | dosáhnout užší spolupráce vysokých škol, podniků a výzkumných ústavů v oblasti výzkumu a technologií; |
| --- | --- |

—

dosáhnout užší spolupráce vysokých škol, podniků a výzkumných ústavů v oblasti výzkumu a technologií;

| — | stimulovat programy výměn výzkumných pracovníků a studentů (programy Erasmus, Leonardo Da Vinci atd.); |
| --- | --- |

—

stimulovat programy výměn výzkumných pracovníků a studentů (programy Erasmus, Leonardo Da Vinci atd.);

| — | posilování spolupráce zemí regionu za účelem zlepšení elektronického propojení a přístupu k internetu. |
| --- | --- |

—

posilování spolupráce zemí regionu za účelem zlepšení elektronického propojení a přístupu k internetu.

| 5.1.6 | Šestý pilíř se týká imigrace a mobility (13). Do jeho působnosti náleží podpora legální a řízené migrace, respektování mezinárodního práva v azylovém řízení, omezování nelegální migrace, boj proti kriminálním sítím obchodujících s lidmi a ochrana lidských práv v rámci kontroly hranic:






  — | posílení spolupráce pro kontrolu migrace a mobility mezi zeměmi původu, zeměmi tranzitu a cílovými zeměmi, jimiž obvykle jsou členské státy EU; |
| --- | --- | --- |

5.1.6

Šestý pilíř se týká imigrace a mobility (13). Do jeho působnosti náleží podpora legální a řízené migrace, respektování mezinárodního práva v azylovém řízení, omezování nelegální migrace, boj proti kriminálním sítím obchodujících s lidmi a ochrana lidských práv v rámci kontroly hranic:

—

posílení spolupráce pro kontrolu migrace a mobility mezi zeměmi původu, zeměmi tranzitu a cílovými zeměmi, jimiž obvykle jsou členské státy EU;

| — | zlepšení cirkulace, svoboda průchodu a definice nové globální azylové politiky, jež bude založená na:






  — | prioritách společného evropského azylového systému, |
| --- | --- | --- |

—

zlepšení cirkulace, svoboda průchodu a definice nové globální azylové politiky, jež bude založená na:

—

prioritách společného evropského azylového systému,

| — | zlepšení policejní spolupráce pro prevenci a represi přeshraniční kriminality. |
| --- | --- |

—

zlepšení policejní spolupráce pro prevenci a represi přeshraniční kriminality.

6.   Podmínky nutné k dosažení cílů makroregionální strategie rozvoje Středomoří

| 6.1 | Nová makroregionální strategie pro Středomoří, rozdělená do dvou subregionálních částí, musí být v souladu se strategií Evropa 2020, s existujícími programy a finančními opatřeními EU (14). Dále musí využívat evropské iniciativy, jako je program Interact, za účelem technické asistence a odborné přípravy (15). Bude nicméně nutné vytvořit novou infrastrukturu řízení a posílení fungování institucí. Makroregionální strategie bude muset sledovat nové přístupy ku prospěchu zúčastněných zemí. Měla by upravovat praktické kroky a politiky, které by bylo možné úspěšně realizovat. |
| --- | --- |

6.1

Nová makroregionální strategie pro Středomoří, rozdělená do dvou subregionálních částí, musí být v souladu se strategií Evropa 2020, s existujícími programy a finančními opatřeními EU (14). Dále musí využívat evropské iniciativy, jako je program Interact, za účelem technické asistence a odborné přípravy (15). Bude nicméně nutné vytvořit novou infrastrukturu řízení a posílení fungování institucí. Makroregionální strategie bude muset sledovat nové přístupy ku prospěchu zúčastněných zemí. Měla by upravovat praktické kroky a politiky, které by bylo možné úspěšně realizovat.

| 6.2 | Při koncipování strategie pro Středomoří (východní Středomoří a západní Středomoří) bude třeba využívat všechny dostupné prostředky a postupovat v souladu se všemi aspekty středomořského přístupu, jež vycházejí z vnějších vztahů. Strategie se zaměří na účinnější koordinaci činností a politik uplatňovaných Evropskou komisí, členskými státy, regiony, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty. |
| --- | --- |

6.2

Při koncipování strategie pro Středomoří (východní Středomoří a západní Středomoří) bude třeba využívat všechny dostupné prostředky a postupovat v souladu se všemi aspekty středomořského přístupu, jež vycházejí z vnějších vztahů. Strategie se zaměří na účinnější koordinaci činností a politik uplatňovaných Evropskou komisí, členskými státy, regiony, místními orgány a dalšími zúčastněnými subjekty.

| 6.3 | Evropská unie uznává mimořádně významnou úlohu Středomoří a rozhodla se během pařížského summitu věnovanému Středomoří v roce 2008 neprodleně zlepšit svou politiku spolupráce vytvořením stálého mechanismu nazvaného Unie pro Středomoří (16). Tento mechanismus spuštěný v Barceloně, do nějž byly vkládány velké naděje, měl zahrnovat konkrétní projekty týkající se mořského znečištění, bezpečnosti na moři, energetiky a rozvoje hospodářských vztahů mezi všemi zeměmi podílejícími se na evropsko-středomořském partnerství. Unie pro Středomoří naneštěstí až do současnosti přinášela jen velmi nepovzbudivé výsledky. |
| --- | --- |

6.3

Evropská unie uznává mimořádně významnou úlohu Středomoří a rozhodla se během pařížského summitu věnovanému Středomoří v roce 2008 neprodleně zlepšit svou politiku spolupráce vytvořením stálého mechanismu nazvaného Unie pro Středomoří (16). Tento mechanismus spuštěný v Barceloně, do nějž byly vkládány velké naděje, měl zahrnovat konkrétní projekty týkající se mořského znečištění, bezpečnosti na moři, energetiky a rozvoje hospodářských vztahů mezi všemi zeměmi podílejícími se na evropsko-středomořském partnerství. Unie pro Středomoří naneštěstí až do současnosti přinášela jen velmi nepovzbudivé výsledky.

| 6.4 | Makroregiony nemají přesně definované hranice. To znamená, že zvolené náměty, jež mají být podporovány, musejí být zaměřeny na výzvy vybrané na základě společné dohody a na společné prvky umožňující jejich řešení. Musejí být rovněž v souladu s dalšími mikroregionálními strategiemi definovanými Evropskou unií. Realizuje se přitom omezená sada politik a činností vybraných účastnícími se zeměmi. |
| --- | --- |

6.4

Makroregiony nemají přesně definované hranice. To znamená, že zvolené náměty, jež mají být podporovány, musejí být zaměřeny na výzvy vybrané na základě společné dohody a na společné prvky umožňující jejich řešení. Musejí být rovněž v souladu s dalšími mikroregionálními strategiemi definovanými Evropskou unií. Realizuje se přitom omezená sada politik a činností vybraných účastnícími se zeměmi.

7.   Opatření nezbytná k provádění nové strategie

| 7.1 | Ve výše definovaném rámci by měla makroregionální strategie pro Středomoří zahrnovat následující konkrétní záměry: |
| --- | --- |

7.1

Ve výše definovaném rámci by měla makroregionální strategie pro Středomoří zahrnovat následující konkrétní záměry:

| 7.1.1 | vytvořit vhodný mechanismus pro koordinaci a správu provádění makroregionální strategie, jenž by umožnil koordinovat značný počet evropských orgánů i zúčastněných místních subjektů. K tomu účelu se navrhují následující prvky:






  — | svěřit koordinaci všech činností makroregionální strategie Komisi (generálnímu ředitelství pro regionální politiku ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost), aby formulovala oficiální politiku Evropské unie; |
| --- | --- | --- |

7.1.1

vytvořit vhodný mechanismus pro koordinaci a správu provádění makroregionální strategie, jenž by umožnil koordinovat značný počet evropských orgánů i zúčastněných místních subjektů. K tomu účelu se navrhují následující prvky:

—

svěřit koordinaci všech činností makroregionální strategie Komisi (generálnímu ředitelství pro regionální politiku ve spolupráci s Evropskou službou pro vnější činnost), aby formulovala oficiální politiku Evropské unie;

| — | plánovat dvě subregionální strategie pro Středomoří, pro východní Středomoří a západní Středomoří s ohledem na jejich zeměpisné, hospodářské, sociální a kulturní charakteristiky. Tyto dvě subregionální strategie, společně se strategií pro Jaderské moře a Jónské moře, pokryjí Středomoří jako celek. |
| --- | --- |

—

plánovat dvě subregionální strategie pro Středomoří, pro východní Středomoří a západní Středomoří s ohledem na jejich zeměpisné, hospodářské, sociální a kulturní charakteristiky. Tyto dvě subregionální strategie, společně se strategií pro Jaderské moře a Jónské moře, pokryjí Středomoří jako celek.

| — | Dále se navrhuje využít jako pracovní vzor struktury používané ve strategii pro Atlantský oceán (generální ředitelství pro rybolov a námořní záležitosti):






  1. | Na základě iniciativy generálního ředitelství pro regionální politiku budou vytvořena dvě fóra pro Středomoří (východní a západní), jež přistoupí k popisu dnešní situace v každém z těchto regionů a navrhnou plány činností. Tato fóra se budou skládat z představitelů institucionálních orgánů (Komise, Parlament, EHSV a VR), představitelů středomořských zemí, místních a regionálních orgánů a občanské společnosti. |
| --- | --- | --- |

—

Dále se navrhuje využít jako pracovní vzor struktury používané ve strategii pro Atlantský oceán (generální ředitelství pro rybolov a námořní záležitosti):

1.

Na základě iniciativy generálního ředitelství pro regionální politiku budou vytvořena dvě fóra pro Středomoří (východní a západní), jež přistoupí k popisu dnešní situace v každém z těchto regionů a navrhnou plány činností. Tato fóra se budou skládat z představitelů institucionálních orgánů (Komise, Parlament, EHSV a VR), představitelů středomořských zemí, místních a regionálních orgánů a občanské společnosti.

| 2. | Těmto fórům budou asistovat dva řídící výbory. |
| --- | --- |

2.

Těmto fórům budou asistovat dva řídící výbory.

| 3. | Komise a vlády vyhodnotí konečné návrhy obou fór. |
| --- | --- |

3.

Komise a vlády vyhodnotí konečné návrhy obou fór.

| 7.1.2 | Provádět politiku dobrých sousedských vztahů EU. Až do tohoto stadia se přístup makroregionálních strategií omezuje na provedení vnitřních politik EU. Nicméně k úspěšnému uskutečnění takové strategie ve Středomoří, jež zahrnuje řadu zemí mimo Evropskou unii, je třeba uplatnit také hlediska vnější politiky a přirozeně přitom klást důraz na politiku dobrých sousedských vztahů EU. |
| --- | --- |

7.1.2

Provádět politiku dobrých sousedských vztahů EU. Až do tohoto stadia se přístup makroregionálních strategií omezuje na provedení vnitřních politik EU. Nicméně k úspěšnému uskutečnění takové strategie ve Středomoří, jež zahrnuje řadu zemí mimo Evropskou unii, je třeba uplatnit také hlediska vnější politiky a přirozeně přitom klást důraz na politiku dobrých sousedských vztahů EU.

| 7.1.3 | Realizovat nové politiky: |
| --- | --- |

7.1.3

Realizovat nové politiky:

| 7.1.3.1 | pro vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků; |
| --- | --- |

7.1.3.1

pro vzdělávání a odbornou přípravu pracovníků;

| 7.1.3.2 | pro zlepšení komunikace po internetu a komunikace elektronickými prostředky, rovněž pro zdokonalování internetových služeb v elektronické správě; |
| --- | --- |

7.1.3.2

pro zlepšení komunikace po internetu a komunikace elektronickými prostředky, rovněž pro zdokonalování internetových služeb v elektronické správě;

| 7.1.3.3 | pro vypracování společného programu pro výzkum a inovace zaměřeného na udržitelný rozvoj a odbornou přípravu; |
| --- | --- |

7.1.3.3

pro vypracování společného programu pro výzkum a inovace zaměřeného na udržitelný rozvoj a odbornou přípravu;

| 7.1.3.4 | pro zajištění volného námořního tranzitu a pohybu zboží, osob a energie, tedy realizace politiky bezpečných a finančně dostupných dopravních služeb, vytvoření nových námořních cest a zlepšení obchodní plavby; |
| --- | --- |

7.1.3.4

pro zajištění volného námořního tranzitu a pohybu zboží, osob a energie, tedy realizace politiky bezpečných a finančně dostupných dopravních služeb, vytvoření nových námořních cest a zlepšení obchodní plavby;

| 7.1.3.5 | pro zajištění účinných spojů na moři a ve vzduchu mezi všemi regiony Středomoří vzájemně i ve vztahu k ostatnímu světu; |
| --- | --- |

7.1.3.5

pro zajištění účinných spojů na moři a ve vzduchu mezi všemi regiony Středomoří vzájemně i ve vztahu k ostatnímu světu;

| 7.1.3.6 | pro rozvinutí obchodních a politických vztahů, a to vytvářením zón volného obchodu na základě existujících evropsko-středomořských dohod a odstraňováním překážek při dovozu cestou koordinovaných činností, např. sbližováním právních předpisů; |
| --- | --- |

7.1.3.6

pro rozvinutí obchodních a politických vztahů, a to vytvářením zón volného obchodu na základě existujících evropsko-středomořských dohod a odstraňováním překážek při dovozu cestou koordinovaných činností, např. sbližováním právních předpisů;

| 7.1.3.7 | pro přijímání opatření v oblasti hospodářské soutěže, veřejných zakázek, ochrany investic a zdravotních a fytosanitárních otázek. |
| --- | --- |

7.1.3.7

pro přijímání opatření v oblasti hospodářské soutěže, veřejných zakázek, ochrany investic a zdravotních a fytosanitárních otázek.

| 7.1.4 | Projekty přeshraniční a meziregionální spolupráce mohou být financovány z existujících finančních zdrojů (17), tedy ze strukturálních fondů EU, z příspěvků členských států, z příspěvků dalších dárcovských států (např. Norska a Švýcarska), ze zdrojů Evropské investiční banky (EIB) (18) prostřednictvím FEMIP (19) (Facilita pro evropsko-středomořské investice a partnerství), s využitím Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) na základě mezinárodní dohody a konečně z rozpočtových prostředků poskytnutých Unii pro Středomoří s případnou účastí místních orgánů, soukromých subjektů a nevládních organizací. |
| --- | --- |

7.1.4

Projekty přeshraniční a meziregionální spolupráce mohou být financovány z existujících finančních zdrojů (17), tedy ze strukturálních fondů EU, z příspěvků členských států, z příspěvků dalších dárcovských států (např. Norska a Švýcarska), ze zdrojů Evropské investiční banky (EIB) (18) prostřednictvím FEMIP (19) (Facilita pro evropsko-středomořské investice a partnerství), s využitím Evropské banky pro obnovu a rozvoj (EBRD) na základě mezinárodní dohody a konečně z rozpočtových prostředků poskytnutých Unii pro Středomoří s případnou účastí místních orgánů, soukromých subjektů a nevládních organizací.

| 7.1.5 | Nová makroregionální strategie se bude muset funkčně sladit s dalšími politikami EU, jako je například strategie Evropa 2020, politika soudržnosti, nová společná politika zemědělství a rybolovu, mechanismus pro propojení Evropy a transevropské dopravní, telekomunikační a energetické sítě, program Horizont 2020, digitální agenda, program pro konkurenceschopnost podniků a MSP a zejména integrovaná námořní politika a politika společného evropského azylového systému (20). |
| --- | --- |

7.1.5

Nová makroregionální strategie se bude muset funkčně sladit s dalšími politikami EU, jako je například strategie Evropa 2020, politika soudržnosti, nová společná politika zemědělství a rybolovu, mechanismus pro propojení Evropy a transevropské dopravní, telekomunikační a energetické sítě, program Horizont 2020, digitální agenda, program pro konkurenceschopnost podniků a MSP a zejména integrovaná námořní politika a politika společného evropského azylového systému (20).

8.   Úloha ostrovů v nové makroregionální strategii

| 8.1 | Je nespornou skutečností, že až do současnosti nebyla na úrovni EU přijata žádná globální a trvalá strategie, jež by přihlížela ke specifickým potřebám ostrovních členských států EU, Kypru a Malty, jež čelí problémům v oblasti dopravy a energetiky. Jejich obtížná dostupnost je překážkou uskutečnění jednotného trhu. |
| --- | --- |

8.1

Je nespornou skutečností, že až do současnosti nebyla na úrovni EU přijata žádná globální a trvalá strategie, jež by přihlížela ke specifickým potřebám ostrovních členských států EU, Kypru a Malty, jež čelí problémům v oblasti dopravy a energetiky. Jejich obtížná dostupnost je překážkou uskutečnění jednotného trhu.

| 8.2 | Nová makroregionální strategie pro Středomoří bude přesně definovat způsoby spojení pro Kypr a Maltu a umožní vytvořit podmínky potřebné pro využívání evropských zdrojů. |
| --- | --- |

8.2

Nová makroregionální strategie pro Středomoří bude přesně definovat způsoby spojení pro Kypr a Maltu a umožní vytvořit podmínky potřebné pro využívání evropských zdrojů.

| 8.3 | Kypr (ve východním Středomoří) a Malta (v západním Středomoří) mají také konkrétní úlohu při provádění a řízení nové makroregionální strategie jako sídla správních orgánů, jež budou v regionu vytvořeny nebo do něj přesunuty. |
| --- | --- |

8.3

Kypr (ve východním Středomoří) a Malta (v západním Středomoří) mají také konkrétní úlohu při provádění a řízení nové makroregionální strategie jako sídla správních orgánů, jež budou v regionu vytvořeny nebo do něj přesunuty.

9.   Možná úloha EHSV v nové strategii pro region Středomoří

| 9.1 | EHSV se rozhodl ve spolupráci s hospodářskými a sociálními radami členských států ve Středomoří a obdobnými institucemi zemí severní Afriky (tam, kde existují) a s reprezentativními organizacemi občanské společnosti uspořádat evropsko-středomořské shromáždění hospodářských a sociálních rad, jež by mělo být zanedlouho svoláno. |
| --- | --- |

9.1

EHSV se rozhodl ve spolupráci s hospodářskými a sociálními radami členských států ve Středomoří a obdobnými institucemi zemí severní Afriky (tam, kde existují) a s reprezentativními organizacemi občanské společnosti uspořádat evropsko-středomořské shromáždění hospodářských a sociálních rad, jež by mělo být zanedlouho svoláno.

| 9.2 | EHSV disponuje zkušenostmi a znalostmi nutnými k tomu, aby působil ve fórech pro Středomoří, jakmile budou založena. |
| --- | --- |

9.2

EHSV disponuje zkušenostmi a znalostmi nutnými k tomu, aby působil ve fórech pro Středomoří, jakmile budou založena.

| 9.3 | EHSV hodlá nadále vypracovávat specifická stanoviska, aby prohloubil a analyzoval makroregionální strategii pro Středomoří. |
| --- | --- |

9.3

EHSV hodlá nadále vypracovávat specifická stanoviska, aby prohloubil a analyzoval makroregionální strategii pro Středomoří.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Zpráva Evropského parlamentu o vývoji makroregionálních strategií EU: současné postupy a budoucí perspektivy, zejména ve Středomoří. Výbor pro regionální rozvoj. Zpravodaj: F. Alfonsi (A7-0219/2012).

1

Usnesení Evropského parlamentu ze dne 3. července 2012 o vývoji makroregionálních strategií EU – současné postupy a budoucí perspektivy, zejména ve Středomoří. (2011/2179/INI).

(2)  Stanovisko EHSV Spolupráce makroregionů – Rozšíření strategie pro oblast Baltského moře na další makroregiony v Evropě, Úř. věst. C 318, 23.12.2009, s. 6.

2

Stanovisko EHSV ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře (COM(2009) 248 final), Úř. věst. C 339, 14.12.2010, s. 29.

(3)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii Evropské unie pro region Baltského moře (COM(2009) 248 final, 10.6.2009).

3

(4)  Společné sdělení Evropské radě, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím, COM(2011) 200 final, 8.3.2011.

4

(5)  Stanovisko EHSV ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Sdělení o migraci, COM(2011) 248 final,. Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 135.

5

(6)  Stanovisko k tématu Podpora zastupitelských občanských společností v evropsko-středomořském regionu Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 32.

6

Stanovisko EHSV k tématu Oblast Baltského moře – úloha organizované občanské společnosti při zlepšování regionální spolupráce a stanovování regionální strategie, Úř. věst. C 277, 17.11.2009, s. 42.

(7)  Stanovisko EHSV ke společnému sdělení Evropské radě, Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Nový přístup k sousedství, jež prochází změnami, COM (2011) 303 final, Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 89.

7

Stanovisko EHSV Úloha EU při budování míru ve vnějších vztazích: osvědčené postupy a perspektivy, Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 21.

(8)  Stanovisko EHSV Zemědělství v partnerských zemích Středomoří (včetně významu práce žen v zemědělství a úlohy družstev) Úř. věst. C 347, 18.12.2010, s. 41.

8

(9)  Stanovisko EHSV Úloha občanské společnosti v boji proti korupci v zemích jižního Středomoří, Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 27.

9

(10)  Stanovisko EHSV k tématu Podpora podnikání žen v evropsko-středomořském regionu Úř. věst. C 256, 27.10.2007, s. 144.

10

(11)  http://ec.europa.eu/europe2020/index_cs.htm

11

(12)  Stanovisko EHSV Podpora energie z obnovitelných zdrojů a evropská politika sousedství: případ evropsko-středomořského regionu Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 1.

12

Stanovisko EHSV k tématu Vnější rozměr energetické politiky Evropské unie, Úř. věst. C 182, 4.8.2009, s. 8.

(13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Globální přístup k migraci a mobilitě, COM(2011) 743 final, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 134, dále stanovisko EHSV k následujícím návrhům: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu v oblasti vnějších hranic a víz, COM(2011) 750 final – 2011/0365 (COD), návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje Azylový a migrační fond, COM(2011) 751 final – 2011/0366 (COD), návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obecných ustanoveních ohledně Azylového a migračního fondu a ohledně nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí, COM(2011) 752 final – 2011/0367 (COD), návrh nařízení Evropského Parlamentu a Rady, kterým se jako součást Fondu pro vnitřní bezpečnost zřizuje nástroj pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí, COM(2011) 753 final – 2011/0368 (COD) Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 108.

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 ze dne 24. října 2006 o obecných ustanoveních o zřízení evropského nástroje sousedství a partnerství Úř. věst. L 310, 9.11.2006.

14

(15)

15

| — | http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911 |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/about_us/about_interact/22/2911

| — | http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (pobočka INTERACT pro Středomoří ve Valencii). |
| --- | --- |

—

http://www.interact-eu.net/ipvalencia/ipvalencia/117/619 (pobočka INTERACT pro Středomoří ve Valencii).

(16)  http://www.eeas.europa.eu/euromed/index_en.htm

16

(17)  Pro období do konce roku 2013 budou k dispozici prostředky ve výši zhruba 4 miliardy eur pro poskytování pomoci jižním sousedům v rámci evropského nástroje sousedství a partnerství.

17

(18)  http://www.eib.europa.eu/projects/regions/med/index.htm?lang=fr&lang.en

18

(19)  http://www.eib.europa.eu/infocentre/publications/all/femip-2011-annual-report.htm?lang=en

19

(20)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Plán politiky pro azyl. Integrovaný přístup k ochraně v celé EU, COM(2008) 360 final.

20

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/9

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Propojení energetických ostrovů EU – růst, konkurenceschopnost, solidarita a udržitelný rozvoj na vnitřním energetickém trhu EU (průzkumné stanovisko na žádost kyperského předsednictví)

2013/C 44/02

Zpravodaj: pan COULON

Dne 18. července 2012 se kyperské předsednictví Evropské unie, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodlo konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

Propojení energetických ostrovů EU – růst, konkurenceschopnost, solidarita a udržitelný rozvoj na vnitřním energetickém trhu EU

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 159 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 13 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Příslušnost k „energetickým ostrovům“ v širším slova smyslu tohoto pojmu hospodářsky i sociálně poškozuje dotčené země a regiony v Evropě, a to nejen v rovině hospodářské, ale i sociální a environmentální, neboť zde panuje často silná závislost na dovozu energie z fosilních zdrojů. Vede ke značným cenovým rozdílům, jež přispívají k vytváření nerovností, pokud jde o solidaritu a homogenní rozvoj evropských území. |
| --- | --- |

1.1

Příslušnost k „energetickým ostrovům“ v širším slova smyslu tohoto pojmu hospodářsky i sociálně poškozuje dotčené země a regiony v Evropě, a to nejen v rovině hospodářské, ale i sociální a environmentální, neboť zde panuje často silná závislost na dovozu energie z fosilních zdrojů. Vede ke značným cenovým rozdílům, jež přispívají k vytváření nerovností, pokud jde o solidaritu a homogenní rozvoj evropských území.

| 1.2 | EHSV schvaluje cíl zamezit jevu energetické izolace, jejž si Evropská rada vytyčila v únoru 2011. Proto podporuje zejména ty iniciativy, jež umožňují posílení energetických propojení po prioritních osách mezi zeměmi Unie. Propojení energetických ostrovů se sítěmi třetích zemí může být prioritou ve chvíli, kdy tato možnost bude nejvhodnější k zajištění a diverzifikaci jejich zásobování energií. |
| --- | --- |

1.2

EHSV schvaluje cíl zamezit jevu energetické izolace, jejž si Evropská rada vytyčila v únoru 2011. Proto podporuje zejména ty iniciativy, jež umožňují posílení energetických propojení po prioritních osách mezi zeměmi Unie. Propojení energetických ostrovů se sítěmi třetích zemí může být prioritou ve chvíli, kdy tato možnost bude nejvhodnější k zajištění a diverzifikaci jejich zásobování energií.

| 1.3 | Všechny státy postižené energetickou izolací však nejsou v téže situaci, pokud jde o výrobu či možnosti dovozu energie. Vedle rozvoje propojení, jehož nutnost platí pro všechny energetické ostrovy, ale také pro ostatní členské státy EU, je vždy třeba přizpůsobit řešení opírající se o místní energii konkrétním podmínkám. |
| --- | --- |

1.3

Všechny státy postižené energetickou izolací však nejsou v téže situaci, pokud jde o výrobu či možnosti dovozu energie. Vedle rozvoje propojení, jehož nutnost platí pro všechny energetické ostrovy, ale také pro ostatní členské státy EU, je vždy třeba přizpůsobit řešení opírající se o místní energii konkrétním podmínkám.

| 1.4 | Konkrétněji u pobaltských států a zemí střední a východní Evropy EHSV požaduje odstranění rozdílů ve výkladu zásad pro energetické trhy a zásobování energii mezi Ruskem a EU, a jeho zakotvení v mezinárodních dohodách, k nimž by mohla náležet nová dohoda o partnerství a spolupráci se zvláštním zaměřením na energetiku (viz Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, 12562/2011 – 2012/2050(INI)). |
| --- | --- |

1.4

Konkrétněji u pobaltských států a zemí střední a východní Evropy EHSV požaduje odstranění rozdílů ve výkladu zásad pro energetické trhy a zásobování energii mezi Ruskem a EU, a jeho zakotvení v mezinárodních dohodách, k nimž by mohla náležet nová dohoda o partnerství a spolupráci se zvláštním zaměřením na energetiku (viz Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, 12562/2011 – 2012/2050(INI)).

| 1.5 | Pokud jde o energetické společenství jihovýchodní Evropy, požaduje EHSV složku spolupráce a integrace vnějším směrem a také nový rozměr „činnost organizované občanské společnosti“. |
| --- | --- |

1.5

Pokud jde o energetické společenství jihovýchodní Evropy, požaduje EHSV složku spolupráce a integrace vnějším směrem a také nový rozměr „činnost organizované občanské společnosti“.

| 1.6 | Některé evropské státy či regiony se nacházejí ve zvláštní situaci. Kyperská republika by se díky své zeměpisné poloze mohla stát skutečným energetickým uzlem pro energii z obnovitelných zdrojů a současně i pro toky plynu. Na ostrovech je obecně nutné rozvíjet vlastní výrobu energie. Z tohoto pohledu by ostrovy mohly zaujmout zvláštní postavení pokusných provozů k demonstraci a validaci nových energetických technologií. Při přidělení finančních prostředků Unie na vývoj a demonstrace by mohla být uplatněna kritéria hodnocení přihlížející k jejich zvláštnostem a potřebám. Toto společné úsilí by mohlo přispět k nápravě jejich energetického znevýhodnění plynoucího z jejich nedostatečného propojení se zbytkem Evropy. |
| --- | --- |

1.6

Některé evropské státy či regiony se nacházejí ve zvláštní situaci. Kyperská republika by se díky své zeměpisné poloze mohla stát skutečným energetickým uzlem pro energii z obnovitelných zdrojů a současně i pro toky plynu. Na ostrovech je obecně nutné rozvíjet vlastní výrobu energie. Z tohoto pohledu by ostrovy mohly zaujmout zvláštní postavení pokusných provozů k demonstraci a validaci nových energetických technologií. Při přidělení finančních prostředků Unie na vývoj a demonstrace by mohla být uplatněna kritéria hodnocení přihlížející k jejich zvláštnostem a potřebám. Toto společné úsilí by mohlo přispět k nápravě jejich energetického znevýhodnění plynoucího z jejich nedostatečného propojení se zbytkem Evropy.

| 1.7 | EHSV doporučuje současně podpořit posílení propojení, rozvoj vlastních obnovitelných zdrojů energie a nasazení opatření zaměřených na zvýšení energetické účinnosti a optimalizaci poptávky po energii. Kritéria hodnocení aplikovaná na programy EU v těchto oblastech by měla přihlížet k cíli snížení míry energetické izolace, zejména při výběru projektů v oblasti energetické infrastruktury společného zájmu. |
| --- | --- |

1.7

EHSV doporučuje současně podpořit posílení propojení, rozvoj vlastních obnovitelných zdrojů energie a nasazení opatření zaměřených na zvýšení energetické účinnosti a optimalizaci poptávky po energii. Kritéria hodnocení aplikovaná na programy EU v těchto oblastech by měla přihlížet k cíli snížení míry energetické izolace, zejména při výběru projektů v oblasti energetické infrastruktury společného zájmu.

| 1.8 | Nezahájí-li EU – ve spolupráci s členskými státy, průmyslem a občanskou společností příslušných území – urychleně iniciativy, jež by postupně ukončily výskyt energetických ostrovů, bude podstatně obtížnější plně realizovat cíle strategie Evropa 2020 a vytěžit maximum z úsilí, které již bylo vynaloženo ve prospěch růstu a konkurenceschopnosti EU. |
| --- | --- |

1.8

Nezahájí-li EU – ve spolupráci s členskými státy, průmyslem a občanskou společností příslušných území – urychleně iniciativy, jež by postupně ukončily výskyt energetických ostrovů, bude podstatně obtížnější plně realizovat cíle strategie Evropa 2020 a vytěžit maximum z úsilí, které již bylo vynaloženo ve prospěch růstu a konkurenceschopnosti EU.

| 1.9 | EHSV se domnívá, že v tomto kontextu nelze energetickou chudobu již nadále považovat za čistě vnitrostátní či dokonce místní problém spadající výhradně do sociální politiky. Vzhledem k tomu, že část hlavních příčin této chudoby přesahuje hranice států, požaduje EHSV působení energetické politiky EU všude tam, kde výrazná nerovnováha prohlubuje tento jev. Konkrétní politická opatření by tak napříště měla být posuzována z hlediska jejich předpokládaných důsledků zvyšujících či snižujících energetickou chudobu. |
| --- | --- |

1.9

EHSV se domnívá, že v tomto kontextu nelze energetickou chudobu již nadále považovat za čistě vnitrostátní či dokonce místní problém spadající výhradně do sociální politiky. Vzhledem k tomu, že část hlavních příčin této chudoby přesahuje hranice států, požaduje EHSV působení energetické politiky EU všude tam, kde výrazná nerovnováha prohlubuje tento jev. Konkrétní politická opatření by tak napříště měla být posuzována z hlediska jejich předpokládaných důsledků zvyšujících či snižujících energetickou chudobu.

| 1.10 | EHSV se domnívá, že výskyt energetických ostrovů představuje pro dané společenství náklady. Tyto náklady je třeba vyhodnotit a řešení, která by je měla snížit, musejí být v souladu s globálním postupem: je zapotřebí vybudovat evropskou energetickou politiku a vybavit ji výkonnými prostředky odpovídajícími stupni vzájemné závislosti členských států a potížím, s nimiž se potýkají. Ve snaze o posouzení celkového dopadu tohoto jevu EHSV žádá Evropskou komisi, aby vypracovala komplexní studii „nákladů neexistence energetické Evropy“ v důsledku výskytu „energetických ostrovů“. |
| --- | --- |

1.10

EHSV se domnívá, že výskyt energetických ostrovů představuje pro dané společenství náklady. Tyto náklady je třeba vyhodnotit a řešení, která by je měla snížit, musejí být v souladu s globálním postupem: je zapotřebí vybudovat evropskou energetickou politiku a vybavit ji výkonnými prostředky odpovídajícími stupni vzájemné závislosti členských států a potížím, s nimiž se potýkají. Ve snaze o posouzení celkového dopadu tohoto jevu EHSV žádá Evropskou komisi, aby vypracovala komplexní studii „nákladů neexistence energetické Evropy“ v důsledku výskytu „energetických ostrovů“.

| 1.11 | EHSV žádá transparentní, globální a přesné posouzení nákladů – včetně vnějších – na energii z fosilních zdrojů a energie ze zdrojů obnovitelných, nevyjímaje nepřímé náklady na posílení sítě, záložní kapacitu a nezbytnou podporu zelených technologií. Toto posouzení je nezbytným předpokladem co nejlepšího investičního a politického rozhodování, především s ohledem na perspektivu mohutného rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů v některých energetických ostrovech s cílem vyvážet tuto energii do států Evropské unie či do třetích zemí. |
| --- | --- |

1.11

EHSV žádá transparentní, globální a přesné posouzení nákladů – včetně vnějších – na energii z fosilních zdrojů a energie ze zdrojů obnovitelných, nevyjímaje nepřímé náklady na posílení sítě, záložní kapacitu a nezbytnou podporu zelených technologií. Toto posouzení je nezbytným předpokladem co nejlepšího investičního a politického rozhodování, především s ohledem na perspektivu mohutného rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů v některých energetických ostrovech s cílem vyvážet tuto energii do států Evropské unie či do třetích zemí.

2.   Úvod: řada ostrovů zeměpisného a politického původu

| 2.1 | Žádost kyperského předsednictví je dalším projevem nutnosti sjednotit energetickou politiku na evropské úrovni a vytvořit „evropské energetické společenství“, jak požaduje EHSV (1). Společenství má být vyjádřením posílené územní soudržnosti a jednotné vize rozvoje evropských území. Cíl lépe propojit „energetické ostrovy“ EU tak zčásti navazuje na konkrétní směry zaměřené na zlepšení energetické spolupráce, k němuž vyzvalo stanovisko k tématu Zapojení občanské společnosti do vytvoření budoucího evropského energetického společenství (2) z ledna 2012. |
| --- | --- |

2.1

Žádost kyperského předsednictví je dalším projevem nutnosti sjednotit energetickou politiku na evropské úrovni a vytvořit „evropské energetické společenství“, jak požaduje EHSV (1). Společenství má být vyjádřením posílené územní soudržnosti a jednotné vize rozvoje evropských území. Cíl lépe propojit „energetické ostrovy“ EU tak zčásti navazuje na konkrétní směry zaměřené na zlepšení energetické spolupráce, k němuž vyzvalo stanovisko k tématu Zapojení občanské společnosti do vytvoření budoucího evropského energetického společenství (2) z ledna 2012.

| 2.2 | V kontextu žádosti kyperského předsednictví o vypracování stanoviska a diskusí na evropské úrovni (viz zejména bod 5 závěrů Evropské rady ze dne 4.2.2011, EUCO 2/1/11 REV 1), odkazují pojmy „energetická izolace“ či „energetický ostrov“ v tomto stanovisku na ostrovní či pevninská území, jež disponují malým počtem vnitřních zdrojů energie, nebo jimi nedisponují vůbec, jež nejsou dostatečně napojena na energetické přepravní sítě, a jež tím pádem často závisejí na jediném vnějším zdroji či dodavateli energie. Z rozmanitosti energetické bilance členských států tak vyplývají velké trhliny mezi nimi. Pojem „energetický ostrov“ tak zahrnuje složku technickou i (geo)politickou (závislost na jediném dodavateli). |
| --- | --- |

2.2

V kontextu žádosti kyperského předsednictví o vypracování stanoviska a diskusí na evropské úrovni (viz zejména bod 5 závěrů Evropské rady ze dne 4.2.2011, EUCO 2/1/11 REV 1), odkazují pojmy „energetická izolace“ či „energetický ostrov“ v tomto stanovisku na ostrovní či pevninská území, jež disponují malým počtem vnitřních zdrojů energie, nebo jimi nedisponují vůbec, jež nejsou dostatečně napojena na energetické přepravní sítě, a jež tím pádem často závisejí na jediném vnějším zdroji či dodavateli energie. Z rozmanitosti energetické bilance členských států tak vyplývají velké trhliny mezi nimi. Pojem „energetický ostrov“ tak zahrnuje složku technickou i (geo)politickou (závislost na jediném dodavateli).

| 2.3 | Mezi prvky hodné pozornosti patří především nedostatek propojení, závislost na jediném zdroji či dodavateli energie, vzdálenost od místa výroby energie či energetických přepravních tras, investiční náklady v poměru k velikosti trhu, obtížnost úpravy výrazných tendencí vnitrostátních energetických politik a zeměpisná či klimatická specifika. |
| --- | --- |

2.3

Mezi prvky hodné pozornosti patří především nedostatek propojení, závislost na jediném zdroji či dodavateli energie, vzdálenost od místa výroby energie či energetických přepravních tras, investiční náklady v poměru k velikosti trhu, obtížnost úpravy výrazných tendencí vnitrostátních energetických politik a zeměpisná či klimatická specifika.

| 2.4 | Přidržíme-li se definice Eurostatu, Evropská unie čítá několik stovek ostrovů různé velikosti a statusu. Vedle čtyř významných států – Kypru, Irské republiky, Malty a Spojeného království – je v Evropě více než 286 ostrovů osídlených více než 10 miliony obyvatel: Severní moře a Baltské moře, nejvzdálenější regiony tří členských států (Kanárské ostrovy u Španělska, Madeira a Azory u Portugalska a Réunion, Mayotte, Francouzská Guyana, Martinik, Guadeloupe a Svatý Martin u Francie). Různými ostrovy přidruženými k členským státům, včetně nejvzdálenějších regionů, se toto stanovisko nebude jednotlivě zabývat. |
| --- | --- |

2.4

Přidržíme-li se definice Eurostatu, Evropská unie čítá několik stovek ostrovů různé velikosti a statusu. Vedle čtyř významných států – Kypru, Irské republiky, Malty a Spojeného království – je v Evropě více než 286 ostrovů osídlených více než 10 miliony obyvatel: Severní moře a Baltské moře, nejvzdálenější regiony tří členských států (Kanárské ostrovy u Španělska, Madeira a Azory u Portugalska a Réunion, Mayotte, Francouzská Guyana, Martinik, Guadeloupe a Svatý Martin u Francie). Různými ostrovy přidruženými k členským státům, včetně nejvzdálenějších regionů, se toto stanovisko nebude jednotlivě zabývat.

| 2.5 | Existuje také typ „energetické izolace“ plynoucí zejména z dějin 20. století. Energetickým ostrovem zůstává v podstatě také Iberský poloostrov, kde Frankův i Salazarův režim prosazovaly soběstačnost ve většině politik týkajících se sítí, tedy v dopravě, především železniční, a v dodávkách elektrické energie s velmi nepočetnými propojeními s vnějším světem, především zbytkem evropského kontinentu přes Francii. Tuto situaci nebylo možné v uplynulých dvaceti letech řešit z důvodu častého místního odporu vůči různým projektům posílení sítí procházejících Pyrenejemi. Problém se v současnosti řeší a nové elektrické propojení pro přenos stejnosměrného proudu zanedlouho umožní intenzivnější výměny s jihozápadním Středomořím. Kromě posílení propojení elektrických sítí mezi Francií a Španělskem (jehož přenosová kapacita vzroste v roce 2014 z 1 400 na 2 800 MW) bude však bezpochyby nutné počítat v nadcházejících letech s dalšími osami pro přenos energie mezi Iberským poloostrovem a zbývajícím územím evropského kontinentu. Je třeba zachovat cíl zajistit do roku 2020 4 000 W přenosové kapacity zejména prostřednictvím nového propojení elektrické sítě na atlantské straně. Tento projekt je třeba zařadit na seznam evropských projektů společného zájmu, jenž bude přijat v rámci nařízení o hlavních směrech pro transevropskou síť infrastruktury. |
| --- | --- |

2.5

Existuje také typ „energetické izolace“ plynoucí zejména z dějin 20. století. Energetickým ostrovem zůstává v podstatě také Iberský poloostrov, kde Frankův i Salazarův režim prosazovaly soběstačnost ve většině politik týkajících se sítí, tedy v dopravě, především železniční, a v dodávkách elektrické energie s velmi nepočetnými propojeními s vnějším světem, především zbytkem evropského kontinentu přes Francii. Tuto situaci nebylo možné v uplynulých dvaceti letech řešit z důvodu častého místního odporu vůči různým projektům posílení sítí procházejících Pyrenejemi. Problém se v současnosti řeší a nové elektrické propojení pro přenos stejnosměrného proudu zanedlouho umožní intenzivnější výměny s jihozápadním Středomořím. Kromě posílení propojení elektrických sítí mezi Francií a Španělskem (jehož přenosová kapacita vzroste v roce 2014 z 1 400 na 2 800 MW) bude však bezpochyby nutné počítat v nadcházejících letech s dalšími osami pro přenos energie mezi Iberským poloostrovem a zbývajícím územím evropského kontinentu. Je třeba zachovat cíl zajistit do roku 2020 4 000 W přenosové kapacity zejména prostřednictvím nového propojení elektrické sítě na atlantské straně. Tento projekt je třeba zařadit na seznam evropských projektů společného zájmu, jenž bude přijat v rámci nařízení o hlavních směrech pro transevropskou síť infrastruktury.

| 2.6 | Také pobaltské státy (Litva, Lotyšsko a Estonsko) patří mezi energetické ostrovy EU, neboť jejich sítě jsou výhradně závislé na dřívějším „výhradním“ partnerovi, jímž je Rusko (v menší míře pak na Bělorusku). Prioritou je zde evropská energetická integrace; je vskutku paradoxem, že tyto tři pobaltské státy jsou nedílnou součástí politické unie, aniž by však těžily z výhod integrace a vnitroevropské solidarity v oblasti energetiky. Jak je možné připustit jejich závislost na třetí zemi, jinak též od nynějška člena WTO, jež nerespektuje evropské normy pro přístup k sítím, nepřipojila se k Energetické chartě a není nakloněna posílení propojení se zeměmi střední a východní Evropy? EHSV proto požaduje snížení nerovností mezi ruským a evropským energetickým trhem a novou, ambiciózní a komplexní dohodu o partnerství a spolupráci, která by obsahovala specifickou kapitolu týkající se energetické spolupráce (viz Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, 12562/2011 – 2012/2050(INI)). |
| --- | --- |

2.6

Také pobaltské státy (Litva, Lotyšsko a Estonsko) patří mezi energetické ostrovy EU, neboť jejich sítě jsou výhradně závislé na dřívějším „výhradním“ partnerovi, jímž je Rusko (v menší míře pak na Bělorusku). Prioritou je zde evropská energetická integrace; je vskutku paradoxem, že tyto tři pobaltské státy jsou nedílnou součástí politické unie, aniž by však těžily z výhod integrace a vnitroevropské solidarity v oblasti energetiky. Jak je možné připustit jejich závislost na třetí zemi, jinak též od nynějška člena WTO, jež nerespektuje evropské normy pro přístup k sítím, nepřipojila se k Energetické chartě a není nakloněna posílení propojení se zeměmi střední a východní Evropy? EHSV proto požaduje snížení nerovností mezi ruským a evropským energetickým trhem a novou, ambiciózní a komplexní dohodu o partnerství a spolupráci, která by obsahovala specifickou kapitolu týkající se energetické spolupráce (viz Usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. září 2012 o výroční zprávě Rady Evropskému parlamentu o společné zahraniční a bezpečnostní politice, 12562/2011 – 2012/2050(INI)).

| 2.7 | Jihovýchod Evropy (balkánský region) je tranzitním regionem a pokrok určitých zemí usilujících o přistoupení k EU (Chorvatsko, ale také Srbsko, Černá Hora, FYROM a další) vyžaduje vývoj i na straně sousedních členských států EU (Rumunsko, Bulharsko, Řecko, Slovinsko, Rakousko, zanedlouho Chorvatsko). Vytvoření energetického společenství v tomto regionu by bylo projevem převzetí odpovědnosti a je třeba je podpořit a rozvíjet, především pomocí účinné a transparentní konzultace organizací občanské společnosti v regionu na téma energetické strategie. |
| --- | --- |

2.7

Jihovýchod Evropy (balkánský region) je tranzitním regionem a pokrok určitých zemí usilujících o přistoupení k EU (Chorvatsko, ale také Srbsko, Černá Hora, FYROM a další) vyžaduje vývoj i na straně sousedních členských států EU (Rumunsko, Bulharsko, Řecko, Slovinsko, Rakousko, zanedlouho Chorvatsko). Vytvoření energetického společenství v tomto regionu by bylo projevem převzetí odpovědnosti a je třeba je podpořit a rozvíjet, především pomocí účinné a transparentní konzultace organizací občanské společnosti v regionu na téma energetické strategie.

| 2.8 | Obecně se všechny členské státy EU nacházejí ve vzájemné těsné závislosti. Některé z nich, byť přísně vzato nepatří mezi „energetické ostrovy“, žijí v silné závislosti na sousedních státech, zejména ve střední a východní Evropě, zvláště Maďarsko. EHSV se domnívá, že je tudíž nezbytné vést společnou energetickou politiku v souladu s touto skutečností. V uvedené situaci je zapotřebí v Unii zahájit všeobecnou diskusi ve prospěch vyšší solidarity mezi členskými státy. Tento aspekt je ostatně zakotven v článku 194 SFEU. |
| --- | --- |

2.8

Obecně se všechny členské státy EU nacházejí ve vzájemné těsné závislosti. Některé z nich, byť přísně vzato nepatří mezi „energetické ostrovy“, žijí v silné závislosti na sousedních státech, zejména ve střední a východní Evropě, zvláště Maďarsko. EHSV se domnívá, že je tudíž nezbytné vést společnou energetickou politiku v souladu s touto skutečností. V uvedené situaci je zapotřebí v Unii zahájit všeobecnou diskusi ve prospěch vyšší solidarity mezi členskými státy. Tento aspekt je ostatně zakotven v článku 194 SFEU.

3.   Energetická izolace poškozuje hospodářské výsledky Evropy a brzdí její sociální rozměr

| 3.1 | Pojem energetické izolace pokrývá velmi odlišné skutečnosti, důsledky jsou však v zásadě totožné bez ohledu na situaci. Dopady této izolace vykazují téměř vždy následující znaky:






  — | zvýšená nejistota dodávek, |
| --- | --- | --- |

3.1

Pojem energetické izolace pokrývá velmi odlišné skutečnosti, důsledky jsou však v zásadě totožné bez ohledu na situaci. Dopady této izolace vykazují téměř vždy následující znaky:

—

zvýšená nejistota dodávek,

| — | často vyšší proměnlivost cen a závislých průmyslových a obchodních činností, |
| --- | --- |

—

často vyšší proměnlivost cen a závislých průmyslových a obchodních činností,

| — | vážnější energetická chudoba obyvatel těchto zemí nebo regionů, |
| --- | --- |

—

vážnější energetická chudoba obyvatel těchto zemí nebo regionů,

| — | negativní dopad na jejich hospodářskou konkurenceschopnost, |
| --- | --- |

—

negativní dopad na jejich hospodářskou konkurenceschopnost,

| — | zvýšený environmentální tlak, |
| --- | --- |

—

zvýšený environmentální tlak,

| — | nestabilita politických a hospodářských vztahů mezi Evropskou unií a třetími zeměmi. |
| --- | --- |

—

nestabilita politických a hospodářských vztahů mezi Evropskou unií a třetími zeměmi.

| 3.2 | Poptávka po energii je silná a nadále roste jak v energetických ostrovech, tak na dalších územích EU. V těchto podmínkách důsledky potenciálně méně spolehlivého a v každém případě nákladnějšího zásobování závažně poškozují hospodářskou konkurenceschopnost energetických ostrovů. Může tak dojít k ohrožení některých průmyslových odvětví, a následně i pracovních míst, neboť určité činnosti již nebudou dostatečně rentabilní. |
| --- | --- |

3.2

Poptávka po energii je silná a nadále roste jak v energetických ostrovech, tak na dalších územích EU. V těchto podmínkách důsledky potenciálně méně spolehlivého a v každém případě nákladnějšího zásobování závažně poškozují hospodářskou konkurenceschopnost energetických ostrovů. Může tak dojít k ohrožení některých průmyslových odvětví, a následně i pracovních míst, neboť určité činnosti již nebudou dostatečně rentabilní.

| 3.3 | Stejně tak vysoké ceny energie silně zatěžují rozpočet domácností. Energetická chudoba je již dlouho považována za problém čistě vnitrostátní, ne-li dokonce místní. Přímá podpora zaměřená na pomoc jednotlivcům skutečně spadá do působnosti těchto úrovní. Vzhledem k tomu část hlavních příčin energetické chudoby přesahuje hranice států a energetická politika EU musí přispět svým dílem ke zmírnění tohoto jevu tím, že bude působit všude tam, kde panuje výrazná nerovnováha. |
| --- | --- |

3.3

Stejně tak vysoké ceny energie silně zatěžují rozpočet domácností. Energetická chudoba je již dlouho považována za problém čistě vnitrostátní, ne-li dokonce místní. Přímá podpora zaměřená na pomoc jednotlivcům skutečně spadá do působnosti těchto úrovní. Vzhledem k tomu část hlavních příčin energetické chudoby přesahuje hranice států a energetická politika EU musí přispět svým dílem ke zmírnění tohoto jevu tím, že bude působit všude tam, kde panuje výrazná nerovnováha.

| 3.4 | Kromě toho také často silná závislost na fosilních palivech, především ropě, udržuje na vysoké úrovni emise CO2. Vzhledem k environmentálním normám (směrnice o průmyslových emisích) a obecné snaze o zachování zdraví lidí bude nutné značně investovat do snížení těchto emisí. Tyto náklady je rovněž nutno zahrnout do energetické faktury energetických ostrovů. |
| --- | --- |

3.4

Kromě toho také často silná závislost na fosilních palivech, především ropě, udržuje na vysoké úrovni emise CO2. Vzhledem k environmentálním normám (směrnice o průmyslových emisích) a obecné snaze o zachování zdraví lidí bude nutné značně investovat do snížení těchto emisí. Tyto náklady je rovněž nutno zahrnout do energetické faktury energetických ostrovů.

| 3.5 | Důsledky stavu energetické izolace by měly být lépe zkoumány, a to současně z hlediska růstu, konkurenceschopnosti, solidarity a udržitelného rozvoje u příslušných území, u zbývajících částí EU pak z hlediska solidarity, soudržnosti a „ušlého zisku“ z důvodu neexistence úplného a ve všech směrech funkčního energetického trhu pro celou Unii. EHSV se domnívá, že výskyt energetických ostrovů představuje pro dané společenství náklady. Tyto náklady je třeba vyhodnotit a řešení, která by je měla snížit, musejí být v souladu s globálním postupem: je zapotřebí vybudovat evropskou energetickou politiku a vybavit ji výkonnými prostředky odpovídajícími stupni vzájemné závislosti členských států a potížím, s nimiž se potýkají. |
| --- | --- |

3.5

Důsledky stavu energetické izolace by měly být lépe zkoumány, a to současně z hlediska růstu, konkurenceschopnosti, solidarity a udržitelného rozvoje u příslušných území, u zbývajících částí EU pak z hlediska solidarity, soudržnosti a „ušlého zisku“ z důvodu neexistence úplného a ve všech směrech funkčního energetického trhu pro celou Unii. EHSV se domnívá, že výskyt energetických ostrovů představuje pro dané společenství náklady. Tyto náklady je třeba vyhodnotit a řešení, která by je měla snížit, musejí být v souladu s globálním postupem: je zapotřebí vybudovat evropskou energetickou politiku a vybavit ji výkonnými prostředky odpovídajícími stupni vzájemné závislosti členských států a potížím, s nimiž se potýkají.

| 3.6 | Kromě demonstrace přínosů hlubší evropské integrace je cílem náležitě podporovat rozvoj průmyslu, a tedy i zaměstnanosti. Konkurenceschopnost evropského průmyslu závisí na řadě prvků, na něž orgány veřejné moci nemají žádný vliv, nebo je mohou ovlivnit pouze malou měrou. Jejich úkolem je tudíž předejít tomu, aby se energetická politika – na niž EU může a musí působit – nestala omezujícím faktorem růstu a zaměstnanosti. EHSV vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby dále neoddalovaly uplatnění již zřejmých opatření, jejichž úkolem je snížit náklady na energii a posílit zabezpečení dodávek energie, jako jsou např.: lepší koordinace vnitrostátních rozhodnutí v oblasti energetiky a společné plánování infrastruktury a sítí, vytváření evropských seskupení pro nákup energie z fosilních zdrojů a případně evropské mandáty k jednání s vnějšími partnery. |
| --- | --- |

3.6

Kromě demonstrace přínosů hlubší evropské integrace je cílem náležitě podporovat rozvoj průmyslu, a tedy i zaměstnanosti. Konkurenceschopnost evropského průmyslu závisí na řadě prvků, na něž orgány veřejné moci nemají žádný vliv, nebo je mohou ovlivnit pouze malou měrou. Jejich úkolem je tudíž předejít tomu, aby se energetická politika – na niž EU může a musí působit – nestala omezujícím faktorem růstu a zaměstnanosti. EHSV vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby dále neoddalovaly uplatnění již zřejmých opatření, jejichž úkolem je snížit náklady na energii a posílit zabezpečení dodávek energie, jako jsou např.: lepší koordinace vnitrostátních rozhodnutí v oblasti energetiky a společné plánování infrastruktury a sítí, vytváření evropských seskupení pro nákup energie z fosilních zdrojů a případně evropské mandáty k jednání s vnějšími partnery.

4.   Která řešení? Rozvoj obnovitelných zdrojů energie a posílení infrastruktury sítí

| 4.1 | V této fázi se jako vhodná zdají dvě řešení: na jedné straně větší propojení energetických ostrovů na vnitřním trhu s energií (infrastruktura a organizace trhu), s cílem posílit skutečnou solidaritu a uvést technické uspořádání evropské sítě do souladu s politickými a legislativními cíli EU, a na druhé straně podpora alternativních zdrojů energie, konkrétně místní výroba energie z obnovitelných zdrojů. Předpokladem je využití potenciálu – je-li přítomen – a návrh, jakými opatřeními jej využít plně a trvale. Působení ve prospěch energetické účinnosti a řízení pomocí inteligentních sítí pak může přispět k optimalizaci poptávky po energii. |
| --- | --- |

4.1

V této fázi se jako vhodná zdají dvě řešení: na jedné straně větší propojení energetických ostrovů na vnitřním trhu s energií (infrastruktura a organizace trhu), s cílem posílit skutečnou solidaritu a uvést technické uspořádání evropské sítě do souladu s politickými a legislativními cíli EU, a na druhé straně podpora alternativních zdrojů energie, konkrétně místní výroba energie z obnovitelných zdrojů. Předpokladem je využití potenciálu – je-li přítomen – a návrh, jakými opatřeními jej využít plně a trvale. Působení ve prospěch energetické účinnosti a řízení pomocí inteligentních sítí pak může přispět k optimalizaci poptávky po energii.

| 4.2 | Evropská komise již zahájila významnou reformu evropské politiky na podporu energetické infrastruktury, především propojení (viz Connecting Europe Facility), k níž EHSV již zveřejnil příznivé stanovisko (3). Na základě toho by mohlo být užitečné pokročit ještě dále ve společném plánování infrastruktury, jak EHSV navrhuje ve svém stanovisku k evropskému energetickému společenství (4). Pokud jde o elektřinu, Evropská rada v roce 2002 uložila členským státům cíl vybudovat propojení odpovídající 10 % jejich instalované výrobní kapacity. Na některých evropských elektrických hranicích je k dosažení tohoto podílu dosud daleko a tato místa jsou nadále přetížená. |
| --- | --- |

4.2

Evropská komise již zahájila významnou reformu evropské politiky na podporu energetické infrastruktury, především propojení (viz Connecting Europe Facility), k níž EHSV již zveřejnil příznivé stanovisko (3). Na základě toho by mohlo být užitečné pokročit ještě dále ve společném plánování infrastruktury, jak EHSV navrhuje ve svém stanovisku k evropskému energetickému společenství (4). Pokud jde o elektřinu, Evropská rada v roce 2002 uložila členským státům cíl vybudovat propojení odpovídající 10 % jejich instalované výrobní kapacity. Na některých evropských elektrických hranicích je k dosažení tohoto podílu dosud daleko a tato místa jsou nadále přetížená.

| 4.3 | Mohutný rozmach obnovitelných zdrojů energie v oblasti Severního moře a využívání solární a větrné energie v jižní Evropě si bude žádat nové infrastruktury, jež budou inteligentnější a bude možné je co nejlépe integrovat do velké evropské sítě. Pokrok v oblasti inteligentních sítí by mohl vést ke snížení spotřeby o 9 % do roku 2020 a k poklesu emisí CO2 o 9 až 15 %. Zavádění inteligentních sítí a mechanismů řízení poptávky na menších trzích může být snazší a může rychleji přinést lepší výsledky. Spolu s posílenými opatřeními zaměřenými na energetickou účinnost může významně přispět k optimalizaci poptávky po energii. Investice – a to značné – bude nutné posuzovat s přihlédnutím k úplnému převzetí kontroly nad činnostmi v této oblasti, ke snížení nákladů na energii v době rostoucích cen a k menší potřebě investic do výrobních kapacit z konvenčních (snížení objemu provozních marží) či obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

4.3

Mohutný rozmach obnovitelných zdrojů energie v oblasti Severního moře a využívání solární a větrné energie v jižní Evropě si bude žádat nové infrastruktury, jež budou inteligentnější a bude možné je co nejlépe integrovat do velké evropské sítě. Pokrok v oblasti inteligentních sítí by mohl vést ke snížení spotřeby o 9 % do roku 2020 a k poklesu emisí CO2 o 9 až 15 %. Zavádění inteligentních sítí a mechanismů řízení poptávky na menších trzích může být snazší a může rychleji přinést lepší výsledky. Spolu s posílenými opatřeními zaměřenými na energetickou účinnost může významně přispět k optimalizaci poptávky po energii. Investice – a to značné – bude nutné posuzovat s přihlédnutím k úplnému převzetí kontroly nad činnostmi v této oblasti, ke snížení nákladů na energii v době rostoucích cen a k menší potřebě investic do výrobních kapacit z konvenčních (snížení objemu provozních marží) či obnovitelných zdrojů.

| 4.4 | Celkově ENTSO-E odhaduje, že v nadcházejících deseti letech bude nutné vybudovat v Evropě 52 300 km nového vedení velmi vysokého napětí, což si vyžádá celkovou investici ve výši 104 miliard eur a přibližně stovku prioritních projektů, z nichž 80 % bude spojeno s rozvojem obnovitelných zdrojů energie. Otázka škály je v případě energetických ostrovů s určitým potenciálem v této oblasti faktorem, jenž činí z integrace energie z obnovitelných zdrojů problém o to citlivější, mají-li síť omezeného rozsahu. Výrobní kapacita průmyslových zařízení k výrobě energie z obnovitelných zdrojů (na rozdíl od výroby decentralizované) může představovat poměrně vysoký podíl výroby či spotřeby, jehož průvodní jevy – především nepravidelnost – jsou problematičtější z hlediska řízení. |
| --- | --- |

4.4

Celkově ENTSO-E odhaduje, že v nadcházejících deseti letech bude nutné vybudovat v Evropě 52 300 km nového vedení velmi vysokého napětí, což si vyžádá celkovou investici ve výši 104 miliard eur a přibližně stovku prioritních projektů, z nichž 80 % bude spojeno s rozvojem obnovitelných zdrojů energie. Otázka škály je v případě energetických ostrovů s určitým potenciálem v této oblasti faktorem, jenž činí z integrace energie z obnovitelných zdrojů problém o to citlivější, mají-li síť omezeného rozsahu. Výrobní kapacita průmyslových zařízení k výrobě energie z obnovitelných zdrojů (na rozdíl od výroby decentralizované) může představovat poměrně vysoký podíl výroby či spotřeby, jehož průvodní jevy – především nepravidelnost – jsou problematičtější z hlediska řízení.

| 4.5 | K vyššímu zabezpečení dodávek energie je tudíž nutné posílit propojení, což také umožní dosáhnout lepší rovnováhy mezi výrobou a spotřebou energie v rozšířené síti za mohutného rozvoje obnovitelných zdrojů energie. Totéž platí pro konvenční kapacity, jež nastupují v případě přerušení či citelného zpomalení výroby energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

4.5

K vyššímu zabezpečení dodávek energie je tudíž nutné posílit propojení, což také umožní dosáhnout lepší rovnováhy mezi výrobou a spotřebou energie v rozšířené síti za mohutného rozvoje obnovitelných zdrojů energie. Totéž platí pro konvenční kapacity, jež nastupují v případě přerušení či citelného zpomalení výroby energie z obnovitelných zdrojů.

| 4.6 | Rozvoj obnovitelných zdrojů energie předpokládá pružnou záložní kapacitu, která bude přizpůsobena a schopna fungování při nízké zátěži (low baseload). Východiskem ze závislosti na jediném dodavateli zemního plynu a jeho vysokých cenách se může stát zkapalněný zemní plyn (LNG) a současně může jít o pružnější a méně nákladné řešení než ropa jako doplněk k rozvoji obnovitelných zdrojů. Rozvoj LNG však předpokládá značné investice do přístavní a skladovací infrastruktury. |
| --- | --- |

4.6

Rozvoj obnovitelných zdrojů energie předpokládá pružnou záložní kapacitu, která bude přizpůsobena a schopna fungování při nízké zátěži (low baseload). Východiskem ze závislosti na jediném dodavateli zemního plynu a jeho vysokých cenách se může stát zkapalněný zemní plyn (LNG) a současně může jít o pružnější a méně nákladné řešení než ropa jako doplněk k rozvoji obnovitelných zdrojů. Rozvoj LNG však předpokládá značné investice do přístavní a skladovací infrastruktury.

| 4.7 | EHSV je přesvědčen, že budoucností evropského energetického systému z hlediska lepšího zabezpečení dodávek jsou zejména lepší propojení a rozvoj obnovitelných zdrojů energie, tím spíše pak v případě energetických ostrovů. Energie z fosilních zdrojů bude i nadále převažovat, avšak nárůst výroby energie ze zdrojů obnovitelných si vynutí zásadní posílení sítě na vnitrostátní i evropské úrovni (viz stanovisko EHSV k Energetickému plánu do roku 2050 a jednoznačně nejlepší volba) (5). |
| --- | --- |

4.7

EHSV je přesvědčen, že budoucností evropského energetického systému z hlediska lepšího zabezpečení dodávek jsou zejména lepší propojení a rozvoj obnovitelných zdrojů energie, tím spíše pak v případě energetických ostrovů. Energie z fosilních zdrojů bude i nadále převažovat, avšak nárůst výroby energie ze zdrojů obnovitelných si vynutí zásadní posílení sítě na vnitrostátní i evropské úrovni (viz stanovisko EHSV k Energetickému plánu do roku 2050 a jednoznačně nejlepší volba) (5).

| 4.8 | Tato nutnost však nebude účinně uvedena do praxe bez transparentního, všeobecného a přesného posouzení nákladů. Je třeba co nejobjektivněji zjistit náklady – včetně vnějších – na energii z fosilních zdrojů, stejně jako vícenáklady spojené s využitím obnovitelných zdrojů, aby bylo možné co nejlépe rozhodovat v oblasti investic i politik. Tuto potřebu zesiluje skutečnost, že studie nepřímých nákladů si do značné míry protiřečí. |
| --- | --- |

4.8

Tato nutnost však nebude účinně uvedena do praxe bez transparentního, všeobecného a přesného posouzení nákladů. Je třeba co nejobjektivněji zjistit náklady – včetně vnějších – na energii z fosilních zdrojů, stejně jako vícenáklady spojené s využitím obnovitelných zdrojů, aby bylo možné co nejlépe rozhodovat v oblasti investic i politik. Tuto potřebu zesiluje skutečnost, že studie nepřímých nákladů si do značné míry protiřečí.

| 4.9 | Pokud jde o energii z obnovitelných zdrojů, je třeba vzít v úvahu jednak výši investic do nových výrobních kapacit, ale také náklady spojené s posílením sítě a náklady na případné dotace. V posledně jmenovaném případě může být zapotřebí větší podpora energeticky závislejších území či těch území, kde jsou obnovitelné zdroje prozatím méně rozvinuty. Vzhledem k tomu bude nutné přizpůsobit tempo růstu výroby zelené energie tempu posilování sítě. Rovněž je nutné stanovit nezbytnou záložní kapacitu na dodatečnou výrobní jednotku energie z obnovitelných zdrojů. Záložní kapacita však může být dovezena, což ovšem předpokládá propojení a účinnou regionální a evropskou spolupráci. Použité formy podpory obnovitelných zdrojů energie budou muset zohledňovat tento aspekt tak, aby bylo možné optimalizovat tempo jejich rozvoje a náklady na podporu na bedrech daňových poplatníků. |
| --- | --- |

4.9

Pokud jde o energii z obnovitelných zdrojů, je třeba vzít v úvahu jednak výši investic do nových výrobních kapacit, ale také náklady spojené s posílením sítě a náklady na případné dotace. V posledně jmenovaném případě může být zapotřebí větší podpora energeticky závislejších území či těch území, kde jsou obnovitelné zdroje prozatím méně rozvinuty. Vzhledem k tomu bude nutné přizpůsobit tempo růstu výroby zelené energie tempu posilování sítě. Rovněž je nutné stanovit nezbytnou záložní kapacitu na dodatečnou výrobní jednotku energie z obnovitelných zdrojů. Záložní kapacita však může být dovezena, což ovšem předpokládá propojení a účinnou regionální a evropskou spolupráci. Použité formy podpory obnovitelných zdrojů energie budou muset zohledňovat tento aspekt tak, aby bylo možné optimalizovat tempo jejich rozvoje a náklady na podporu na bedrech daňových poplatníků.

| 4.10 | Jakmile budou přesně vyhodnoceny celkové náklady, je třeba je porovnat s náklady na energii z fosilních zdrojů z dovozu včetně celkových nákladů politických a environmentálních. Tento krok je nezbytný k posouzení pozitivních či negativních dopadů na konkurenceschopnost konkrétního území. I taková může být perspektiva mohutného rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů v některých energetických ostrovech s cílem vyvážet tuto energii do států Evropské unie či do třetích zemí. |
| --- | --- |

4.10

Jakmile budou přesně vyhodnoceny celkové náklady, je třeba je porovnat s náklady na energii z fosilních zdrojů z dovozu včetně celkových nákladů politických a environmentálních. Tento krok je nezbytný k posouzení pozitivních či negativních dopadů na konkurenceschopnost konkrétního území. I taková může být perspektiva mohutného rozvoje výroby energie z obnovitelných zdrojů v některých energetických ostrovech s cílem vyvážet tuto energii do států Evropské unie či do třetích zemí.

| 4.11 | EHSV žádá, aby do tohoto plánu posílení infrastruktury byly přednostně zařazeny státy a regiony trpící energetickou izolací, přičemž určení prioritních os musí zohledňovat jejich zvýšenou závislost. Kupříkladu plán Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP) by mohl připravit půdu pro lepší koordinaci energetické politiky a skladby zdrojů energie v daném regionu. Umožnilo by to napojení enkláv energetických sítí, především Litvy, Lotyšska a Estonska. |
| --- | --- |

4.11

EHSV žádá, aby do tohoto plánu posílení infrastruktury byly přednostně zařazeny státy a regiony trpící energetickou izolací, přičemž určení prioritních os musí zohledňovat jejich zvýšenou závislost. Kupříkladu plán Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP) by mohl připravit půdu pro lepší koordinaci energetické politiky a skladby zdrojů energie v daném regionu. Umožnilo by to napojení enkláv energetických sítí, především Litvy, Lotyšska a Estonska.

| 4.12 | V poslední době došlo k pokroku ve spolupráci Litvy a Lotyšska. Hlavní iniciativou v této oblasti je projekt, kdy Litva vybuduje ve městě Klaipėda terminál pro zkapalněný zemní plyn, jenž bude zásobovat skladovací nádrž v lotyšském kraji Inčukalns. Litva též odhaduje, že tato nádrž by mohla plnit úlohu „regionální plynové rezervy“. EHSV v této souvislosti odkazuje na svůj návrh na zřízení společného orgánu pro dodávky energie z fosilních zdrojů, a zejména pak seskupení pro nákup zemního plynu (6). Litva, Lotyšsko a Estonsko připravují a realizují projekty elektrických propojení (LitPol Link NordBalt a Estlink 2) s dalšími zeměmi EU, zvláště Polskem. Zároveň tyto tři pobaltské země pracují na plnohodnotné integraci do evropského energetického systému kombinací elektroenergetických systémů s kontinentálními evropskými elektroenergetickými sítěmi pro synchronní provoz (probíhá studie proveditelnosti). Pobaltské země rovněž společně vyvíjejí projekt jaderné elektrárny Visaginas, jež by mohla přispět k zabezpečení dodávek energie pro tyto tři země a stát se významným prvkem integrace evropského elektroenergetického systému. |
| --- | --- |

4.12

V poslední době došlo k pokroku ve spolupráci Litvy a Lotyšska. Hlavní iniciativou v této oblasti je projekt, kdy Litva vybuduje ve městě Klaipėda terminál pro zkapalněný zemní plyn, jenž bude zásobovat skladovací nádrž v lotyšském kraji Inčukalns. Litva též odhaduje, že tato nádrž by mohla plnit úlohu „regionální plynové rezervy“. EHSV v této souvislosti odkazuje na svůj návrh na zřízení společného orgánu pro dodávky energie z fosilních zdrojů, a zejména pak seskupení pro nákup zemního plynu (6). Litva, Lotyšsko a Estonsko připravují a realizují projekty elektrických propojení (LitPol Link NordBalt a Estlink 2) s dalšími zeměmi EU, zvláště Polskem. Zároveň tyto tři pobaltské země pracují na plnohodnotné integraci do evropského energetického systému kombinací elektroenergetických systémů s kontinentálními evropskými elektroenergetickými sítěmi pro synchronní provoz (probíhá studie proveditelnosti). Pobaltské země rovněž společně vyvíjejí projekt jaderné elektrárny Visaginas, jež by mohla přispět k zabezpečení dodávek energie pro tyto tři země a stát se významným prvkem integrace evropského elektroenergetického systému.

| 4.12.1 | Významným regionálním subjektem se může stát nový energetický rozměr Kypru (zásadní objevy plynu v jeho územních vodách). Za předpokladu podstatného navýšení jeho prostředků k výrobě energie z obnovitelných zdrojů a silného zapojení do výše uvedených projektů by z něj mohlo učinit energetický uzel zaměřený na hlubší regionální integraci a účastníka energetické politiky sousedství. Nedávná volba subjektů pro budoucí těžbu kyperských ložisek musí umožnit lepší integraci do Unie a současně aktivní politiku sousedství. |
| --- | --- |

4.12.1

Významným regionálním subjektem se může stát nový energetický rozměr Kypru (zásadní objevy plynu v jeho územních vodách). Za předpokladu podstatného navýšení jeho prostředků k výrobě energie z obnovitelných zdrojů a silného zapojení do výše uvedených projektů by z něj mohlo učinit energetický uzel zaměřený na hlubší regionální integraci a účastníka energetické politiky sousedství. Nedávná volba subjektů pro budoucí těžbu kyperských ložisek musí umožnit lepší integraci do Unie a současně aktivní politiku sousedství.

| 4.13 | Závislost na jediném dodavateli navíc lze snížit prováděním třetího energetického balíčku. Zásadní význam má též otázka regionální organizace trhu: Litva a Estonsko jsou již účastníky Nord Pool Spot, neboli trhu s elektřinou v pobaltských a severských státech; Lotyšsko se hodlá připojit v příštím roce. Kromě uvedeného příkladu EHSV vyzývá pobaltské státy, aby hledaly společná řešení svých potřeb a rozvíjely regionální energetický dialog. |
| --- | --- |

4.13

Závislost na jediném dodavateli navíc lze snížit prováděním třetího energetického balíčku. Zásadní význam má též otázka regionální organizace trhu: Litva a Estonsko jsou již účastníky Nord Pool Spot, neboli trhu s elektřinou v pobaltských a severských státech; Lotyšsko se hodlá připojit v příštím roce. Kromě uvedeného příkladu EHSV vyzývá pobaltské státy, aby hledaly společná řešení svých potřeb a rozvíjely regionální energetický dialog.

| 4.14 | Je třeba rozšířit propojení s třetími státy sousedícími s EU, jež by mohly buď vyrábět energii a vyvážet ji do EU, nebo plnit funkci tranzitní země mezi jinými místy výrob a EU. Týká se to zejména energetických projektů v zemích Středomoří (Středomořský solární program, Medgrid, energetická složka Unie pro Středomoří, Desertec atd.), kdy se požaduje zapojení příslušných zemí (Kypr, Malta) či regionů (Kréta, Sardinie, Korsika, Sicílie, Baleáry a další) do těchto projektů. |
| --- | --- |

4.14

Je třeba rozšířit propojení s třetími státy sousedícími s EU, jež by mohly buď vyrábět energii a vyvážet ji do EU, nebo plnit funkci tranzitní země mezi jinými místy výrob a EU. Týká se to zejména energetických projektů v zemích Středomoří (Středomořský solární program, Medgrid, energetická složka Unie pro Středomoří, Desertec atd.), kdy se požaduje zapojení příslušných zemí (Kypr, Malta) či regionů (Kréta, Sardinie, Korsika, Sicílie, Baleáry a další) do těchto projektů.

| 4.15 | Energetické společenství [jihovýchodní Evropy] musí obsahovat složku spolupráce a integrace vnějším směrem a také rozměr „činnost organizované občanské společnosti“; v této oblasti musejí mít své místo smíšené poradní výbory EHSV (FYROM, Černá Hora, Chorvatsko) a hospodářské a sociální rady a obdobné instituce těchto zemí. |
| --- | --- |

4.15

Energetické společenství [jihovýchodní Evropy] musí obsahovat složku spolupráce a integrace vnějším směrem a také rozměr „činnost organizované občanské společnosti“; v této oblasti musejí mít své místo smíšené poradní výbory EHSV (FYROM, Černá Hora, Chorvatsko) a hospodářské a sociální rady a obdobné instituce těchto zemí.

| 4.16 | Větší podpory by se mělo dostat také demonstracím a vývoji obnovitelných zdrojů energie, především v návaznosti na Energetický plán do roku 2050 a nedávné sdělení o integraci energie z obnovitelných zdrojů do vnitřního trhu (COM(2012) 271 final). |
| --- | --- |

4.16

Větší podpory by se mělo dostat také demonstracím a vývoji obnovitelných zdrojů energie, především v návaznosti na Energetický plán do roku 2050 a nedávné sdělení o integraci energie z obnovitelných zdrojů do vnitřního trhu (COM(2012) 271 final).

| 4.17 | Je nezbytné hledat koordinovaná řešení a návrhy v EU a při jejích hranicích, do nichž budou zapojeny následující subjekty:






  — | členské státy, |
| --- | --- | --- |

4.17

Je nezbytné hledat koordinovaná řešení a návrhy v EU a při jejích hranicích, do nichž budou zapojeny následující subjekty:

—

členské státy,

| — | Evropská komise, jež je neopominutelným koordinátorem diskusí a návrhů řešení, |
| --- | --- |

—

Evropská komise, jež je neopominutelným koordinátorem diskusí a návrhů řešení,

| — | energetické podniky, především v oblasti sítí (elektřina, plyn), bez nichž by nebyla možná žádná realizace (technická odbornost, finanční zázemí), |
| --- | --- |

—

energetické podniky, především v oblasti sítí (elektřina, plyn), bez nichž by nebyla možná žádná realizace (technická odbornost, finanční zázemí),

| — | územní orgány, jež vedle státu disponují rozhodovací pravomocí a jsou rostoucí měrou odpovědné za správu přepravních sítí, zejména pak distribuce, příhodným prostředníkem může být Výbor regionů, |
| --- | --- |

—

územní orgány, jež vedle státu disponují rozhodovací pravomocí a jsou rostoucí měrou odpovědné za správu přepravních sítí, zejména pak distribuce, příhodným prostředníkem může být Výbor regionů,

| — | organizovaná občanská společnost a její organizace včetně EHSV, jenž zastupuje: organizace spotřebitelů, sociální partnery, ekologické organizace či organizace zaměřující se na boj proti chudobě, zastoupení menšin atd. |
| --- | --- |

—

organizovaná občanská společnost a její organizace včetně EHSV, jenž zastupuje: organizace spotřebitelů, sociální partnery, ekologické organizace či organizace zaměřující se na boj proti chudobě, zastoupení menšin atd.

| 4.18 | Životaschopná budou pouze řešení sdružující státy a dodavatele. Energetické politiky, ať již v oblasti dodávek, výstavby sítí, výzkumu a vývoje či jiné, nemohou být důvodem některých států Unie pro budování „autonomní“ energetické politiky, neboť by to mělo závažné důsledky pro ostatní státy. Je nezbytné usilovat o hlubší koordinaci skladby zdrojů energie, např. mezi státy a regiony trpícími energetickou izolací, jejichž energetická politika čelí mnoha omezením. Tyto státy a regiony by pak mohly jít příkladem, pokud jde o těsnější spolupráci na evropské úrovni, jež sahá dále než k pouhým obavám o „energetickou suverenitu“. |
| --- | --- |

4.18

Životaschopná budou pouze řešení sdružující státy a dodavatele. Energetické politiky, ať již v oblasti dodávek, výstavby sítí, výzkumu a vývoje či jiné, nemohou být důvodem některých států Unie pro budování „autonomní“ energetické politiky, neboť by to mělo závažné důsledky pro ostatní státy. Je nezbytné usilovat o hlubší koordinaci skladby zdrojů energie, např. mezi státy a regiony trpícími energetickou izolací, jejichž energetická politika čelí mnoha omezením. Tyto státy a regiony by pak mohly jít příkladem, pokud jde o těsnější spolupráci na evropské úrovni, jež sahá dále než k pouhým obavám o „energetickou suverenitu“.

| 4.19 | Uvedená řešení – infrastruktura, výroba energie z obnovitelných zdrojů, posílená koordinace energetických politik mezi státy a regiony – však musí provázet těsnější zapojení občanské společnosti do plánování skladby zdrojů energie, organizace trhů, cen, konkurenceschopnosti, ekologických či sociálních hledisek. EHSV v tomto směru odkazuje na svůj návrh vytvořit fórum občanské společnosti k energetickým otázkám, jejž formuloval ve svém příspěvku na téma evropského energetického společenství (7). |
| --- | --- |

4.19

Uvedená řešení – infrastruktura, výroba energie z obnovitelných zdrojů, posílená koordinace energetických politik mezi státy a regiony – však musí provázet těsnější zapojení občanské společnosti do plánování skladby zdrojů energie, organizace trhů, cen, konkurenceschopnosti, ekologických či sociálních hledisek. EHSV v tomto směru odkazuje na svůj návrh vytvořit fórum občanské společnosti k energetickým otázkám, jejž formuloval ve svém příspěvku na téma evropského energetického společenství (7).

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 15–20.

1

(2)  Ibid.

2

(3)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 125–129.

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

4

(5)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 126–132.

5

(6)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

7

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrh byl na plenárním zasedání zamítnut, získal však více než čtvrtinu hlasů:

Odstavec 2.5

Pozměnit následovně

„Existuje také typ „energetické izolace“ plynoucí z potíží s rozvojem propojení
  zejména z dějin 20. století. Energetickým ostrovem zůstává v podstatě také Iberský poloostrov, jelikož
  kde Frankův i Salazarův režim prosazovaly soběstačnost ve většině politik týkajících se sítí, tedy v dopravě, především železniční, a v dodávkách elektrické energie s velmi nepočetnými propojeními s vnějším světem, především zbytkem evropského kontinentu přes Francii. Tuto situaci nebylo možné v uplynulých dvaceti letech řešit
  nebylo možné dokončit propojení z důvodu častého místního odporu vůči různým projektům posílení sítí procházejících Pyrenejemi. Problém se v současnosti řeší a nové elektrické propojení pro přenos stejnosměrného proudu zanedlouho umožní intenzivnější výměny s jihozápadním Středomořím. Kromě posílení propojení elektrických sítí mezi Francií a Španělskem (jehož přenosová kapacita vzroste v roce 2014 z 1 400 na 2 800 MW) bude však bezpochyby nutné počítat v nadcházejících letech s dalšími osami pro přenos energie mezi Iberským poloostrovem a zbývajícím územím evropského kontinentu. Je třeba zachovat cíl zajistit do roku 2020 4 000 W přenosové kapacity zejména prostřednictvím nového propojení elektrické sítě na atlantské straně. Tento projekt je třeba zařadit na seznam evropských projektů společného zájmu, jenž bude přijat v rámci nařízení o hlavních směrech pro transevropskou síť infrastruktury.“

Výsledek hlasování

Výsledek hlasování

| Pro | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 81 |
| Hlasování se zdrželo | : | 18 |

Pro

:

60

Proti

:

81

Hlasování se zdrželo

:

18

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/16

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Trendy a dopady budoucího vývoje v odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb v Evropské unii (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/03

Zpravodaj: pan PEZZINI

Spoluzpravodaj: pan JARRÉ

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy ve věci

Trendy a dopady budoucího vývoje v odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb v Evropské unii.

Poradní komise pro průmyslové změny, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 8. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 159 hlasy pro, 3 hlasy byly proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že v Evropě jsou osobní služby v oblasti sociální a zdravotní péče a vzdělávání významnou složkou evropského sociálního modelu. Tyto služby, jež na sobě navzájem závisejí a vzájemně posilují svoji účinnost, tvoří „zlatý trojúhelník“ nezbytný k správnému fungování a kvalitě společnosti. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) se domnívá, že v Evropě jsou osobní služby v oblasti sociální a zdravotní péče a vzdělávání významnou složkou evropského sociálního modelu. Tyto služby, jež na sobě navzájem závisejí a vzájemně posilují svoji účinnost, tvoří „zlatý trojúhelník“ nezbytný k správnému fungování a kvalitě společnosti.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že výše zmíněné služby mají na jedné straně klíčový význam pro zapojování jednotlivců do společnosti a zároveň pro udržení sociální soudržnosti, čímž zajišťují účinnou participativní demokracii a sociální spravedlnost, na druhé straně mají zásadní význam pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 z hlediska udržitelnosti, inteligentní tvorby pracovních míst a posílení hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že výše zmíněné služby mají na jedné straně klíčový význam pro zapojování jednotlivců do společnosti a zároveň pro udržení sociální soudržnosti, čímž zajišťují účinnou participativní demokracii a sociální spravedlnost, na druhé straně mají zásadní význam pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 z hlediska udržitelnosti, inteligentní tvorby pracovních míst a posílení hospodářské a sociální soudržnosti v Evropské unii.

| 1.3 | Podle EHSV je třeba si více uvědomovat, že se stárnutím obyvatelstva a růstem poptávky po péči je kvůli klesajícímu počtu rodinných příslušníků, kteří by byli schopni pomáhat (což je mimo jiné způsobeno rostoucím zapojením žen do trhu práce), mimořádně důležité lépe plánovat a programovat nejen požadavky na personál v této oblasti a jeho odbornou přípravu, ale i priority, pokud jde o rozpočtové položky. |
| --- | --- |

1.3

Podle EHSV je třeba si více uvědomovat, že se stárnutím obyvatelstva a růstem poptávky po péči je kvůli klesajícímu počtu rodinných příslušníků, kteří by byli schopni pomáhat (což je mimo jiné způsobeno rostoucím zapojením žen do trhu práce), mimořádně důležité lépe plánovat a programovat nejen požadavky na personál v této oblasti a jeho odbornou přípravu, ale i priority, pokud jde o rozpočtové položky.

| 1.4 | EHSV si je vědom působnosti členských států v této oblasti i práva celostátních, regionálních a místních orgánů rozhodovat ve věcech poskytování takovýchto služeb, přesto upozorňuje na to, že členské státy Evropské unie mají v této oblasti také významnou sdílenou odpovědnost. Vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva v této oblasti zavedla významné inovace prostřednictvím protokolu o službách obecného zájmu, který je k této smlouvě přiložený, se však domnívá, že by se členské státy měly snažit o harmonizaci, aby byla odstraněna stávající nejednotnost a zajištěna základní svoboda usazování (za současného dodržování přinejmenším sociálních norem v hostitelské zemi, ať stanovených právními předpisy či konvenčních) a poskytování služeb. |
| --- | --- |

1.4

EHSV si je vědom působnosti členských států v této oblasti i práva celostátních, regionálních a místních orgánů rozhodovat ve věcech poskytování takovýchto služeb, přesto upozorňuje na to, že členské státy Evropské unie mají v této oblasti také významnou sdílenou odpovědnost. Vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva v této oblasti zavedla významné inovace prostřednictvím protokolu o službách obecného zájmu, který je k této smlouvě přiložený, se však domnívá, že by se členské státy měly snažit o harmonizaci, aby byla odstraněna stávající nejednotnost a zajištěna základní svoboda usazování (za současného dodržování přinejmenším sociálních norem v hostitelské zemi, ať stanovených právními předpisy či konvenčních) a poskytování služeb.

| 1.5 | Vzhledem k důležitosti z hlediska příspěvku tohoto odvětví k hrubému domácímu produktu EU, k významným perspektivám zaměstnanosti a vytváření nových pracovních míst a zakládání nových podniků, ale i vzhledem ke schopnosti tohoto odvětví inovativně a fundovaně reagovat na strukturální změny, na potřeby evropské společnosti i na příslušné cíle vytyčené v Lisabonské smlouvě požaduje EHSV od Komise, Rady a Evropského parlamentu následující:






  — | zahájení skutečné evropské strategie inovativních a „inteligentních“ sociálních a zdravotních služeb v Evropě, včetně zhodnocení lidských zdrojů, jejich dalšího vzdělávání, určení zásad kvality, zavedení vhodných technologií k podpoře příjemců i poskytovatelů služeb, rozvoje evropského prostoru integrovaných služeb a podpůrných politik, |
| --- | --- | --- |

1.5

Vzhledem k důležitosti z hlediska příspěvku tohoto odvětví k hrubému domácímu produktu EU, k významným perspektivám zaměstnanosti a vytváření nových pracovních míst a zakládání nových podniků, ale i vzhledem ke schopnosti tohoto odvětví inovativně a fundovaně reagovat na strukturální změny, na potřeby evropské společnosti i na příslušné cíle vytyčené v Lisabonské smlouvě požaduje EHSV od Komise, Rady a Evropského parlamentu následující:

—

zahájení skutečné evropské strategie inovativních a „inteligentních“ sociálních a zdravotních služeb v Evropě, včetně zhodnocení lidských zdrojů, jejich dalšího vzdělávání, určení zásad kvality, zavedení vhodných technologií k podpoře příjemců i poskytovatelů služeb, rozvoje evropského prostoru integrovaných služeb a podpůrných politik,

| — | podporu účinnějšího využívání finančních a lidských zdrojů; efektivní řízení regulované kolektivním vyjednáváním; odpovídající zapojení soukromého sektoru a dobrovolníků; obezřetné hodnocení účinnosti a hospodárnosti služeb, |
| --- | --- |

—

podporu účinnějšího využívání finančních a lidských zdrojů; efektivní řízení regulované kolektivním vyjednáváním; odpovídající zapojení soukromého sektoru a dobrovolníků; obezřetné hodnocení účinnosti a hospodárnosti služeb,

| — | vypracování základního společného rámce pro osobní služby ze strany Komise, včetně regulačního rámce a zásad kvality a také jasně definovaných požadavků na vzdělání v zájmu usnadnění skutečně fungující profesní mobility na evropské úrovni. |
| --- | --- |

—

vypracování základního společného rámce pro osobní služby ze strany Komise, včetně regulačního rámce a zásad kvality a také jasně definovaných požadavků na vzdělání v zájmu usnadnění skutečně fungující profesní mobility na evropské úrovni.

| 1.6 | EHSV se domnívá, že by na úrovni EU bylo vhodné koordinovaně vyčlenit určitý podíl ze strukturálních fondů na rozvoj sociální infrastruktury a zdravotních služeb tam, kde jsou nedostatečné, a na iniciativy na podporu místní zaměstnanosti v tomto odvětví, a zejména zajistit rozpočtovou linii pro venkovské oblasti. Totéž platí i pro programy Horizont 2020 a Kultura a pro opatření v oblasti dalšího vzdělávání zaměřené na nové technologie uplatňované v sociálních službách a ve zdravotní péči. Kromě toho je třeba povzbuzovat výzkum týkající se optimalizace výsledků těchto služeb a zdokumentování a výměnu úspěšných příkladů. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se domnívá, že by na úrovni EU bylo vhodné koordinovaně vyčlenit určitý podíl ze strukturálních fondů na rozvoj sociální infrastruktury a zdravotních služeb tam, kde jsou nedostatečné, a na iniciativy na podporu místní zaměstnanosti v tomto odvětví, a zejména zajistit rozpočtovou linii pro venkovské oblasti. Totéž platí i pro programy Horizont 2020 a Kultura a pro opatření v oblasti dalšího vzdělávání zaměřené na nové technologie uplatňované v sociálních službách a ve zdravotní péči. Kromě toho je třeba povzbuzovat výzkum týkající se optimalizace výsledků těchto služeb a zdokumentování a výměnu úspěšných příkladů.

| 1.7 | EHSV zastává názor, že v odvětví osobních služeb by bylo důležité vytvořit konstruktivní a dobře definovaný sociální dialog mezi všemi úrovněmi (místní, celostátní a evropskou). Tento sociální dialog by měl mít klíčovou úlohu z hlediska:






  — | přispívání k analýze hospodářských a sociálních otázek v tomto odvětví; |
| --- | --- | --- |

1.7

EHSV zastává názor, že v odvětví osobních služeb by bylo důležité vytvořit konstruktivní a dobře definovaný sociální dialog mezi všemi úrovněmi (místní, celostátní a evropskou). Tento sociální dialog by měl mít klíčovou úlohu z hlediska:

—

přispívání k analýze hospodářských a sociálních otázek v tomto odvětví;

| — | zkoumání možností rozvoje tohoto odvětví; |
| --- | --- |

—

zkoumání možností rozvoje tohoto odvětví;

| — | přípravy projektů za účelem harmonizace nařízení platných pro toto odvětví, tak aby zahrnovala vyšší požadavky; |
| --- | --- |

—

přípravy projektů za účelem harmonizace nařízení platných pro toto odvětví, tak aby zahrnovala vyšší požadavky;

| — | potírání nehlášené práce; |
| --- | --- |

—

potírání nehlášené práce;

| — | zlepšování profesionalizace tohoto odvětví a rovněž kariérních možností pro pracovníky; |
| --- | --- |

—

zlepšování profesionalizace tohoto odvětví a rovněž kariérních možností pro pracovníky;

| — | zlepšování pracovních a platových podmínek pracovníků v tomto odvětví; |
| --- | --- |

—

zlepšování pracovních a platových podmínek pracovníků v tomto odvětví;

| — | zlepšování atraktivity a vnímání tohoto odvětví; |
| --- | --- |

—

zlepšování atraktivity a vnímání tohoto odvětví;

| — | kontroly uplatňování kolektivních smluv a nařízení. |
| --- | --- |

—

kontroly uplatňování kolektivních smluv a nařízení.

Evropská komise a členské státy by měly konkrétně a aktivně podpořit vytvoření a rozvíjení tohoto sociálního dialogu a organizaci jeho činnosti. Tato podpora by se mohla nejprve provádět prostřednictvím studií věnovaných tomuto odvětví a také konferencí na evropské úrovni zaměřených na sociální partnery v tomto odvětví.

2.   Úvod

| 2.1 | Účelem tohoto stanoviska je zjistit změny v současných trendech, budoucí vývoj v oblasti osobních sociálních a zdravotních služeb a souvisejících služeb vzdělávání a odborné přípravy a vyhlídky na nová kvalitní pracovní místa v tomto odvětví. |
| --- | --- |

2.1

Účelem tohoto stanoviska je zjistit změny v současných trendech, budoucí vývoj v oblasti osobních sociálních a zdravotních služeb a souvisejících služeb vzdělávání a odborné přípravy a vyhlídky na nová kvalitní pracovní místa v tomto odvětví.

| 2.2 | Sociální služby a zdravotní péče se zaměřují na základní potřeby jednotlivců. Činnost tohoto odvětví má různou formu, od institucí poskytujících lékařskou a psychologicko-sociální péči přes ty, jež poskytují sociální a zdravotní služby a pomoc při zajištění bydlení, až po pečovatelské domy, centra duševního zdraví a péče o děti, starší osoby a osoby s různým zdravotním postižením. |
| --- | --- |

2.2

Sociální služby a zdravotní péče se zaměřují na základní potřeby jednotlivců. Činnost tohoto odvětví má různou formu, od institucí poskytujících lékařskou a psychologicko-sociální péči přes ty, jež poskytují sociální a zdravotní služby a pomoc při zajištění bydlení, až po pečovatelské domy, centra duševního zdraví a péče o děti, starší osoby a osoby s různým zdravotním postižením.

| 2.3 | Pro odvětví jsou dále typické významné migrační toky ze zemí mimo EU a výrazný trend uchylovat se k černému trhu práce se všemi s tím spojenými neblahými důsledky jak pro jednotlivce, tak pro společnost obecně. |
| --- | --- |

2.3

Pro odvětví jsou dále typické významné migrační toky ze zemí mimo EU a výrazný trend uchylovat se k černému trhu práce se všemi s tím spojenými neblahými důsledky jak pro jednotlivce, tak pro společnost obecně.

| 2.4 | EHSV chce tímto stanoviskem přispět k určení přidané hodnoty, jež mohou osobní služby mít pro strategii Evropa 2020, s cílem určit potřeby z hlediska kvalifikovaných lidských zdrojů a nových profesních profilů vzhledem k inovativním sociálním vyhlídkám, novým a lepším pracovním místům a vyšší kvalitě života všech občanů díky lepšímu zapojení, k němuž by došlo posílením soudržnosti společnosti. |
| --- | --- |

2.4

EHSV chce tímto stanoviskem přispět k určení přidané hodnoty, jež mohou osobní služby mít pro strategii Evropa 2020, s cílem určit potřeby z hlediska kvalifikovaných lidských zdrojů a nových profesních profilů vzhledem k inovativním sociálním vyhlídkám, novým a lepším pracovním místům a vyšší kvalitě života všech občanů díky lepšímu zapojení, k němuž by došlo posílením soudržnosti společnosti.

| 2.5 | Osobní zdravotní, sociální a vzdělávací služby jsou v Evropě významnou složkou evropského sociálního modelu. Tyto služby, jež na sobě navzájem závisejí a vzájemně posilují svoji účinnost, tvoří „zlatý trojúhelník“ nezbytný k správnému fungování a kvalitě společnosti. |
| --- | --- |

2.5

Osobní zdravotní, sociální a vzdělávací služby jsou v Evropě významnou složkou evropského sociálního modelu. Tyto služby, jež na sobě navzájem závisejí a vzájemně posilují svoji účinnost, tvoří „zlatý trojúhelník“ nezbytný k správnému fungování a kvalitě společnosti.

| 2.6 | EHSV se ztotožňuje s touto koncepcí tzv. „zlatého trojúhelníku“ integrovaných služeb v zájmu kvalitního vzdělání, výkonného zdravotnictví a plné sociální integrace. Jeho účelem je zaručit co nejvyšší účinnost všech tří typů služeb z hlediska existence, všeobecné dostupnosti, zaměření na jednotlivce, komplexnosti, kontinuity, vysoké kvality, jasného zaměření na výsledky, dodržování základních práv, účasti a partnerství, integrované správy, investic do lidského kapitálu a sociálních infrastruktur, vysokého výkonu a kvalifikovaných pracovních míst a dobrých pracovních podmínek s perspektivou kariéry, solidarity a sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

2.6

EHSV se ztotožňuje s touto koncepcí tzv. „zlatého trojúhelníku“ integrovaných služeb v zájmu kvalitního vzdělání, výkonného zdravotnictví a plné sociální integrace. Jeho účelem je zaručit co nejvyšší účinnost všech tří typů služeb z hlediska existence, všeobecné dostupnosti, zaměření na jednotlivce, komplexnosti, kontinuity, vysoké kvality, jasného zaměření na výsledky, dodržování základních práv, účasti a partnerství, integrované správy, investic do lidského kapitálu a sociálních infrastruktur, vysokého výkonu a kvalifikovaných pracovních míst a dobrých pracovních podmínek s perspektivou kariéry, solidarity a sociální soudržnosti.

| 2.7 | Právě kvůli těmto vlastnostem se EHSV domnívá, že by se „zlatému trojúhelníku“ kvalifikovaných osobních služeb měla věnovat přednostní pozornost, aby se dosáhlo cílů strategie Evropa 2020 z hlediska udržitelnosti, hospodářského rozvoje, tvorby pracovních míst a hospodářské a sociální soudržnosti v Unii. |
| --- | --- |

2.7

Právě kvůli těmto vlastnostem se EHSV domnívá, že by se „zlatému trojúhelníku“ kvalifikovaných osobních služeb měla věnovat přednostní pozornost, aby se dosáhlo cílů strategie Evropa 2020 z hlediska udržitelnosti, hospodářského rozvoje, tvorby pracovních míst a hospodářské a sociální soudržnosti v Unii.

| 2.8 | Stanovisko se opírá o velké množství pramenů, od obecných studií po analýzy konkrétních příkladů z oblasti podnikání. Je třeba zdůraznit, že demografické trendy, aktivní stárnutí a dopady stárnutí obyvatelstva na zdravotní a sociální systémy jsou témata, kterými se EHSV již zabýval v předchozích stanoviscích (1). EHSV v současné době v rámci osmého rámcového programu pro výzkum a vývoj vypracovává plán pro řadu opatření zaměřených na problematiku stárnutí evropské společnosti a na zapojení starších lidí do společnosti (2). |
| --- | --- |

2.8

Stanovisko se opírá o velké množství pramenů, od obecných studií po analýzy konkrétních příkladů z oblasti podnikání. Je třeba zdůraznit, že demografické trendy, aktivní stárnutí a dopady stárnutí obyvatelstva na zdravotní a sociální systémy jsou témata, kterými se EHSV již zabýval v předchozích stanoviscích (1). EHSV v současné době v rámci osmého rámcového programu pro výzkum a vývoj vypracovává plán pro řadu opatření zaměřených na problematiku stárnutí evropské společnosti a na zapojení starších lidí do společnosti (2).

| 2.9 | Co se týče osobních vzdělávacích služeb, zohledňuje je toto stanovisko pouze v případě, že slouží k poskytování kvalitních a moderních služeb zdravotní a sociální péče. Více informací ohledně celoživotního vzdělávání a odborné přípravy lze nalézt v četných stanoviscích, která EHSV k tomuto tématu již vypracoval (3). |
| --- | --- |

2.9

Co se týče osobních vzdělávacích služeb, zohledňuje je toto stanovisko pouze v případě, že slouží k poskytování kvalitních a moderních služeb zdravotní a sociální péče. Více informací ohledně celoživotního vzdělávání a odborné přípravy lze nalézt v četných stanoviscích, která EHSV k tomuto tématu již vypracoval (3).

3.   Charakteristika a perspektivy odvětví

| 3.1 | Jak vyplývá ze statistik Eurostatu pro EU-27, nalezlo v roce 2009 v EU v odvětví sociálních a zdravotních služeb a souvisejícího vzdělávání práci více než 21,5 milionu osob (4). Vyskytují se spíše ve starších členských státech EU než v novějších a jde převážně o ženy, které představují 78 % zaměstnanců v tomto odvětví, a o velmi mladé pracovníky (více než 43 % jich je mladších 40 let). Příspěvek tohoto odvětví k vytváření nových pracovních míst v oblasti sociální, zdravotní a domácí péče, který činil v letech 2000 až 2010 více než 4 miliony, je v jasném nepoměru ke stávající klesající zaměstnanosti v Unii způsobené hospodářskou krizí, přičemž k největšímu nárůstu ve výši zhruba 770 tisíc nových pracovních míst došlo v období let 2008 až 2010 (5). |
| --- | --- |

3.1

Jak vyplývá ze statistik Eurostatu pro EU-27, nalezlo v roce 2009 v EU v odvětví sociálních a zdravotních služeb a souvisejícího vzdělávání práci více než 21,5 milionu osob (4). Vyskytují se spíše ve starších členských státech EU než v novějších a jde převážně o ženy, které představují 78 % zaměstnanců v tomto odvětví, a o velmi mladé pracovníky (více než 43 % jich je mladších 40 let). Příspěvek tohoto odvětví k vytváření nových pracovních míst v oblasti sociální, zdravotní a domácí péče, který činil v letech 2000 až 2010 více než 4 miliony, je v jasném nepoměru ke stávající klesající zaměstnanosti v Unii způsobené hospodářskou krizí, přičemž k největšímu nárůstu ve výši zhruba 770 tisíc nových pracovních míst došlo v období let 2008 až 2010 (5).

| 3.2 | Zdravotní péče je jedním z nejvýznamnějších odvětví v EU, jelikož tvoří přibližně 10 % HDP a zaměstnává 10 % všech pracujících. Krom toho zaměstnává více pracovníků s vysokoškolským diplomem, než je průměr v oblasti služeb (6). Z důvodu stárnutí obyvatelstva (7), rostoucího zapojení žen do trhu práce a růstu poptávky po zdravotní péči zaměstnanost v tomto odvětví stoupá a stále naléhavěji vyžaduje harmonizované definice a normy pro odbornou přípravu na evropské úrovni, aby byla zaručena zeměpisná mobilita a profesní rozvoj s kvalitními, efektivními a udržitelnými službami na celém území. |
| --- | --- |

3.2

Zdravotní péče je jedním z nejvýznamnějších odvětví v EU, jelikož tvoří přibližně 10 % HDP a zaměstnává 10 % všech pracujících. Krom toho zaměstnává více pracovníků s vysokoškolským diplomem, než je průměr v oblasti služeb (6). Z důvodu stárnutí obyvatelstva (7), rostoucího zapojení žen do trhu práce a růstu poptávky po zdravotní péči zaměstnanost v tomto odvětví stoupá a stále naléhavěji vyžaduje harmonizované definice a normy pro odbornou přípravu na evropské úrovni, aby byla zaručena zeměpisná mobilita a profesní rozvoj s kvalitními, efektivními a udržitelnými službami na celém území.

| 3.3 | K identifikovaným profesním profilům patří zdravotničtí pracovníci, asistenti, ošetřovatelé, pracovníci v oblasti mládeže, sociální pracovníci a lékaři. Podle nedávných studií (8) je zdravotnický personál ve všech oborech lékařství, nehledě na nízkou úroveň platů a naprosto nedostačující uznání vykonané práce, vysoce motivovaný a odpovědný. Některé studie dále naznačují vážný nedostatek pracovních sil a rostoucí problémy při hledání odpovídajících a kvalifikovaných vedoucích pracovníků, kteří by byli ochotni setrvat. |
| --- | --- |

3.3

K identifikovaným profesním profilům patří zdravotničtí pracovníci, asistenti, ošetřovatelé, pracovníci v oblasti mládeže, sociální pracovníci a lékaři. Podle nedávných studií (8) je zdravotnický personál ve všech oborech lékařství, nehledě na nízkou úroveň platů a naprosto nedostačující uznání vykonané práce, vysoce motivovaný a odpovědný. Některé studie dále naznačují vážný nedostatek pracovních sil a rostoucí problémy při hledání odpovídajících a kvalifikovaných vedoucích pracovníků, kteří by byli ochotni setrvat.

| 3.4 | V rámci strategie Evropa 2020 (9) je zapotřebí evropská strategie, která zajistí vyšší úroveň technických a strukturálních inovací, sníží náklady, podpoří kvalitní pracovní místa a zlepší přístup ke zdravotní péči zejména ve znevýhodněných oblastech i v určitých oblastech lékařství, pro něž je typický nedostatek pracovních sil na vnitrostátní úrovni, a sice vytvořením sítí velmi kvalitních evropských lékařských center, kde bude pracovat kvalifikovaný a velmi motivovaný personál, jenž bude dostupný pro všechny občany EU. |
| --- | --- |

3.4

V rámci strategie Evropa 2020 (9) je zapotřebí evropská strategie, která zajistí vyšší úroveň technických a strukturálních inovací, sníží náklady, podpoří kvalitní pracovní místa a zlepší přístup ke zdravotní péči zejména ve znevýhodněných oblastech i v určitých oblastech lékařství, pro něž je typický nedostatek pracovních sil na vnitrostátní úrovni, a sice vytvořením sítí velmi kvalitních evropských lékařských center, kde bude pracovat kvalifikovaný a velmi motivovaný personál, jenž bude dostupný pro všechny občany EU.

| 3.5 | Pokud jde o úroveň platů v tomto odvětví, jsou obecně nižší než odpovídající celostátní průměrné platy v podobných oborech: ženy, jež tvoří převážnou většinu pracovních sil a přicházejí často ze zahraničí, jsou obecně špatně placeny (10), nedostává se jim uznání a mají nejisté pracovní smlouvy, a to i přesto, že mají požadovanou kvalifikaci, jak vyplývá z nedávných studií v pododvětvích (11) zdravotní péče, péče o děti, péče o starší osoby a jiných forem péče o závislé osoby. |
| --- | --- |

3.5

Pokud jde o úroveň platů v tomto odvětví, jsou obecně nižší než odpovídající celostátní průměrné platy v podobných oborech: ženy, jež tvoří převážnou většinu pracovních sil a přicházejí často ze zahraničí, jsou obecně špatně placeny (10), nedostává se jim uznání a mají nejisté pracovní smlouvy, a to i přesto, že mají požadovanou kvalifikaci, jak vyplývá z nedávných studií v pododvětvích (11) zdravotní péče, péče o děti, péče o starší osoby a jiných forem péče o závislé osoby.

| 3.6 | Toto odvětví se vyznačuje ještě dalšími zvláštními charakteristikami, které je odlišují od jiných (12):






  — | průměrný počet odpracovaných hodin za týden je ve srovnání s jinými sektory hospodářství nižší, ale na rozdíl od hospodářství jako celku se v něm častěji vyskytují jevy jako směny, noční práce, částečný úvazek a smlouvy na dobu určitou; |
| --- | --- | --- |

3.6

Toto odvětví se vyznačuje ještě dalšími zvláštními charakteristikami, které je odlišují od jiných (12):

—

průměrný počet odpracovaných hodin za týden je ve srovnání s jinými sektory hospodářství nižší, ale na rozdíl od hospodářství jako celku se v něm častěji vyskytují jevy jako směny, noční práce, částečný úvazek a smlouvy na dobu určitou;

| — | roste poptávka po sjednocených službách spojujících veškeré aspekty a odborná zaměření zdravotní péče se zvláštnostmi sociální péče; |
| --- | --- |

—

roste poptávka po sjednocených službách spojujících veškeré aspekty a odborná zaměření zdravotní péče se zvláštnostmi sociální péče;

| — | opatření v oblasti odborné, jazykové a opakované přípravy jsou důležitá ke zvýšenému využívání informačních prostředků pro první pomoc a k léčbě a diagnostice na dálku; |
| --- | --- |

—

opatření v oblasti odborné, jazykové a opakované přípravy jsou důležitá ke zvýšenému využívání informačních prostředků pro první pomoc a k léčbě a diagnostice na dálku;

| — | nutnost disponovat lepšími a koordinovanějšími infrastrukturami pro uvedené tři druhy služeb, které budou prostřednictvím vhodných nástrojů (a referenčních struktur na daném území?) přístupné všem. |
| --- | --- |

—

nutnost disponovat lepšími a koordinovanějšími infrastrukturami pro uvedené tři druhy služeb, které budou prostřednictvím vhodných nástrojů (a referenčních struktur na daném území?) přístupné všem.

| 3.7 | Jak již bylo ostatně zdůrazněno v souvislosti s osobními službami, v rámci sociálního dialogu se sociálními partnery a s občanskou společností obecně je třeba zohlednit charakteristické zvláštnosti malých subjektů, které poskytují služby obecného hospodářského zájmu, sociální služby a neziskové služby a na jejichž znaky a osobitý příspěvek k obecnému zájmu je třeba brát větší zřetel
   (13). |
| --- | --- |

3.7

Jak již bylo ostatně zdůrazněno v souvislosti s osobními službami, v rámci sociálního dialogu se sociálními partnery a s občanskou společností obecně je třeba zohlednit charakteristické zvláštnosti malých subjektů, které poskytují služby obecného hospodářského zájmu, sociální služby a neziskové služby a na jejichž znaky a osobitý příspěvek k obecnému zájmu je třeba brát větší zřetel
   (13).

| 3.8 | Situace je obzvlášť znepokojující ve venkovských oblastech a v dalších znevýhodněných oblastech, kde nedostatek sociálních, zdravotních a vzdělávacích infrastruktur často vede k exodu kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na zakládání podniků, jejich umístění a na rozvoj těchto oblastí. Proto je třeba zajistit vyváženější rozvoj regionů a podporu větší územní soudržnosti, zejména pokud jde o sociální a zdravotní péči a o vzdělávání zaměřené individuálně na děti a jesle (14). |
| --- | --- |

3.8

Situace je obzvlášť znepokojující ve venkovských oblastech a v dalších znevýhodněných oblastech, kde nedostatek sociálních, zdravotních a vzdělávacích infrastruktur často vede k exodu kvalifikovaných pracovníků, což má dopad na zakládání podniků, jejich umístění a na rozvoj těchto oblastí. Proto je třeba zajistit vyváženější rozvoj regionů a podporu větší územní soudržnosti, zejména pokud jde o sociální a zdravotní péči a o vzdělávání zaměřené individuálně na děti a jesle (14).

| 3.9 | K podpoře lepší integrace migrujících pracovníků je nezbytné stanovit finanční a organizační podpůrná opatření včetně jazykových kursů, zlepšení celkového image vykonávaných prací, přijímání a ubytování pracovníků, odborné přípravy v pečovatelských činnostech, přičemž je třeba vzít v úvahu následné opětovné začlenění v zemích původu, aby v nich nedocházelo k odlivu mozků ve zdravotnictví (15). |
| --- | --- |

3.9

K podpoře lepší integrace migrujících pracovníků je nezbytné stanovit finanční a organizační podpůrná opatření včetně jazykových kursů, zlepšení celkového image vykonávaných prací, přijímání a ubytování pracovníků, odborné přípravy v pečovatelských činnostech, přičemž je třeba vzít v úvahu následné opětovné začlenění v zemích původu, aby v nich nedocházelo k odlivu mozků ve zdravotnictví (15).

| 3.10 | Investiční náklady v tomto odvětví jsou tudíž poněkud vysoké a často sporné z hlediska udržitelnosti, neboť finanční krize poukázala na potřebu zlepšit efektivnost nákladů na sociální služby a zdravotní péči a členské státy jsou pod tlakem, protože musejí nalézt správnou rovnováhu mezi nutností poskytovat univerzální zdravotní péči a respektováním rozpočtových omezení. Nicméně s ohledem na dosažené výsledky je jasné, že investice do tohoto odvětví služeb jsou vysoce produktivní a prospěšné: pracovníci se těší lepšímu zdraví, jsou lépe integrovaní, kvalifikovanější, motivovanější a také stálejší. |
| --- | --- |

3.10

Investiční náklady v tomto odvětví jsou tudíž poněkud vysoké a často sporné z hlediska udržitelnosti, neboť finanční krize poukázala na potřebu zlepšit efektivnost nákladů na sociální služby a zdravotní péči a členské státy jsou pod tlakem, protože musejí nalézt správnou rovnováhu mezi nutností poskytovat univerzální zdravotní péči a respektováním rozpočtových omezení. Nicméně s ohledem na dosažené výsledky je jasné, že investice do tohoto odvětví služeb jsou vysoce produktivní a prospěšné: pracovníci se těší lepšímu zdraví, jsou lépe integrovaní, kvalifikovanější, motivovanější a také stálejší.

| 3.11 | Lisabonská smlouva však v této oblasti zavedla významné inovace prostřednictvím protokolu o službách obecného zájmu, který je přiložený k Lisabonské smlouvě, „neboť pokrývá veškeré služby obecného zájmu a vůbec poprvé do smlouvy zavádí pojem „nehospodářské služby obecného zájmu“ “ (16). Je nesporné, že osobní služby mají jak „hospodářský“, tak „nehospodářský“ charakter. Hledisko obecného hospodářského zájmu souvisí s jejich významem pro správné fungování všech průmyslových odvětví, zpracovatelského i odvětví služeb, zatímco nehospodářské hledisko se týká jejich významu pro zapojení všech jednotlivců a pro soudržnost společnosti. |
| --- | --- |

3.11

Lisabonská smlouva však v této oblasti zavedla významné inovace prostřednictvím protokolu o službách obecného zájmu, který je přiložený k Lisabonské smlouvě, „neboť pokrývá veškeré služby obecného zájmu a vůbec poprvé do smlouvy zavádí pojem „nehospodářské služby obecného zájmu“ “ (16). Je nesporné, že osobní služby mají jak „hospodářský“, tak „nehospodářský“ charakter. Hledisko obecného hospodářského zájmu souvisí s jejich významem pro správné fungování všech průmyslových odvětví, zpracovatelského i odvětví služeb, zatímco nehospodářské hledisko se týká jejich významu pro zapojení všech jednotlivců a pro soudržnost společnosti.

| 3.12 | Podle EHSV „protokol není pouhým prohlášením, jež vykládá smlouvy a společné hodnoty Evropské unie, pokud jde o služby obecného zájmu, ale představuje pro EU a její členské státy určitý návod. Ve svých ustanoveních staví zcela jednoznačně na první místo uživatele, uspokojení jeho potřeb, preferencí a práv a stanoví společné zásady v podobě vysoké úrovně kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovného zacházení a podpory univerzálního přístupu.“ (17) |
| --- | --- |

3.12

Podle EHSV „protokol není pouhým prohlášením, jež vykládá smlouvy a společné hodnoty Evropské unie, pokud jde o služby obecného zájmu, ale představuje pro EU a její členské státy určitý návod. Ve svých ustanoveních staví zcela jednoznačně na první místo uživatele, uspokojení jeho potřeb, preferencí a práv a stanoví společné zásady v podobě vysoké úrovně kvality, bezpečnosti a dostupnosti, rovného zacházení a podpory univerzálního přístupu.“ (17)

| 3.13 | Proto je tomuto odvětví třeba zajistit především výrazný evropský rozměr prostřednictvím harmonizovaného unijního rámce a podpořit ho evropskou strategií strukturálních opatření, přestože Výbor zdůrazňoval „zásadní úlohu a široké rozhodovací pravomoci celostátních, regionálních a místních orgánů při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů“ (18). |
| --- | --- |

3.13

Proto je tomuto odvětví třeba zajistit především výrazný evropský rozměr prostřednictvím harmonizovaného unijního rámce a podpořit ho evropskou strategií strukturálních opatření, přestože Výbor zdůrazňoval „zásadní úlohu a široké rozhodovací pravomoci celostátních, regionálních a místních orgánů při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů“ (18).

4.   Směrem k evropské strategii inovativních a „inteligentních“ sociálních a zdravotních služeb

| 4.1 | Spuštění evropské strategie je podle Výboru nezbytné k předjímání a řízení současných změn v evropské společnosti a v jejím hospodářském a sociálním modelu, které vyžadují vytyčení strategických priorit evropského odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb, co se týče:






  — | lidských zdrojů a jejich odborné přípravy a informovanosti |
| --- | --- | --- |

4.1

Spuštění evropské strategie je podle Výboru nezbytné k předjímání a řízení současných změn v evropské společnosti a v jejím hospodářském a sociálním modelu, které vyžadují vytyčení strategických priorit evropského odvětví osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb, co se týče:

—

lidských zdrojů a jejich odborné přípravy a informovanosti

| — | vhodných technologií |
| --- | --- |

—

vhodných technologií

| — | evropského prostoru integrovaných služeb |
| --- | --- |

—

evropského prostoru integrovaných služeb

| — | lepších podmínek pro mobilitu a výměnu |
| --- | --- |

—

lepších podmínek pro mobilitu a výměnu

| — | přijetí evropských zásad kvality |
| --- | --- |

—

přijetí evropských zásad kvality

| — | plného uznávání dokladů o studiu |
| --- | --- |

—

plného uznávání dokladů o studiu

| — | výzkumu zaměřeného na optimalizaci výsledků služeb |
| --- | --- |

—

výzkumu zaměřeného na optimalizaci výsledků služeb

| — | zdokumentování a výměny úspěšných příkladů |
| --- | --- |

—

zdokumentování a výměny úspěšných příkladů

| — | podpůrných politik, struktur a infrastruktury. |
| --- | --- |

—

podpůrných politik, struktur a infrastruktury.

| 4.2 | Jak je patrné z prostředků určených ve strategii Evropa 2020, jsou lidské zdroje hlavním pilířem odvětví osobních služeb a cílem je udržet občany EU dlouhodobě aktivními, společensky integrovanými a zdravými, což bude mít pozitivní dopad na produktivitu a konkurenceschopnost. Toto odvětví zaujímá jedno z předních míst v iniciativě Hlavní trhy pro Evropu a je neodmyslitelnou součástí stěžejní iniciativy Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa. |
| --- | --- |

4.2

Jak je patrné z prostředků určených ve strategii Evropa 2020, jsou lidské zdroje hlavním pilířem odvětví osobních služeb a cílem je udržet občany EU dlouhodobě aktivními, společensky integrovanými a zdravými, což bude mít pozitivní dopad na produktivitu a konkurenceschopnost. Toto odvětví zaujímá jedno z předních míst v iniciativě Hlavní trhy pro Evropu a je neodmyslitelnou součástí stěžejní iniciativy Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa.

| 4.2.1 | Vzhledem k významu projednávaných služeb by EU měla podniknout strategické kroky v oblasti lidských zdrojů zaměřené na:






  — | informační systémy ke stanovení potřebných profesních profilů a pracovních příležitostí, |
| --- | --- | --- |

4.2.1

Vzhledem k významu projednávaných služeb by EU měla podniknout strategické kroky v oblasti lidských zdrojů zaměřené na:

—

informační systémy ke stanovení potřebných profesních profilů a pracovních příležitostí,

| — | opatření k rozšíření a integraci získávání dovedností, |
| --- | --- |

—

opatření k rozšíření a integraci získávání dovedností,

| — | mezinárodní uznávání kvalifikací a diplomů s cílem usnadnit mobilitu, |
| --- | --- |

—

mezinárodní uznávání kvalifikací a diplomů s cílem usnadnit mobilitu,

| — | účinné systémy poradenství pro volbu povolání a účinné komunikační systémy, také a především za účelem naučení se jazykům, |
| --- | --- |

—

účinné systémy poradenství pro volbu povolání a účinné komunikační systémy, také a především za účelem naučení se jazykům,

| — | odbornou přípravu / gramotnost v oblasti informačních technologií, |
| --- | --- |

—

odbornou přípravu / gramotnost v oblasti informačních technologií,

| — | odbornou přípravu a doškolování v oblasti nových technologií a nových léčebných metod, |
| --- | --- |

—

odbornou přípravu a doškolování v oblasti nových technologií a nových léčebných metod,

| — | mechanismy stabilizace odvětví, atraktivnější pracovní podmínky a kariérní postup, vyváženější zastoupení žen a mužů, |
| --- | --- |

—

mechanismy stabilizace odvětví, atraktivnější pracovní podmínky a kariérní postup, vyváženější zastoupení žen a mužů,

| — | zlepšování image různých profesí v tomto odvětví služeb, |
| --- | --- |

—

zlepšování image různých profesí v tomto odvětví služeb,

| — | dohodu upravující zásady kvality a jejich uplatňování a jasně definované požadavky na kvalifikaci, |
| --- | --- |

—

dohodu upravující zásady kvality a jejich uplatňování a jasně definované požadavky na kvalifikaci,

| — | zavedení doprovodných služeb, jako je dočasný zástup, odborná příprava a poradenství k zaručení kvality sociální ekonomiky a péče a ke zvýšení kvality života těch, kteří pomoc poskytují, |
| --- | --- |

—

zavedení doprovodných služeb, jako je dočasný zástup, odborná příprava a poradenství k zaručení kvality sociální ekonomiky a péče a ke zvýšení kvality života těch, kteří pomoc poskytují,

| — | využívání cenných zdrojů dobrovolnické práce, jež budou významným příspěvkem z hlediska kvality, citů a nezištných mezilidských vztahů, které jsou pro psychickou i fyzickou pohodu ošetřovaných nezbytné. |
| --- | --- |

—

využívání cenných zdrojů dobrovolnické práce, jež budou významným příspěvkem z hlediska kvality, citů a nezištných mezilidských vztahů, které jsou pro psychickou i fyzickou pohodu ošetřovaných nezbytné.

Tato opatření celoevropské povahy by měla být doprovázena nepřetržitým monitorováním založeným na vědeckém a přísném posuzování.

| 4.3 | Druhým pilířem
  této strategie je
  zavádění vhodných technologií
  v tomto odvětví za účelem podpory jak poskytovatelů služeb, tak jejich příjemců. Jak strukturální, tak metodologické a technické inovace uplatněné v osobních sociálních a zdravotních službách mohou přispět k tomu, aby se v souvislosti s probíhajícími změnami a s nastolením „růstu podporujícího začlenění“ našly odpovědi na výzvu udržitelnosti. |
| --- | --- |

4.3

Druhým pilířem
  této strategie je
  zavádění vhodných technologií
  v tomto odvětví za účelem podpory jak poskytovatelů služeb, tak jejich příjemců. Jak strukturální, tak metodologické a technické inovace uplatněné v osobních sociálních a zdravotních službách mohou přispět k tomu, aby se v souvislosti s probíhajícími změnami a s nastolením „růstu podporujícího začlenění“ našly odpovědi na výzvu udržitelnosti.

| 4.3.1 | Je třeba využívat informační a komunikační technologie, aby se podporovala samostatnost a větší zodpovědnost v přístupu k osobnímu zdraví a jeho kultura a také koordinace zdravotních a sociálních služeb tak, aby byly stále integrovanější a jednotlivci byli prioritou jejich průběžného koordinovaného a kvalitního poskytování. |
| --- | --- |

4.3.1

Je třeba využívat informační a komunikační technologie, aby se podporovala samostatnost a větší zodpovědnost v přístupu k osobnímu zdraví a jeho kultura a také koordinace zdravotních a sociálních služeb tak, aby byly stále integrovanější a jednotlivci byli prioritou jejich průběžného koordinovaného a kvalitního poskytování.

| 4.3.2 | Elektronické zdravotnictví, počítačová gramotnost a léčba na dálku jsou hlavním pilířem procesu inovací v oblasti péče a rehabilitace, neboť občanům umožňují mít chorobopisy vždy při sobě, ať se již nacházejí kdekoli, a v důsledku toho využívat co nejpersonalizovanější zdravotní péči (19). |
| --- | --- |

4.3.2

Elektronické zdravotnictví, počítačová gramotnost a léčba na dálku jsou hlavním pilířem procesu inovací v oblasti péče a rehabilitace, neboť občanům umožňují mít chorobopisy vždy při sobě, ať se již nacházejí kdekoli, a v důsledku toho využívat co nejpersonalizovanější zdravotní péči (19).

| 4.3.3 | Mají-li být systémy osobních služeb účinné, potřebují technologicky vyspělou platformu ke sdílení jednak nejúspěšnějších postupů mezi uživateli a poskytovateli dlouhodobé péče, jednak pokynů pro rozhodování a sledování kvality na místní úrovni, a k podrobnějšímu plánování péče s cílem zlepšit systémy rozvržení nákladů na sociální služby a na zdravotní/ošetřovatelské služby podle výkonů (20). |
| --- | --- |

4.3.3

Mají-li být systémy osobních služeb účinné, potřebují technologicky vyspělou platformu ke sdílení jednak nejúspěšnějších postupů mezi uživateli a poskytovateli dlouhodobé péče, jednak pokynů pro rozhodování a sledování kvality na místní úrovni, a k podrobnějšímu plánování péče s cílem zlepšit systémy rozvržení nákladů na sociální služby a na zdravotní/ošetřovatelské služby podle výkonů (20).

| 4.3.4 | Je třeba umět maximalizovat přínosy informačních technologií uplatňovaných při poskytování osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb, a to pomocí výzkumu a vývoje na úrovni členských států i EU, aby byly zhodnoceny nové profesní profily upravené podle různých potřeb dětí, osob se zdravotním postižením, starších lidí a osob s fyzickým či duševním onemocněním. |
| --- | --- |

4.3.4

Je třeba umět maximalizovat přínosy informačních technologií uplatňovaných při poskytování osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služeb, a to pomocí výzkumu a vývoje na úrovni členských států i EU, aby byly zhodnoceny nové profesní profily upravené podle různých potřeb dětí, osob se zdravotním postižením, starších lidí a osob s fyzickým či duševním onemocněním.

| 4.4 | Třetí pilíř
  : vytvoření
  evropského prostoru integrovaných služeb
  je třeba věnovat značnou pozornost, a to v zájmu odstranění stávající nejednotnosti a zajištění základní svobody usazování (za současného dodržování přinejmenším sociálních norem v hostitelské zemi, ať stanovených právními předpisy či konvenčních) a poskytování služeb (zejména v tomto odvětví, které má zásadní význam pro zajištění volného pohybu služeb) prostřednictvím vzájemného uznávání, administrativní spolupráce, a je-li to nutné, i harmonizace, tak aby bylo v celé EU zaručeno poskytování odpovědných služeb zaměřených na jednotlivce. Členské státy a Evropská unie budou muset k uskutečnění tohoto cíle společně uplatňovat svoji odpovědnost. |
| --- | --- |

4.4

Třetí pilíř
  : vytvoření
  evropského prostoru integrovaných služeb
  je třeba věnovat značnou pozornost, a to v zájmu odstranění stávající nejednotnosti a zajištění základní svobody usazování (za současného dodržování přinejmenším sociálních norem v hostitelské zemi, ať stanovených právními předpisy či konvenčních) a poskytování služeb (zejména v tomto odvětví, které má zásadní význam pro zajištění volného pohybu služeb) prostřednictvím vzájemného uznávání, administrativní spolupráce, a je-li to nutné, i harmonizace, tak aby bylo v celé EU zaručeno poskytování odpovědných služeb zaměřených na jednotlivce. Členské státy a Evropská unie budou muset k uskutečnění tohoto cíle společně uplatňovat svoji odpovědnost.

| 4.4.1 | Výzva spočívající v transformaci evropské ekonomiky v inovativní a moderní hospodářství založené na plném uplatňování čtvrté svobody (volného pohybu služeb) a na rozvoji „páté svobody“, tj. na plném a volném pohybu znalostí, by Evropě umožnila plně využívat svého tvůrčího potenciálu. V této souvislosti by se měly výsledky plynoucí z uplatňování inovací v sociálních a zdravotních službách důkladně prozkoumat na základě za tímto účelem vytvořeného evropského systému hodnocení. |
| --- | --- |

4.4.1

Výzva spočívající v transformaci evropské ekonomiky v inovativní a moderní hospodářství založené na plném uplatňování čtvrté svobody (volného pohybu služeb) a na rozvoji „páté svobody“, tj. na plném a volném pohybu znalostí, by Evropě umožnila plně využívat svého tvůrčího potenciálu. V této souvislosti by se měly výsledky plynoucí z uplatňování inovací v sociálních a zdravotních službách důkladně prozkoumat na základě za tímto účelem vytvořeného evropského systému hodnocení.

| 4.4.2 | Musí být zajištěn solidární evropský prostor, který zaručí přístup ke kvalitním základním službám v oblasti osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služebna celém území EU, a to i prostřednictvím provádění „dobrovolného evropského rámce kvality v různých členských státech a odvětvích“ (21) a včetně zapojení uživatelů do definování a hodnocení kvality. |
| --- | --- |

4.4.2

Musí být zajištěn solidární evropský prostor, který zaručí přístup ke kvalitním základním službám v oblasti osobních sociálních, zdravotních a vzdělávacích služebna celém území EU, a to i prostřednictvím provádění „dobrovolného evropského rámce kvality v různých členských státech a odvětvích“ (21) a včetně zapojení uživatelů do definování a hodnocení kvality.

| 4.4.3 | Systém integrovaných služeb vyžaduje vedle harmonizovaných zásad kvality i vzájemné uznávání kvalifikací, monitorování kvality služeb a zahájení sociálního dialogu na různých úrovních blízkých občanům za účasti všech zainteresovaných stran, aby se zintenzivnila vzájemná spolupráce. |
| --- | --- |

4.4.3

Systém integrovaných služeb vyžaduje vedle harmonizovaných zásad kvality i vzájemné uznávání kvalifikací, monitorování kvality služeb a zahájení sociálního dialogu na různých úrovních blízkých občanům za účasti všech zainteresovaných stran, aby se zintenzivnila vzájemná spolupráce.

| 4.5 | Čtvrtým pilířem, o nějž se v souvislosti s odvětvím osobních služeb musí evropská strategie opírat, jsou
  podpůrné politiky, struktury a infrastruktury
  . |
| --- | --- |

4.5

Čtvrtým pilířem, o nějž se v souvislosti s odvětvím osobních služeb musí evropská strategie opírat, jsou
  podpůrné politiky, struktury a infrastruktury
  .

| 4.5.1 | Vedle činností stanovených ve strategii Evropa 2020 je hlavním prvkem tohoto pilíře cílené zahájení strukturálních programů a opatření EU se zvláštním zřetelem na Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský fond pro rozvoj zemědělství a venkova a programy EU Kultura a Horizont pro období 2014–2020. |
| --- | --- |

4.5.1

Vedle činností stanovených ve strategii Evropa 2020 je hlavním prvkem tohoto pilíře cílené zahájení strukturálních programů a opatření EU se zvláštním zřetelem na Evropský sociální fond, Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský fond pro rozvoj zemědělství a venkova a programy EU Kultura a Horizont pro období 2014–2020.

| 4.5.2 | Dále je třeba na úrovni EU stanovit opatření zaměřená na podporu evropského rámce, který umožní a povzbudí řádný výkon z hlediska odborné kvalifikace a kvality služeb, dokumentace, výměny pozitivních zkušeností a standardizovaných systémů sledování kvality a míry spokojenosti klientů a efektivnosti nákladů v tomto odvětví, a to nejen co se týče profesionalizace a podmínek práce a profesního rozvoje u poskytovatele služeb, ale i veřejných a soukromých podniků a podniků sociální ekonomiky činných v tomto odvětví a rovněž příjemců služeb, jejich rodin a také sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

4.5.2

Dále je třeba na úrovni EU stanovit opatření zaměřená na podporu evropského rámce, který umožní a povzbudí řádný výkon z hlediska odborné kvalifikace a kvality služeb, dokumentace, výměny pozitivních zkušeností a standardizovaných systémů sledování kvality a míry spokojenosti klientů a efektivnosti nákladů v tomto odvětví, a to nejen co se týče profesionalizace a podmínek práce a profesního rozvoje u poskytovatele služeb, ale i veřejných a soukromých podniků a podniků sociální ekonomiky činných v tomto odvětví a rovněž příjemců služeb, jejich rodin a také sociální ekonomiky.

| 4.5.2.1 | Dobrovolní pracovníci v tomto ohledu představují nedílnou součást, jež by měla být podporována a podněcována zejména vzhledem ke kvalitnímu přínosu v oblasti „lidské“, sociální a citové. Zvláštní pozornost si zasluhují evropská opatření na podporu výměny zkušeností s osvědčenými postupy dobrovolných pracovníků v odvětví osobních služeb. |
| --- | --- |

4.5.2.1

Dobrovolní pracovníci v tomto ohledu představují nedílnou součást, jež by měla být podporována a podněcována zejména vzhledem ke kvalitnímu přínosu v oblasti „lidské“, sociální a citové. Zvláštní pozornost si zasluhují evropská opatření na podporu výměny zkušeností s osvědčenými postupy dobrovolných pracovníků v odvětví osobních služeb.

| 4.5.3 | Je třeba mít na zřeteli význam investičního úsilí a zejména potřeby diverzifikace finančního krytí (daně, různé formy příspěvků v sociálním zabezpečení (ochraně), pojištění, mezigenerační solidarita, partnerství veřejného a soukromého sektoru) a brát v úvahu to, že náklady na dlouhodobé poskytování zdravotních služeb a podpory nejsou pro většinu obyvatel únosné. |
| --- | --- |

4.5.3

Je třeba mít na zřeteli význam investičního úsilí a zejména potřeby diverzifikace finančního krytí (daně, různé formy příspěvků v sociálním zabezpečení (ochraně), pojištění, mezigenerační solidarita, partnerství veřejného a soukromého sektoru) a brát v úvahu to, že náklady na dlouhodobé poskytování zdravotních služeb a podpory nejsou pro většinu obyvatel únosné.

| 4.5.4 | Na úrovni EU by bylo vhodné vyčlenit určitý podíl ze strukturálních fondů na rozvoj sociální infrastruktury a zdravotních a pečovatelských služeb tam, kde jsou nedostatečné, a na iniciativy na podporu místní zaměstnanosti v tomto odvětví, a zejména zajistit rozpočtovou položku pro venkovské oblasti a další znevýhodněné oblasti prostřednictvím Evropského fondu pro rozvoj zemědělství a venkova a iniciativy Leader. |
| --- | --- |

4.5.4

Na úrovni EU by bylo vhodné vyčlenit určitý podíl ze strukturálních fondů na rozvoj sociální infrastruktury a zdravotních a pečovatelských služeb tam, kde jsou nedostatečné, a na iniciativy na podporu místní zaměstnanosti v tomto odvětví, a zejména zajistit rozpočtovou položku pro venkovské oblasti a další znevýhodněné oblasti prostřednictvím Evropského fondu pro rozvoj zemědělství a venkova a iniciativy Leader.

| 4.5.5 | Na úrovni EU je rovněž třeba přezkoumat opatření na podporu rodinných politik, která se zaměří na zajištění pružnějších ujednání na pracovišti pro pracovníky poskytující rodinnou péči. |
| --- | --- |

4.5.5

Na úrovni EU je rovněž třeba přezkoumat opatření na podporu rodinných politik, která se zaměří na zajištění pružnějších ujednání na pracovišti pro pracovníky poskytující rodinnou péči.

5.   Závěrečné připomínky

| 5.1 | EHSV je hluboce přesvědčen, že „v oblastech, jako je zdravotní péče, péče o děti a seniory, pomoc zdravotně postiženým osobám či sociální bydlení, poskytují tyto služby občanům základní záchrannou síť a přispívají k sociální soudržnosti“ (22). |
| --- | --- |

5.1

EHSV je hluboce přesvědčen, že „v oblastech, jako je zdravotní péče, péče o děti a seniory, pomoc zdravotně postiženým osobám či sociální bydlení, poskytují tyto služby občanům základní záchrannou síť a přispívají k sociální soudržnosti“ (22).

| 5.2 | Výbor zdůrazňuje, že osobní zdravotní, sociální a vzdělávací služby patří mezi služby obecného zájmu jak hospodářského, tak nehospodářského, a zastávají významnou funkci z hlediska kvality a fungování evropských společností, neboť přispívají k sociální ochraně a sociálnímu začleňování a zásadním způsobem k výkonnosti a konkurenceschopnosti ekonomiky. Zároveň se s rostoucí poptávkou po těchto službách snižují možnosti jejich financování, což je důsledkem hospodářské krize a v dlouhodobějším horizontu důsledkem demografického vývoje. |
| --- | --- |

5.2

Výbor zdůrazňuje, že osobní zdravotní, sociální a vzdělávací služby patří mezi služby obecného zájmu jak hospodářského, tak nehospodářského, a zastávají významnou funkci z hlediska kvality a fungování evropských společností, neboť přispívají k sociální ochraně a sociálnímu začleňování a zásadním způsobem k výkonnosti a konkurenceschopnosti ekonomiky. Zároveň se s rostoucí poptávkou po těchto službách snižují možnosti jejich financování, což je důsledkem hospodářské krize a v dlouhodobějším horizontu důsledkem demografického vývoje.

| 5.3 | Výbor důrazně upozorňuje na cíle vytyčené v Lisabonské smlouvě v souvislosti se vzděláváním, sociálním zabezpečením a zdravotní péčí, které odrážejí sociální vědomí společnosti a touhu zajistit občanům ještě vyšší životní úroveň, slučitelnou s hospodářským potenciálem všech členských států. |
| --- | --- |

5.3

Výbor důrazně upozorňuje na cíle vytyčené v Lisabonské smlouvě v souvislosti se vzděláváním, sociálním zabezpečením a zdravotní péčí, které odrážejí sociální vědomí společnosti a touhu zajistit občanům ještě vyšší životní úroveň, slučitelnou s hospodářským potenciálem všech členských států.

| 5.4 | EHSV se tedy domnívá, že za současného stavu další rozvoj v těchto oblastech vyžaduje:






  — | zahájení skutečné evropské strategie inovativních a „inteligentních“ sociálních a zdravotních služeb a souvisejících vzdělávacích služeb, včetně zhodnocení lidských zdrojů, zavedení vhodných technologií k podpoře příjemců i poskytovatelů služeb, rozvoje evropského prostoru integrovaných služeb, politik na podporu struktur a infrastruktury a podpory sociálního dialogu a dialogu s občanskou společností na různých úrovních; |
| --- | --- | --- |

5.4

EHSV se tedy domnívá, že za současného stavu další rozvoj v těchto oblastech vyžaduje:

—

zahájení skutečné evropské strategie inovativních a „inteligentních“ sociálních a zdravotních služeb a souvisejících vzdělávacích služeb, včetně zhodnocení lidských zdrojů, zavedení vhodných technologií k podpoře příjemců i poskytovatelů služeb, rozvoje evropského prostoru integrovaných služeb, politik na podporu struktur a infrastruktury a podpory sociálního dialogu a dialogu s občanskou společností na různých úrovních;

| — | účinnější využívání finančních a lidských zdrojů, jako je například stávající infrastruktura, účinnější uplatňování zásad kvality a účinnější posuzování výkonnosti včetně opatření k rozšíření a integraci získávání dovedností; vyšší míru konkurenceschopnosti prostřednictvím kolektivního vyjednávání; větší zapojení soukromého sektoru, sociální ekonomiky a dobrovolníků; nové formy partnerství mezi odvětvími; obezřetné přezkoumání výdajů a společné hodnocení účinnosti a hospodárnosti služeb. |
| --- | --- |

—

účinnější využívání finančních a lidských zdrojů, jako je například stávající infrastruktura, účinnější uplatňování zásad kvality a účinnější posuzování výkonnosti včetně opatření k rozšíření a integraci získávání dovedností; vyšší míru konkurenceschopnosti prostřednictvím kolektivního vyjednávání; větší zapojení soukromého sektoru, sociální ekonomiky a dobrovolníků; nové formy partnerství mezi odvětvími; obezřetné přezkoumání výdajů a společné hodnocení účinnosti a hospodárnosti služeb.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko CESE k tématu Dopady stárnutí obyvatelstva na zdravotní a sociální systémy, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 10, stanovisko CESE k tématu Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU, Úř. věst. C 18, 19.1.2011, s. 74, stanovisko CESE k tématu Respektování potřeb starších občanů, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 115, stanovisko CESE k tématu Špatné zacházení se staršími občany, Úř. věst. C 44, 16.2.2008, s. 109.

1

(2)  Stanovisko EHSV k tématu Horizont 2020: plány pro stárnutí, Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 13, stanovisko EHSV k tématu Zapojení a účast starších lidí ve společnosti, dosud nezveřejněno v Úředním věstníku.

2

(3)  Stanovisko EHSV k tématu Respektování potřeb starších občanů, Úř. věst. C 77, 31.3.2009, s. 115; stanovisko EHSV k Akčnímu plánu vzdělávání dospělých, Úř. věst. C 204, 9.8.2008, s. 89; stanovisko EHSV k zelené knize Migrace a mobilita: úkoly a příležitosti vzdělávacích systémů EU, Úř. věst. C 218, 11.9.2009, s. 85; stanovisko EHSV k zajišťování kvality v oblasti odborného vzdělávání a přípravy, Úř. věst. C 100, 30.4.2009, s. 136.

3

(4)  Eurostat, Labour Force Survey, DS-073433, 3/2010.

4

Labour Force Survey

(5)  Joint contribution of EPSU (European Federation of Public Service Unions) and ETUC (European Trade Union Confederation) to the EC consultation on the employment potential of the personal and household services (Společný příspěvek EPSU (Evropská federace odborových svazů veřejných služeb) a ETUC (Evropská konfederace odborových svazů) ke konzultaci EK k potenciálu osobních služeb a služeb pro domácnost v oblasti zaměstnanosti), Brusel, 18. července 2012.

5

(6)  COM(2011) 709 final.

6

(7)  The 2012 Ageing Report (zpráva o demografickém vývoji) řada European Economy č. 4/2011, Evropská komise, GŘ pro hospodářské a finanční záležitosti.

7

The 2012 Ageing Report

European Econom

(8)  Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union (zpráva vypracovaná Evropskou federací odborových svazů veřejných služeb), J. Pillinger, 2/2010.

8

Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union

(9)  COM(2010) 2020 final včetně stěžejních iniciativ, jako je Unie inovací a Digitální agenda pro Evropu.

9

(10)  Stanovisko EHSV k rozdílům v odměňování žen a mužů, Úř. věst. C 211, 19.8.2008, s. 54; stanovisko EHSV k rovnému postavení žen a mužů 2006–2010, Úř. věst. C 318, 23.12.2006, s. 173; Charta EOK k prosazování rovných příležitostí mužů a žen v odborech, přijatá sjezdem EOK v Seville dne 23. května 2007, a Příručka Evropské komise k prosazování rovných příležitostí mužů a žen v zaměstnaneckých politikách, červenec 2007.

10

Charta EOK k prosazování rovných příležitostí mužů a žen v odborech

Příručka Evropské komise k prosazování rovných příležitostí mužů a žen v zaměstnaneckých politikách

(11)  Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union (zpráva vypracovaná Evropskou federací odborových svazů veřejných služeb), J. Pillinger, 2/2010.

11

Report of EPSU Study on pay in the care sector in relation to overall pay levels and the gender pay gap in different countries in the European Union

(12)  Databáze AMECO (Annual macroeconomic database) – Employment in Europe – EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S)). Quarterly review, Evropská komise.

12

Annual macroeconomic database

Employment in Europe

EU KLEMS Accounts (Capital (K), Labour (L), Energy (E), Material (M) and Service inputs (S))

(13)  Zpráva Evropské konfederace odborových svazù, Preparation of Implementation of the Directive on Services in the Internal Market, 2010.

13

Preparation of Implementation of the Directive on Services in the Internal Market

(14)  COM(2011) 66 final.

14

(15)  Stanovisko EHSV k tématu „Úloha rodinné politiky v demografických změnách se zaměřením na sdílení osvědčených postupů členskými státy“, Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 7; stanovisko EHSV k plánu modernizace evropských systémů vysokoškolského vzdělávání, Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 143.

15

(16)  Stanovisko EHSV k tématu Služby obecného hospodářského zájmu – způsob rozdělení pravomocí mezi EU a členské státy, Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 65.

16

(17)  Viz poznámka pod čarou 16.

17

(18)  Viz poznámka pod čarou 16.

18

(19)  eHealth Conference 2012, Kodaň.

19

eHealth Conference 2012

(20)  OECD, Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care, 2011.

20

Help Wanted? Providing and Paying for Long-Term Care

(21)  COM(2011) 900 final.

21

(22)  COM(2011) 900 final.

22

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/23 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zásada partnerství při provádění fondů společného strategického rámce – prvky evropského kodexu chování pro partnerství

SWD(2012) 106 final (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/04

Zpravodaj: pan PLOSCEANU

Dne 24. května 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Zásada partnerství při provádění fondů společného strategického rámce – prvky evropského kodexu chování pro partnerství

SWD(2012) 106 final.

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 158 hlasy pro, žádný hlas nebyl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV je přesvědčen, že skutečné partnerství zahrnující všechny partnery a zúčastněné strany z organizované občanské společnosti (1) při přípravě, provádění a následném hodnocení programů a projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá ke zvýšení jejich kvality a k jejich účinnému provádění. Zásada partnerství je vynikajícím příkladem toho, jak lze řádnou správu aplikovat na jiné politiky EU, a účinně tak provádět strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.1

EHSV je přesvědčen, že skutečné partnerství zahrnující všechny partnery a zúčastněné strany z organizované občanské společnosti (1) při přípravě, provádění a následném hodnocení programů a projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá ke zvýšení jejich kvality a k jejich účinnému provádění. Zásada partnerství je vynikajícím příkladem toho, jak lze řádnou správu aplikovat na jiné politiky EU, a účinně tak provádět strategii Evropa 2020.

| 1.2 | EHSV požádal o vytvoření kodexu správného chování, a důrazně tedy podporuje iniciativu Komise a vřele souhlasí s navrženými doporučeními. EHSV oceňuje podporu, již kodexu vyjádřily Evropský parlament (EP) a Výbor regionů (VR), připomíná však, že všichni veřejní a soukromí partneři by se měli partnerství účastnit za stejných podmínek. |
| --- | --- |

1.2

EHSV požádal o vytvoření kodexu správného chování, a důrazně tedy podporuje iniciativu Komise a vřele souhlasí s navrženými doporučeními. EHSV oceňuje podporu, již kodexu vyjádřily Evropský parlament (EP) a Výbor regionů (VR), připomíná však, že všichni veřejní a soukromí partneři by se měli partnerství účastnit za stejných podmínek.

| 1.3 | EHSV je však hluboce zklamán tím, že Rada prozatím vyškrtla navržený kodex chování z návrhu Komise. EHSV žádá VR, aby společně s ním kodex chování aktivně hájil. |
| --- | --- |

1.3

EHSV je však hluboce zklamán tím, že Rada prozatím vyškrtla navržený kodex chování z návrhu Komise. EHSV žádá VR, aby společně s ním kodex chování aktivně hájil.

| 1.4 | EHSV je hluboce znepokojen rostoucími obavami, které pociťuje organizovaná občanská společnost v souvislosti s uplatňováním zásady partnerství v členských státech. Ze zpráv z některých členských států vyplývá tendence k oslabování zásady partnerství a klesající účast občanské společnosti. Další velké znepokojení způsobuje vyškrtnutí kodexu chování z návrhů Komise. V současném krizovém období je potřeba, aby sociální partneři a organizace občanské společnosti projevili ještě větší odhodlání. |
| --- | --- |

1.4

EHSV je hluboce znepokojen rostoucími obavami, které pociťuje organizovaná občanská společnost v souvislosti s uplatňováním zásady partnerství v členských státech. Ze zpráv z některých členských států vyplývá tendence k oslabování zásady partnerství a klesající účast občanské společnosti. Další velké znepokojení způsobuje vyškrtnutí kodexu chování z návrhů Komise. V současném krizovém období je potřeba, aby sociální partneři a organizace občanské společnosti projevili ještě větší odhodlání.

| 1.5 | Přestože se stále jedná pouze o pracovní dokument útvarů Komise, tento text přichází ve vhodnou chvíli, jelikož v několika členských státech a regionech již programování strukturálních fondů na období 2014–2020 začalo. Komise by měla dokument aktivně šířit, aby ho příslušní partneři používali. EHSV vyzývá své členy, aby aktivně zapojili své organizace do projektů a programů politiky soudržnosti EU, jež se budou opírat o kodex chování. |
| --- | --- |

1.5

Přestože se stále jedná pouze o pracovní dokument útvarů Komise, tento text přichází ve vhodnou chvíli, jelikož v několika členských státech a regionech již programování strukturálních fondů na období 2014–2020 začalo. Komise by měla dokument aktivně šířit, aby ho příslušní partneři používali. EHSV vyzývá své členy, aby aktivně zapojili své organizace do projektů a programů politiky soudržnosti EU, jež se budou opírat o kodex chování.

| 1.6 | EHSV by rád položil silný důraz na to, že by operační programy měly být orientovány na činnosti a opatření, která budou vhodná k partnerství. Hlavními vodítky by měly být rovné zacházení a pluralismus v partnerství, cílená partnerství pro cílené programy a vyšší budování kapacit. |
| --- | --- |

1.6

EHSV by rád položil silný důraz na to, že by operační programy měly být orientovány na činnosti a opatření, která budou vhodná k partnerství. Hlavními vodítky by měly být rovné zacházení a pluralismus v partnerství, cílená partnerství pro cílené programy a vyšší budování kapacit.

| 1.7 | EHSV se domnívá, že monitorovací výbory by měly být doplněny o další nástroje partnerství. V této souvislosti připomíná, že se formulace „spolupracovat s partnery“, již navrhl EP ve svých pozměňovacích návrzích k článku 5 nařízení o společných ustanoveních, musí nahradit výrazem „zapojit partnery“. |
| --- | --- |

1.7

EHSV se domnívá, že monitorovací výbory by měly být doplněny o další nástroje partnerství. V této souvislosti připomíná, že se formulace „spolupracovat s partnery“, již navrhl EP ve svých pozměňovacích návrzích k článku 5 nařízení o společných ustanoveních, musí nahradit výrazem „zapojit partnery“.

| 1.8 | EHSV navrhuje „kontrolu partnerství“, již by partneři řídili sami. Takový evropský monitorovací systém by měl být založen na jednoduchém kontrolním seznamu a na vzájemných hodnoceních, která zavede Komise ve spolupráci s evropskými organizacemi zúčastněných stran. EHSV je velmi ochoten se do tohoto procesu aktivně zapojit. |
| --- | --- |

1.8

EHSV navrhuje „kontrolu partnerství“, již by partneři řídili sami. Takový evropský monitorovací systém by měl být založen na jednoduchém kontrolním seznamu a na vzájemných hodnoceních, která zavede Komise ve spolupráci s evropskými organizacemi zúčastněných stran. EHSV je velmi ochoten se do tohoto procesu aktivně zapojit.

| 1.9 | Řádné uplatňování zásady partnerství stanovené v kodexu chování by mělo být podmínkou, již je třeba splnit, než Komise podepíše smlouvy o partnerství s různými členskými státy. V této souvislosti by zdroje vyčleněné na operační programy mohly být navýšeny jakožto impuls ke splnění této podmínky. |
| --- | --- |

1.9

Řádné uplatňování zásady partnerství stanovené v kodexu chování by mělo být podmínkou, již je třeba splnit, než Komise podepíše smlouvy o partnerství s různými členskými státy. V této souvislosti by zdroje vyčleněné na operační programy mohly být navýšeny jakožto impuls ke splnění této podmínky.

2.   Souvislosti – vývoj partnerství

| 2.1 | Zavádění zásady partnerství probíhá od jejího spuštění v roce 1988 postupně a pomalu. Organizovaná občanská společnost – zejména sociální partneři – byla do tohoto procesu zahrnuta. Zásada byla snadněji přijata v zemích, v nichž partnerství tvoří nedílnou součást tvorby politik. Zásada byla posílena, když Komise získala vyšší přímou odpovědnost v politice soudržnosti a po zavedení iniciativ, jako jsou např. EQUAL a LEADER. |
| --- | --- |

2.1

Zavádění zásady partnerství probíhá od jejího spuštění v roce 1988 postupně a pomalu. Organizovaná občanská společnost – zejména sociální partneři – byla do tohoto procesu zahrnuta. Zásada byla snadněji přijata v zemích, v nichž partnerství tvoří nedílnou součást tvorby politik. Zásada byla posílena, když Komise získala vyšší přímou odpovědnost v politice soudržnosti a po zavedení iniciativ, jako jsou např. EQUAL a LEADER.

| 2.2 | V mnoha případech však partnerství byla pouhou formalitou. V programovém období 2006–2013 nebylo partnerství aktivně podporováno, ani když se účast zúčastněných stran zároveň stala základním prvkem provádění Lisabonské strategie. Politika soudržnosti EU byla postavena před nové výzvy v roce 2004, když do EU vstoupilo 10 nových zemí, a poté v roce 2007 se vstupem Bulharska a Rumunska. |
| --- | --- |

2.2

V mnoha případech však partnerství byla pouhou formalitou. V programovém období 2006–2013 nebylo partnerství aktivně podporováno, ani když se účast zúčastněných stran zároveň stala základním prvkem provádění Lisabonské strategie. Politika soudržnosti EU byla postavena před nové výzvy v roce 2004, když do EU vstoupilo 10 nových zemí, a poté v roce 2007 se vstupem Bulharska a Rumunska.

| 2.3 | Komise zaznamenala nedostatky a partneři občanské společnosti kritizovali neúspěchy. V reakci na změnu ve vztahu mezi členskými státy a Komisí při řízení politiky soudržnosti EU se do středu zájmu dostalo šíření osvědčených postupů. |
| --- | --- |

2.3

Komise zaznamenala nedostatky a partneři občanské společnosti kritizovali neúspěchy. V reakci na změnu ve vztahu mezi členskými státy a Komisí při řízení politiky soudržnosti EU se do středu zájmu dostalo šíření osvědčených postupů.

| 2.4 | V roce 2009 požádala Komise EHSV o vypracování průzkumného stanoviska týkajícího se způsobů podpory partnerství v rámci strukturálních fondů pomocí osvědčených postupů. Toto stanovisko EHSV bylo doplněno publikací „K tangu jsou vždy zapotřebí dva“, v níž byly popsány vybrané osvědčené postupy v členských státech. Komise od té doby přijala návrh EHSV na zavedení kodexu osvědčených postupů. |
| --- | --- |

2.4

V roce 2009 požádala Komise EHSV o vypracování průzkumného stanoviska týkajícího se způsobů podpory partnerství v rámci strukturálních fondů pomocí osvědčených postupů. Toto stanovisko EHSV bylo doplněno publikací „K tangu jsou vždy zapotřebí dva“, v níž byly popsány vybrané osvědčené postupy v členských státech. Komise od té doby přijala návrh EHSV na zavedení kodexu osvědčených postupů.

| 2.5 | Stávající situace ukazuje, že partnerství s organizovanou občanskou společností se ve většině členských států rozvíjí. Jako vzor může v některých případech sloužit Polsko, kde se osvědčené postupy rozvíjejí. Zavádění partnerství je určitě výzvou pro nejnovější členy EU, např. Bulharsko a Rumunsko, a brzy i Chorvatsko. To platí také pro některé členské státy, které do EU vstoupily v roce 2004, a také pro ty, co v té době byly jejími členy již několik let, např. Portugalsko a Řecko. |
| --- | --- |

2.5

Stávající situace ukazuje, že partnerství s organizovanou občanskou společností se ve většině členských států rozvíjí. Jako vzor může v některých případech sloužit Polsko, kde se osvědčené postupy rozvíjejí. Zavádění partnerství je určitě výzvou pro nejnovější členy EU, např. Bulharsko a Rumunsko, a brzy i Chorvatsko. To platí také pro některé členské státy, které do EU vstoupily v roce 2004, a také pro ty, co v té době byly jejími členy již několik let, např. Portugalsko a Řecko.

| 2.6 | Organizovaná občanská společnost pociťuje stále vyšší obavy v souvislosti s uplatňováním zásady partnerství. Její očekávání se nenaplňují. Ze zpráv z některých členských států vyplývá tendence k oslabování zásady partnerství, klesající účast občanské společnosti a zrušení kodexu chování Radou. V některých zemích bylo plánování na období 2014–2020 zahájeno, aniž by k němu soukromí partneři byli skutečně přizváni. Tento politický odpor se musí snížit, aby se evropský kodex chování pro partnerství mohl řádně uplatňovat. |
| --- | --- |

2.6

Organizovaná občanská společnost pociťuje stále vyšší obavy v souvislosti s uplatňováním zásady partnerství. Její očekávání se nenaplňují. Ze zpráv z některých členských států vyplývá tendence k oslabování zásady partnerství, klesající účast občanské společnosti a zrušení kodexu chování Radou. V některých zemích bylo plánování na období 2014–2020 zahájeno, aniž by k němu soukromí partneři byli skutečně přizváni. Tento politický odpor se musí snížit, aby se evropský kodex chování pro partnerství mohl řádně uplatňovat.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Podle návrhu Komise týkajícího se fondů společného strategického rámce v období 2014–2020 budou mít členské státy jednoznačně povinnost vytvářet partnerství. Tato povinnost bude podpořena evropským kodexem chování pro partnerství, který stanoví cíle a kritéria pro provádění partnerství a zjednoduší sdílení informací, zkušeností, výsledků a osvědčených postupů mezi členskými státy. Kodex chování přijme Komise jako akt v přenesené pravomoci do tří měsíců po přijetí nařízení o společných ustanoveních. |
| --- | --- |

3.1

Podle návrhu Komise týkajícího se fondů společného strategického rámce v období 2014–2020 budou mít členské státy jednoznačně povinnost vytvářet partnerství. Tato povinnost bude podpořena evropským kodexem chování pro partnerství, který stanoví cíle a kritéria pro provádění partnerství a zjednoduší sdílení informací, zkušeností, výsledků a osvědčených postupů mezi členskými státy. Kodex chování přijme Komise jako akt v přenesené pravomoci do tří měsíců po přijetí nařízení o společných ustanoveních.

| 3.2 | Dokument útvarů Komise je prvním krokem k uskutečnění zásady partnerství. Stanovuje 18 podrobných pokynů rozdělených do 6 kapitol. Tyto kapitoly se nazývají:






  — | Které partnery vybrat? |
| --- | --- | --- |

3.2

Dokument útvarů Komise je prvním krokem k uskutečnění zásady partnerství. Stanovuje 18 podrobných pokynů rozdělených do 6 kapitol. Tyto kapitoly se nazývají:

—

Které partnery vybrat?

| — | Jak zapojit partnery do přípravy programových dokumentů? |
| --- | --- |

—

Jak zapojit partnery do přípravy programových dokumentů?

| — | Jak zapojit partnery do fáze provádění? |
| --- | --- |

—

Jak zapojit partnery do fáze provádění?

| — | Jak zapojit partnery do hodnocení? |
| --- | --- |

—

Jak zapojit partnery do hodnocení?

| — | Poskytování pomoci partnerům |
| --- | --- |

—

Poskytování pomoci partnerům

| — | Výměna osvědčených postupů |
| --- | --- |

—

Výměna osvědčených postupů

| 3.3 | Je třeba podotknout, že návrh evropského kodexu chování pro partnerství byl přeložen do všech jazyků EU, což usnadní jeho šíření a používání. |
| --- | --- |

3.3

Je třeba podotknout, že návrh evropského kodexu chování pro partnerství byl přeložen do všech jazyků EU, což usnadní jeho šíření a používání.

4.   Předchozí práce EHSV týkající se partnerství

| 4.1 | Na konkrétní žádost Komise se EHSV zabýval zásadou partnerství v roce 2010 (ECO/258 – zpravodaj: pan OLSSON) (2) a podrobně zhodnotil návrhy Komise týkající se partnerství ve stanovisku k obecným ustanovením o strukturálních fondech (ECO/314 – zpravodaj: pan VARDAKASTANIS). |
| --- | --- |

4.1

Na konkrétní žádost Komise se EHSV zabýval zásadou partnerství v roce 2010 (ECO/258 – zpravodaj: pan OLSSON) (2) a podrobně zhodnotil návrhy Komise týkající se partnerství ve stanovisku k obecným ustanovením o strukturálních fondech (ECO/314 – zpravodaj: pan VARDAKASTANIS).

| 4.2 | EHSV navrhl, aby kodex osvědčených postupů vycházel z následujících zásad, z nichž většinu Komise zohlednila v pracovním dokumentu svých útvarů:






  — | plán informování/konzultace/účasti s cílem zapojit partnery; |
| --- | --- | --- |

4.2

EHSV navrhl, aby kodex osvědčených postupů vycházel z následujících zásad, z nichž většinu Komise zohlednila v pracovním dokumentu svých útvarů:

—

plán informování/konzultace/účasti s cílem zapojit partnery;

| — | zodpovědnost orgánů; |
| --- | --- |

—

zodpovědnost orgánů;

| — | výběr partnerů z širokého spektra společnosti; |
| --- | --- |

—

výběr partnerů z širokého spektra společnosti;

| — | technická pomoc partnerům; |
| --- | --- |

—

technická pomoc partnerům;

| — | partnerství jako kritérium u projektů, |
| --- | --- |

—

partnerství jako kritérium u projektů,

| — | zjednodušení postupů a kontrol; |
| --- | --- |

—

zjednodušení postupů a kontrol;

| — | urychlení plateb. |
| --- | --- |

—

urychlení plateb.

| 4.3 | EHSV je přesvědčen, že partnerství zahrnující všechny partnery ve smyslu čl. 5 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních do přípravy, provádění a následného hodnocení projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá k jeho úspěchu. Vítá pokrok v článku 5 návrhů Evropské komise, který činí z partnerství povinný prvek. Připomíná, že je třeba zajistit skutečnou účast ve všech fázích provádění fondů, včetně těchto partnerů s hlasovacím právem v monitorovacích výborech. |
| --- | --- |

4.3

EHSV je přesvědčen, že partnerství zahrnující všechny partnery ve smyslu čl. 5 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních do přípravy, provádění a následného hodnocení projektů realizovaných v rámci politiky soudržnosti EU přímo přispívá k jeho úspěchu. Vítá pokrok v článku 5 návrhů Evropské komise, který činí z partnerství povinný prvek. Připomíná, že je třeba zajistit skutečnou účast ve všech fázích provádění fondů, včetně těchto partnerů s hlasovacím právem v monitorovacích výborech.

| 4.4 | EHSV vyzývá VR, aby společně s ním hájil evropský kodex chování pro partnerství, a Evropskou komisi a Evropský parlament, aby zvrátily rozhodnutí Rady o jeho zrušení. EHSV tento postoj jasně vyjádřil na neformálním zasedání ministrů v Nikósii dne 6. listopadu 2012. |
| --- | --- |

4.4

EHSV vyzývá VR, aby společně s ním hájil evropský kodex chování pro partnerství, a Evropskou komisi a Evropský parlament, aby zvrátily rozhodnutí Rady o jeho zrušení. EHSV tento postoj jasně vyjádřil na neformálním zasedání ministrů v Nikósii dne 6. listopadu 2012.

5.   Počáteční reakce ostatních orgánů EU

Rada

| 5.1 | Rada návrh kodexu chování, jejž předložila Komise, zamítla, což nepochybně povede k poklesu uplatňování zásady partnerství v praxi. |
| --- | --- |

5.1

Rada návrh kodexu chování, jejž předložila Komise, zamítla, což nepochybně povede k poklesu uplatňování zásady partnerství v praxi.

Evropský parlament

| 5.2 | Evropský parlament předložil rozsáhlý pozměňovací návrh ke kodexu chování uvedenému v článku 5 nařízení o společných ustanoveních. Tento pozměňovací návrh vychází z devíti specifikací. EHSV tento návrh podporuje. Pozměňovací návrh je uveden níže (3). EHSV je však znepokojen tím, že EP rozlišuje mezi soukromými a veřejnými partnery, jelikož to může vést k nerovnému zacházení s partnery. |
| --- | --- |

5.2

Evropský parlament předložil rozsáhlý pozměňovací návrh ke kodexu chování uvedenému v článku 5 nařízení o společných ustanoveních. Tento pozměňovací návrh vychází z devíti specifikací. EHSV tento návrh podporuje. Pozměňovací návrh je uveden níže (3). EHSV je však znepokojen tím, že EP rozlišuje mezi soukromými a veřejnými partnery, jelikož to může vést k nerovnému zacházení s partnery.

Výbor regionů

| 5.3 | VR podporuje evropský kodex chování pro partnerství a vyzývá dotčené územní orgány, aby vytvářely partnerství. Zdůrazňuje mimo jiné, že by se měly vzít v úvahu odlišné podmínky v členských státech, důležitost subsidiarity a proporcionality a postup výběru partnerů, který podpoří pluralismus, aby se zahrnuly rovněž marginalizované skupiny. VR vznáší otázku práv a odpovědností partnerů, a rozlišuje tak rovněž mezi partnery z veřejného a soukromého sektoru. |
| --- | --- |

5.3

VR podporuje evropský kodex chování pro partnerství a vyzývá dotčené územní orgány, aby vytvářely partnerství. Zdůrazňuje mimo jiné, že by se měly vzít v úvahu odlišné podmínky v členských státech, důležitost subsidiarity a proporcionality a postup výběru partnerů, který podpoří pluralismus, aby se zahrnuly rovněž marginalizované skupiny. VR vznáší otázku práv a odpovědností partnerů, a rozlišuje tak rovněž mezi partnery z veřejného a soukromého sektoru.

6.   Reakce organizované občanské společnosti

| 6.1 | Evropská organizovaná občanská společnost se domnívá, že neexistence partnerství byla jednou z hlavních příčin omezeného dopadu strukturálních fondů v některých členských státech v období 2007–2013. |
| --- | --- |

6.1

Evropská organizovaná občanská společnost se domnívá, že neexistence partnerství byla jednou z hlavních příčin omezeného dopadu strukturálních fondů v některých členských státech v období 2007–2013.

| 6.2 | Mělo by se jasněji stanovit, že organizovaná občanská společnost zastupuje společně s veřejnými orgány obecný zájem. |
| --- | --- |

6.2

Mělo by se jasněji stanovit, že organizovaná občanská společnost zastupuje společně s veřejnými orgány obecný zájem.

| 6.3 | Organizovaná občanská společnost je často vyloučena ze skutečného a pravého partnerství kvůli překážkám vzniklým v souvislosti s pravidly spolufinancování, administrativní zátěži, nevhodným cílům národních operačních programů a nedostatečné účasti na monitorování fondů. |
| --- | --- |

6.3

Organizovaná občanská společnost je často vyloučena ze skutečného a pravého partnerství kvůli překážkám vzniklým v souvislosti s pravidly spolufinancování, administrativní zátěži, nevhodným cílům národních operačních programů a nedostatečné účasti na monitorování fondů.

| 6.4 | Organizovaná občanská společnost uznává úsilí Komise o zjednodušení postupů, považuje ho však za nedostačující pro včasné a snadné čerpání prostředků soukromým sektorem obecně. Postupy jsou i nadále příliš složité a administrativní zátěž přetrvává. Je nutné omezit byrokracii. V úvahu je třeba vzít následující aspekty:






  — | normalizaci dokumentace (včasnost – snadná přístupnost – srozumitelnost), |
| --- | --- | --- |

6.4

Organizovaná občanská společnost uznává úsilí Komise o zjednodušení postupů, považuje ho však za nedostačující pro včasné a snadné čerpání prostředků soukromým sektorem obecně. Postupy jsou i nadále příliš složité a administrativní zátěž přetrvává. Je nutné omezit byrokracii. V úvahu je třeba vzít následující aspekty:

—

normalizaci dokumentace (včasnost – snadná přístupnost – srozumitelnost),

| — | vyhnutí se zavádění změn během provádění, |
| --- | --- |

—

vyhnutí se zavádění změn během provádění,

| — | flexibilní míry spolufinancování, |
| --- | --- |

—

flexibilní míry spolufinancování,

| — | snížení lhůt pozdních plateb. |
| --- | --- |

—

snížení lhůt pozdních plateb.

| 6.5 | Organizovaná občanská společnost zdůrazňuje význam budování kapacit u partnerů a žádá o zahrnutí definice budování kapacit. Definice budování kapacit by měla být chápána jako zvýšení účasti partnerů na přípravě, provádění a monitorování strukturálních fondů ve všech fázích. |
| --- | --- |

6.5

Organizovaná občanská společnost zdůrazňuje význam budování kapacit u partnerů a žádá o zahrnutí definice budování kapacit. Definice budování kapacit by měla být chápána jako zvýšení účasti partnerů na přípravě, provádění a monitorování strukturálních fondů ve všech fázích.

| 6.6 | EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí vytvořit rozsáhlé partnerství, jež by zastupovalo široké spektrum různých zájmů. Je třeba stanovit jasné způsoby pro určení odpovědností a funkcí jednotlivých partnerů. |
| --- | --- |

6.6

EHSV zdůrazňuje, že je zapotřebí vytvořit rozsáhlé partnerství, jež by zastupovalo široké spektrum různých zájmů. Je třeba stanovit jasné způsoby pro určení odpovědností a funkcí jednotlivých partnerů.

7.   Obecné připomínky

| 7.1 | Skutečná realizace zásady partnerství je nepřetržitý proces. Návrh Komise je prvním krokem k formalizaci a kodifikaci zásady partnerství na úrovni EU. EHSV s potěšením shledává, že EP i VR efektivní zásadu partnerství podporují. Zásada partnerství je totiž vynikajícím příkladem toho, jak lze řádnou správu aplikovat na jiné politiky EU, a účinně tak provádět strategii Evropa 2020. |
| --- | --- |

7.1

Skutečná realizace zásady partnerství je nepřetržitý proces. Návrh Komise je prvním krokem k formalizaci a kodifikaci zásady partnerství na úrovni EU. EHSV s potěšením shledává, že EP i VR efektivní zásadu partnerství podporují. Zásada partnerství je totiž vynikajícím příkladem toho, jak lze řádnou správu aplikovat na jiné politiky EU, a účinně tak provádět strategii Evropa 2020.

| 7.2 | EHSV je hluboce znepokojen, že Rada chce zásadu partnerství omezit a vrátit se k současným restriktivnějším pravidlům na programové období 2006–2013. Vyzývá Komisi a EP, aby se snažily tomu předejít. |
| --- | --- |

7.2

EHSV je hluboce znepokojen, že Rada chce zásadu partnerství omezit a vrátit se k současným restriktivnějším pravidlům na programové období 2006–2013. Vyzývá Komisi a EP, aby se snažily tomu předejít.

8.   Konkrétní připomínky

| 8.1 | Jelikož programování strukturálních fondů na období 2014–2020 v několika členských státech již začalo, je jak pro orgány veřejné správy, tak pro organizovanou občanskou společnost důležité, aby používaly pracovní dokument útvarů Komise. EHSV oceňuje, že byl kodex chování přeložen do všech jazyků EU. Komise by měla aktivně šířit své návrhy v členských státech ve spolupráci s veřejnou správou a organizovanou občanskou společností. |
| --- | --- |

8.1

Jelikož programování strukturálních fondů na období 2014–2020 v několika členských státech již začalo, je jak pro orgány veřejné správy, tak pro organizovanou občanskou společnost důležité, aby používaly pracovní dokument útvarů Komise. EHSV oceňuje, že byl kodex chování přeložen do všech jazyků EU. Komise by měla aktivně šířit své návrhy v členských státech ve spolupráci s veřejnou správou a organizovanou občanskou společností.

| 8.2 | EHSV se domnívá, že Komise ve svých návrzích dostatečně nerozvedla monitorování. Ve spolupráci s evropskými organizacemi zúčastněných stran by se měl zavést evropský monitorovací systém založený na jednoduchém kontrolním seznamu a na vzájemných hodnoceních. EHSV je velmi ochoten se do tohoto procesu zapojit. |
| --- | --- |

8.2

EHSV se domnívá, že Komise ve svých návrzích dostatečně nerozvedla monitorování. Ve spolupráci s evropskými organizacemi zúčastněných stran by se měl zavést evropský monitorovací systém založený na jednoduchém kontrolním seznamu a na vzájemných hodnoceních. EHSV je velmi ochoten se do tohoto procesu zapojit.

| 8.3 | Kontrolní seznam by měl vycházet z minimálních požadavků, zejména na výběr partnerů, jejich účast v různých fázích a budování kapacit. Posoudit by se rovněž měl způsob urovnávání střetů zájmů. Požadavky by se mohly podpořit SWOT analýzou (zaměřující se na silné stránky, slabé stránky, příležitosti a hrozby), aby se otevřela cesta pro zlepšení. |
| --- | --- |

8.3

Kontrolní seznam by měl vycházet z minimálních požadavků, zejména na výběr partnerů, jejich účast v různých fázích a budování kapacit. Posoudit by se rovněž měl způsob urovnávání střetů zájmů. Požadavky by se mohly podpořit SWOT analýzou (zaměřující se na silné stránky, slabé stránky, příležitosti a hrozby), aby se otevřela cesta pro zlepšení.

| 8.4 | Součástí tohoto systému by měla být „kontrola partnerství“ vycházející z výše navrženého kontrolního seznamu. Tuto kontrolu by prováděly zúčastněné strany/partneři ze soukromého sektoru. EHSV navrhuje jednoduchý systém hodnocení se třemi stupni: nedostatečný/uspokojivý/výborný. Taková kontrola by zvýšila podíl partnerů na hodnocení, jak je navrženo v pracovním dokumentu útvarů Komise. |
| --- | --- |

8.4

Součástí tohoto systému by měla být „kontrola partnerství“ vycházející z výše navrženého kontrolního seznamu. Tuto kontrolu by prováděly zúčastněné strany/partneři ze soukromého sektoru. EHSV navrhuje jednoduchý systém hodnocení se třemi stupni: nedostatečný/uspokojivý/výborný. Taková kontrola by zvýšila podíl partnerů na hodnocení, jak je navrženo v pracovním dokumentu útvarů Komise.

| 8.5 | EHSV připomíná, že se formulace „spolupracovat s partnery“ v článku 5 nařízení o společných ustanoveních, již navrhl EP, musí nahradit výrazem „zapojit partnery“. |
| --- | --- |

8.5

EHSV připomíná, že se formulace „spolupracovat s partnery“ v článku 5 nařízení o společných ustanoveních, již navrhl EP, musí nahradit výrazem „zapojit partnery“.

| 8.6 | EHSV opakuje svůj dřívější návrh, aby regiony, které si přejí sdílet své zkušenosti a šířit osvědčené postupy, vytvořily „síť regionů excelence v partnerství“. |
| --- | --- |

8.6

EHSV opakuje svůj dřívější návrh, aby regiony, které si přejí sdílet své zkušenosti a šířit osvědčené postupy, vytvořily „síť regionů excelence v partnerství“.

| 8.7 | Osvědčené postupy, které EHSV popsal v brožuře „K tangu jsou vždy zapotřebí dva“, byly široce oceněny. Bylo by velmi užitečné otestovat tyto příklady v jiných zemích (i pokud bylo partnerství uzpůsobeno vnitrostátním okolnostem). EHSV navrhuje aktualizovat tuto brožuru a vydat její revidovanou verzi, která by obsahovala poučení ze špatných postupů. |
| --- | --- |

8.7

Osvědčené postupy, které EHSV popsal v brožuře „K tangu jsou vždy zapotřebí dva“, byly široce oceněny. Bylo by velmi užitečné otestovat tyto příklady v jiných zemích (i pokud bylo partnerství uzpůsobeno vnitrostátním okolnostem). EHSV navrhuje aktualizovat tuto brožuru a vydat její revidovanou verzi, která by obsahovala poučení ze špatných postupů.

| 8.8 | EHSV zdůrazňuje, že je důležité zapojit od rané fáze partnery do dialogu v rámci pracovního programu (plán informování/konzultace/účasti) a do přesně stanoveného harmonogramu, jak již navrhl. Komise tento návrh podpořila. Tento postup musí být rovněž stanoven ve smlouvě o partnerství. Řádné uplatňování zásady partnerství stanovené v kodexu chování by mělo být podmínkou, již je třeba splnit, než Komise podepíše smlouvy o partnerství s různými členskými státy. V této souvislosti by zdroje vyčleněné na operační programy mohly být navýšeny jakožto impuls ke splnění této podmínky. |
| --- | --- |

8.8

EHSV zdůrazňuje, že je důležité zapojit od rané fáze partnery do dialogu v rámci pracovního programu (plán informování/konzultace/účasti) a do přesně stanoveného harmonogramu, jak již navrhl. Komise tento návrh podpořila. Tento postup musí být rovněž stanoven ve smlouvě o partnerství. Řádné uplatňování zásady partnerství stanovené v kodexu chování by mělo být podmínkou, již je třeba splnit, než Komise podepíše smlouvy o partnerství s různými členskými státy. V této souvislosti by zdroje vyčleněné na operační programy mohly být navýšeny jakožto impuls ke splnění této podmínky.

| 8.9 | Výběr partnerů by měl probíhat na základě zásady „pluralismus v partnerství“. Vedle hospodářských a sociálních partnerů a příslušných orgánů občanské společnosti by měli být zahrnuti i další aktéři (jako např. inovativní, nově se rozvíjející a marginalizované části společnosti), kteří musí mít možnost zapojit se do partnerství a sehrát v něm svoji úlohu. Pro tyto části společnosti je velmi užitečný model koordinačních platforem. Jako hospodářští partneři musí být do partnerství zapojeny taktéž nejmenší podniky (mikropodniky), které mají vysoký potenciál v oblasti pracovních míst, a sociální ekonomika (v návaznosti na Iniciativu pro sociální podnikání). |
| --- | --- |

8.9

Výběr partnerů by měl probíhat na základě zásady „pluralismus v partnerství“. Vedle hospodářských a sociálních partnerů a příslušných orgánů občanské společnosti by měli být zahrnuti i další aktéři (jako např. inovativní, nově se rozvíjející a marginalizované části společnosti), kteří musí mít možnost zapojit se do partnerství a sehrát v něm svoji úlohu. Pro tyto části společnosti je velmi užitečný model koordinačních platforem. Jako hospodářští partneři musí být do partnerství zapojeny taktéž nejmenší podniky (mikropodniky), které mají vysoký potenciál v oblasti pracovních míst, a sociální ekonomika (v návaznosti na Iniciativu pro sociální podnikání).

| 8.10 | Dosažení cílenějšího a efektivnějšího partnerství napomůže kromě navrženého tematického (geografického, skupinového, odvětvového atp.) zaměření programů také jejich jiné zaměření. |
| --- | --- |

8.10

Dosažení cílenějšího a efektivnějšího partnerství napomůže kromě navrženého tematického (geografického, skupinového, odvětvového atp.) zaměření programů také jejich jiné zaměření.

| 8.11 | Činnost monitorovacích výborů je často jen velmi formální a nenaplňuje požadavek na skutečné partnerství. Měla by být doplněna o konzultační orgány, pracovní skupiny a další nástroje partnerství, aby se posílil průběh partnerství. |
| --- | --- |

8.11

Činnost monitorovacích výborů je často jen velmi formální a nenaplňuje požadavek na skutečné partnerství. Měla by být doplněna o konzultační orgány, pracovní skupiny a další nástroje partnerství, aby se posílil průběh partnerství.

| 8.12 | Aby mohli partneři ve všech členských státech výrazně přispět k tomuto průběhu, potřebují budovat kapacity. K němu by se měla využít technická pomoc, ale také vlastní prostředky členských států. |
| --- | --- |

8.12

Aby mohli partneři ve všech členských státech výrazně přispět k tomuto průběhu, potřebují budovat kapacity. K němu by se měla využít technická pomoc, ale také vlastní prostředky členských států.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  EHSV definuje organizovanou občanskou společnost takto: Organizovaná občanská společnost je ta část občanské společnosti, jejímž projevem jsou organizace, které jsou samy stavebními kameny společnosti. Jinými slovy zahrnuje organizovaná občanská společnost všechny nestátní organizace vzniklé ze soukromé iniciativy a jejich členy, kteří se aktivně podílejí na utváření veřejných záležitostí podle svých zájmů a s využitím svých specifických znalostí, schopností a manévrovacího prostoru. Do definice spadá celá řada organizací: federace zaměstnavatelů,odborové svazy, sdružení založená za účelem podpory určitých záležitostí obecného zájmu a rovněž tzv. nevládní organizace.

1

Organizovaná občanská společnost je ta část občanské společnosti, jejímž projevem jsou organizace, které jsou samy stavebními kameny společnosti. Jinými slovy zahrnuje organizovaná občanská společnost všechny nestátní organizace vzniklé ze soukromé iniciativy a jejich členy, kteří se aktivně podílejí na utváření veřejných záležitostí podle svých zájmů a s využitím svých specifických znalostí, schopností a manévrovacího prostoru. Do definice spadá celá řada organizací: federace zaměstnavatelů,odborové svazy, sdružení založená za účelem podpory určitých záležitostí obecného zájmu a rovněž tzv. nevládní organizace.

(2)  Stanovisko EHSV Účinné partnerství v politice soudržnosti, Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s.1.

2

(3)

3

| 3a. | Evropský kodex chování bude obsahovat mj. tyto specifikace:






  a) | minimální požadavky a zásady pro zajištění transparentního výběru partnerů a jasného vymezení jejich úlohy v rámci politického procesu a jejich povinností; |
| --- | --- | --- |

3a.

Evropský kodex chování bude obsahovat mj. tyto specifikace:

a)

minimální požadavky a zásady pro zajištění transparentního výběru partnerů a jasného vymezení jejich úlohy v rámci politického procesu a jejich povinností;

| b) | minimální požadavky, doporučení a orientační údaje týkající se způsobu určování vhodných partnerů, ať už se jedná o orgány na různých úrovních územní správy, sociální a hospodářské partnery, občanskou společnost, náboženská společenství, vědecké a technologické organizace a subjekty odpovědné za prosazování rovnosti mezi muži a ženami, sociálního začleňování a nediskriminace nebo činné na poli kultury, vzdělávání a politiky týkající se mládeže; |
| --- | --- |

b)

minimální požadavky, doporučení a orientační údaje týkající se způsobu určování vhodných partnerů, ať už se jedná o orgány na různých úrovních územní správy, sociální a hospodářské partnery, občanskou společnost, náboženská společenství, vědecké a technologické organizace a subjekty odpovědné za prosazování rovnosti mezi muži a ženami, sociálního začleňování a nediskriminace nebo činné na poli kultury, vzdělávání a politiky týkající se mládeže;

| c) | postup spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními, regionálními a místními orgány; |
| --- | --- |

c)

postup spolupráce mezi příslušnými vnitrostátními, regionálními a místními orgány;

| d) | pokyny týkající se přizpůsobování partnerství programům, včetně zvláštních charakteristik programů financovaných z více zdrojů, společných akčních plánů a integrovaných územních investic; |
| --- | --- |

d)

pokyny týkající se přizpůsobování partnerství programům, včetně zvláštních charakteristik programů financovaných z více zdrojů, společných akčních plánů a integrovaných územních investic;

| e) | minimální požadavky pro zajištění smysluplného zapojení partnerů do přípravy smlouvy o partnerství a programů; |
| --- | --- |

e)

minimální požadavky pro zajištění smysluplného zapojení partnerů do přípravy smlouvy o partnerství a programů;

| f) | minimální požadavky v rámci zavedených postupů nezbytných k zajištění účinné organizace partnerství; |
| --- | --- |

f)

minimální požadavky v rámci zavedených postupů nezbytných k zajištění účinné organizace partnerství;

| g) | pokyny týkající se účasti partnerů v monitorovacích výborech a jejich zapojení do výběru, monitorování a hodnocení projektů; |
| --- | --- |

g)

pokyny týkající se účasti partnerů v monitorovacích výborech a jejich zapojení do výběru, monitorování a hodnocení projektů;

| h) | minimální požadavky vztahující se na zajištění pokynů pro partnery a na usnadnění budování kapacit mezi partnery; |
| --- | --- |

h)

minimální požadavky vztahující se na zajištění pokynů pro partnery a na usnadnění budování kapacit mezi partnery;

| i) | nastínění rámce pro výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy. |
| --- | --- |

i)

nastínění rámce pro výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy.

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/28

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU a úloha EHSV (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/05

Zpravodaj: pan Ioannis VARDAKASTANIS

Dne 26. dubna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU a úloha EHSV.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 144 hlasy pro a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vyzývá Radu k obnovení jednání o uzavření Opčního protokolu k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, aby Evropané se zdravotním postižením mohli tuto úmluvu plně využívat. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vyzývá Radu k obnovení jednání o uzavření Opčního protokolu k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, aby Evropané se zdravotním postižením mohli tuto úmluvu plně využívat.

| 1.2 | EHSV vyzývá předsedy Evropské rady, Evropské komise a Evropského parlamentu, aby v prosinci 2013 zorganizovali přípravu druhé konference o stavu zdravotního postižení v Unii, jíž bude spolupředsedat Evropské fórum zdravotně postižených a která přezkoumá provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vyzývá předsedy Evropské rady, Evropské komise a Evropského parlamentu, aby v prosinci 2013 zorganizovali přípravu druhé konference o stavu zdravotního postižení v Unii, jíž bude spolupředsedat Evropské fórum zdravotně postižených a která přezkoumá provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 1.3 | EHSV klade důraz na skutečnost, že tato úmluva zahrnuje povinnosti vyžadující legislativní a politické změny na úrovni EU a členských států, a na to, že finanční situaci nelze využívat jako výmluvu pro odkládání přijetí opatření o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.3

EHSV klade důraz na skutečnost, že tato úmluva zahrnuje povinnosti vyžadující legislativní a politické změny na úrovni EU a členských států, a na to, že finanční situaci nelze využívat jako výmluvu pro odkládání přijetí opatření o právech osob se zdravotním postižením.

| 1.4 | EHSV vyzývá Komisi, aby provedla důkladný participativní průzkum provádění Evropské strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením jakožto nedílné součásti budoucí celkové strategie EU a doplnila ji o přezkum stávajících právních předpisů, politik a programů a přípravy nových návrhů. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vyzývá Komisi, aby provedla důkladný participativní průzkum provádění Evropské strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením jakožto nedílné součásti budoucí celkové strategie EU a doplnila ji o přezkum stávajících právních předpisů, politik a programů a přípravy nových návrhů.

| 1.5 | EHSV tedy vyzývá Evropskou komisi, aby svůj generální sekretariát pověřila přípravou nástroje pro posouzení dopadu Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.5

EHSV tedy vyzývá Evropskou komisi, aby svůj generální sekretariát pověřila přípravou nástroje pro posouzení dopadu Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 1.6 | EHSV vítá nezávislý rámec zřízený Radou k podpoře, ochraně a monitorování provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a vyzývá k přijetí specifického rozpočtu, který účastníkům rámce umožní provádět přidělené úkoly zcela nezávisle na kontaktním místě. |
| --- | --- |

1.6

EHSV vítá nezávislý rámec zřízený Radou k podpoře, ochraně a monitorování provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a vyzývá k přijetí specifického rozpočtu, který účastníkům rámce umožní provádět přidělené úkoly zcela nezávisle na kontaktním místě.

| 1.7 | EHSV očekává, že jej Evropská komise bude konzultovat ohledně ambiciózního legislativního návrhu Evropského aktu přístupnosti s co nejširším polem působnosti, jenž bude zahrnovat požadavky na veřejné a soukromé poskytovatele služeb a výrobce, aby osobám se zdravotním postižením umožnili plnou přístupnost, a také jasnou a obsáhlou definici přístupnosti. |
| --- | --- |

1.7

EHSV očekává, že jej Evropská komise bude konzultovat ohledně ambiciózního legislativního návrhu Evropského aktu přístupnosti s co nejširším polem působnosti, jenž bude zahrnovat požadavky na veřejné a soukromé poskytovatele služeb a výrobce, aby osobám se zdravotním postižením umožnili plnou přístupnost, a také jasnou a obsáhlou definici přístupnosti.

| 1.8 | EHSV vítá, že do Digitální agendy byly zahrnuty právní předpisy o přístupnosti veřejných internetových stránek a internetových stránek poskytujících základní služby veřejnosti a těší se na předložení účinné právní úpravy v roce 2012. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vítá, že do Digitální agendy byly zahrnuty právní předpisy o přístupnosti veřejných internetových stránek a internetových stránek poskytujících základní služby veřejnosti a těší se na předložení účinné právní úpravy v roce 2012.

| 1.9 | EHSV vyzývá Radu a Evropský parlament, aby posílily či zachovaly opatření ve prospěch osob se zdravotním postižením v nařízeních strukturálních fondů, nástroji pro propojení Evropy (1), nařízeních TEN-T, programu Horizont 2020 (2), programu Evropské unie práva a občanství a v programech v oblasti rozvojové spolupráce a humanitární pomoci začleněním opatření, jež prostřednictvím financování a budování kapacit zajistí účast osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.9

EHSV vyzývá Radu a Evropský parlament, aby posílily či zachovaly opatření ve prospěch osob se zdravotním postižením v nařízeních strukturálních fondů, nástroji pro propojení Evropy (1), nařízeních TEN-T, programu Horizont 2020 (2), programu Evropské unie práva a občanství a v programech v oblasti rozvojové spolupráce a humanitární pomoci začleněním opatření, jež prostřednictvím financování a budování kapacit zajistí účast osob se zdravotním postižením.

| 1.10 | EHSV vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, Evropskou komisi a Radu, aby zajistily začlenění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do vnějších vztahů Unie i mezinárodní spolupráce a také do mezinárodních obchodních dohod také tím, že zajistí koordinaci postoje EU a členských států ve věci práv osob se zdravotním postižením v jednotlivých orgánech OSN. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vyzývá Evropskou službu pro vnější činnost, Evropskou komisi a Radu, aby zajistily začlenění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do vnějších vztahů Unie i mezinárodní spolupráce a také do mezinárodních obchodních dohod také tím, že zajistí koordinaci postoje EU a členských států ve věci práv osob se zdravotním postižením v jednotlivých orgánech OSN.

| 1.11 | EHSV vyzývá evropské instituce, aby na základě přezkumu svých postupů v oblasti zaměstnávání, pracovních podmínek, náboru zaměstnanců, odborné přípravy, přístupnosti pracovních prostor, pracovního prostředí a komunikačních nástrojů i požadavků agentur financovaných EU přijaly přiměřená opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vyzývá evropské instituce, aby na základě přezkumu svých postupů v oblasti zaměstnávání, pracovních podmínek, náboru zaměstnanců, odborné přípravy, přístupnosti pracovních prostor, pracovního prostředí a komunikačních nástrojů i požadavků agentur financovaných EU přijaly přiměřená opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 1.12 | EHSV zaznamenal záměr pana Barrosa projednat provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na schůzi sboru komisařů a generálních ředitelů, který byl vysloven v prosinci 2011, a žádá, aby se toto téma objevovalo na pořadu jednání každým rokem. |
| --- | --- |

1.12

EHSV zaznamenal záměr pana Barrosa projednat provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na schůzi sboru komisařů a generálních ředitelů, který byl vysloven v prosinci 2011, a žádá, aby se toto téma objevovalo na pořadu jednání každým rokem.

| 1.13 | EHSV vítá zřízení pracovního fóra, jež sdružuje kontaktní místa jednotlivých vlád, koordinační mechanismy a nezávislé mechanismy EU a členských států zodpovědné za provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a rovněž občanskou společnost, a má zájem se účastnit dalších schůzí. |
| --- | --- |

1.13

EHSV vítá zřízení pracovního fóra, jež sdružuje kontaktní místa jednotlivých vlád, koordinační mechanismy a nezávislé mechanismy EU a členských států zodpovědné za provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a rovněž občanskou společnost, a má zájem se účastnit dalších schůzí.

| 1.14 | EHSV plánuje, že v roce 2013 přispěje stanoviskem ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

1.14

EHSV plánuje, že v roce 2013 přispěje stanoviskem ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením.

| 1.15 | EHSV zastává názor, že by měl přijmout vhodná opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a dodržovat povinnosti stanovené touto úmluvou podporou zaměstnávání osob se zdravotním postižením v EHSV, zajištěním nediskriminačního náboru zaměstnanců, zlepšením přístupnosti budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů, poskytováním vhodných podmínek pro zaměstnance, členy a experty, pořádáním školení pro zaměstnance, včetně vydání příručky o Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením a začleňováním problematiky zdravotního postižení do svých činností. |
| --- | --- |

1.15

EHSV zastává názor, že by měl přijmout vhodná opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a dodržovat povinnosti stanovené touto úmluvou podporou zaměstnávání osob se zdravotním postižením v EHSV, zajištěním nediskriminačního náboru zaměstnanců, zlepšením přístupnosti budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů, poskytováním vhodných podmínek pro zaměstnance, členy a experty, pořádáním školení pro zaměstnance, včetně vydání příručky o Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením a začleňováním problematiky zdravotního postižení do svých činností.

| 1.16 | EHSV zdůrazňuje, že provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU je třeba systematicky monitorovat, a proto se zavazuje ustavit řídící výbor pro provádění a monitorování této úmluvy,. který vyzve instituce EU k tomu, aby podaly zprávu o své činnosti, a shromáždí reakce od osob se zdravotním postižením prostřednictvím jejich zastupitelských organizací a také od občanské společnosti s cílem získat nezávislý náhled na pokrok dosažený v provádění této úmluvy. |
| --- | --- |

1.16

EHSV zdůrazňuje, že provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením institucemi EU je třeba systematicky monitorovat, a proto se zavazuje ustavit řídící výbor pro provádění a monitorování této úmluvy,. který vyzve instituce EU k tomu, aby podaly zprávu o své činnosti, a shromáždí reakce od osob se zdravotním postižením prostřednictvím jejich zastupitelských organizací a také od občanské společnosti s cílem získat nezávislý náhled na pokrok dosažený v provádění této úmluvy.

| 1.17 | EHSV navrhuje uspořádat schůzi o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a pozvat na ni zástupce národních hospodářských a sociálních rad, organizací občanské společnosti a vnitrostátních institucí zabývajících se lidskými právy. |
| --- | --- |

1.17

EHSV navrhuje uspořádat schůzi o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a pozvat na ni zástupce národních hospodářských a sociálních rad, organizací občanské společnosti a vnitrostátních institucí zabývajících se lidskými právy.

| 1.18 | EHSV vyzývá sociální partnery, aby provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením podle dohodnutých pokynů začleňovali do kolektivního vyjednávání. |
| --- | --- |

1.18

EHSV vyzývá sociální partnery, aby provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením podle dohodnutých pokynů začleňovali do kolektivního vyjednávání.

2.   Úvod

| 2.1 | Za osoby se zdravotním postižením jsou považovány osoby s dlouhodobým tělesným, duševním, intelektuálním nebo smyslovým postižením, jež ve spojení s různými překážkami může bránit jejich plnému a účinnému zapojení do společnosti na stejném základě jako ostatní. |
| --- | --- |

2.1

Za osoby se zdravotním postižením jsou považovány osoby s dlouhodobým tělesným, duševním, intelektuálním nebo smyslovým postižením, jež ve spojení s různými překážkami může bránit jejich plnému a účinnému zapojení do společnosti na stejném základě jako ostatní.

| 2.2 | V Evropě žije okolo 80 milionů osob se zdravotním postižením a podle údajů Eurostatu je u těchto osob ve srovnání s osobami bez postižení dvakrát až třikrát vyšší pravděpodobnost nezaměstnanosti: pouze 20 % osob s těžkým zdravotním postižením má práci, ve srovnání s 68 % osob bez postižení. U osob se zdravotním postižením je ve srovnání s osobami bez zdravotního postižení méně než 50 % pravděpodobnost, že dosáhnou úrovně vysokoškolského vzdělání. Pouze 38 % osob se zdravotním postižením ve věku 16–34 let v Evropě má vlastní příjem z pracovní činnosti, oproti 64 % osob bez zdravotního postižení. |
| --- | --- |

2.2

V Evropě žije okolo 80 milionů osob se zdravotním postižením a podle údajů Eurostatu je u těchto osob ve srovnání s osobami bez postižení dvakrát až třikrát vyšší pravděpodobnost nezaměstnanosti: pouze 20 % osob s těžkým zdravotním postižením má práci, ve srovnání s 68 % osob bez postižení. U osob se zdravotním postižením je ve srovnání s osobami bez zdravotního postižení méně než 50 % pravděpodobnost, že dosáhnou úrovně vysokoškolského vzdělání. Pouze 38 % osob se zdravotním postižením ve věku 16–34 let v Evropě má vlastní příjem z pracovní činnosti, oproti 64 % osob bez zdravotního postižení.

| 2.3 | EHSV připomíná své stanovisko ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu
   (3) a stanovisko Mladí lidé se zdravotním postižením – zaměstnanost, začleňování a zapojení do společnosti
   (4). |
| --- | --- |

2.3

EHSV připomíná své stanovisko ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020: Obnovený závazek pro bezbariérovou Evropu
   (3) a stanovisko Mladí lidé se zdravotním postižením – zaměstnanost, začleňování a zapojení do společnosti
   (4).

| 2.4 | EHSV bere na vědomí, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením byla spolu s Opčním protokolem k této úmluvě přijata dne 13. prosince 2006 v sídle Organizace spojených národů v New Yorku, otevřena k podpisu dne 30. března 2007 a vstoupila v platnost dne 3. května 2008. |
| --- | --- |

2.4

EHSV bere na vědomí, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením byla spolu s Opčním protokolem k této úmluvě přijata dne 13. prosince 2006 v sídle Organizace spojených národů v New Yorku, otevřena k podpisu dne 30. března 2007 a vstoupila v platnost dne 3. května 2008.

| 2.5 | EHSV připomíná, že Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením se dostalo široké mezinárodní podpory a k dnešnímu dni čítá 154 podpisů a 126 ratifikací. Opční protokol má prozatím 90 signatářů a 76 ratifikací. Všech 27 členských států EU tuto úmluvu podepsalo a ve 24 státech již byla také ratifikována. |
| --- | --- |

2.5

EHSV připomíná, že Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením se dostalo široké mezinárodní podpory a k dnešnímu dni čítá 154 podpisů a 126 ratifikací. Opční protokol má prozatím 90 signatářů a 76 ratifikací. Všech 27 členských států EU tuto úmluvu podepsalo a ve 24 státech již byla také ratifikována.

| 2.6 | EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením je komplexním nástrojem pro lidská práva, jenž zahrnuje práva občanská, politická, hospodářská, sociální a kulturní. Potvrzuje, že na všechny osoby se zdravotním postižením se musí vztahovat plná lidská práva a základní svobody. |
| --- | --- |

2.6

EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením je komplexním nástrojem pro lidská práva, jenž zahrnuje práva občanská, politická, hospodářská, sociální a kulturní. Potvrzuje, že na všechny osoby se zdravotním postižením se musí vztahovat plná lidská práva a základní svobody.

| 2.7 | EHSV připomíná, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zahrnuje všechny osoby se zdravotním postižením, a výslovně uznává, že vícenásobná diskriminace založená na zdravotním postižení a dalších faktorech jako etnická příslušnost, pohlaví nebo hospodářský status je závažným problémem, který lze řešit pouze multidisciplinárním přístupem, jenž zohlední jednotlivé kořeny této komplexní formy diskriminace. |
| --- | --- |

2.7

EHSV připomíná, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zahrnuje všechny osoby se zdravotním postižením, a výslovně uznává, že vícenásobná diskriminace založená na zdravotním postižení a dalších faktorech jako etnická příslušnost, pohlaví nebo hospodářský status je závažným problémem, který lze řešit pouze multidisciplinárním přístupem, jenž zohlední jednotlivé kořeny této komplexní formy diskriminace.

| 2.8 | EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením obsahuje mimo jiné ustanovení o rovnosti a nediskriminaci, přístupnosti, svobodě pohybu a státní příslušnosti, přístupu ke spravedlnosti, ochraně před násilím, nezávislém životě a životě ve společenství, právu na rodinný život, osobní mobilitě, vzdělávání, zaměstnání, zdraví, sociální ochraně, mezinárodní spolupráci a civilní ochraně a také o účasti osob se zdravotním postižením na rozhodovacích procesech prostřednictvím jejich zastupitelských organizací a o začleňování žen a dětí se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

2.8

EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením obsahuje mimo jiné ustanovení o rovnosti a nediskriminaci, přístupnosti, svobodě pohybu a státní příslušnosti, přístupu ke spravedlnosti, ochraně před násilím, nezávislém životě a životě ve společenství, právu na rodinný život, osobní mobilitě, vzdělávání, zaměstnání, zdraví, sociální ochraně, mezinárodní spolupráci a civilní ochraně a také o účasti osob se zdravotním postižením na rozhodovacích procesech prostřednictvím jejich zastupitelských organizací a o začleňování žen a dětí se zdravotním postižením.

| 2.9 | EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zavádí změnu paradigmatu, neboť na osoby se zdravotním postižením nahlíží nikoli jako na „objekty“ charitativní činnosti a lékařské péče, ale spíše je považuje za „subjekty“ s právy, tedy subjekty schopné svá práva vyžadovat a činit ve svém životě rozhodnutí založená na svobodném a informovaném souhlasu. Klíčovými tématy, jimiž se Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zabývá, je, jak osobám se zdravotním postižením navrátit hlas ve společnosti, jak rozšířit jejich možnosti volby a jak zlepšit jejich životní příležitosti. |
| --- | --- |

2.9

EHSV zdůrazňuje, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zavádí změnu paradigmatu, neboť na osoby se zdravotním postižením nahlíží nikoli jako na „objekty“ charitativní činnosti a lékařské péče, ale spíše je považuje za „subjekty“ s právy, tedy subjekty schopné svá práva vyžadovat a činit ve svém životě rozhodnutí založená na svobodném a informovaném souhlasu. Klíčovými tématy, jimiž se Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením zabývá, je, jak osobám se zdravotním postižením navrátit hlas ve společnosti, jak rozšířit jejich možnosti volby a jak zlepšit jejich životní příležitosti.

| 2.10 | EHSV vítá skutečnost, že úmluva ujasňuje a určuje, jak se všechny kategorie lidských práv vztahují na osoby se zdravotním postižením bez ohledu na to, jak intenzivní podporu potřebují, a vymezuje oblasti, v nichž je třeba provést změny za účelem účinného uplatňování práv osob se zdravotním postižením a ochrany těchto práv. |
| --- | --- |

2.10

EHSV vítá skutečnost, že úmluva ujasňuje a určuje, jak se všechny kategorie lidských práv vztahují na osoby se zdravotním postižením bez ohledu na to, jak intenzivní podporu potřebují, a vymezuje oblasti, v nichž je třeba provést změny za účelem účinného uplatňování práv osob se zdravotním postižením a ochrany těchto práv.

| 2.11 | EHSV uznává, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením je první mezinárodní úmluvou týkající se lidských práv, kterou mohou ratifikovat regionální integrační organizace jako EU, a poukazuje na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2009, kterým se Evropské společenství k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením
   (5) připojilo a které určuje Komisi jako kontaktní bod pro záležitosti související s prováděním této úmluvy. |
| --- | --- |

2.11

EHSV uznává, že Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením je první mezinárodní úmluvou týkající se lidských práv, kterou mohou ratifikovat regionální integrační organizace jako EU, a poukazuje na rozhodnutí Rady ze dne 26. listopadu 2009, kterým se Evropské společenství k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením
   (5) připojilo a které určuje Komisi jako kontaktní bod pro záležitosti související s prováděním této úmluvy.

| 2.12 | EHSV zdůrazňuje, že toto rozhodnutí obsahuje seznam oblastí spadajících do výlučné či sdílené pravomoci Unie, přičemž tento seznam není konečný a časem se pravděpodobně bude rozšiřovat. Oblasti výlučné pravomoci zahrnují slučitelnost státní podpory se společným trhem a společný celní sazebník. Mezi oblasti ve sdílené pravomoci patří činnosti namířené proti diskriminaci na základě zdravotního postižení, volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu, zemědělství, železniční, silniční, námořní a letecká doprava, daně, vnitřní trh, rovné platové podmínky pro práci stejné hodnoty vykonávanou muži a ženami, politika transevropských sítí a statistiky. |
| --- | --- |

2.12

EHSV zdůrazňuje, že toto rozhodnutí obsahuje seznam oblastí spadajících do výlučné či sdílené pravomoci Unie, přičemž tento seznam není konečný a časem se pravděpodobně bude rozšiřovat. Oblasti výlučné pravomoci zahrnují slučitelnost státní podpory se společným trhem a společný celní sazebník. Mezi oblasti ve sdílené pravomoci patří činnosti namířené proti diskriminaci na základě zdravotního postižení, volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu, zemědělství, železniční, silniční, námořní a letecká doprava, daně, vnitřní trh, rovné platové podmínky pro práci stejné hodnoty vykonávanou muži a ženami, politika transevropských sítí a statistiky.

| 2.13 | EHSV bere na vědomí kodex chování dohodnutý mezi Radou, členskými státy a Komisí (6), který na základě dohod mezi Radou, členskými státy a Komisí upravuje různé aspekty provádění této úmluvy a zastoupení v jednotlivých orgánech zřízených touto úmluvou, postupy přípravy zprávy EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením a postup zřízení rámce pro monitorování jednoho nebo více nezávislých mechanismů se zapojením občanské společnosti. |
| --- | --- |

2.13

EHSV bere na vědomí kodex chování dohodnutý mezi Radou, členskými státy a Komisí (6), který na základě dohod mezi Radou, členskými státy a Komisí upravuje různé aspekty provádění této úmluvy a zastoupení v jednotlivých orgánech zřízených touto úmluvou, postupy přípravy zprávy EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením a postup zřízení rámce pro monitorování jednoho nebo více nezávislých mechanismů se zapojením občanské společnosti.

3.   Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením: důsledky prvního přistoupení EU ke smlouvě o lidských právech

| 3.1 | EHSV vítá skutečnost, že Evropská unie se poprvé ve své historii stala smluvní stranou mezinárodní úmluvy o lidských právech tím, že dne 23. prosince 2010 přistoupila k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením. Uznává vedoucí úlohu EU a jejích členských států a také Evropského hnutí pro zdravotně postižené prostřednictvím Evropského fóra zdravotně postižených při přípravě této úmluvy a zastává názor, že EU nese zvláštní odpovědnost za zintenzivnění snah v oblasti provádění a monitorování a za to, aby šla ostatním ve světě příkladem. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vítá skutečnost, že Evropská unie se poprvé ve své historii stala smluvní stranou mezinárodní úmluvy o lidských právech tím, že dne 23. prosince 2010 přistoupila k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením. Uznává vedoucí úlohu EU a jejích členských států a také Evropského hnutí pro zdravotně postižené prostřednictvím Evropského fóra zdravotně postižených při přípravě této úmluvy a zastává názor, že EU nese zvláštní odpovědnost za zintenzivnění snah v oblasti provádění a monitorování a za to, aby šla ostatním ve světě příkladem.

| 3.2 | EHSV vyzývá Radu k obnovení jednání o uzavření Opčního protokolu k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, jenž by jednotlivcům a skupinám umožňoval po vyčerpání všech zákonných opravných prostředků v rámci EU předkládat stížnosti Výboru pro práva osob se zdravotním postižením OSN, jak v roce 2008 navrhla Evropská komise, čímž by se předešlo vzniku nesrovnalostí a zaplnily by se existující mezery v ochraně osob se zdravotním postižením v případě, že by došlo k narušení práv v oblastech spadajících do pravomoci EU. |
| --- | --- |

3.2

EHSV vyzývá Radu k obnovení jednání o uzavření Opčního protokolu k Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, jenž by jednotlivcům a skupinám umožňoval po vyčerpání všech zákonných opravných prostředků v rámci EU předkládat stížnosti Výboru pro práva osob se zdravotním postižením OSN, jak v roce 2008 navrhla Evropská komise, čímž by se předešlo vzniku nesrovnalostí a zaplnily by se existující mezery v ochraně osob se zdravotním postižením v případě, že by došlo k narušení práv v oblastech spadajících do pravomoci EU.

| 3.3 | EHSV vyzývá Komisi, aby uvažovala o ratifikaci dalších smluv v oblasti lidských práv, kupříkladu Úmluvy o právech dítěte a Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen včetně souvisejících opčních protokolů. Vyzývá EU, aby se zapojila do jednání, která právě probíhají v otevřené pracovní skupině OSN, která zvažuje přípravu nové tematické smlouvy OSN v oblasti lidských práv o právech starších osob, a zajistila, aby tato činnost byla plně v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

3.3

EHSV vyzývá Komisi, aby uvažovala o ratifikaci dalších smluv v oblasti lidských práv, kupříkladu Úmluvy o právech dítěte a Úmluvy o odstranění všech forem diskriminace žen včetně souvisejících opčních protokolů. Vyzývá EU, aby se zapojila do jednání, která právě probíhají v otevřené pracovní skupině OSN, která zvažuje přípravu nové tematické smlouvy OSN v oblasti lidských práv o právech starších osob, a zajistila, aby tato činnost byla plně v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 3.4 | EHSV uznává, že jakožto smluvní strana Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením musí Evropská unie v mezích svých pravomocí dodržovat všechny povinnosti stanovené touto úmluvou včetně povinnosti podávat pravidelně zprávy výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

3.4

EHSV uznává, že jakožto smluvní strana Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením musí Evropská unie v mezích svých pravomocí dodržovat všechny povinnosti stanovené touto úmluvou včetně povinnosti podávat pravidelně zprávy výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením.

| 3.5 | EHSV zdůrazňuje, že články 10 a 19 SFEU a články 21 a 26 Listiny základních práv Evropské unie poskytují jasný odkaz na ochranu práv osob se zdravotním postižením (7). |
| --- | --- |

3.5

EHSV zdůrazňuje, že články 10 a 19 SFEU a články 21 a 26 Listiny základních práv Evropské unie poskytují jasný odkaz na ochranu práv osob se zdravotním postižením (7).

| 3.6 | EHSV vyzývá evropské instituce, aby schválily právní předpisy, politiky a programy, jež plně provedou Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením v oblastech spadajících do výlučné či sdílené pravomoci Unie, a provedly přezkum stávajících právních předpisů a politik s cílem zajistit plnou ochranu všech osob se zdravotním postižením v Evropské unii. |
| --- | --- |

3.6

EHSV vyzývá evropské instituce, aby schválily právní předpisy, politiky a programy, jež plně provedou Úmluvu o právech osob se zdravotním postižením v oblastech spadajících do výlučné či sdílené pravomoci Unie, a provedly přezkum stávajících právních předpisů a politik s cílem zajistit plnou ochranu všech osob se zdravotním postižením v Evropské unii.

| 3.7 | EHSV vyzývá předsedy Evropské rady, Evropské komise a Evropského parlamentu, aby ve spolupráci s Evropským fórem zdravotně postižených v prosinci 2013 zorganizovali přípravu druhé konference o stavu zdravotního postižení v Unii, která se zaměří na provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením
   (8). |
| --- | --- |

3.7

EHSV vyzývá předsedy Evropské rady, Evropské komise a Evropského parlamentu, aby ve spolupráci s Evropským fórem zdravotně postižených v prosinci 2013 zorganizovali přípravu druhé konference o stavu zdravotního postižení v Unii, která se zaměří na provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením
   (8).

| 3.8 | EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu uspořádat společně s Evropským fórem zdravotně postižených v prosinci 2012 Evropský parlament osob se zdravotním postižením se záměrem připravit příspěvek ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

3.8

EHSV vítá iniciativu Evropského parlamentu uspořádat společně s Evropským fórem zdravotně postižených v prosinci 2012 Evropský parlament osob se zdravotním postižením se záměrem připravit příspěvek ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením.

| 3.9 | EHSV naléhavě vyzývá evropské instituce, aby přijaly přiměřená opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. To znamená:






  — | podporovat zaměstnávání osob se zdravotním postižením v institucích EU a připravit politiky umožňující sladění pracovního a rodinného života; |
| --- | --- | --- |

3.9

EHSV naléhavě vyzývá evropské instituce, aby přijaly přiměřená opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. To znamená:

—

podporovat zaměstnávání osob se zdravotním postižením v institucích EU a připravit politiky umožňující sladění pracovního a rodinného života;

| — | přezkoumat vnitřní předpisy, postupy a pracovní metody za účelem zajištění rovných příležitostí pro zaměstnance se zdravotním postižením; |
| --- | --- |

—

přezkoumat vnitřní předpisy, postupy a pracovní metody za účelem zajištění rovných příležitostí pro zaměstnance se zdravotním postižením;

| — | zajistit, aby při náboru pracovníků měly osoby se zdravotním postižením příležitost soutěžit s kandidáty bez postižení za rovných podmínek prostřednictvím poskytování přiměřených podmínek; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby při náboru pracovníků měly osoby se zdravotním postižením příležitost soutěžit s kandidáty bez postižení za rovných podmínek prostřednictvím poskytování přiměřených podmínek;

| — | zajistit podle potřeby všem zaměstnancům se zdravotním postižením přiměřené podmínky v každodenní práci včetně osobní asistence, tlumočení znakového jazyka, vhodné přepravy atd.; |
| --- | --- |

—

zajistit podle potřeby všem zaměstnancům se zdravotním postižením přiměřené podmínky v každodenní práci včetně osobní asistence, tlumočení znakového jazyka, vhodné přepravy atd.;

| — | zajistit přístup k odbornému a průběžnému vzdělávání; |
| --- | --- |

—

zajistit přístup k odbornému a průběžnému vzdělávání;

| — | zlepšit přístupnost budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů; |
| --- | --- |

—

zlepšit přístupnost budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů;

| — | zajistit, aby Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením dodržovaly všechny agentury EU a orgány financované EU, včetně evropských škol; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením dodržovaly všechny agentury EU a orgány financované EU, včetně evropských škol;

| — | zajistit zapojení organizací osob se zdravotním pojištěním do přípravy právních předpisů a politik, včetně prostřednictvím poskytování přiměřeného financování. |
| --- | --- |

—

zajistit zapojení organizací osob se zdravotním pojištěním do přípravy právních předpisů a politik, včetně prostřednictvím poskytování přiměřeného financování.

4.   Provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením EU a členskými státy

| 4.1 | EHSV ve svém usnesení ze dne 21. září 2011 ocenil Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 jako klíčový politický nástroj pro provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením v Evropské unii a současně vyzval Evropskou komisi k zajištění toho, aby stávající a budoucí sekundární právní předpisy byly s touto úmluvou v souladu a stanovovaly účast a zapojení osob se zdravotním postižením (9). |
| --- | --- |

4.1

EHSV ve svém usnesení ze dne 21. září 2011 ocenil Evropskou strategii pro pomoc osobám se zdravotním postižením 2010–2020 jako klíčový politický nástroj pro provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením v Evropské unii a současně vyzval Evropskou komisi k zajištění toho, aby stávající a budoucí sekundární právní předpisy byly s touto úmluvou v souladu a stanovovaly účast a zapojení osob se zdravotním postižením (9).

| 4.2 | EHSV žádá provedení důkladného participativního přezkumu provádění strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením včetně určení nových hlavních a dílčích cílů. |
| --- | --- |

4.2

EHSV žádá provedení důkladného participativního přezkumu provádění strategie pro pomoc osobám se zdravotním postižením včetně určení nových hlavních a dílčích cílů.

| 4.3 | EHSV vyzývá Radu a Evropský parlament, aby provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením začlenily do víceletého finančního rámce EU a zajistily tak, aby nebyl ani jediný cent vynaložen na projekty nebo infrastruktury, jež nesplňují kritérium přístupnosti. |
| --- | --- |

4.3

EHSV vyzývá Radu a Evropský parlament, aby provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením začlenily do víceletého finančního rámce EU a zajistily tak, aby nebyl ani jediný cent vynaložen na projekty nebo infrastruktury, jež nesplňují kritérium přístupnosti.

| 4.4 | EHSV vybízí Radu a Evropský parlament, aby:






  — | posílily či zachovaly ustanovení o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením v nařízeních strukturálních fondů, zejména co se týče podmíněnosti ex ante (10), zásad partnerství a horizontálních zásad; |
| --- | --- | --- |

4.4

EHSV vybízí Radu a Evropský parlament, aby:

—

posílily či zachovaly ustanovení o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením v nařízeních strukturálních fondů, zejména co se týče podmíněnosti ex ante (10), zásad partnerství a horizontálních zásad;

| — | doplnily ustanovení o přístupnosti do nařízení o nástroji pro propojení Evropy a TEN-T (11); |
| --- | --- |

—

doplnily ustanovení o přístupnosti do nařízení o nástroji pro propojení Evropy a TEN-T (11);

| — | zajistily, že program Horizont 2020 (12) zaručí, aby výzkum financovaný EU začleňoval osoby se zdravotním postižením tím, že bude podporovat zapojení uživatelů a dostupnost výsledků výzkumu a také přicházet s novými a inovativními myšlenkami, jak Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením provádět v právních předpisech a politikách EU včetně oblasti zaměstnanosti; |
| --- | --- |

—

zajistily, že program Horizont 2020 (12) zaručí, aby výzkum financovaný EU začleňoval osoby se zdravotním postižením tím, že bude podporovat zapojení uživatelů a dostupnost výsledků výzkumu a také přicházet s novými a inovativními myšlenkami, jak Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením provádět v právních předpisech a politikách EU včetně oblasti zaměstnanosti;

| — | doplnily ustanovení o zdravotním postižení do svých rozvojových programů a programů humanitární pomoci. |
| --- | --- |

—

doplnily ustanovení o zdravotním postižení do svých rozvojových programů a programů humanitární pomoci.

| 4.5 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila mechanismus, s jehož pomocí bude odměňován vysoký stupeň souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením v projektech financovaných EU co do rozvoje řešení, jež respektují kritéria přístupnosti, a začleňování osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

4.5

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby vytvořila mechanismus, s jehož pomocí bude odměňován vysoký stupeň souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením v projektech financovaných EU co do rozvoje řešení, jež respektují kritéria přístupnosti, a začleňování osob se zdravotním postižením.

| 4.6 | EHSV připomíná ustanovení o zdravotním postižení obsažená ve strategii Evropa 2020, zejména co se týče třetího pilíře o sociálním začlenění a také Digitální agendy a vyzývá k začleňování provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do všech stěžejních iniciativ. |
| --- | --- |

4.6

EHSV připomíná ustanovení o zdravotním postižení obsažená ve strategii Evropa 2020, zejména co se týče třetího pilíře o sociálním začlenění a také Digitální agendy a vyzývá k začleňování provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do všech stěžejních iniciativ.

| 4.7 | EHSV je znepokojen tím, že úsporná opatření přijatá v řadě členských států mají negativní dopad také na osoby se zdravotním postižením a jejich rodiny, což má za následek další sociální vyloučení, diskriminaci, nerovnost a nezaměstnanost a připomíná, že krizi nelze využívat jako důvod k odkládání provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

4.7

EHSV je znepokojen tím, že úsporná opatření přijatá v řadě členských států mají negativní dopad také na osoby se zdravotním postižením a jejich rodiny, což má za následek další sociální vyloučení, diskriminaci, nerovnost a nezaměstnanost a připomíná, že krizi nelze využívat jako důvod k odkládání provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 4.8 | EHSV vyzývá Evropskou radu, aby přijala skutečnou strategii pro růst, jež bude obsahovat opatření ve prospěch znevýhodněných skupin, kupříkladu osob se zdravotním postižením, včetně opatření na podporu pracovních příležitostí, rozvoj služeb podporujících nezávislý život i účast ve společnosti a zohledňující rovněž situaci osob, které se staly zdravotně postiženými ve stáří, a také rozvoj infrastruktury splňující kritéria přístupnosti. |
| --- | --- |

4.8

EHSV vyzývá Evropskou radu, aby přijala skutečnou strategii pro růst, jež bude obsahovat opatření ve prospěch znevýhodněných skupin, kupříkladu osob se zdravotním postižením, včetně opatření na podporu pracovních příležitostí, rozvoj služeb podporujících nezávislý život i účast ve společnosti a zohledňující rovněž situaci osob, které se staly zdravotně postiženými ve stáří, a také rozvoj infrastruktury splňující kritéria přístupnosti.

| 4.9 | EHSV vyzývá členské státy k přijetí opatření, s jejichž pomocí zajistí osobám se zdravotním postižením přístup na trh práce prostřednictvím daňových pobídek pro podniky, opatření na podporu podnikání, možnosti navázat a ukončit pracovní poměr a rovným přístupem k sociální ochraně a právům pracovníků. |
| --- | --- |

4.9

EHSV vyzývá členské státy k přijetí opatření, s jejichž pomocí zajistí osobám se zdravotním postižením přístup na trh práce prostřednictvím daňových pobídek pro podniky, opatření na podporu podnikání, možnosti navázat a ukončit pracovní poměr a rovným přístupem k sociální ochraně a právům pracovníků.

| 4.10 | EHSV očekává, že jej Evropská komise požádá o vypracování stanoviska ke svému návrhu ambiciózního Evropského aktu přístupnosti s co nejširším polem působnosti jenž bude zahrnovat požadavky na veřejné a soukromé poskytovatele služeb a výrobce, aby umožnili plnou přístupnost, a jasnou a obsáhnou definici přístupnosti zahrnující jak virtuální, tak zastavěné prostředí, umožňující interoperabilitu a kompatibilitu s pomocnými technologiemi a s návazností na evropské normy. |
| --- | --- |

4.10

EHSV očekává, že jej Evropská komise požádá o vypracování stanoviska ke svému návrhu ambiciózního Evropského aktu přístupnosti s co nejširším polem působnosti jenž bude zahrnovat požadavky na veřejné a soukromé poskytovatele služeb a výrobce, aby umožnili plnou přístupnost, a jasnou a obsáhnou definici přístupnosti zahrnující jak virtuální, tak zastavěné prostředí, umožňující interoperabilitu a kompatibilitu s pomocnými technologiemi a s návazností na evropské normy.

| 4.11 | EHSV vyzývá Radu, aby pokračovala v přípravě návrhu směrnice, kterou se bude provádět zásada rovného zacházení s jednotlivci bez ohledu na jejich pohlaví, náboženství či víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci, a tento návrh sladila s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením tím, že do něj začlení definici zdravotního postižení a diskriminace z důvodu vztahu s jinou osobou, zákaz diskriminace v přístupu k finančním a pojistným službám a řešení otázky přístupu ke vzdělávání, a jasně oddělí pojem odpovídajících opatření pro zajištění individuálního přístupu od pojmu přístupnosti, který zahrnuje povinnost očekávat postižení a povinnost skupinového pojetí. |
| --- | --- |

4.11

EHSV vyzývá Radu, aby pokračovala v přípravě návrhu směrnice, kterou se bude provádět zásada rovného zacházení s jednotlivci bez ohledu na jejich pohlaví, náboženství či víru, zdravotní postižení, věk nebo sexuální orientaci, a tento návrh sladila s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením tím, že do něj začlení definici zdravotního postižení a diskriminace z důvodu vztahu s jinou osobou, zákaz diskriminace v přístupu k finančním a pojistným službám a řešení otázky přístupu ke vzdělávání, a jasně oddělí pojem odpovídajících opatření pro zajištění individuálního přístupu od pojmu přístupnosti, který zahrnuje povinnost očekávat postižení a povinnost skupinového pojetí.

| 4.12 | EHSV zdůrazňuje, že potřeby osob se zdravotním postižením by měly být začleňovány do všech programů, strategií a politik na úrovni EU, které se zaměřují na ženy, děti a diskriminované skupiny, jako jsou etnické nebo náboženské menšiny, homosexuálové a lesbičky a starší lidé. |
| --- | --- |

4.12

EHSV zdůrazňuje, že potřeby osob se zdravotním postižením by měly být začleňovány do všech programů, strategií a politik na úrovni EU, které se zaměřují na ženy, děti a diskriminované skupiny, jako jsou etnické nebo náboženské menšiny, homosexuálové a lesbičky a starší lidé.

| 4.13 | EHSV zdůrazňuje, že začleňováním Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do vnějších vztahů Unie a do její rozvojové a humanitární pomoci je třeba zajistit plný soulad s vnitřními právními předpisy a politikami EU, rovněž prostřednictvím cílených pokynů. |
| --- | --- |

4.13

EHSV zdůrazňuje, že začleňováním Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do vnějších vztahů Unie a do její rozvojové a humanitární pomoci je třeba zajistit plný soulad s vnitřními právními předpisy a politikami EU, rovněž prostřednictvím cílených pokynů.

| 4.14 | EHSV zejména vyzývá EU, aby při diskusích v OSN, které mají dopad na práva osob se zdravotním postižením, svůj postoj koordinovala s postojem členských států kupříkladu zajištěním toho, aby postoj EU k rámcovým cílům navazujícím na rozvojové cíle tisíciletí zahrnoval práva osob se zdravotním postižením a aby tyto osoby byly zmíněny v komplexním přezkumu politiky prováděném jednou za čtyři roky. |
| --- | --- |

4.14

EHSV zejména vyzývá EU, aby při diskusích v OSN, které mají dopad na práva osob se zdravotním postižením, svůj postoj koordinovala s postojem členských států kupříkladu zajištěním toho, aby postoj EU k rámcovým cílům navazujícím na rozvojové cíle tisíciletí zahrnoval práva osob se zdravotním postižením a aby tyto osoby byly zmíněny v komplexním přezkumu politiky prováděném jednou za čtyři roky.

| 4.15 | EHSV vyzývá EU, aby svůj závazek vyplývající z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením přenesla do dalších fungujících mnohostranných fór, kupříkladu do jednání probíhajících ve Světové organizaci duševního vlastnictví o reformě a liberalizaci předpisů o autorských právech. |
| --- | --- |

4.15

EHSV vyzývá EU, aby svůj závazek vyplývající z Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením přenesla do dalších fungujících mnohostranných fór, kupříkladu do jednání probíhajících ve Světové organizaci duševního vlastnictví o reformě a liberalizaci předpisů o autorských právech.

| 4.16 | EHSV oceňuje práci již vykonanou v oblasti dvoustranného politického dialogu v nové transatlantické agendě mezi USA a EU o reformě pojetí zdravotního postižení a vzhledem k nadcházející ratifikaci USA vyzývá k úvahám o dalším posílení transatlantického politického dialogu o zdravotním postižení tak, aby dále přispíval k průběhu celosvětového reformního procesu. |
| --- | --- |

4.16

EHSV oceňuje práci již vykonanou v oblasti dvoustranného politického dialogu v nové transatlantické agendě mezi USA a EU o reformě pojetí zdravotního postižení a vzhledem k nadcházející ratifikaci USA vyzývá k úvahám o dalším posílení transatlantického politického dialogu o zdravotním postižení tak, aby dále přispíval k průběhu celosvětového reformního procesu.

| 4.17 | EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila, že v každém generálním ředitelství budou příslušné útvary pověřeny úkolem začlenit provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do přípravy politik a právních předpisů. |
| --- | --- |

4.17

EHSV vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila, že v každém generálním ředitelství budou příslušné útvary pověřeny úkolem začlenit provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením do přípravy politik a právních předpisů.

| 4.18 | EHSV vyzývá generální sekretariát Komise, aby připravil nástroj pro posouzení dopadu všech nových legislativních návrhů na práva v oblasti zdravotního postižení a aby do školení nových zaměstnanců a do přeškolování začlenil soubor informací o právech obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

4.18

EHSV vyzývá generální sekretariát Komise, aby připravil nástroj pro posouzení dopadu všech nových legislativních návrhů na práva v oblasti zdravotního postižení a aby do školení nových zaměstnanců a do přeškolování začlenil soubor informací o právech obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 4.19 | EHSV zdůrazňuje, že podle odstavce o) preambule a čl. 4 odst. 3 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením musí být osoby se zdravotním postižením zapojeny do všech politických a rozhodovacích postupů i do politik a programů týkajících se osob se zdravotním postižením a vyzývá instituce EU a vlády členských států, aby zavedly přiměřené postupy. |
| --- | --- |

4.19

EHSV zdůrazňuje, že podle odstavce o) preambule a čl. 4 odst. 3 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením musí být osoby se zdravotním postižením zapojeny do všech politických a rozhodovacích postupů i do politik a programů týkajících se osob se zdravotním postižením a vyzývá instituce EU a vlády členských států, aby zavedly přiměřené postupy.

5.   Monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením v EU

| 5.1 | EHSV konstatuje, že čl. 33 odst. 2 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením ukládá smluvním stranám povinnost určit nebo vytvořit v každém zúčastněném státě rámec, obsahující jeden nebo více nezávislých mechanismů k podpoře, ochraně a monitorování provádění této úmluvy. |
| --- | --- |

5.1

EHSV konstatuje, že čl. 33 odst. 2 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením ukládá smluvním stranám povinnost určit nebo vytvořit v každém zúčastněném státě rámec, obsahující jeden nebo více nezávislých mechanismů k podpoře, ochraně a monitorování provádění této úmluvy.

| 5.2 | EHSV vyzývá Radu, aby takový rámec rozhodnutím formálně stanovila. |
| --- | --- |

5.2

EHSV vyzývá Radu, aby takový rámec rozhodnutím formálně stanovila.

| 5.3 | EHSV poukazuje na skutečnost, že při určování nebo vytváření takového mechanismu musí smluvní strany zohlednit pařížskou zásadu o statusu a fungování národních institucí pro ochranu a podporu lidských práv. |
| --- | --- |

5.3

EHSV poukazuje na skutečnost, že při určování nebo vytváření takového mechanismu musí smluvní strany zohlednit pařížskou zásadu o statusu a fungování národních institucí pro ochranu a podporu lidských práv.

| 5.4 | EHSV zejména požaduje, aby byl tento rámec nezávislý na kontaktním místě a koordinačních mechanismech, které byly v EU určeny, a aby byl pro každého účastníka v tomto rámci definován mandát a rozpočet, jež mu umožní plnit stanovené úkoly. |
| --- | --- |

5.4

EHSV zejména požaduje, aby byl tento rámec nezávislý na kontaktním místě a koordinačních mechanismech, které byly v EU určeny, a aby byl pro každého účastníka v tomto rámci definován mandát a rozpočet, jež mu umožní plnit stanovené úkoly.

| 5.5 | EHSV zdůrazňuje, že je třeba zavést jasná pravidla pro strukturované konzultace účastníků rámce v jejich jednotlivých rolích, zejména s ohledem na přípravu právních předpisů. |
| --- | --- |

5.5

EHSV zdůrazňuje, že je třeba zavést jasná pravidla pro strukturované konzultace účastníků rámce v jejich jednotlivých rolích, zejména s ohledem na přípravu právních předpisů.

| 5.6 | EHSV uznává, že podle čl. 33 odst. 3 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením má být občanská společnost, zvláště osoby se zdravotním postižením a jejich zastupitelské organizace zapojeny do monitorovacího procesu a plně se jej účastnit, včetně kontaktního místa a koordinačního mechanismu určeného Radou k provádění této úmluvy. |
| --- | --- |

5.6

EHSV uznává, že podle čl. 33 odst. 3 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením má být občanská společnost, zvláště osoby se zdravotním postižením a jejich zastupitelské organizace zapojeny do monitorovacího procesu a plně se jej účastnit, včetně kontaktního místa a koordinačního mechanismu určeného Radou k provádění této úmluvy.

| 5.7 | EHSV je přesvědčen, že Evropské fórum zdravotně postižených jakožto zastřešující evropská organizace, jež v Evropě zastupuje 80 milionů občanů se zdravotním postižením, by mělo být zapojeno do monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na evropské úrovni a do všech politik a rozhodovacích procesů na úrovni EU týkajících se života osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

5.7

EHSV je přesvědčen, že Evropské fórum zdravotně postižených jakožto zastřešující evropská organizace, jež v Evropě zastupuje 80 milionů občanů se zdravotním postižením, by mělo být zapojeno do monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na evropské úrovni a do všech politik a rozhodovacích procesů na úrovni EU týkajících se života osob se zdravotním postižením.

| 5.8 | EHSV je pevně přesvědčen, že partnerství je nástrojem pro udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a musí být založeno na dlouhodobé perspektivě skutečného zapojení občanské společnosti, jehož součástí bude také průběžné budování kapacit všech partnerů a poskytování přiměřených prostředků na účast (13). |
| --- | --- |

5.8

EHSV je pevně přesvědčen, že partnerství je nástrojem pro udržitelný hospodářský a sociální rozvoj a musí být založeno na dlouhodobé perspektivě skutečného zapojení občanské společnosti, jehož součástí bude také průběžné budování kapacit všech partnerů a poskytování přiměřených prostředků na účast (13).

| 5.9 | EHSV vyzývá EU, aby do svého budoucího podpůrného programu Práva a občanství zahrnula finanční podporu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, jejíž součástí by mělo být také budování kapacit a dostatečné financování zastupitelských organizací osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

5.9

EHSV vyzývá EU, aby do svého budoucího podpůrného programu Práva a občanství zahrnula finanční podporu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, jejíž součástí by mělo být také budování kapacit a dostatečné financování zastupitelských organizací osob se zdravotním postižením.

| 5.10 | EHSV uznává význam vytvoření předpisového rámce na úrovni EU podle zásad obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, aby země mimo EU, zejména ty, jež jsou členy regionálních organizací, mohly považovat rámec EU za příklad hodný následování. |
| --- | --- |

5.10

EHSV uznává význam vytvoření předpisového rámce na úrovni EU podle zásad obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, aby země mimo EU, zejména ty, jež jsou členy regionálních organizací, mohly považovat rámec EU za příklad hodný následování.

| 5.11 | EHSV zdůrazňuje, že EU má počátkem roku 2013 předložit Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením první pravidelnou zprávu a očekává, že jej Evropská komise v rámci příprav této zprávy bude konzultovat spolu s širokým okruhem zainteresovaných stran včetně občanské společnosti, a zejména hnutí pro zdravotně postižené. |
| --- | --- |

5.11

EHSV zdůrazňuje, že EU má počátkem roku 2013 předložit Výboru OSN pro práva osob se zdravotním postižením první pravidelnou zprávu a očekává, že jej Evropská komise v rámci příprav této zprávy bude konzultovat spolu s širokým okruhem zainteresovaných stran včetně občanské společnosti, a zejména hnutí pro zdravotně postižené.

| 5.12 | EHSV vítá všechny činnosti navrhované Evropskou komisí a Eurostatem ke zlepšení a zintenzivnění sběru dat a podrobných statistik a ukazatelů souvisejících se zdravotním postižením, jejichž účelem je příprava účinnějších politik a lepší monitorování jejich provádění. EHSV se těší na zveřejnění údajů ze souboru ad hoc o zdravotním postižení, jenž byl zařazen do průzkumu pracovních sil 2011 a vybízí Komisi a členské státy, aby otázky týkající se zdravotního postižení systematicky zařazovaly do všech hlavních průzkumů a také připravily specifické průzkumy a ukazatele, které umožní měřit interakci mezi osobami se zdravotním postižením a překážky, s nimiž se každodenně setkávají, a rovněž dopad politických opatření přijatých k odstranění těchto překážek. |
| --- | --- |

5.12

EHSV vítá všechny činnosti navrhované Evropskou komisí a Eurostatem ke zlepšení a zintenzivnění sběru dat a podrobných statistik a ukazatelů souvisejících se zdravotním postižením, jejichž účelem je příprava účinnějších politik a lepší monitorování jejich provádění. EHSV se těší na zveřejnění údajů ze souboru ad hoc o zdravotním postižení, jenž byl zařazen do průzkumu pracovních sil 2011 a vybízí Komisi a členské státy, aby otázky týkající se zdravotního postižení systematicky zařazovaly do všech hlavních průzkumů a také připravily specifické průzkumy a ukazatele, které umožní měřit interakci mezi osobami se zdravotním postižením a překážky, s nimiž se každodenně setkávají, a rovněž dopad politických opatření přijatých k odstranění těchto překážek.

| 5.13 | EHSV vyzývá EU a členské státy, aby připravily informační kampaně o právech a povinnostech obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením a pomocí těchto kampaní oslovily orgány veřejné správy všech úrovní, soukromé společnosti, sdělovací prostředky, univerzity a výzkumná střediska, školy a sociální a zdravotní služby. |
| --- | --- |

5.13

EHSV vyzývá EU a členské státy, aby připravily informační kampaně o právech a povinnostech obsažených v Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením a pomocí těchto kampaní oslovily orgány veřejné správy všech úrovní, soukromé společnosti, sdělovací prostředky, univerzity a výzkumná střediska, školy a sociální a zdravotní služby.

| 5.14 | EHSV vyzývá členské státy, aby zajistily provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na jednotlivých úrovních rozhodování začleňováním ustanovení této úmluvy do právních předpisů, politik a administrativních rozhodnutí a přípravou akčních plánů pro zdravotní postižení podle zásad Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

5.14

EHSV vyzývá členské státy, aby zajistily provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na jednotlivých úrovních rozhodování začleňováním ustanovení této úmluvy do právních předpisů, politik a administrativních rozhodnutí a přípravou akčních plánů pro zdravotní postižení podle zásad Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 5.15 | EHSV podporuje partnerství mezi odbory, organizacemi zaměstnavatelů, organizacemi sociální ekonomiky a organizacemi osob se zdravotním postižením v zájmu podpory přístupu osob se zdravotním postižením k zaměstnání v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

5.15

EHSV podporuje partnerství mezi odbory, organizacemi zaměstnavatelů, organizacemi sociální ekonomiky a organizacemi osob se zdravotním postižením v zájmu podpory přístupu osob se zdravotním postižením k zaměstnání v souladu s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením.

6.   EHSV a Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením – interní provádění

| 6.1 | EHSV zastává názor, že by měl přijmout vhodná opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a dodržovat povinnosti stanovené touto úmluvou. To znamená zejména:






  — | podporovat zaměstnávání osob se zdravotním postižením v EHSV, a to i prostřednictvím přípravy programu stáží a podpory žádostí o místo detašovaného národního experta z řad osob se zdravotním postižením; |
| --- | --- | --- |

6.1

EHSV zastává názor, že by měl přijmout vhodná opatření k internímu provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a dodržovat povinnosti stanovené touto úmluvou. To znamená zejména:

—

podporovat zaměstnávání osob se zdravotním postižením v EHSV, a to i prostřednictvím přípravy programu stáží a podpory žádostí o místo detašovaného národního experta z řad osob se zdravotním postižením;

| — | pro kandidáty se zdravotním postižením zajistit nediskriminační postup náboru zaměstnanců; |
| --- | --- |

—

pro kandidáty se zdravotním postižením zajistit nediskriminační postup náboru zaměstnanců;

| — | poskytovat osobám se zdravotním postižením přístup ke službám zprostředkování pracovních příležitostí a k odborné přípravě a dalšímu vzdělávání; |
| --- | --- |

—

poskytovat osobám se zdravotním postižením přístup ke službám zprostředkování pracovních příležitostí a k odborné přípravě a dalšímu vzdělávání;

| — | zlepšit přístupnost budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů; |
| --- | --- |

—

zlepšit přístupnost budov, internetových stránek, nástrojů IKT a dokumentů;

| — | poskytovat vhodné podmínky včetně osobní asistence pro zaměstnance, členy a experty; |
| --- | --- |

—

poskytovat vhodné podmínky včetně osobní asistence pro zaměstnance, členy a experty;

| — | pořádat školení pro zaměstnance s cílem zvýšit informovanost o zdravotním postižení a Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením včetně vypracování příručky a videoklipu o začleňování provádění této úmluvy; |
| --- | --- |

—

pořádat školení pro zaměstnance s cílem zvýšit informovanost o zdravotním postižení a Úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením včetně vypracování příručky a videoklipu o začleňování provádění této úmluvy;

| — | zapojit se do interinstitucionální pracovní skupiny o provádění této úmluvy; |
| --- | --- |

—

zapojit se do interinstitucionální pracovní skupiny o provádění této úmluvy;

| — | začleňovat zdravotní postižení do svých činností. |
| --- | --- |

—

začleňovat zdravotní postižení do svých činností.

| 6.2 | EHSV zdůrazňuje, že práva osob se zdravotním postižením by měla být průřezovým tématem, jež by mělo být zmíněno ve všech stanoviskách Výboru, která se týkají osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

6.2

EHSV zdůrazňuje, že práva osob se zdravotním postižením by měla být průřezovým tématem, jež by mělo být zmíněno ve všech stanoviskách Výboru, která se týkají osob se zdravotním postižením.

| 6.3 | EHSV zdůrazňuje, že práva zakotvená v úmluvě musí být začleňována do činnosti všech sekcí výboru, neboť se vztahují na všechny oblasti sociální, kulturní a hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

6.3

EHSV zdůrazňuje, že práva zakotvená v úmluvě musí být začleňována do činnosti všech sekcí výboru, neboť se vztahují na všechny oblasti sociální, kulturní a hospodářské činnosti.

| 6.4 | EHSV v této souvislosti zdůrazňuje potřebu vytvořit řídící výbor pro provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, který vyzve jednotlivé instituce EU, aby podaly zprávu o své činnosti a zjistí názory občanské společnosti, a zejména Evropského fóra zdravotně postižených jakožto zastupitelské organizace osob se zdravotním postižením, čímž přispěje k přípravě a prezentaci zprávy EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením. Díky zapojení těchto jednotlivých sekcí bude řídící výbor poskytovat nezávislý náhled na pokrok dosažený v provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

6.4

EHSV v této souvislosti zdůrazňuje potřebu vytvořit řídící výbor pro provádění a monitorování Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, který vyzve jednotlivé instituce EU, aby podaly zprávu o své činnosti a zjistí názory občanské společnosti, a zejména Evropského fóra zdravotně postižených jakožto zastupitelské organizace osob se zdravotním postižením, čímž přispěje k přípravě a prezentaci zprávy EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením. Díky zapojení těchto jednotlivých sekcí bude řídící výbor poskytovat nezávislý náhled na pokrok dosažený v provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením.

| 6.5 | EHSV připomíná úlohu, kterou zastává při upevňování demokratické legitimity EU zdůrazňováním participativní demokracie, a také úlohu organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

6.5

EHSV připomíná úlohu, kterou zastává při upevňování demokratické legitimity EU zdůrazňováním participativní demokracie, a také úlohu organizací občanské společnosti.

| 6.6 | EHSV vyzývá k vytvoření orgánu, jenž by podněcoval a koordinoval dialog mezi institucemi a orgány EU a občanskou společností o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na úrovni EU. |
| --- | --- |

6.6

EHSV vyzývá k vytvoření orgánu, jenž by podněcoval a koordinoval dialog mezi institucemi a orgány EU a občanskou společností o provádění Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením na úrovni EU.

| 6.7 | EHSV doporučuje, že v roce 2013 by měl vypracováním stanoviska přispět ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením. |
| --- | --- |

6.7

EHSV doporučuje, že v roce 2013 by měl vypracováním stanoviska přispět ke zprávě EU pro Výbor OSN pro práva osob se zdravotním postižením.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM (2011) 665 final.

1

(2)  http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm

2

(3)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 81–86, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011AE1382:CS:NOT

3

(4)  Úř. věst. C 181, 21.6.2012, s. 2-6, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52012AE0826:CS:NOT

4

(5)  2010/48/ES.

5

(6)  16243/10 ze dne 29. listopadu 2010.

6

(7)  SEC(2011) 567 final.

7

(8)  Konference o stavu zdravotního postižení v Unii byla svolána předsedou Evropské komise panem Barrosem na 6. prosince 2011 a spolupracovali na ní předseda Evropské rady pan Van Rompuy, předseda Evropského parlamentu pan Buzek a předseda Evropského fóra zdravotně postižených pan Vardakastanis.

8

Konference o stavu zdravotního postižení v Unii

(9)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 81–86, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011AE1382:CS:NOT

9

(10)  Co se týče Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, podmínky ex ante přístupnost a nezávislý život již byly součástí návrhu Evropské komise.

10

Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením

přístupnost

nezávislý život

(11)  COM (2011) 665. final.

11

(12)  http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm

12

(13)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011 s. 1-9, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52010AE0967:CS:NOT

13

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/36 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/36

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Evropský rok duševního zdraví – lepší práce, vyšší kvalita života (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/06

Zpravodaj: pan SCHLÜTER

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Evropský rok duševního zdraví – lepší práce, vyšší kvalita života.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 74 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Duševní zdraví je zásadní součástí kvality života a dobrého zdraví všech občanů EU. WHO popisuje duševní zdraví jako: „stav duševní pohody, v němž jedinec uskutečňuje své schopnosti, dokáže se v životě vyrovnat s běžnými stresy, dovede pracovat produktivně a užitečně a je schopen se podílet na životě své komunity“ (1). To lze v ekonomických údajích, jako je HDP, vyjádřit jen částečně. Nynější krize uvrhla mnoho milionů lidí do existenčních problémů, duševní krize a nezaměstnanosti a měla vliv na riziko sebevražd. Zaručení psychické stability má proto pro životní štěstí velmi vysokého počtu lidí podstatnější význam než abstraktní finanční otázky. Na individuální úrovni je duševní zdraví předpokladem toho, aby mohl jednotlivec rozvinout svůj intelektuální a emoční potenciál. Na úrovni společnosti je duševní zdraví zdrojem sociální soudržnosti a vyššího sociálního blaha, a také ekonomické prosperity. |
| --- | --- |

1.1

Duševní zdraví je zásadní součástí kvality života a dobrého zdraví všech občanů EU. WHO popisuje duševní zdraví jako: „stav duševní pohody, v němž jedinec uskutečňuje své schopnosti, dokáže se v životě vyrovnat s běžnými stresy, dovede pracovat produktivně a užitečně a je schopen se podílet na životě své komunity“ (1). To lze v ekonomických údajích, jako je HDP, vyjádřit jen částečně. Nynější krize uvrhla mnoho milionů lidí do existenčních problémů, duševní krize a nezaměstnanosti a měla vliv na riziko sebevražd. Zaručení psychické stability má proto pro životní štěstí velmi vysokého počtu lidí podstatnější význam než abstraktní finanční otázky. Na individuální úrovni je duševní zdraví předpokladem toho, aby mohl jednotlivec rozvinout svůj intelektuální a emoční potenciál. Na úrovni společnosti je duševní zdraví zdrojem sociální soudržnosti a vyššího sociálního blaha, a také ekonomické prosperity.

| 1.2 | Cílem iniciativy je posílit duševní zdraví a informovat veřejnost v širším smyslu. Kromě chronických a akutních duševních onemocnění či postižení se evidují i omezující poruchy, které nepatří mezi nemoci a pravděpodobně má i tělesné příčiny či dopady. Tematika duševního zdraví sestává z mnoha různých aspektů, jež jsou dány lékařskými a společenskými podmínkami, ale i životní situací, jako je např. svět práce, mládí, stáří a chudoba. |
| --- | --- |

1.2

Cílem iniciativy je posílit duševní zdraví a informovat veřejnost v širším smyslu. Kromě chronických a akutních duševních onemocnění či postižení se evidují i omezující poruchy, které nepatří mezi nemoci a pravděpodobně má i tělesné příčiny či dopady. Tematika duševního zdraví sestává z mnoha různých aspektů, jež jsou dány lékařskými a společenskými podmínkami, ale i životní situací, jako je např. svět práce, mládí, stáří a chudoba.

| 1.3 | Duševní omezení mohou mít různé příčiny a následky, např. traumata, zatěžující zážitky z dětství, konzumaci drog, přetížení, nezaměstnanost, bezdomovectví, vyloučení, a to i ve spojení s genetickými dispozicemi. Způsoby řešení a příslušné oblasti politiky jsou proto rozmanité. Tyto příčiny jsou často ovlivnitelné, a proto by měly být odpovídajícím způsobem zohledněny v politice a v ekonomice podporující začlenění. Klíčovou funkci zde může mít sociální ekonomika, občanská společnost i nové přístupy sociálního podnikání. Prevence, včasná diagnostika a léčba duševních onemocnění musí mít několik rozměrů: psychoterapeutický, lékařský a sociální a ekonomický. Duševní omezení a onemocnění musejí být více zohledněna ve všeobecném vzdělávání zdravotnických pracovníků, vychovatelů, učitelů a vedoucích pracovníků. Veřejně podporovaná podniková propagace zdraví spolu s moderní kulturou podnikání může být pro osoby s omezením přínosem a může omezit vznik pracovních problémů. |
| --- | --- |

1.3

Duševní omezení mohou mít různé příčiny a následky, např. traumata, zatěžující zážitky z dětství, konzumaci drog, přetížení, nezaměstnanost, bezdomovectví, vyloučení, a to i ve spojení s genetickými dispozicemi. Způsoby řešení a příslušné oblasti politiky jsou proto rozmanité. Tyto příčiny jsou často ovlivnitelné, a proto by měly být odpovídajícím způsobem zohledněny v politice a v ekonomice podporující začlenění. Klíčovou funkci zde může mít sociální ekonomika, občanská společnost i nové přístupy sociálního podnikání. Prevence, včasná diagnostika a léčba duševních onemocnění musí mít několik rozměrů: psychoterapeutický, lékařský a sociální a ekonomický. Duševní omezení a onemocnění musejí být více zohledněna ve všeobecném vzdělávání zdravotnických pracovníků, vychovatelů, učitelů a vedoucích pracovníků. Veřejně podporovaná podniková propagace zdraví spolu s moderní kulturou podnikání může být pro osoby s omezením přínosem a může omezit vznik pracovních problémů.

| 1.4 | Zásadní funkci má posílení občanských, dobrovolnických, rodinných a profesních sítí a účast dotčených osob a jejich organizací. Prevence a zvyšování povědomí jsou úkolem pro celou společnost. Prostřednictvím ambulantní péče v blízkosti místa bydliště a asistovaného bydlení se lze často vyhnout omezování osobní svobody a hospitalizaci. V tomto směru jsou mimořádně důležitá evropská doporučení a osvědčené postupy, které se týkají mj. přiměřeného omezení stacionární psychiatrické péče a spotřeby léků s cílem přispět k rozvíjení pomoci ve formě sociálních zařízení a dalších alternativních forem podpory. Takto získané prostředky na vědu a výzkum by též bylo možné více využívat k zachování duševního zdraví. K restrukturalizaci a vytyčení nových priorit může dojít i ve finančně slabších členských státech. |
| --- | --- |

1.4

Zásadní funkci má posílení občanských, dobrovolnických, rodinných a profesních sítí a účast dotčených osob a jejich organizací. Prevence a zvyšování povědomí jsou úkolem pro celou společnost. Prostřednictvím ambulantní péče v blízkosti místa bydliště a asistovaného bydlení se lze často vyhnout omezování osobní svobody a hospitalizaci. V tomto směru jsou mimořádně důležitá evropská doporučení a osvědčené postupy, které se týkají mj. přiměřeného omezení stacionární psychiatrické péče a spotřeby léků s cílem přispět k rozvíjení pomoci ve formě sociálních zařízení a dalších alternativních forem podpory. Takto získané prostředky na vědu a výzkum by též bylo možné více využívat k zachování duševního zdraví. K restrukturalizaci a vytyčení nových priorit může dojít i ve finančně slabších členských státech.

| 1.5 | V celé EU by mělo být podpořeno větší informování široké veřejnosti o této problematice, např. i ve školkách a na školách, v podnicích, u lékařů a v léčebných zařízeních. Kampaně proti stigmatizaci a nediskriminizující vyjadřování sdělovacích prostředků mohou odstranit diskriminaci lidí s duševním onemocněním. Zdravotní stav má i značné hospodářské dopady. Oproti vážnějším osobním důsledkům jsou však spíše podružné (2). Mělo by se spíše zkoumat to, které sociální, politické a hospodářské zájmy a struktury tento problém zhoršují a jak lze aktivně podporovat začlenění účinným rozvíjením personalizovaných pečovatelských struktur a podporováním rodin jakožto prvních míst k učení v životě člověka. Je třeba více zohlednit a podporovat značný pokrok v lékařství, profesionální a dobrovolnické péči a v obchodních modelech v oblasti zdravotní prevence. |
| --- | --- |

1.5

V celé EU by mělo být podpořeno větší informování široké veřejnosti o této problematice, např. i ve školkách a na školách, v podnicích, u lékařů a v léčebných zařízeních. Kampaně proti stigmatizaci a nediskriminizující vyjadřování sdělovacích prostředků mohou odstranit diskriminaci lidí s duševním onemocněním. Zdravotní stav má i značné hospodářské dopady. Oproti vážnějším osobním důsledkům jsou však spíše podružné (2). Mělo by se spíše zkoumat to, které sociální, politické a hospodářské zájmy a struktury tento problém zhoršují a jak lze aktivně podporovat začlenění účinným rozvíjením personalizovaných pečovatelských struktur a podporováním rodin jakožto prvních míst k učení v životě člověka. Je třeba více zohlednit a podporovat značný pokrok v lékařství, profesionální a dobrovolnické péči a v obchodních modelech v oblasti zdravotní prevence.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Nejrozšířenějšími poruchami v Evropě jsou úzkostné stavy, deprese a závislosti. Podle studií z roku 2010 trpí duševním onemocněním 38 % Evropanů (3). Již v roce 2005 to bylo 27 % (4). Každý rok spáchá sebevraždu 58 000 lidí. Do roku 2020 se deprese stanou druhou nejčastější nemocí v rozvinutém světě (5). Nepřítomnost v zaměstnání z důvodu duševního onemocnění se například mezi pojištěnci jedné velké zdravotní pojišťovny v Německu (6) mezi lety 2006 a 2009 zvýšila o 38 % u pracujících a o 44 % u nezaměstnaných. Počet léků na léčbu nervového systému, které byly v tomto období předepsány, vzrostl o 33 %. Patří k nim například antidepresiva (7). Také ve Velké Británii zaznamenalo 44 % zaměstnavatelů nárůst problémů spojených s duševním zdravím a 40 % zaměstnavatelů zvýšení počtu dní absence zapříčiněné stresem (8). |
| --- | --- |

2.1

Nejrozšířenějšími poruchami v Evropě jsou úzkostné stavy, deprese a závislosti. Podle studií z roku 2010 trpí duševním onemocněním 38 % Evropanů (3). Již v roce 2005 to bylo 27 % (4). Každý rok spáchá sebevraždu 58 000 lidí. Do roku 2020 se deprese stanou druhou nejčastější nemocí v rozvinutém světě (5). Nepřítomnost v zaměstnání z důvodu duševního onemocnění se například mezi pojištěnci jedné velké zdravotní pojišťovny v Německu (6) mezi lety 2006 a 2009 zvýšila o 38 % u pracujících a o 44 % u nezaměstnaných. Počet léků na léčbu nervového systému, které byly v tomto období předepsány, vzrostl o 33 %. Patří k nim například antidepresiva (7). Také ve Velké Británii zaznamenalo 44 % zaměstnavatelů nárůst problémů spojených s duševním zdravím a 40 % zaměstnavatelů zvýšení počtu dní absence zapříčiněné stresem (8).

| 2.2 | Duševní zdraví a pohoda dosud nebyly středem pozornosti evropského roku. Předsudky týkající se duševních omezení a psychosociálních postižení a stigmatizace, např. ve společnosti či při práci, jsou však stále ještě na denním pořádku. Také strategie Evropa 2020 požaduje v zájmu udržitelného růstu podporujícího začlenění větší sociální začlenění této skupiny a vhodně nastavené programy EU v oblasti zdraví. Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením, již EU přijala jakožto první mezinárodní nástroj v oblasti lidských práv, kromě toho definuje i řadu jednoznačných práv osob s psychosociálními postiženími. Práva stanovená v této úmluvě musejí být dodržována a prováděna ve všech příslušných politikách a činnostech EU. Pokud bude duševnímu zdraví a pohodě věnován evropský rok, získají tyto požadavky náležitou pozornost. |
| --- | --- |

2.2

Duševní zdraví a pohoda dosud nebyly středem pozornosti evropského roku. Předsudky týkající se duševních omezení a psychosociálních postižení a stigmatizace, např. ve společnosti či při práci, jsou však stále ještě na denním pořádku. Také strategie Evropa 2020 požaduje v zájmu udržitelného růstu podporujícího začlenění větší sociální začlenění této skupiny a vhodně nastavené programy EU v oblasti zdraví. Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením, již EU přijala jakožto první mezinárodní nástroj v oblasti lidských práv, kromě toho definuje i řadu jednoznačných práv osob s psychosociálními postiženími. Práva stanovená v této úmluvě musejí být dodržována a prováděna ve všech příslušných politikách a činnostech EU. Pokud bude duševnímu zdraví a pohodě věnován evropský rok, získají tyto požadavky náležitou pozornost.

| 2.3 | Duševní zdraví je od poloviny 90. let minulého století předmětem několika zvláštních projektů na poli evropské zdravotní politiky a je v ní označováno za hlavní hodnotu (9). V roce 2005 Komise zahájila konzultaci na základě zelené knihy o duševním zdraví (10). |
| --- | --- |

2.3

Duševní zdraví je od poloviny 90. let minulého století předmětem několika zvláštních projektů na poli evropské zdravotní politiky a je v ní označováno za hlavní hodnotu (9). V roce 2005 Komise zahájila konzultaci na základě zelené knihy o duševním zdraví (10).

| 2.4 | EHSV stvrzuje své stanovisko
   (11) k zelené knize a vyzdvihuje společenský a individuální význam duševního zdraví jako základní součásti pojmu zdraví. Pro Evropskou unii, která se považuje za společnost založenou na hodnotách, je duševní zdraví významným zdrojem sociální soudržnosti a účasti všech. To požaduje i Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením, která chce na základě své souvislosti s lidskými právy dosáhnout účasti a celostního pohledu na člověka. |
| --- | --- |

2.4

EHSV stvrzuje své stanovisko
   (11) k zelené knize a vyzdvihuje společenský a individuální význam duševního zdraví jako základní součásti pojmu zdraví. Pro Evropskou unii, která se považuje za společnost založenou na hodnotách, je duševní zdraví významným zdrojem sociální soudržnosti a účasti všech. To požaduje i Úmluva OSN o právech osob se zdravotním postižením, která chce na základě své souvislosti s lidskými právy dosáhnout účasti a celostního pohledu na člověka.

| 2.5 | Komise se touto tematikou zabývá i v souvislosti s hospodářstvím, politikou zaměstnanosti a politikou veřejného zdraví. Zaručení vysoké úrovně ochrany zdraví při tom patří k horizontálním úkolům EU: článek 168 SFEU. S pomocí Evropského roku duševního zdraví by EU navíc splnila svůj úkol vytyčený v článku 6 SFEU: provádět na evropské úrovni „činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje činnosti členských států“ – „ochrana a zlepšování lidského zdraví“. |
| --- | --- |

2.5

Komise se touto tematikou zabývá i v souvislosti s hospodářstvím, politikou zaměstnanosti a politikou veřejného zdraví. Zaručení vysoké úrovně ochrany zdraví při tom patří k horizontálním úkolům EU: článek 168 SFEU. S pomocí Evropského roku duševního zdraví by EU navíc splnila svůj úkol vytyčený v článku 6 SFEU: provádět na evropské úrovni „činnosti, jimiž podporuje, koordinuje nebo doplňuje činnosti členských států“ – „ochrana a zlepšování lidského zdraví“.

| 2.6 | Strategie EU v oblasti duševního zdraví podpořila mj. Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu uzavřený v roce 2008 (12). Také závěry Rady z června 2011 vycházejí z tohoto evropského paktu (13). |
| --- | --- |

2.6

Strategie EU v oblasti duševního zdraví podpořila mj. Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu uzavřený v roce 2008 (12). Také závěry Rady z června 2011 vycházejí z tohoto evropského paktu (13).

| 2.7 | Tematické konference uspořádané v rámci strategie EU nebyly dostatečně vhodné k tomu, aby zburcovaly širokou veřejnost a učinily z těchto témat součást každodenního života občanů EU. Příslušný evropský rok by to mohl zvládnout. Pak by se tímto tématem zabývaly veřejné orgány na všech úrovních, stejně jako subjekty občanské společnosti ve své několikanásobné funkci odborníků, multiplikátorů a sociálních podniků. Evropský rok duševního zdraví musí být nastaven tak, aby byl v souladu zejména s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením. Lidé s duševním onemocněním nebo postižením musí být uznáváni jako rovnoprávné subjekty práva a musí mít možnost požívat plné právní způsobilosti a svobody jednání ve všech oblastech života (viz článek 12 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením). |
| --- | --- |

2.7

Tematické konference uspořádané v rámci strategie EU nebyly dostatečně vhodné k tomu, aby zburcovaly širokou veřejnost a učinily z těchto témat součást každodenního života občanů EU. Příslušný evropský rok by to mohl zvládnout. Pak by se tímto tématem zabývaly veřejné orgány na všech úrovních, stejně jako subjekty občanské společnosti ve své několikanásobné funkci odborníků, multiplikátorů a sociálních podniků. Evropský rok duševního zdraví musí být nastaven tak, aby byl v souladu zejména s Úmluvou OSN o právech osob se zdravotním postižením. Lidé s duševním onemocněním nebo postižením musí být uznáváni jako rovnoprávné subjekty práva a musí mít možnost požívat plné právní způsobilosti a svobody jednání ve všech oblastech života (viz článek 12 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením).

| 2.8 | Mnoho osob s duševním omezením často nedostává péči, rehabilitaci a pomoc se sociálním začleňováním, jež jsou z odborného i etického hlediska nezbytné, přestože lékařství a sociální služby učinily v tomto směru velký pokrok. Duševní zdraví často není prioritou zdravotnictví. Namísto budování struktur pomoci dochází často především ve finančně obtížných rozpočtových podmínkách a krizových dobách k rušení popř. zdražování nezbytných služeb a možností léčby. V dobách krize by právě naopak byly zapotřebí investice do účasti a vzdělávání a do sociální ekonomiky. Především v krizi se stát nesmí ze sociální sféry stahovat.
  Čekací listiny a velké vzdálenosti jsou kontraproduktivní především u akutních problémů. Ústavní péče a omezování osobní svobody by měly být omezeny na nezbytné minimum ve prospěch ambulantních služeb, míst setkávání, poraden a možností léčby v blízkosti místa bydliště. Samostatnost dotčených osob musí být zvyšována prostřednictvím zákonných nároků na dávky a prostřednictvím koncepcí, které nenahrazují vlastní rozhodnutí, nýbrž jsou podporou v procesu rozhodování, a to i v souvislosti s potřebnou pomocí a s léčbou, aby nakonec nemuselo dojít k omezení způsobilosti k právním úkonům. Zařazení do kategorií onemocnění, jednostranné začlenění do mechanismů psychiatrie, podávání psychofarmak a uplatňování nátlaku je třeba systematicky podrobovat kritickému přezkoumání a uplatňování kritérií právního státu a lidských práv. Ve všech typech zařízení a forem bydlení musí být součástí koncepce účast ve společnosti, smysluplné zaměstnání a denní program. Na vliv psychofarmak na schopnost účasti a na úmrtnost je třeba nahlížet citlivěji. Dostupnost pomoci nesmí být omezována roztříštěností struktur pomoci a byrokratickými a časově náročnými postupy podávání žádostí. Krizové zákroky a prevence sebevražd vyžadují snadno dostupné a kvalitní odborné služby. Celostátní linky tísňového volání a další vhodné odborné možnosti zásahu je třeba zavést po celé Evropě. |
| --- | --- |

2.8

Mnoho osob s duševním omezením často nedostává péči, rehabilitaci a pomoc se sociálním začleňováním, jež jsou z odborného i etického hlediska nezbytné, přestože lékařství a sociální služby učinily v tomto směru velký pokrok. Duševní zdraví často není prioritou zdravotnictví. Namísto budování struktur pomoci dochází často především ve finančně obtížných rozpočtových podmínkách a krizových dobách k rušení popř. zdražování nezbytných služeb a možností léčby. V dobách krize by právě naopak byly zapotřebí investice do účasti a vzdělávání a do sociální ekonomiky. Především v krizi se stát nesmí ze sociální sféry stahovat.

Čekací listiny a velké vzdálenosti jsou kontraproduktivní především u akutních problémů. Ústavní péče a omezování osobní svobody by měly být omezeny na nezbytné minimum ve prospěch ambulantních služeb, míst setkávání, poraden a možností léčby v blízkosti místa bydliště. Samostatnost dotčených osob musí být zvyšována prostřednictvím zákonných nároků na dávky a prostřednictvím koncepcí, které nenahrazují vlastní rozhodnutí, nýbrž jsou podporou v procesu rozhodování, a to i v souvislosti s potřebnou pomocí a s léčbou, aby nakonec nemuselo dojít k omezení způsobilosti k právním úkonům. Zařazení do kategorií onemocnění, jednostranné začlenění do mechanismů psychiatrie, podávání psychofarmak a uplatňování nátlaku je třeba systematicky podrobovat kritickému přezkoumání a uplatňování kritérií právního státu a lidských práv. Ve všech typech zařízení a forem bydlení musí být součástí koncepce účast ve společnosti, smysluplné zaměstnání a denní program. Na vliv psychofarmak na schopnost účasti a na úmrtnost je třeba nahlížet citlivěji. Dostupnost pomoci nesmí být omezována roztříštěností struktur pomoci a byrokratickými a časově náročnými postupy podávání žádostí. Krizové zákroky a prevence sebevražd vyžadují snadno dostupné a kvalitní odborné služby. Celostátní linky tísňového volání a další vhodné odborné možnosti zásahu je třeba zavést po celé Evropě.

| 2.9 | Zároveň je třeba mít neustále na zřeteli vzájemnou intenzifikaci sociálních a ekonomických životních podmínek, nezaměstnanosti a dopadu na zdraví. Kromě toho existují lidé, kteří ke kvalitnímu životu s duševním onemocněním potřebují prostředky a podporu. To znamená, že by při určování tematiky evropského roku měla být zohledněna podpora příležitostí k zapojení a posílení právního postavení chronicky duševně nemocných a lidí s duševním postižením. |
| --- | --- |

2.9

Zároveň je třeba mít neustále na zřeteli vzájemnou intenzifikaci sociálních a ekonomických životních podmínek, nezaměstnanosti a dopadu na zdraví. Kromě toho existují lidé, kteří ke kvalitnímu životu s duševním onemocněním potřebují prostředky a podporu. To znamená, že by při určování tematiky evropského roku měla být zohledněna podpora příležitostí k zapojení a posílení právního postavení chronicky duševně nemocných a lidí s duševním postižením.

| 2.10 | Pomoc pro osoby s duševním omezením by měla zohledňovat potřeby a povahové rysy související s názorem na svět, s náboženstvím, s péčí o duši a s duchovnem. |
| --- | --- |

2.10

Pomoc pro osoby s duševním omezením by měla zohledňovat potřeby a povahové rysy související s názorem na svět, s náboženstvím, s péčí o duši a s duchovnem.

| 2.11 | Pro zachování duševního zdraví mají nemalý význam sociální faktory. Klíčovou úlohu při tom hraje důstojná práce jakožto úkol propůjčující smysl a identitu. Každodenní životní a pracovní okolnosti však již zčásti nejsou určovány spolehlivými kulturními tradicemi a obecními a demokratickými rozhodnutími, ale centralizovanými ekonomickými rozhodnutími a strukturami. Hospodářská a strukturální politika by proto měla zohledňovat i duševní zdraví lidí a cíle vytváření kvalitních a inklusivních obytných čtvrtí a pracovních podmínek. |
| --- | --- |

2.11

Pro zachování duševního zdraví mají nemalý význam sociální faktory. Klíčovou úlohu při tom hraje důstojná práce jakožto úkol propůjčující smysl a identitu. Každodenní životní a pracovní okolnosti však již zčásti nejsou určovány spolehlivými kulturními tradicemi a obecními a demokratickými rozhodnutími, ale centralizovanými ekonomickými rozhodnutími a strukturami. Hospodářská a strukturální politika by proto měla zohledňovat i duševní zdraví lidí a cíle vytváření kvalitních a inklusivních obytných čtvrtí a pracovních podmínek.

| 2.12 | Moderní člověk je však ve společnosti, charakterizované možností volby, sdělovacími prostředky a spotřebou, konfrontován s novými příležitostmi, ale i s novými faktory stresu. Vzdělávací systémy přitom např. často nejsou schopny čelit naléhavé potřebě kvalitního etického, kognitivního a sociálního vzdělávání. To by však mohlo podpořit nezbytnou samostatnost a duševní rovnováhu. Zpřetrhávání sociálních vazeb je stále častější a vede ke ztrátě vnějších zdrojů, jakými jsou přátelé, rodina, kolegové. Častější změna zaměstnání a tím i místa bydliště, nezaměstnanost a ubývající závaznost v mezilidských vztazích totiž nijak nepřispívají k budování sociálních sítí v bezprostředním okolí bydliště. O to důležitější je povinné zapojení dotčených osob a jejich organizací do budování struktur pomoci a sítí. |
| --- | --- |

2.12

Moderní člověk je však ve společnosti, charakterizované možností volby, sdělovacími prostředky a spotřebou, konfrontován s novými příležitostmi, ale i s novými faktory stresu. Vzdělávací systémy přitom např. často nejsou schopny čelit naléhavé potřebě kvalitního etického, kognitivního a sociálního vzdělávání. To by však mohlo podpořit nezbytnou samostatnost a duševní rovnováhu. Zpřetrhávání sociálních vazeb je stále častější a vede ke ztrátě vnějších zdrojů, jakými jsou přátelé, rodina, kolegové. Častější změna zaměstnání a tím i místa bydliště, nezaměstnanost a ubývající závaznost v mezilidských vztazích totiž nijak nepřispívají k budování sociálních sítí v bezprostředním okolí bydliště. O to důležitější je povinné zapojení dotčených osob a jejich organizací do budování struktur pomoci a sítí.

| 2.13 | Je-li narušena rovnováha vlastní odpovědnosti a sociální jistoty, zvyšuje se riziko duševních onemocnění. To se týká např. tzv. pobídek k hledání práce, které nemohly ukázat svůj účinek kvůli nedostatku pracovních míst nebo strukturálně zapříčiněné absenci příležitostí pro nové podnikatele. Bezdomovectví a duševní omezení jsou často úzce provázány, takže pomoc je třeba poskytovat v obou případech. Rodiče v nejistých zaměstnaneckých poměrech a jejich děti jsou vystaveni několikanásobnému tlaku způsobenému nejistotou, chudobou, výchovnými požadavky, časovou tísní a stresem v rodině. Pomoc proto musí být rozmanitá a musí zahrnovat i nabídky jako např. veřejně podporovanou pomoc s výchovou či rodinnou rekreaci. Vysoké státní dluhy, hospodářské problémy, pokles sociální jistoty a vysoká nezaměstnanost viditelně zvyšují riziko depresí, úzkostných stavů a závislostí. Míra sebevražd tak v jedenácti členských státech EU v první polovině roku 2011 vzrostla o více než 10 %. Tomu by znatelně odpomohly vhodné investice do sociálního zabezpečení a sociálních služeb (14). |
| --- | --- |

2.13

Je-li narušena rovnováha vlastní odpovědnosti a sociální jistoty, zvyšuje se riziko duševních onemocnění. To se týká např. tzv. pobídek k hledání práce, které nemohly ukázat svůj účinek kvůli nedostatku pracovních míst nebo strukturálně zapříčiněné absenci příležitostí pro nové podnikatele. Bezdomovectví a duševní omezení jsou často úzce provázány, takže pomoc je třeba poskytovat v obou případech. Rodiče v nejistých zaměstnaneckých poměrech a jejich děti jsou vystaveni několikanásobnému tlaku způsobenému nejistotou, chudobou, výchovnými požadavky, časovou tísní a stresem v rodině. Pomoc proto musí být rozmanitá a musí zahrnovat i nabídky jako např. veřejně podporovanou pomoc s výchovou či rodinnou rekreaci. Vysoké státní dluhy, hospodářské problémy, pokles sociální jistoty a vysoká nezaměstnanost viditelně zvyšují riziko depresí, úzkostných stavů a závislostí. Míra sebevražd tak v jedenácti členských státech EU v první polovině roku 2011 vzrostla o více než 10 %. Tomu by znatelně odpomohly vhodné investice do sociálního zabezpečení a sociálních služeb (14).

3.   Duševní zdraví v konkrétních oblastech života

3.1   Práce

| 3.1.1 | Diskontinuita zaměstnaneckých poměrů, časté restrukturalizace, všeobecná dosažitelnost, velký časový tlak, přetížení a rostoucí požadavky na flexibilitu a mobilitu zanechávají často na duševním zdraví stopy (15). Statistiky zdravotně postižených v Nizozemsku ukazují, že problémy spojené s duševním zdravím byly v roce 2010 hlavní příčinou dlouhodobé pracovní neschopnosti (zhruba 55 dní). HSE (16) ve Velké Británii odhaduje, že přibližně 9,8 milionů pracovních dní přišlo nazmar kvůli stresu způsobenému prací (v letech 2009 až 2010), a v průměru byl každý člověk trpící stresem z práce 22,6 dní na nemocenské. V letech 2010 až 2011 dosáhl počet zmařených pracovních dní 10,8 milionů (17). Pokud rodina, péče o rodinné příslušníky a doba kulturního, sportovního a duševního vyžití není slučitelná s prací, vznikají další rizika. Některé státy zavedly dobu vyhrazenou péči o rodinné příslušníky a nárok na mimořádné uvolnění z práce. Podniky se musejí často zabývat i problémy, které s provozem podniku nesouvisejí. Měly by být více veřejně podporovány ukázkové obchodní modely v oblasti zdravotní prevence, začleňování, vhodných řešení částečných pracovních úvazků, asistence na pracovišti a školení managementu a zaměstnanců. Inovační kultury podnikání mohou zvýšit i kvalitu práce a výrobků. Aktivní řízení rizika stresu, spočívající ve zjištění, odstranění nebo omezení faktorů stresu, by mělo být součástí důsledné strategie prevence v souladu s ustanoveními Smlouvy, rámcové směrnice 89/391/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci a rámcové dohody o pracovním stresu uzavřené roku 2004 evropskými sociálními partnery.
  Nejistota v souvislosti s prací a existencí a nesmírné strukturální tlaky na trhu práce představují další nebezpečí. Musí být určeny jasné hranice v souvislosti s předháněním se ve výkonnosti a dumpingem ohledně pracovních podmínek. Těm, kdo na trhu práce neuspěli, se často připisuje osobní vina i v případě, že ji nemají. Proti požadavku zaměstnavatelů po nezbytné a nárokovatelné flexibilitě zaměstnanců oprávněně stojí požadavek zaměstnanců po flexibilitě ve prospěch rodiny, péče a osobních problémů (péče zaměstnavatele o zaměstnance a zaměření na jednotlivce). U lidí trpících duševním onemocněním panuje vyšší riziko, že ztratí práci nebo že kvůli své nemoci nebudou moci pracovat. Zde hrají rozhodující roli i společenské předsudky. Klesá tak počet pracovních sil, celkové zdroje a tvorba přidané hodnoty. |
| --- | --- |

3.1.1

Diskontinuita zaměstnaneckých poměrů, časté restrukturalizace, všeobecná dosažitelnost, velký časový tlak, přetížení a rostoucí požadavky na flexibilitu a mobilitu zanechávají často na duševním zdraví stopy (15). Statistiky zdravotně postižených v Nizozemsku ukazují, že problémy spojené s duševním zdravím byly v roce 2010 hlavní příčinou dlouhodobé pracovní neschopnosti (zhruba 55 dní). HSE (16) ve Velké Británii odhaduje, že přibližně 9,8 milionů pracovních dní přišlo nazmar kvůli stresu způsobenému prací (v letech 2009 až 2010), a v průměru byl každý člověk trpící stresem z práce 22,6 dní na nemocenské. V letech 2010 až 2011 dosáhl počet zmařených pracovních dní 10,8 milionů (17). Pokud rodina, péče o rodinné příslušníky a doba kulturního, sportovního a duševního vyžití není slučitelná s prací, vznikají další rizika. Některé státy zavedly dobu vyhrazenou péči o rodinné příslušníky a nárok na mimořádné uvolnění z práce. Podniky se musejí často zabývat i problémy, které s provozem podniku nesouvisejí. Měly by být více veřejně podporovány ukázkové obchodní modely v oblasti zdravotní prevence, začleňování, vhodných řešení částečných pracovních úvazků, asistence na pracovišti a školení managementu a zaměstnanců. Inovační kultury podnikání mohou zvýšit i kvalitu práce a výrobků. Aktivní řízení rizika stresu, spočívající ve zjištění, odstranění nebo omezení faktorů stresu, by mělo být součástí důsledné strategie prevence v souladu s ustanoveními Smlouvy, rámcové směrnice 89/391/EHS o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci a rámcové dohody o pracovním stresu uzavřené roku 2004 evropskými sociálními partnery.

Nejistota v souvislosti s prací a existencí a nesmírné strukturální tlaky na trhu práce představují další nebezpečí. Musí být určeny jasné hranice v souvislosti s předháněním se ve výkonnosti a dumpingem ohledně pracovních podmínek. Těm, kdo na trhu práce neuspěli, se často připisuje osobní vina i v případě, že ji nemají. Proti požadavku zaměstnavatelů po nezbytné a nárokovatelné flexibilitě zaměstnanců oprávněně stojí požadavek zaměstnanců po flexibilitě ve prospěch rodiny, péče a osobních problémů (péče zaměstnavatele o zaměstnance a zaměření na jednotlivce). U lidí trpících duševním onemocněním panuje vyšší riziko, že ztratí práci nebo že kvůli své nemoci nebudou moci pracovat. Zde hrají rozhodující roli i společenské předsudky. Klesá tak počet pracovních sil, celkové zdroje a tvorba přidané hodnoty.

| 3.1.1.1. | Například dosavadní systém kvót ve prospěch osob se zdravotním postižením není v některých zemích zdaleka dostatečným nástrojem. Požaduje se naopak aktivní politika začleňování na trh práce ve prospěch mnoha dosud vyloučených lidí a společnosti. |
| --- | --- |

3.1.1.1.

Například dosavadní systém kvót ve prospěch osob se zdravotním postižením není v některých zemích zdaleka dostatečným nástrojem. Požaduje se naopak aktivní politika začleňování na trh práce ve prospěch mnoha dosud vyloučených lidí a společnosti.

| 3.1.2 | Rovnoměrně obsazené a veřejně podporované poradny a smírčí orgány by mohly být vést k otevřenějšímu zacházení s touto tematikou. Měla by existovat podniková či externí místa zastupující zájmy osob s postižením a duševním omezením v pracovním životě. Ohrožení by navíc mělo klesnout díky přiměřenější ochraně před výpovědí, zákonné právní ochraně pracovníků, dávkám v nezaměstnanosti, veřejně podporovanému podnikovému zdravotnímu managementu, plánům opětovného začlenění do trhu práce a aktivní politice trhu práce a rodinné politice. Zaměstnavatelům, zejména také malým a středním podnikům, je při tom třeba zaručit, aby byla zachována konkurenceschopnost, aby se zamezilo byrokracii a aby byly struktury veřejné pomoci spolehlivé. Obecně prospěšné služby, svazy sociální péče a další subjekty občanské společnosti mohou hrát důležitou roli v politické a praktické podpoře dotčených osob, podniků i služeb zaměstnanosti (18). |
| --- | --- |

3.1.2

Rovnoměrně obsazené a veřejně podporované poradny a smírčí orgány by mohly být vést k otevřenějšímu zacházení s touto tematikou. Měla by existovat podniková či externí místa zastupující zájmy osob s postižením a duševním omezením v pracovním životě. Ohrožení by navíc mělo klesnout díky přiměřenější ochraně před výpovědí, zákonné právní ochraně pracovníků, dávkám v nezaměstnanosti, veřejně podporovanému podnikovému zdravotnímu managementu, plánům opětovného začlenění do trhu práce a aktivní politice trhu práce a rodinné politice. Zaměstnavatelům, zejména také malým a středním podnikům, je při tom třeba zaručit, aby byla zachována konkurenceschopnost, aby se zamezilo byrokracii a aby byly struktury veřejné pomoci spolehlivé. Obecně prospěšné služby, svazy sociální péče a další subjekty občanské společnosti mohou hrát důležitou roli v politické a praktické podpoře dotčených osob, podniků i služeb zaměstnanosti (18).

3.2   Děti a mládež

| 3.2.1 | Duševní nemoci v dětství a dospívání nelze statisticky téměř vůbec podchytit. To souvisí mj. s tím, že je často velmi obtížné rozlišovat mezi někým, kdo je nemocný, kdo budí pozornost svým chováním a kdo potřebuje poradenství, výchovu a péči. To znamená, že dělení mezi vyjmenovanými potřebami není zpravidla možné, přechody jsou spíše plynulé. Německá komora psychoterapeutů například zaznamenává každoroční výskyt mezi 9,7 % (duševně nemocní) a 21,9 % (nápadní svým chováním) (19). Co se týče depresí, lze konstatovat rostoucí riziko prvních onemocnění a snižující se věk prvních onemocnění. Odborníci zaznamenávají u dětí a mládeže rostoucí počet případů úzkostných stavů a poruch chování a definitivní nárůst spotřeby psychofarmak. |
| --- | --- |

3.2.1

Duševní nemoci v dětství a dospívání nelze statisticky téměř vůbec podchytit. To souvisí mj. s tím, že je často velmi obtížné rozlišovat mezi někým, kdo je nemocný, kdo budí pozornost svým chováním a kdo potřebuje poradenství, výchovu a péči. To znamená, že dělení mezi vyjmenovanými potřebami není zpravidla možné, přechody jsou spíše plynulé. Německá komora psychoterapeutů například zaznamenává každoroční výskyt mezi 9,7 % (duševně nemocní) a 21,9 % (nápadní svým chováním) (19). Co se týče depresí, lze konstatovat rostoucí riziko prvních onemocnění a snižující se věk prvních onemocnění. Odborníci zaznamenávají u dětí a mládeže rostoucí počet případů úzkostných stavů a poruch chování a definitivní nárůst spotřeby psychofarmak.

| 3.2.2 | Zařízení péče o děti a školy zároveň zaznamenávají rostoucí podíl dětí a mladých lidí, kteří například předčasně ukončují školní docházku (14,4 % po celé EU), jsou nápadní svým chováním, mají poruchy koncentrace či projevují sklony k násilí. Problémů je při tom často několik najednou a týkají se mj. duševních onemocnění, nedostatečné odolnosti vůči spotřebním nabídkám (20), závislosti na médiích, počítači či jiných věcech a zpoždění v celkovém vývoji. Alarmující je rostoucí spotřeba antidepresiv, metylfenidátů a podobných léků již v dětství či v dospívání. Zde je naléhavě nutné vypracovat celoevropské statistiky a připravit alternativní řešení. |
| --- | --- |

3.2.2

Zařízení péče o děti a školy zároveň zaznamenávají rostoucí podíl dětí a mladých lidí, kteří například předčasně ukončují školní docházku (14,4 % po celé EU), jsou nápadní svým chováním, mají poruchy koncentrace či projevují sklony k násilí. Problémů je při tom často několik najednou a týkají se mj. duševních onemocnění, nedostatečné odolnosti vůči spotřebním nabídkám (20), závislosti na médiích, počítači či jiných věcech a zpoždění v celkovém vývoji. Alarmující je rostoucí spotřeba antidepresiv, metylfenidátů a podobných léků již v dětství či v dospívání. Zde je naléhavě nutné vypracovat celoevropské statistiky a připravit alternativní řešení.

| 3.2.3 | Rostoucí nejistota dětí, mladistvých a jejich rodičů je problémem, jejž dětská psychiatrie nemůže řešit, zvláště pak ne sama. Pomoc malým dětem a podpora rodin v jejich hlavní funkci jsou stejně důležité jako odborná způsobilost v zařízeních péče o děti, u dětských lékařů a ve školách. Přitom není přínosné, je-li každé nápadné chování definováno jako psychická porucha nebo onemocnění a jsou-li ze složitých osobních a společenských problémů činěny problémy žádající si pozornosti lékařů (21). Individualizace, různá dostupnost vzdělání, nezaměstnanost, chudoba, sociální vyloučení, osobní stud a přetíženost rodičů a vzdělávací systémy, jež jsou založeny na rostoucí rivalitě od raného věku a omezování možností těch, kteří se nedokáží udržet v čele této soutěže – to vše mohou být faktory, jež je při preventivním přístupu třeba zohlednit. V tomto ohledu se požaduje společná odpovědnost všech společenských činitelů: vitální okolí bydliště, odpovídající koncepce vzdělávání mladých lidí, dobře vybavené školy a zařízení péče o děti, nekomerční běžná nabídka aktivit ve volném čase, mládežnické skupiny, spolky, kulturní nabídky a hustá síť odborné mezioborové péče včetně výchovného poradenství a nabídek neformálního vzdělávání. Je třeba důsledně potírat zneužívání drog prostřednictvím včasného zjišťování, prevence, poradenství, léčby a kontroly způsobů jejich obstarávání. Investice do této oblasti zamezují nedozírným individuálním a společenským škodám. Nezletilým i mladým dospělým musí být právně zaručena účast na vzdělávání, na trhu práce a na dalších formách smysluplného zaměstnání. Ve všech těchto oblastech zaujímají zvláštní politické a praktické místo obecně prospěšné služby, svazy sociální péče a subjekty občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.2.3

Rostoucí nejistota dětí, mladistvých a jejich rodičů je problémem, jejž dětská psychiatrie nemůže řešit, zvláště pak ne sama. Pomoc malým dětem a podpora rodin v jejich hlavní funkci jsou stejně důležité jako odborná způsobilost v zařízeních péče o děti, u dětských lékařů a ve školách. Přitom není přínosné, je-li každé nápadné chování definováno jako psychická porucha nebo onemocnění a jsou-li ze složitých osobních a společenských problémů činěny problémy žádající si pozornosti lékařů (21). Individualizace, různá dostupnost vzdělání, nezaměstnanost, chudoba, sociální vyloučení, osobní stud a přetíženost rodičů a vzdělávací systémy, jež jsou založeny na rostoucí rivalitě od raného věku a omezování možností těch, kteří se nedokáží udržet v čele této soutěže – to vše mohou být faktory, jež je při preventivním přístupu třeba zohlednit. V tomto ohledu se požaduje společná odpovědnost všech společenských činitelů: vitální okolí bydliště, odpovídající koncepce vzdělávání mladých lidí, dobře vybavené školy a zařízení péče o děti, nekomerční běžná nabídka aktivit ve volném čase, mládežnické skupiny, spolky, kulturní nabídky a hustá síť odborné mezioborové péče včetně výchovného poradenství a nabídek neformálního vzdělávání. Je třeba důsledně potírat zneužívání drog prostřednictvím včasného zjišťování, prevence, poradenství, léčby a kontroly způsobů jejich obstarávání. Investice do této oblasti zamezují nedozírným individuálním a společenským škodám. Nezletilým i mladým dospělým musí být právně zaručena účast na vzdělávání, na trhu práce a na dalších formách smysluplného zaměstnání. Ve všech těchto oblastech zaujímají zvláštní politické a praktické místo obecně prospěšné služby, svazy sociální péče a subjekty občanské společnosti.

3.3   Starší osoby
   (22)

| 3.3.1 | Vyšší a neustále se zvyšující naděje dožití je jedním z několika zásadních vysvětlení rostoucího počtu duševních onemocnění obecně. Ve vyšším věku totiž přibývají několikanásobná somatická onemocnění, která jsou spojena s vyšším rizikem vzniku depresí. Stejně tak určité nemoci související s věkem, jako je např. Alzheimerova či Parkinsonova choroba, často vyvolávají depresi jakožto průvodní jev. Vitální okolí bydliště podporující začlenění, dosažitelné a ambulantní sociální služby, možnosti dobrovolnické práce, popř. vhodná účast na výdělečném procesu a podnikání a odpovídající zaměření pečovatelských zařízení jsou hlavními faktory, které pomáhají vyvarovat se sociální izolace a provádět zdravotní prevenci. Sociální zařízení, pečovatelské služby a lékaři by měli usilovat o zajištění dostatečné gerontopsychiatrické odbornosti. Příkladné osvědčené postupy, především co se týče osob trpících demencí, si zaslouží větší pozornost celé Evropy. |
| --- | --- |

3.3.1

Vyšší a neustále se zvyšující naděje dožití je jedním z několika zásadních vysvětlení rostoucího počtu duševních onemocnění obecně. Ve vyšším věku totiž přibývají několikanásobná somatická onemocnění, která jsou spojena s vyšším rizikem vzniku depresí. Stejně tak určité nemoci související s věkem, jako je např. Alzheimerova či Parkinsonova choroba, často vyvolávají depresi jakožto průvodní jev. Vitální okolí bydliště podporující začlenění, dosažitelné a ambulantní sociální služby, možnosti dobrovolnické práce, popř. vhodná účast na výdělečném procesu a podnikání a odpovídající zaměření pečovatelských zařízení jsou hlavními faktory, které pomáhají vyvarovat se sociální izolace a provádět zdravotní prevenci. Sociální zařízení, pečovatelské služby a lékaři by měli usilovat o zajištění dostatečné gerontopsychiatrické odbornosti. Příkladné osvědčené postupy, především co se týče osob trpících demencí, si zaslouží větší pozornost celé Evropy.

| 3.3.2 | Starší občané jsou obvykle v péči soukromých praktických lékařů, kteří je neposílají k neuropsychiatrům tak často, jak by bylo třeba. Právě u případů demence a depresí je ale včasná diagnóza důležitá, což dokládá potřebu běžné všestranné péče. Ve většině všeobecných domovů důchodců chybí pravidelná odborná psychiatrická péče. To platí i pro jiná zařízení pro starší osoby, např. poradny. Z lékařského pokroku, a to zejména v gerontologii, a z dostupnosti technických pomůcek by měli mít odpovídající prospěch všichni lidé, jichž se to týká. |
| --- | --- |

3.3.2

Starší občané jsou obvykle v péči soukromých praktických lékařů, kteří je neposílají k neuropsychiatrům tak často, jak by bylo třeba. Právě u případů demence a depresí je ale včasná diagnóza důležitá, což dokládá potřebu běžné všestranné péče. Ve většině všeobecných domovů důchodců chybí pravidelná odborná psychiatrická péče. To platí i pro jiná zařízení pro starší osoby, např. poradny. Z lékařského pokroku, a to zejména v gerontologii, a z dostupnosti technických pomůcek by měli mít odpovídající prospěch všichni lidé, jichž se to týká.

| 3.3.3 | Celkově by tato specifika psychiatrie pro děti, mladistvé a starší občany měla být častěji uváděna jak v odborné literatuře o všeobecném lékařství a všeobecné psychiatrii, tak i v psychoterapii, jež je určena pro konkrétní studijní obor. |
| --- | --- |

3.3.3

Celkově by tato specifika psychiatrie pro děti, mladistvé a starší občany měla být častěji uváděna jak v odborné literatuře o všeobecném lékařství a všeobecné psychiatrii, tak i v psychoterapii, jež je určena pro konkrétní studijní obor.

4.   Politika boje proti stigmatizaci

| 4.1 | V rámci Evropského roku duševního zdraví by měl klíčový význam aspekt lidských práv. Lékařské, psychologické a sociální služby mají sloužit k podpoře dotčených lidí a posilovat je a jejich potenciál svépomoci v zájmu posílení jejich postavení ve společnosti. Středem pozornosti při tom musí být důstojnost a právní subjektivita jednotlivce, jíž se řídí lidé, kteří mu pomáhají v obdobích krize. Odborníci z různých typů služeb kromě toho potřebují rozvíjet své schopnosti, aby lépe rozuměli duševním omezením a psychosociálním postižením. |
| --- | --- |

4.1

V rámci Evropského roku duševního zdraví by měl klíčový význam aspekt lidských práv. Lékařské, psychologické a sociální služby mají sloužit k podpoře dotčených lidí a posilovat je a jejich potenciál svépomoci v zájmu posílení jejich postavení ve společnosti. Středem pozornosti při tom musí být důstojnost a právní subjektivita jednotlivce, jíž se řídí lidé, kteří mu pomáhají v obdobích krize. Odborníci z různých typů služeb kromě toho potřebují rozvíjet své schopnosti, aby lépe rozuměli duševním omezením a psychosociálním postižením.

| 4.2 | Lidé nacházející se v duševní krizi se svými nemocemi často nezabývají, protože jsou tyto nemoci společensky stigmatizovány. Značný podíl na tom mají i sdělovací prostředky. Dojem o nemoci, který je široké veřejnosti zprostředkováván, v ní může budit strach a odmítavý postoj a nedůvěru vůči účelným možnostem léčby. Proto jsou naléhavě nutné celoevropské kampaně proti stigmatizaci. Musí mít dlouhodobý charakter a soustředit se na prevenci. Do těchto kampaní musí být zapojeni i odborníci z právně relevantních oblastí života (soudy, policie, veřejné orgány apod.), což přispěje k optimalizaci jejich odborných a profesionálních předpokladů k práci s duševně nemocnými lidmi. Také při organizaci a financování pomoci by stigmatizace měla být pokud možno vyloučena. Zejména rozvíjení schopnosti zvládat vlastní život by mělo být nabídkou pro všechny občany. Hlavním prvkem této politiky by měla být podpora setkávání dotčených osob s lidmi, kteří nemají v oblasti psychiatrie žádné zkušenosti, a výměny mezi nimi. |
| --- | --- |

4.2

Lidé nacházející se v duševní krizi se svými nemocemi často nezabývají, protože jsou tyto nemoci společensky stigmatizovány. Značný podíl na tom mají i sdělovací prostředky. Dojem o nemoci, který je široké veřejnosti zprostředkováván, v ní může budit strach a odmítavý postoj a nedůvěru vůči účelným možnostem léčby. Proto jsou naléhavě nutné celoevropské kampaně proti stigmatizaci. Musí mít dlouhodobý charakter a soustředit se na prevenci. Do těchto kampaní musí být zapojeni i odborníci z právně relevantních oblastí života (soudy, policie, veřejné orgány apod.), což přispěje k optimalizaci jejich odborných a profesionálních předpokladů k práci s duševně nemocnými lidmi. Také při organizaci a financování pomoci by stigmatizace měla být pokud možno vyloučena. Zejména rozvíjení schopnosti zvládat vlastní život by mělo být nabídkou pro všechny občany. Hlavním prvkem této politiky by měla být podpora setkávání dotčených osob s lidmi, kteří nemají v oblasti psychiatrie žádné zkušenosti, a výměny mezi nimi.

| 4.3 | Ani v oblasti zaměstnanosti by pokud možno neměla být vytvářena žádné oddělené světy, do nichž by byli dotčení lidé bez ohledu na své přání či volbu začleňováni. V prvé řadě však musí mít dotčený jednotlivec možnost se sám rozhodnout, zda bude vykonávat podporovanou práci ve specializovaném zařízení nebo na běžném trhu práce. Interní podnikové programy na podporu začleňování do pracovního života totiž v mnoha případech zvyšují šanci na obnovení práceschopnosti (supported employment) (23). Za pracovní výkon se obecně vyplácí mzda podle kolektivní smlouvy vyjednané sociálními partnery. „Kapesné“ pro lidi s duševním onemocněním nebo zdravotním postižením, které by zajistilo jejich existenční minimum, není odpovídající formou odměny. Relativně úspěšným modelem postupného opětovného začleňování je takzvaný hamburský model (24). |
| --- | --- |

4.3

Ani v oblasti zaměstnanosti by pokud možno neměla být vytvářena žádné oddělené světy, do nichž by byli dotčení lidé bez ohledu na své přání či volbu začleňováni. V prvé řadě však musí mít dotčený jednotlivec možnost se sám rozhodnout, zda bude vykonávat podporovanou práci ve specializovaném zařízení nebo na běžném trhu práce. Interní podnikové programy na podporu začleňování do pracovního života totiž v mnoha případech zvyšují šanci na obnovení práceschopnosti (supported employment) (23). Za pracovní výkon se obecně vyplácí mzda podle kolektivní smlouvy vyjednané sociálními partnery. „Kapesné“ pro lidi s duševním onemocněním nebo zdravotním postižením, které by zajistilo jejich existenční minimum, není odpovídající formou odměny. Relativně úspěšným modelem postupného opětovného začleňování je takzvaný hamburský model (24).

| 4.4 | Konkrétně se lze v EU setkat s následujícím porušováním lidských práv vůči osobám s duševním onemocněním: nepřiměřené omezení osobní svobody a povinná léčba, k níž chybí informovaný souhlas dotyčného; často navíc chybějí možnosti podat opravný prostředek. Důležité jsou programy deinstitucionalizace, ambulantní pečovatelské služby v blízkosti místa bydliště, nebyrokratická dostupnost pomoci, uzavírání dohod o péči v souladu s lidskými právy a politika boje proti stigmatizaci – to vše i za účasti dotčených osob jakožto expertů na svoji životní situaci. |
| --- | --- |

4.4

Konkrétně se lze v EU setkat s následujícím porušováním lidských práv vůči osobám s duševním onemocněním: nepřiměřené omezení osobní svobody a povinná léčba, k níž chybí informovaný souhlas dotyčného; často navíc chybějí možnosti podat opravný prostředek. Důležité jsou programy deinstitucionalizace, ambulantní pečovatelské služby v blízkosti místa bydliště, nebyrokratická dostupnost pomoci, uzavírání dohod o péči v souladu s lidskými právy a politika boje proti stigmatizaci – to vše i za účasti dotčených osob jakožto expertů na svoji životní situaci.

| 4.5 | Je třeba přezkoumat strategii EU v oblasti duševního zdraví. EHSV spatřuje především nutnost přezkoumat, jak velké je vyloučení lidí s duševním onemocněním ze společnosti obecně a z trhu práce konkrétně. Při tom musí být také prozkoumáno, jak lze prostřednictvím prevence popř. dobré péče zamezit pracovní neschopnosti nebo snížení pracovní schopnosti. Zadruhé si EHSV klade otázku, jak např. jazykové vyjadřování v lékařství, sdělovacích prostředcích a společnosti ztěžuje nebo znemožňuje začleňování. |
| --- | --- |

4.5

Je třeba přezkoumat strategii EU v oblasti duševního zdraví. EHSV spatřuje především nutnost přezkoumat, jak velké je vyloučení lidí s duševním onemocněním ze společnosti obecně a z trhu práce konkrétně. Při tom musí být také prozkoumáno, jak lze prostřednictvím prevence popř. dobré péče zamezit pracovní neschopnosti nebo snížení pracovní schopnosti. Zadruhé si EHSV klade otázku, jak např. jazykové vyjadřování v lékařství, sdělovacích prostředcích a společnosti ztěžuje nebo znemožňuje začleňování.

| 4.6 | Šance, že bude pro téma duševního zdraví získána širší veřejnost, se díky této iniciativě zvyšují. Bude tak možné ovlivnit tematickou hierarchii politické agendy a vzniknou příznivé podmínky pro podporu inovativních nápadů ve prospěch všech. |
| --- | --- |

4.6

Šance, že bude pro téma duševního zdraví získána širší veřejnost, se díky této iniciativě zvyšují. Bude tak možné ovlivnit tematickou hierarchii politické agendy a vzniknou příznivé podmínky pro podporu inovativních nápadů ve prospěch všech.

| 4.7 | V zájmu podpory Evropského roku duševního zdraví je kromě EHSV třeba zapojit zejména příslušné subjekty občanské společnosti včetně skupin a svazů, které jsou zběhlé v oboru psychiatrie, a také další subjekty z oblasti zdravotnictví, ale i příslušná generální ředitelství Komise, poslance Evropského parlamentu a Výbor regionů. Za vnitrostátní úroveň se musí účastnit příslušná ministerstva a poslanci vnitrostátních parlamentů. Do přípravy odborných politik musí být celkově více zapojeny dotčené osoby. |
| --- | --- |

4.7

V zájmu podpory Evropského roku duševního zdraví je kromě EHSV třeba zapojit zejména příslušné subjekty občanské společnosti včetně skupin a svazů, které jsou zběhlé v oboru psychiatrie, a také další subjekty z oblasti zdravotnictví, ale i příslušná generální ředitelství Komise, poslance Evropského parlamentu a Výbor regionů. Za vnitrostátní úroveň se musí účastnit příslušná ministerstva a poslanci vnitrostátních parlamentů. Do přípravy odborných politik musí být celkově více zapojeny dotčené osoby.

| 4.8 | Mají-li se viditelné výsledky iniciativy dostavit i na úrovni členských států, měl by být současně uplatňován „Akční rámec pro podporu duševního zdraví“ a vyvinut společný referenční rámec pro akce zaměřené na duševní zdraví prostřednictvím systému zdravotnictví a sociální politiky a klíčových prostředí, například škol a pracovišť. Jako nástroj pro vzájemné učení by se měla využívat vzájemná hodnocení po vzoru otevřené metody koordinace. Opatření musí najít uplatnění v právních předpisech, finančních předpisech, v ESF a v právech dotčených nemocných osob a podniků. Je třeba přezkoumat, zda stálé středisko pro sledování může zajistit nepřetržité řešení této tematiky. Informace o zdravotnictví v EU by měly obsahovat více evropských údajů o duševních omezeních a rovněž o způsobu pomoci, o počtech osob hospitalizovaných v psychiatrických zařízeních a o spotřebě psychofarmak. Z potenciálních partnerů z nejrůznějších oblastí společnosti by se v průběhu času měli stát trvalí poskytovatelé pomoci. Tato iniciativa ani evropský rok nesmějí mít samy o sobě časově omezený účinek. Naopak by se z nich měla zrodit trvalá a udržitelná vnímavost k danému tématu a měly by mít na dotyčné jedince citelný dopad. |
| --- | --- |

4.8

Mají-li se viditelné výsledky iniciativy dostavit i na úrovni členských států, měl by být současně uplatňován „Akční rámec pro podporu duševního zdraví“ a vyvinut společný referenční rámec pro akce zaměřené na duševní zdraví prostřednictvím systému zdravotnictví a sociální politiky a klíčových prostředí, například škol a pracovišť. Jako nástroj pro vzájemné učení by se měla využívat vzájemná hodnocení po vzoru otevřené metody koordinace. Opatření musí najít uplatnění v právních předpisech, finančních předpisech, v ESF a v právech dotčených nemocných osob a podniků. Je třeba přezkoumat, zda stálé středisko pro sledování může zajistit nepřetržité řešení této tematiky. Informace o zdravotnictví v EU by měly obsahovat více evropských údajů o duševních omezeních a rovněž o způsobu pomoci, o počtech osob hospitalizovaných v psychiatrických zařízeních a o spotřebě psychofarmak. Z potenciálních partnerů z nejrůznějších oblastí společnosti by se v průběhu času měli stát trvalí poskytovatelé pomoci. Tato iniciativa ani evropský rok nesmějí mít samy o sobě časově omezený účinek. Naopak by se z nich měla zrodit trvalá a udržitelná vnímavost k danému tématu a měly by mít na dotyčné jedince citelný dopad.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  http://www.who.int/mediacentre/factsheets/fs220/en/ (údaj ze dne 4. října 2012).

1

(2)  COM(2005) 484 final.

2

(3)  The Size and burden of mental disorders and other disorders of the brain in Europe 2010, H.U. Wittchen et al., European Neuropsychopharmacology (2011) 21, s. 655–679.

3

(4)  http://www.psychiatrie-psychotherapie.de/archives/14 (údaj ze dne 15. srpna 2012).

4

(5)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

5

(6)  Gesundheitsreport 2010, Techniker Krankenkasse, Německo.

6

(7)  Viz poznámka pod čarou č. 6.

7

(8)  Catherine Kilfedder, British Telecom, slyšení EHSV, 30. října 2012.

8

(9)  Action for Mental Health. Activities co-funded from European Community Public Health Programmes 1997–2004.

9

(10)  Viz poznámka pod čarou č. 1.

10

(11)  COM(2005) 484 final.

11

(12)  Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu, Brusel, 12. a 13. června 2008.

12

(13)  309. zasedání Rady pro zaměstnanost, sociální politiku, zdraví a ochranu spotřebitele ze dne 6. června 2011.

13

(14)  Tisková zpráva Evropského parlamentu: Za krizi platíme i pochroumaným duševním zdravím, tisková služba EP, 25. června 2012.

14

(15)  Gesundheitsreport 2011, Betriebskrankenkassen (BKK), Německo.

15

(16)  Health and Safety Executive, http://www.hse.gov.uk/

16

(17)  Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci, Bilbao, Španělsko.

17

(18)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 45–51.

18

(19)  Viz údaje německé spolkové komory psychoterapeutů, Německo, http://www.bptk.de/presse/zahlen-fakten.html (údaj ze dne 15. srpna 2012).

19

(20)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 6–11.

20

(21)  Zpráva pracovní skupiny Psychiatrie v rámci německého spolkového nejvyššího zdravotního úřadu za rok 2012 určená pro konferenci ministrů zdravotnictví německých spolkových zemí, 15.3.2012, str. 20.

21

(22)  Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 55–58.

22

(23)  Stanovisko svazů kontaktních partnerů pro oblast psychiatrie k úmluvě OSN o právech osob se zdravotním postižením, Freiburg/Berlin/Stuttgart, 15. května 2012.

23

(24)  § 74 kap. V a § 28 kap. IX německého zákona o sociálním zabezpečení (pro případy osob se zdravotním postižením nebo osob, jimž zdravotní postižení konkrétně hrozí). Zaměstnanec se s lékařem dohodne na plánu začlenění, který bude odpovídat pokroku v uzdravení zaměstnance. Lékařské potvrzení obsahuje plán opětovného začlenění a pokud možno předpokládaný okamžik plánovaného opětovného nabytí pracovní schopnosti. Souhlas zaměstnavatele a zdravotní pojišťovny musí být dán před započetím opatření. Zaměstnanec nadále dostává nemocenské dávky resp. přechodné dávky z důchodového pojištění.

24

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující znění stanoviska specializované sekce bylo zamítnuto ve prospěch pozměňovacího návrhu přijatého plenárním shromážděním, ačkoli obdrželo nejméně jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů pro:

Odstavec 3.1.1

„[...mimořádné uvolnění z práce]. Opatření tohoto typu by měla mít na zřeteli konkurenceschopnost podniků a měla by udržovat byrokratickou zátěž na co nejnižší úrovni. Ke zlepšení situace mohou přispět i finanční úlevy pro podniky podporující začlenění, podniky vstřícné vůči rodinám a sociálně uvědomělé podniky.“

Výsledek hlasování:

| Hlasů pro změnu tohoto odstavce | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| Hlasů proti a | : | 26 |
| Členů se zdrželo hlasování | : | 6 |

Hlasů pro změnu tohoto odstavce

:

35

Hlasů proti a

:

26

Členů se zdrželo hlasování

:

6

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/44

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Sociální zemědělství – ekologická péče a politiky v sociální a zdravotní oblasti (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/07

Zpravodajka: paní WILLEMS

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Sociální zemědělství – ekologická péče a politiky v sociální a zdravotní oblasti.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 124 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Sociální zemědělství je inovativní přístup sdružující dva koncepty: multifunkční zemědělství a sociální služby/zdravotní péči na místní úrovni. Přispívá v rámci produkce zemědělského zboží k blahobytu a sociální integraci osob, jež mají specifické potřeby. Rostoucí význam sociálního zemědělství vedl EHSV k vypracování stanoviska z vlastní iniciativy k tomuto tématu. |
| --- | --- |

1.1

Sociální zemědělství je inovativní přístup sdružující dva koncepty: multifunkční zemědělství a sociální služby/zdravotní péči na místní úrovni. Přispívá v rámci produkce zemědělského zboží k blahobytu a sociální integraci osob, jež mají specifické potřeby. Rostoucí význam sociálního zemědělství vedl EHSV k vypracování stanoviska z vlastní iniciativy k tomuto tématu.

| 1.2 | Sociální zemědělství se rozvíjí v celé Evropě ve formách, jež mají společné charakteristiky, ale také četné odlišnosti, pokud jde o přístup, vztahy s ostatními odvětvími a financování. |
| --- | --- |

1.2

Sociální zemědělství se rozvíjí v celé Evropě ve formách, jež mají společné charakteristiky, ale také četné odlišnosti, pokud jde o přístup, vztahy s ostatními odvětvími a financování.

| 1.3 | Zdá se však, že je nutné definovat sociální zemědělství na evropské úrovni s cílem určit činnosti, jež budou jeho součástí, a definovat rámec a kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto činnosti splňovat, aby mohly získat podporu z různých politik. Tato definice však nesmí být příliš restriktivní, aby nedošlo ke zbrzdění něčeho, co se neustále vyvíjí. |
| --- | --- |

1.3

Zdá se však, že je nutné definovat sociální zemědělství na evropské úrovni s cílem určit činnosti, jež budou jeho součástí, a definovat rámec a kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto činnosti splňovat, aby mohly získat podporu z různých politik. Tato definice však nesmí být příliš restriktivní, aby nedošlo ke zbrzdění něčeho, co se neustále vyvíjí.

| 1.4 | Na úrovni Unie ani na úrovni členských států neexistuje právní rámec pro sociální zemědělství, což má za následek nedostatek koordinace mezi jednotlivými politikami a/nebo dotyčnými institucemi. EHSV se domnívá, že instituce EU a regionální a vnitrostátní orgány a instituce by měly podněcovat a podporovat sociální zemědělství tím, že vytvoří vhodný a příznivý právní rámec a přijmou níže uvedená opatření. |
| --- | --- |

1.4

Na úrovni Unie ani na úrovni členských států neexistuje právní rámec pro sociální zemědělství, což má za následek nedostatek koordinace mezi jednotlivými politikami a/nebo dotyčnými institucemi. EHSV se domnívá, že instituce EU a regionální a vnitrostátní orgány a instituce by měly podněcovat a podporovat sociální zemědělství tím, že vytvoří vhodný a příznivý právní rámec a přijmou níže uvedená opatření.

| 1.5 | Dostupné statistické údaje v oblasti sociálního zemědělství jsou vzácné a roztříštěné a EHSV má za to, že by bylo vhodné zahájit program statistického výzkumu s cílem co nejintenzivněji kvantifikovat a zanalyzovat jeho existenci v členských státech a také různé formy, jež má. Tato databáze by mohla být rozšířena za účelem propagace výzkumných programů v každém členském státě. |
| --- | --- |

1.5

Dostupné statistické údaje v oblasti sociálního zemědělství jsou vzácné a roztříštěné a EHSV má za to, že by bylo vhodné zahájit program statistického výzkumu s cílem co nejintenzivněji kvantifikovat a zanalyzovat jeho existenci v členských státech a také různé formy, jež má. Tato databáze by mohla být rozšířena za účelem propagace výzkumných programů v každém členském státě.

| 1.6 | Sociální zemědělství se musí opírat o interdisciplinární výzkum v různých oblastech, aby bylo možné potvrdit empirické výsledky, zanalyzovat jeho dopad a jeho výhody z různých úhlů pohledu (sociální, ekonomický, zdravotní, osobní atd.) a zajistit šíření znalostí získaných v praxi. V tomto smyslu je třeba podporovat a rozvíjet snahu o spolupráci na evropské úrovni prostřednictvím projektu SoFar a akce COST v příštím rámcovém programu Horizont 2020 na období 2014–2020. |
| --- | --- |

1.6

Sociální zemědělství se musí opírat o interdisciplinární výzkum v různých oblastech, aby bylo možné potvrdit empirické výsledky, zanalyzovat jeho dopad a jeho výhody z různých úhlů pohledu (sociální, ekonomický, zdravotní, osobní atd.) a zajistit šíření znalostí získaných v praxi. V tomto smyslu je třeba podporovat a rozvíjet snahu o spolupráci na evropské úrovni prostřednictvím projektu SoFar a akce COST v příštím rámcovém programu Horizont 2020 na období 2014–2020.

| 1.7 | EHSV se domnívá, že je rovněž velice důležité vytvořit a posílit sítě sociálního zemědělství s cílem sdílet získané poznatky, vyměňovat si zkušenosti a zvyšovat povědomí. Kromě toho je žádoucí společné zastupování zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni a vytvoření zastřešující organizace na evropské úrovni. Byla by zde posílena výměna mezi zúčastněnými stranami a také úloha organizací občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.7

EHSV se domnívá, že je rovněž velice důležité vytvořit a posílit sítě sociálního zemědělství s cílem sdílet získané poznatky, vyměňovat si zkušenosti a zvyšovat povědomí. Kromě toho je žádoucí společné zastupování zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni a vytvoření zastřešující organizace na evropské úrovni. Byla by zde posílena výměna mezi zúčastněnými stranami a také úloha organizací občanské společnosti.

| 1.8 | Za účelem zajištění vysoké úrovně kvality a odbornosti činností v oblasti sociálního zemědělství je navíc třeba věnovat mimořádnou pozornost odborné přípravě subjektů – a to jak poskytovatelů služeb, tak osob se specifickými potřebami, jež jsou příjemci těchto služeb. |
| --- | --- |

1.8

Za účelem zajištění vysoké úrovně kvality a odbornosti činností v oblasti sociálního zemědělství je navíc třeba věnovat mimořádnou pozornost odborné přípravě subjektů – a to jak poskytovatelů služeb, tak osob se specifickými potřebami, jež jsou příjemci těchto služeb.

| 1.9 | Má-li se sociální zemědělství rozvinout po celé Evropě, je zapotřebí příznivého prostředí, většího zapojení občanské společnosti a plodné spolupráce mezi jednotlivými oblastmi politiky a správou (zdravotnictví/sociální věci/zemědělství/zaměstnanost) na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. To znamená, že orgány veřejné moci by měly uznat sociální zemědělství a cíleně jej podporovat, aby mělo možnost získat trvalý přístup k finančním prostředkům, které pokrývají různé aspekty tohoto typu zemědělství. |
| --- | --- |

1.9

Má-li se sociální zemědělství rozvinout po celé Evropě, je zapotřebí příznivého prostředí, většího zapojení občanské společnosti a plodné spolupráce mezi jednotlivými oblastmi politiky a správou (zdravotnictví/sociální věci/zemědělství/zaměstnanost) na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. To znamená, že orgány veřejné moci by měly uznat sociální zemědělství a cíleně jej podporovat, aby mělo možnost získat trvalý přístup k finančním prostředkům, které pokrývají různé aspekty tohoto typu zemědělství.

| 1.10 | Kromě toho by mohlo být užitečné, aby Evropská komise vytvořila stálou strukturu sdružující všechna dotyčná generální ředitelství. Obdobná opatření by mohla být zavedena také v členských státech. Komise by rovněž měla vybízet k tomu, aby došlo k dokončení srovnávací studie systémů sociální ochrany v členských státech a jejich nákladů s cílem zvýšit úspory, jež by byly potenciálně realizovatelné v rámci projektů sociálního zemědělství. |
| --- | --- |

1.10

Kromě toho by mohlo být užitečné, aby Evropská komise vytvořila stálou strukturu sdružující všechna dotyčná generální ředitelství. Obdobná opatření by mohla být zavedena také v členských státech. Komise by rovněž měla vybízet k tomu, aby došlo k dokončení srovnávací studie systémů sociální ochrany v členských státech a jejich nákladů s cílem zvýšit úspory, jež by byly potenciálně realizovatelné v rámci projektů sociálního zemědělství.

| 1.11 | EHSV s potěšením konstatuje, že návrhy Komise na období 2014–2020 otevírají nové perspektivy pro sociální zemědělství. Zdá se však, že je ještě nezbytné jej více podporovat v průběhu příštího programového období. V tomto ohledu by měly členské státy a EU koordinovat využívání různých politik týkajících se sociálního zemědělství. EHSV je toho názoru, že členské státy a jednotlivé orgány (vnitrostátní a unijní), které jsou pověřené a odpovědné za řízení evropských fondů, by měly posílit vzájemnou spolupráci s cílem odstranit překážky přístupu ke strukturálním fondům a usnadnit tento přístup pro subjekty v praxi. |
| --- | --- |

1.11

EHSV s potěšením konstatuje, že návrhy Komise na období 2014–2020 otevírají nové perspektivy pro sociální zemědělství. Zdá se však, že je ještě nezbytné jej více podporovat v průběhu příštího programového období. V tomto ohledu by měly členské státy a EU koordinovat využívání různých politik týkajících se sociálního zemědělství. EHSV je toho názoru, že členské státy a jednotlivé orgány (vnitrostátní a unijní), které jsou pověřené a odpovědné za řízení evropských fondů, by měly posílit vzájemnou spolupráci s cílem odstranit překážky přístupu ke strukturálním fondům a usnadnit tento přístup pro subjekty v praxi.

| 1.12 | Společný strategický rámec nabízí možnost kombinování různých fondů v rámci strategie financování z více zdrojů. V tomto kontextu by měla Komise vyzvat členské státy, aby začlenily sociální zemědělství do svého plánování a aby vypracovaly integrovaný přístup ke specifickým programům umožňujícím tomuto odvětví mít větší prospěch z různých strukturálních fondů. Další možnost by představovalo vytvoření tematických podprogramů věnovaných sociálnímu zemědělství nebo pokračující podpora projektů LEADER vedených v této oblasti. |
| --- | --- |

1.12

Společný strategický rámec nabízí možnost kombinování různých fondů v rámci strategie financování z více zdrojů. V tomto kontextu by měla Komise vyzvat členské státy, aby začlenily sociální zemědělství do svého plánování a aby vypracovaly integrovaný přístup ke specifickým programům umožňujícím tomuto odvětví mít větší prospěch z různých strukturálních fondů. Další možnost by představovalo vytvoření tematických podprogramů věnovaných sociálnímu zemědělství nebo pokračující podpora projektů LEADER vedených v této oblasti.

2.   Obecné připomínky

| 2.1 | Sociální zemědělství se rozvíjí od konce 20. století téměř po celém evropském venkově jako nová hospodářsky udržitelná praxe a počet zkušeností v této oblasti neustále narůstá. Všechny tyto aktivity jsou seskupeny pod pojmem „sociální zemědělství“. Další pojmy používané pro označení těchto činností jsou: „farming for health“, „care farming“, „green care“ nebo „green therapies“. Všechny tyto pojmy odkazují na různé postupy či činnosti v oblasti zdravotní péče, sociálního znovuzačlenění, odborné přípravy a rekvalifikace znevýhodněných osob či odborné přípravy osob se specifickými potřebami. Tyto činnosti umožňují osobám, které se dostanou do nesnází, znovu navázat kontakt s výrobní činností a přírodou, přispívají k jejich blahobytu, ke zlepšení jejich zdravotního stavu a jejich sociálního začlenění, usnadňují učení, zvyšují sebedůvěru a tedy i zapojení do sociálního života.
  Sociální zemědělství je v tomto smyslu inovativní přístup sdružující dva koncepty: multifunkční zemědělství a sociální služby/zdravotní péči na místní úrovni. Na straně jedné úzce souvisí s multifunkční povahou zemědělství a plně zapadá do konceptu rozvoje venkova, jelikož umožňuje zemědělcům diverzifikaci jejich příjmů. Na straně druhé je prospěšné pro společnost, jelikož poskytuje sociální služby a zlepšuje stávající služby ve prospěch obyvatel venkovských oblastí prostřednictvím využívání zemědělských a venkovských zdrojů v širokém slova smyslu. |
| --- | --- |

2.1

Sociální zemědělství se rozvíjí od konce 20. století téměř po celém evropském venkově jako nová hospodářsky udržitelná praxe a počet zkušeností v této oblasti neustále narůstá. Všechny tyto aktivity jsou seskupeny pod pojmem „sociální zemědělství“. Další pojmy používané pro označení těchto činností jsou: „farming for health“, „care farming“, „green care“ nebo „green therapies“. Všechny tyto pojmy odkazují na různé postupy či činnosti v oblasti zdravotní péče, sociálního znovuzačlenění, odborné přípravy a rekvalifikace znevýhodněných osob či odborné přípravy osob se specifickými potřebami. Tyto činnosti umožňují osobám, které se dostanou do nesnází, znovu navázat kontakt s výrobní činností a přírodou, přispívají k jejich blahobytu, ke zlepšení jejich zdravotního stavu a jejich sociálního začlenění, usnadňují učení, zvyšují sebedůvěru a tedy i zapojení do sociálního života.

Sociální zemědělství je v tomto smyslu inovativní přístup sdružující dva koncepty: multifunkční zemědělství a sociální služby/zdravotní péči na místní úrovni. Na straně jedné úzce souvisí s multifunkční povahou zemědělství a plně zapadá do konceptu rozvoje venkova, jelikož umožňuje zemědělcům diverzifikaci jejich příjmů. Na straně druhé je prospěšné pro společnost, jelikož poskytuje sociální služby a zlepšuje stávající služby ve prospěch obyvatel venkovských oblastí prostřednictvím využívání zemědělských a venkovských zdrojů v širokém slova smyslu.

| 2.2 | Třebaže postupy v oblasti sociálního zemědělství v Evropě mají řadu podobností v tom smyslu, že úzce souvisejí s tradičními aktivitami venkovské ekonomiky a probíhají v zemědělských podnicích (biologické farmy, vysoký podíl lidské práce, vysoká míra multifunkčnosti, otevřenost vůči území a vysoká míra diverzifikace a flexibility), existuje také řada rozdílů mezi zeměmi, pokud jde o jejich historii, přístupy a zaměření. Pro shrnutí, s vědomím toho, že existují různé přístupy, je možné vyzdvihnout tři hlavní přístupy:






  — | institucionální přístup s převahou veřejných/zdravotnických institucí (převážně v Německu, Francii, Irsku, Slovinsku); |
| --- | --- | --- |

2.2

Třebaže postupy v oblasti sociálního zemědělství v Evropě mají řadu podobností v tom smyslu, že úzce souvisejí s tradičními aktivitami venkovské ekonomiky a probíhají v zemědělských podnicích (biologické farmy, vysoký podíl lidské práce, vysoká míra multifunkčnosti, otevřenost vůči území a vysoká míra diverzifikace a flexibility), existuje také řada rozdílů mezi zeměmi, pokud jde o jejich historii, přístupy a zaměření. Pro shrnutí, s vědomím toho, že existují různé přístupy, je možné vyzdvihnout tři hlavní přístupy:

—

institucionální přístup s převahou veřejných/zdravotnických institucí (převážně v Německu, Francii, Irsku, Slovinsku);

| — | soukromý přístup založený na terapeutických farmách (převážně v Nizozemsku a v Belgii – ve Flandrech); |
| --- | --- |

—

soukromý přístup založený na terapeutických farmách (převážně v Nizozemsku a v Belgii – ve Flandrech);

| — | smíšený přístup založený na sociálních družstvech a soukromých farmách (převážně v Itálii). |
| --- | --- |

—

smíšený přístup založený na sociálních družstvech a soukromých farmách (převážně v Itálii).

| 2.3 | Rovněž existují odlišná zaměření: v Itálii a ve Francii je sociální zemědělství převážně spjato se sociálním a zdravotnickým odvětvím, v Nizozemsku má blíže k systému zdravotnictví, ve Flandrech k zemědělství a v Německu, Velké Británii, Irsku a Slovinsku se zaměření nachází na rozmezí mezi sociálním/sanitárním odvětím a odvětvím zdravotnictví. |
| --- | --- |

2.3

Rovněž existují odlišná zaměření: v Itálii a ve Francii je sociální zemědělství převážně spjato se sociálním a zdravotnickým odvětvím, v Nizozemsku má blíže k systému zdravotnictví, ve Flandrech k zemědělství a v Německu, Velké Británii, Irsku a Slovinsku se zaměření nachází na rozmezí mezi sociálním/sanitárním odvětím a odvětvím zdravotnictví.

| 2.4 | Jednotlivé země také mají různé způsoby financování:






  — | veřejné projekty a charitativní akce opírající se o dobrovolná sdružení (Itálie, Francie) a sociální družstva (Itálie); |
| --- | --- | --- |

2.4

Jednotlivé země také mají různé způsoby financování:

—

veřejné projekty a charitativní akce opírající se o dobrovolná sdružení (Itálie, Francie) a sociální družstva (Itálie);

| — | veřejné fondy (odvětví zdravotnictví/péče/vzdělávání) určené veřejným strukturám (Německo, Irsko, Slovinsko), zemědělským podnikům (Nizozemsko) či sociálním družstvům (Itálie); |
| --- | --- |

—

veřejné fondy (odvětví zdravotnictví/péče/vzdělávání) určené veřejným strukturám (Německo, Irsko, Slovinsko), zemědělským podnikům (Nizozemsko) či sociálním družstvům (Itálie);

| — | politika rozvoje venkova mající za cíl podporovat vznik a rozvoj sociálních farem během programového období 2007–2013 (Itálie); |
| --- | --- |

—

politika rozvoje venkova mající za cíl podporovat vznik a rozvoj sociálních farem během programového období 2007–2013 (Itálie);

| — | přímý přístup na potravinové trhy pro etické výrobky a přímý prodej (Francie, Itálie). |
| --- | --- |

—

přímý přístup na potravinové trhy pro etické výrobky a přímý prodej (Francie, Itálie).

Způsoby financování jsou však ve skutečnosti často různorodější a složitější.

| 2.5 | Sociální zemědělství je uspořádáno v rámci různých forem. Buď se může jednat o soukromé zemědělské podniky vedené soukromým podnikatelem, jemuž sociální zemědělství umožňuje diverzifikaci zdrojů příjmu, přičemž provádí běžnou produkci určenou pro trh, anebo se může jednat o podniky nebo sociální družstva, sdružení či nadace, tj. neziskové organizace. V jiných případech sociální zemědělství, zaujímající místo v zemědělských podnicích, spadá pod veřejné organizace či agentury v odvětví zdravotnictví. |
| --- | --- |

2.5

Sociální zemědělství je uspořádáno v rámci různých forem. Buď se může jednat o soukromé zemědělské podniky vedené soukromým podnikatelem, jemuž sociální zemědělství umožňuje diverzifikaci zdrojů příjmu, přičemž provádí běžnou produkci určenou pro trh, anebo se může jednat o podniky nebo sociální družstva, sdružení či nadace, tj. neziskové organizace. V jiných případech sociální zemědělství, zaujímající místo v zemědělských podnicích, spadá pod veřejné organizace či agentury v odvětví zdravotnictví.

3.   Definice sociálního zemědělství

| 3.1 | Není snadné definovat sociální zemědělství, protože zahrnuje širokou škálu různých postupů. Je však nutné vypracovat definici sociálního zemědělství na evropské úrovni, aby bylo možné určit činnosti, jež budou jeho součástí, a definovat rámec a kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto aktivity splňovat, aby mohly získat podporu z různých politik. Tato definice však nesmí být příliš restriktivní, aby nedošlo ke zbrzdění něčeho, co se neustále vyvíjí. Musí naopak navrhovat rámec, který si zachovává potřebnou flexibilitu pro seskupení různých aktivit a přístup zdola nahoru uplatňovaný pro sociální zemědělství. |
| --- | --- |

3.1

Není snadné definovat sociální zemědělství, protože zahrnuje širokou škálu různých postupů. Je však nutné vypracovat definici sociálního zemědělství na evropské úrovni, aby bylo možné určit činnosti, jež budou jeho součástí, a definovat rámec a kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto aktivity splňovat, aby mohly získat podporu z různých politik. Tato definice však nesmí být příliš restriktivní, aby nedošlo ke zbrzdění něčeho, co se neustále vyvíjí. Musí naopak navrhovat rámec, který si zachovává potřebnou flexibilitu pro seskupení různých aktivit a přístup zdola nahoru uplatňovaný pro sociální zemědělství.

| 3.2 | Třebaže aktivity, jež jsou součástí sociálního zemědělství, jsou velmi různorodé, mají vždy dva společné prvky: a) aktivity probíhají v zemědělském podniku a b) jsou určeny osobám, jež mají dočasně nebo trvale specifické potřeby, a to také v pedagogické oblasti. Sociální zemědělství tak přispívá k blahobytu a k seberealizaci jednotlivců, ale také k rozvoji venkovských regionů a k lepší výměně mezi městem a venkovem. |
| --- | --- |

3.2

Třebaže aktivity, jež jsou součástí sociálního zemědělství, jsou velmi různorodé, mají vždy dva společné prvky: a) aktivity probíhají v zemědělském podniku a b) jsou určeny osobám, jež mají dočasně nebo trvale specifické potřeby, a to také v pedagogické oblasti. Sociální zemědělství tak přispívá k blahobytu a k seberealizaci jednotlivců, ale také k rozvoji venkovských regionů a k lepší výměně mezi městem a venkovem.

| 3.3 | Sociální zemědělství by tedy mohlo být definováno v prvé řadě jako souhrn činností využívajících zemědělské zdroje, rostlinné i živočišné, za účelem vytváření sociálních služeb ve venkovských nebo příměstských oblastech (např. rekvalifikace, terapie, chráněná zaměstnání, celoživotní učení a další činnosti přispívající k sociální integraci (podle definice Cost Action 866 – Green Care – iniciativa Evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií). V tomto smyslu se jedná mimo jiné o to, aby byly v rámci zemědělského podniku vytvořeny podmínky, jež umožní zapojení osob se specifickými potřebami do každodenních činností podniku s cílem zajistit rozvoj a podporu těchto osob a zlepšit jejich blahobyt. |
| --- | --- |

3.3

Sociální zemědělství by tedy mohlo být definováno v prvé řadě jako souhrn činností využívajících zemědělské zdroje, rostlinné i živočišné, za účelem vytváření sociálních služeb ve venkovských nebo příměstských oblastech (např. rekvalifikace, terapie, chráněná zaměstnání, celoživotní učení a další činnosti přispívající k sociální integraci (podle definice Cost Action 866 – Green Care – iniciativa Evropská spolupráce v oblasti vědy a technologií). V tomto smyslu se jedná mimo jiné o to, aby byly v rámci zemědělského podniku vytvořeny podmínky, jež umožní zapojení osob se specifickými potřebami do každodenních činností podniku s cílem zajistit rozvoj a podporu těchto osob a zlepšit jejich blahobyt.

| 3.4 | V současné době lze rozlišovat čtyři hlavní oblasti sociálního zemědělství:






  a) | rekvalifikační a terapeutické aktivity |
| --- | --- | --- |

3.4

V současné době lze rozlišovat čtyři hlavní oblasti sociálního zemědělství:

a)

rekvalifikační a terapeutické aktivity

| b) | zapojení do pracovního života a sociální začlenění |
| --- | --- |

b)

zapojení do pracovního života a sociální začlenění

| c) | pedagogické aktivity |
| --- | --- |

c)

pedagogické aktivity

| d) | služby osobní asistence. |
| --- | --- |

d)

služby osobní asistence.

4.   Chybějící právní rámec na unijní i vnitrostátní úrovni

| 4.1 | Sociální zemědělství prostřednictvím aktivit v oblasti terapie, zapojení do pracovního procesu, sociálního či pedagogického začleňování bezpochyby zabezpečuje veřejné služby vysoké hodnoty, jež přispívají k udržitelnému rozvoji. Kromě toho prostřednictvím diverzifikace činností, již vytváří, a související dynamiky může mít významný dopad na místní rozvoj. |
| --- | --- |

4.1

Sociální zemědělství prostřednictvím aktivit v oblasti terapie, zapojení do pracovního procesu, sociálního či pedagogického začleňování bezpochyby zabezpečuje veřejné služby vysoké hodnoty, jež přispívají k udržitelnému rozvoji. Kromě toho prostřednictvím diverzifikace činností, již vytváří, a související dynamiky může mít významný dopad na místní rozvoj.

| 4.2 | Řada příkladů v této oblasti se objevila podle postupu zdola nahoru a došlo ke vzniku místních sítí, jež umožnily celkový rozvoj území. Z těchto důvodů je sociální zemědělství v souladu s publikací OECD na téma Nové venkovské paradigma (2006) a je výslovně uvedeno v dokumentu Hodnocení politik venkova, pokud jde o země OECD (např. Itálii). Sociální zemědělství bylo rovněž projednáno na konferenci OECD o rozvoji venkova v Québecu (2009). V tomto ohledu jsou iniciativy v oblasti sociálního zemědělství financovány z politik rozvoje venkova na období 2007–2013 (osy III a IV programu LEADER) a opatření ze Sociálního fondu pro sociální začleňování. |
| --- | --- |

4.2

Řada příkladů v této oblasti se objevila podle postupu zdola nahoru a došlo ke vzniku místních sítí, jež umožnily celkový rozvoj území. Z těchto důvodů je sociální zemědělství v souladu s publikací OECD na téma Nové venkovské paradigma (2006) a je výslovně uvedeno v dokumentu Hodnocení politik venkova, pokud jde o země OECD (např. Itálii). Sociální zemědělství bylo rovněž projednáno na konferenci OECD o rozvoji venkova v Québecu (2009). V tomto ohledu jsou iniciativy v oblasti sociálního zemědělství financovány z politik rozvoje venkova na období 2007–2013 (osy III a IV programu LEADER) a opatření ze Sociálního fondu pro sociální začleňování.

| 4.3 | Uvědomění si potenciálu sociálního zemědělství se stává stále důležitějším na všech úrovních a zemědělské organizace, místní komunity i instituce sociální a zdravotní povahy mají na sociální zemědělství nový pohled. Nicméně pouze několik zemí zavedlo odvětvová nařízení na vnitrostátní či regionální úrovni (Francie, Itálie, Nizozemsko). Navíc je všude evidentní nedostatek vazeb mezi jednotlivými politikami a/nebo institucemi zapojenými do sociálního zemědělství.
  Subjekty působící v sociálním zemědělství se však začínají organizovat, aby sdílely své zkušenosti, a je třeba uznat, že úloha spontánních sítí sociálních zemědělců je klíčová. |
| --- | --- |

4.3

Uvědomění si potenciálu sociálního zemědělství se stává stále důležitějším na všech úrovních a zemědělské organizace, místní komunity i instituce sociální a zdravotní povahy mají na sociální zemědělství nový pohled. Nicméně pouze několik zemí zavedlo odvětvová nařízení na vnitrostátní či regionální úrovni (Francie, Itálie, Nizozemsko). Navíc je všude evidentní nedostatek vazeb mezi jednotlivými politikami a/nebo institucemi zapojenými do sociálního zemědělství.

Subjekty působící v sociálním zemědělství se však začínají organizovat, aby sdílely své zkušenosti, a je třeba uznat, že úloha spontánních sítí sociálních zemědělců je klíčová.

| 4.4 | V průběhu posledních let Evropská komise zavedla některé iniciativy na podporu těchto aktivit, zejména Cost Action 866 – Green care, projekt SoFar (iniciativa financovaná Evropskou komisí v rámci 6. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj) a tematickou iniciativu seskupující sedm členských států spuštěnou v prosinci 2009 v rámci Evropské sítě rozvoje venkova za účelem analýzy příležitostí a překážek, jež se vyskytují ve vnitrostátních či regionálních plánech rozvoje venkova spolufinancovaných EZFRV. V roce 2008 navrhl německý profesor Thomas VAN ELSEN shrnující dokument o sociálním zemědělství v rámci projektu SoFar. Tento dokument byl aktualizován v roce 2009. |
| --- | --- |

4.4

V průběhu posledních let Evropská komise zavedla některé iniciativy na podporu těchto aktivit, zejména Cost Action 866 – Green care, projekt SoFar (iniciativa financovaná Evropskou komisí v rámci 6. rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj) a tematickou iniciativu seskupující sedm členských států spuštěnou v prosinci 2009 v rámci Evropské sítě rozvoje venkova za účelem analýzy příležitostí a překážek, jež se vyskytují ve vnitrostátních či regionálních plánech rozvoje venkova spolufinancovaných EZFRV. V roce 2008 navrhl německý profesor Thomas VAN ELSEN shrnující dokument o sociálním zemědělství v rámci projektu SoFar. Tento dokument byl aktualizován v roce 2009.

5.   Opatření, která je třeba přijmout

5.1   Uznání sociálního zemědělství na unijní úrovni a vytvoření právního rámce

| 5.1.1 | Sociální zemědělství by vzhledem k veřejným statkům, které vytváří, a svému příspěvku k udržitelnému rozvoji mělo být podněcováno a podporováno institucemi EU a vládami. To zahrnuje zřízení vhodného a příznivého právního rámce na různých úrovních, uznání přidané hodnoty sociálního zemědělství, zlepšení správy sociálního zemědělství a také vytvoření příznivého prostředí a rozvíjení plodné spolupráce mezi různými oblastmi politiky a správy (zdravotnictví/sociální věci/zemědělství/zaměstnanost) na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Kromě toho by byla žádoucí cílená podpora orgánů veřejné moci a integrované provádění strukturálních fondů na podporu sociálního zemědělství, stejně jako by byla vhodná propagace a podpora interdisciplinárního výzkumu či dokonce posílení komunikace a výměny zkušeností. |
| --- | --- |

5.1.1

Sociální zemědělství by vzhledem k veřejným statkům, které vytváří, a svému příspěvku k udržitelnému rozvoji mělo být podněcováno a podporováno institucemi EU a vládami. To zahrnuje zřízení vhodného a příznivého právního rámce na různých úrovních, uznání přidané hodnoty sociálního zemědělství, zlepšení správy sociálního zemědělství a také vytvoření příznivého prostředí a rozvíjení plodné spolupráce mezi různými oblastmi politiky a správy (zdravotnictví/sociální věci/zemědělství/zaměstnanost) na evropské, vnitrostátní, regionální a místní úrovni. Kromě toho by byla žádoucí cílená podpora orgánů veřejné moci a integrované provádění strukturálních fondů na podporu sociálního zemědělství, stejně jako by byla vhodná propagace a podpora interdisciplinárního výzkumu či dokonce posílení komunikace a výměny zkušeností.

| 5.1.2 | Při zřizování právního rámce je třeba věnovat mimořádnou pozornost otázkám souvisejícím s kvalitou sociálního zemědělství, aby bylo možné definovat obecná kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto činnosti splňovat. Ve stejném smyslu by bylo zapotřebí zavést nezbytná opatření pro zajištění vhodného monitorování činností v oblasti sociálního zemědělství. |
| --- | --- |

5.1.2

Při zřizování právního rámce je třeba věnovat mimořádnou pozornost otázkám souvisejícím s kvalitou sociálního zemědělství, aby bylo možné definovat obecná kritéria včetně kritérií kvality, jež musí tyto činnosti splňovat. Ve stejném smyslu by bylo zapotřebí zavést nezbytná opatření pro zajištění vhodného monitorování činností v oblasti sociálního zemědělství.

| 5.1.3 | Kromě toho by mohlo být užitečné, pokud by Evropská komise vytvořila stálou strukturu se zapojením všech dotyčných generálních ředitelství s cílem povzbudit, monitorovat a koordinovat rozvoj sociálního zemědělství v Evropě. Obdobné struktury by mohly být zavedeny také v členských státech. |
| --- | --- |

5.1.3

Kromě toho by mohlo být užitečné, pokud by Evropská komise vytvořila stálou strukturu se zapojením všech dotyčných generálních ředitelství s cílem povzbudit, monitorovat a koordinovat rozvoj sociálního zemědělství v Evropě. Obdobné struktury by mohly být zavedeny také v členských státech.

5.2   Vytvoření databáze na úrovni EU

Třebaže se počet podniků působících v sociálním zemědělství ve všech zemích zvyšuje, tyto podniky představují v průměru méně než 1 % z celkového počtu zemědělských podniků. Dostupné statistické údaje o sociálním zemědělství jsou však neúplné a vzácné. Bylo by tedy vhodné vytvořit program pro statistický výzkum na evropské úrovni, aby bylo možné co nejvíce kvantifikovat a analyzovat existenci sociálního zemědělství v Evropě a hlavní směry, které sleduje. Komise by mohla tuto databázi rozšířit, aby podpořila výzkumné programy v každém členském státě.

5.3   Podpora začlenění sociálního zemědělství do výzkumných programů

| 5.3.1 | Spolupráce na evropské úrovni zahájená SoFar a projektem Cost-Action 866 Green Care v zemědělství by měla být podporována a rozvíjena. Vytváření a výměna vědeckých, profesních a praktických znalostí v rámci Evropy je velice důležitá.
  Za účelem hlubší analýzy potřebuje sociální zemědělství podporu výzkumu v oblastech terapie a lékařství, v oblasti sociální práce v zemědělství a také v oblasti zemědělství a odborné přípravy. Tento výzkum musí probíhat v úzké spolupráci s praktickou činností. Pozitivní empirické výsledky získané v terapiích s rostlinami a zvířaty musí být potvrzeny seriózními vědeckými analýzami, aby mohly být uznány ve zdravotnictví. Poučení ze zkušeností, pokud jde o účinnost integrace osob do denního a ročního rytmu v práci na farmě, musí být zdokumentovány a použity na další rozvoj sociálního zemědělství. |
| --- | --- |

5.3.1

Spolupráce na evropské úrovni zahájená SoFar a projektem Cost-Action 866 Green Care v zemědělství by měla být podporována a rozvíjena. Vytváření a výměna vědeckých, profesních a praktických znalostí v rámci Evropy je velice důležitá.

Za účelem hlubší analýzy potřebuje sociální zemědělství podporu výzkumu v oblastech terapie a lékařství, v oblasti sociální práce v zemědělství a také v oblasti zemědělství a odborné přípravy. Tento výzkum musí probíhat v úzké spolupráci s praktickou činností. Pozitivní empirické výsledky získané v terapiích s rostlinami a zvířaty musí být potvrzeny seriózními vědeckými analýzami, aby mohly být uznány ve zdravotnictví. Poučení ze zkušeností, pokud jde o účinnost integrace osob do denního a ročního rytmu v práci na farmě, musí být zdokumentovány a použity na další rozvoj sociálního zemědělství.

| 5.3.2 | Interdisciplinární výzkum, který analyzuje dopad a výhody sociálního zemědělství z různých perspektiv (sociální, hospodářská, zdravotní, osobní), zajišťuje přenos znalostí získaných na základě zkušeností a začleňuje subjekty v praxi, může přinášet inovativní myšlenky a posilovat zapojení do sociálního zemědělství. Vědecká podpora pilotním projektům může pomoci rozvíjet modely založené na individuálních nebo družstevních podnicích pro celý region. Měly by být prováděny interdisciplinární studie a výzkumy za účelem analýzy dopadu sociálního zemědělství jednak co se týká potenciálních úspor nákladů pro systémy zdravotního pojištění a jednak zlepšování zdraví a blahobytu příjemců služeb sociálního zemědělství. Tyto aspekty již byly předmětem analýz a studií v některých zemích, především v Nizozemsku. |
| --- | --- |

5.3.2

Interdisciplinární výzkum, který analyzuje dopad a výhody sociálního zemědělství z různých perspektiv (sociální, hospodářská, zdravotní, osobní), zajišťuje přenos znalostí získaných na základě zkušeností a začleňuje subjekty v praxi, může přinášet inovativní myšlenky a posilovat zapojení do sociálního zemědělství. Vědecká podpora pilotním projektům může pomoci rozvíjet modely založené na individuálních nebo družstevních podnicích pro celý region. Měly by být prováděny interdisciplinární studie a výzkumy za účelem analýzy dopadu sociálního zemědělství jednak co se týká potenciálních úspor nákladů pro systémy zdravotního pojištění a jednak zlepšování zdraví a blahobytu příjemců služeb sociálního zemědělství. Tyto aspekty již byly předmětem analýz a studií v některých zemích, především v Nizozemsku.

| 5.3.3 | Tyto výzkumy by mohly být součástí budoucího rámcového programu Horizont 2020 (na období 2014–2020), vzhledem k tomu, že zohledňuje sociální aspekty v oblasti výzkumu a inovací. Koordinace a podpora sociálního zemědělství v rámci programu Horizont 2020 je velice žádoucí, protože tento program by mohl moci usnadnit setkání a výměny mezi výzkumnými pracovníky z různých disciplín majících vztah k tomuto typu zemědělství. |
| --- | --- |

5.3.3

Tyto výzkumy by mohly být součástí budoucího rámcového programu Horizont 2020 (na období 2014–2020), vzhledem k tomu, že zohledňuje sociální aspekty v oblasti výzkumu a inovací. Koordinace a podpora sociálního zemědělství v rámci programu Horizont 2020 je velice žádoucí, protože tento program by mohl moci usnadnit setkání a výměny mezi výzkumnými pracovníky z různých disciplín majících vztah k tomuto typu zemědělství.

5.4   Podpora začlenění sociálního zemědělství do programů odborné přípravy

Za účelem zajištění vysoké úrovně kvality a odbornosti činností v sociálním zemědělství je třeba věnovat mimořádnou pozornost odborné přípravě subjektů – a to jak poskytovatelů služeb, tak příjemců těchto služeb. Bylo by tedy zapotřebí v úzké spolupráci se vzdělávacími a výzkumnými institucemi vypracovat a poskytnout programy celoživotního vzdělávání, aby byla zajištěna vysoká úroveň dovedností vedoucích pracovníků podniků a jejich spolupracovníků, kteří jsou zodpovědní za osoby využívající sociálního zemědělství. Stejně tak je třeba analyzovat a uskutečňovat školení, jež mohou být nabízena osobám využívajícím sociálního zemědělství.

5.5   Posílení úlohy občanské společnosti a vytváření sítí

| 5.5.1 | Inovační projekty v sociálním zemědělství se často rozvíjejí izolovaným způsobem bez znalostí podobných projektů či výměny zkušeností mezi nimi. Je tedy velice důležité vytvořit a posílit sítě sociálního zemědělství, aby bylo možné vyměňovat si zkušenosti, seznámit se s různými projekty a zhodnotit osvědčené postupy. První krok v tomto směru byl učiněn v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova. Tento typ sítě by měl být posílen. |
| --- | --- |

5.5.1

Inovační projekty v sociálním zemědělství se často rozvíjejí izolovaným způsobem bez znalostí podobných projektů či výměny zkušeností mezi nimi. Je tedy velice důležité vytvořit a posílit sítě sociálního zemědělství, aby bylo možné vyměňovat si zkušenosti, seznámit se s různými projekty a zhodnotit osvědčené postupy. První krok v tomto směru byl učiněn v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova. Tento typ sítě by měl být posílen.

| 5.5.2 | Stejně tak by měla být podporována spolupráce, společné publikace a výskyt na internetu. |
| --- | --- |

5.5.2

Stejně tak by měla být podporována spolupráce, společné publikace a výskyt na internetu.

| 5.5.3 | Kromě toho by bylo vhodné, aby v tomto smyslu docházelo ke společnému zastupování zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni a k podpoře týkající se vytvoření zastřešující organizace na evropské úrovni. Takováto organizace, jež by zahrnovala občanskou společnost, by mohla usnadnit výměnu mezi subjekty sociálního zemědělství, napomáhat jim v technické i administrativní oblasti a zároveň dohlížet na propagaci zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni. V tomto ohledu mají zemědělské organizace významnou úlohu. |
| --- | --- |

5.5.3

Kromě toho by bylo vhodné, aby v tomto smyslu docházelo ke společnému zastupování zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni a k podpoře týkající se vytvoření zastřešující organizace na evropské úrovni. Takováto organizace, jež by zahrnovala občanskou společnost, by mohla usnadnit výměnu mezi subjekty sociálního zemědělství, napomáhat jim v technické i administrativní oblasti a zároveň dohlížet na propagaci zájmů sociálního zemědělství na politické úrovni. V tomto ohledu mají zemědělské organizace významnou úlohu.

| 5.5.4 | Všechny tyto aktivity by mohly být naplánovány a prováděny v rámci nové politiky rozvoje venkova na období 2014–2020 a měly by zejména vycházet z Evropské sítě rozvoje venkova a sítí rozvoje venkova v členských státech, čímž by došlo k rozšíření výše uvedené tematické iniciativy o sociálním zemědělství na další členské státy. |
| --- | --- |

5.5.4

Všechny tyto aktivity by mohly být naplánovány a prováděny v rámci nové politiky rozvoje venkova na období 2014–2020 a měly by zejména vycházet z Evropské sítě rozvoje venkova a sítí rozvoje venkova v členských státech, čímž by došlo k rozšíření výše uvedené tematické iniciativy o sociálním zemědělství na další členské státy.

5.6   Začlenění sociálního zemědělství do strategie udržitelného rozvoje a společného strategického rámce

| 5.6.1 | Sociální zemědělství se mohlo ve stávající politice rozvoje venkova těšit určité podpoře, zejména v ose III (diverzifikace) a IV (LEADER), a také v rámci osy pro sociální začleňování v ESF. Uznání sociálního zemědělství jako prvku rozvoje venkovského hospodářství by mu mělo umožnit využívat všech iniciativ podporovaných a financovaných evropskými strukturálními fondy (EZFRV, ESF, EFRR), a mít tak přístup k novým zdrojům financování. |
| --- | --- |

5.6.1

Sociální zemědělství se mohlo ve stávající politice rozvoje venkova těšit určité podpoře, zejména v ose III (diverzifikace) a IV (LEADER), a také v rámci osy pro sociální začleňování v ESF. Uznání sociálního zemědělství jako prvku rozvoje venkovského hospodářství by mu mělo umožnit využívat všech iniciativ podporovaných a financovaných evropskými strukturálními fondy (EZFRV, ESF, EFRR), a mít tak přístup k novým zdrojům financování.

| 5.6.2 | Třebaže návrhy Komise pro příští programové období strukturálních fondů otevírají tu či onu novou perspektivu (v tom smyslu, že boj proti chudobě, sociální začlenění a stejně tak diverzifikace zemědělské činnosti jsou zmíněny jako výslovné cíle této politiky – jež mohou být v ideálním případě sloučeny v sociálním zemědělství), zdá se, že je nezbytné více zdůraznit úlohu sociálního zemědělství v příštím programovém období a také dohodu o partnerství, a ještě více jej tak podpořit. V tomto smyslu by měly členské státy a EU koordinovat využívání různých politik týkajících se sociálního zemědělství. EHSV je toho názoru, že členské státy a jednotlivé orgány (vnitrostátní a unijní), které jsou pověřené a odpovědné za řízení evropských fondů, by měly posílit vzájemnou spolupráci s cílem odstranit překážky přístupu ke strukturálním fondům a usnadnit tento přístup pro subjekty v praxi. |
| --- | --- |

5.6.2

Třebaže návrhy Komise pro příští programové období strukturálních fondů otevírají tu či onu novou perspektivu (v tom smyslu, že boj proti chudobě, sociální začlenění a stejně tak diverzifikace zemědělské činnosti jsou zmíněny jako výslovné cíle této politiky – jež mohou být v ideálním případě sloučeny v sociálním zemědělství), zdá se, že je nezbytné více zdůraznit úlohu sociálního zemědělství v příštím programovém období a také dohodu o partnerství, a ještě více jej tak podpořit. V tomto smyslu by měly členské státy a EU koordinovat využívání různých politik týkajících se sociálního zemědělství. EHSV je toho názoru, že členské státy a jednotlivé orgány (vnitrostátní a unijní), které jsou pověřené a odpovědné za řízení evropských fondů, by měly posílit vzájemnou spolupráci s cílem odstranit překážky přístupu ke strukturálním fondům a usnadnit tento přístup pro subjekty v praxi.

| 5.6.3 | Nový programový rámec nabízí sociálnímu zemědělství možnost zajistit financování z více zdrojů, a to na několik let. Společný strategický rámec totiž umožňuje sloučit různé fondy v rámci strategie financování z různých zdrojů. Je zapotřebí vyzvat členské státy k tomu, aby začlenily sociální zemědělství do svého plánování a aby vypracovaly specifické programy s cílem umožnit sociálnímu zemědělství více využívat různých strukturálních fondů. Je samozřejmě velice důležité přesvědčit vnitrostátní a místní orgány, aby skutečně využívaly těchto možností financování.
  Vzhledem k mnohorozměrnému a vícefunkčnímu charakteru by mohlo mít sociální zemědělství, stejně jako zainteresované strany, velký prospěch ze skutečně integrovaného přístupu, který usnadňuje a lépe koordinuje využívání různých fondů a také souvisejících postupů a opatření. |
| --- | --- |

5.6.3

Nový programový rámec nabízí sociálnímu zemědělství možnost zajistit financování z více zdrojů, a to na několik let. Společný strategický rámec totiž umožňuje sloučit různé fondy v rámci strategie financování z různých zdrojů. Je zapotřebí vyzvat členské státy k tomu, aby začlenily sociální zemědělství do svého plánování a aby vypracovaly specifické programy s cílem umožnit sociálnímu zemědělství více využívat různých strukturálních fondů. Je samozřejmě velice důležité přesvědčit vnitrostátní a místní orgány, aby skutečně využívaly těchto možností financování.

Vzhledem k mnohorozměrnému a vícefunkčnímu charakteru by mohlo mít sociální zemědělství, stejně jako zainteresované strany, velký prospěch ze skutečně integrovaného přístupu, který usnadňuje a lépe koordinuje využívání různých fondů a také souvisejících postupů a opatření.

| 5.6.4 | Za tímto účelem by mohlo být velmi užitečné vytvořit v rámci rozvoje venkova komunikační politiku pro členské státy, jež by rovněž pokrývala činnosti týkající se monitorování a vypracovávání zpráv. Další možností by bylo vytvoření tematického podprogramu v rámci článku 8 či posílení projektů LEADER, jejichž náplní je sociální zemědělství. |
| --- | --- |

5.6.4

Za tímto účelem by mohlo být velmi užitečné vytvořit v rámci rozvoje venkova komunikační politiku pro členské státy, jež by rovněž pokrývala činnosti týkající se monitorování a vypracovávání zpráv. Další možností by bylo vytvoření tematického podprogramu v rámci článku 8 či posílení projektů LEADER, jejichž náplní je sociální zemědělství.

| 5.6.5 | Dále by měla jednotlivá generální ředitelství posílit svou spolupráci, aby byl usnadněn přístup sociálního zemědělství ke všem strukturálním fondům a zároveň byly odstraněny potíže, jež až doposud bránily zemědělcům v přístupu k regionálním politikám. |
| --- | --- |

5.6.5

Dále by měla jednotlivá generální ředitelství posílit svou spolupráci, aby byl usnadněn přístup sociálního zemědělství ke všem strukturálním fondům a zároveň byly odstraněny potíže, jež až doposud bránily zemědělcům v přístupu k regionálním politikám.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/49

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Kvalita služeb železniční dopravy v EU (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/08

Zpravodaj: pan Georges CINGAL

Dne 12. července 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, rozhodl vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Kvalita služeb železniční dopravy v EU

(stanovisko z vlastní iniciativy).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 137 hlasy pro, 54 hlasů bylo proti a 8 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Předkládané stanovisko se zabývá službami v přepravě cestujících na železnici. Bylo vypracováno a mělo by být chápáno v souvislosti s cíli stanovenými v článku 14 a protokolu 26 Lisabonské smlouvy týkajícími se služeb obecného zájmu. Vychází z doporučení bílé knihy o dopravě, jež potvrdila nutnost plnit cíle snižování emisí skleníkových plynů a umožnit zajištění udržitelné dopravy šetrné k životnímu prostředí. |
| --- | --- |

1.1

Předkládané stanovisko se zabývá službami v přepravě cestujících na železnici. Bylo vypracováno a mělo by být chápáno v souvislosti s cíli stanovenými v článku 14 a protokolu 26 Lisabonské smlouvy týkajícími se služeb obecného zájmu. Vychází z doporučení bílé knihy o dopravě, jež potvrdila nutnost plnit cíle snižování emisí skleníkových plynů a umožnit zajištění udržitelné dopravy šetrné k životnímu prostředí.

| 1.2 | Kromě kontroly plnění cílů mobility stanovených přepravcům a příslušných práv a povinností zainteresovaných stran se toto stanovisko zabývá tématem přístupu evropských občanů k dopravním službám obecného zájmu v železniční dopravě v Evropské unii a kvalitou těchto služeb. |
| --- | --- |

1.2

Kromě kontroly plnění cílů mobility stanovených přepravcům a příslušných práv a povinností zainteresovaných stran se toto stanovisko zabývá tématem přístupu evropských občanů k dopravním službám obecného zájmu v železniční dopravě v Evropské unii a kvalitou těchto služeb.

| 1.3 | Kvalita služeb v železniční dopravě je nezbytnou, nikoliv však jedinou podmínkou rozvoje tohoto způsobu dopravy. EHSV se proto domnívá, že pro zvýšení její atraktivity je nutné zlepšit její výsledky, a opírá se při tom o faktické údaje o jednotlivých prvcích, jež tuto atraktivitu ovlivňují. |
| --- | --- |

1.3

Kvalita služeb v železniční dopravě je nezbytnou, nikoliv však jedinou podmínkou rozvoje tohoto způsobu dopravy. EHSV se proto domnívá, že pro zvýšení její atraktivity je nutné zlepšit její výsledky, a opírá se při tom o faktické údaje o jednotlivých prvcích, jež tuto atraktivitu ovlivňují.

| 1.4 | EHSV žádá, aby se úvěry na investice do infrastruktury a na její údržbu staly součástí víceletého plánování a aby byla provedena opatření ke stabilizaci těchto prostředků. Měly by být zváženy rovněž otázky územního plánování, zachování dostupnosti infrastruktury a prostředků schopných mobilizace v krátkodobém a střednědobém horizontu. |
| --- | --- |

1.4

EHSV žádá, aby se úvěry na investice do infrastruktury a na její údržbu staly součástí víceletého plánování a aby byla provedena opatření ke stabilizaci těchto prostředků. Měly by být zváženy rovněž otázky územního plánování, zachování dostupnosti infrastruktury a prostředků schopných mobilizace v krátkodobém a střednědobém horizontu.

| 1.5 | EHSV vyzývá rovněž evropské, vnitrostátní a regionální orgány, aby při zachování zásad subsidiarity nově definovaly podmínky financování jednotlivých částí infrastruktury s cílem posílit územní solidaritu. Za tímto účelem doporučuje změnit zaměření prostředků vyčleněných na dopravu v rámci regionální politiky, což představuje nástroj se silným pákovým efektem při územním plánování. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vyzývá rovněž evropské, vnitrostátní a regionální orgány, aby při zachování zásad subsidiarity nově definovaly podmínky financování jednotlivých částí infrastruktury s cílem posílit územní solidaritu. Za tímto účelem doporučuje změnit zaměření prostředků vyčleněných na dopravu v rámci regionální politiky, což představuje nástroj se silným pákovým efektem při územním plánování.

| 1.6 | EHSV žádá, aby byl nezávislou institucí a na evropské úrovni proveden průzkum spokojenosti mezi cestujícími založený na faktických údajích hodnocení (přesnost, pravidelnost, tarify, čistota, dostupnost apod.). Toto hodnocení by mělo proběhnout podle metodologie stanovené řídícím výborem, v němž by měly být zastoupeny všechny zainteresované strany (cestující, orgány odpovědné za organizaci dopravy, dopravci, zaměstnanci apod.) a jenž by měl provádět kontrolu. |
| --- | --- |

1.6

EHSV žádá, aby byl nezávislou institucí a na evropské úrovni proveden průzkum spokojenosti mezi cestujícími založený na faktických údajích hodnocení (přesnost, pravidelnost, tarify, čistota, dostupnost apod.). Toto hodnocení by mělo proběhnout podle metodologie stanovené řídícím výborem, v němž by měly být zastoupeny všechny zainteresované strany (cestující, orgány odpovědné za organizaci dopravy, dopravci, zaměstnanci apod.) a jenž by měl provádět kontrolu.

| 1.7 | EHSV je znepokojen záměrem Evropské komise revidovat nařízení 1370/2007/ES (o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici), jež je výsledkem obtížného kompromisu na institucionální úrovni. Konstatuje, že toto nařízení dává členským státům široké organizační možnosti při zachování zásad proporcionality a subsidiarity, a že rovnováha, kterou zavádí, by měla být posuzována na základě dosavadních zkušeností, jak to stanoví čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

1.7

EHSV je znepokojen záměrem Evropské komise revidovat nařízení 1370/2007/ES (o veřejných službách v přepravě cestujících po železnici a silnici), jež je výsledkem obtížného kompromisu na institucionální úrovni. Konstatuje, že toto nařízení dává členským státům široké organizační možnosti při zachování zásad proporcionality a subsidiarity, a že rovnováha, kterou zavádí, by měla být posuzována na základě dosavadních zkušeností, jak to stanoví čl. 8 odst. 2 tohoto nařízení.

| 1.8 | Pokud jde o ustanovení nařízení 1371/2007/ES a o možnosti dalšího vývoje, žádá EHSV Evropskou komisi, aby prozkoumala následující možné oblasti zlepšení:






  — | posílení práv na náhradu škody za zpoždění jeho porovnáním s celkovou dobou příslušné cesty; |
| --- | --- | --- |

1.8

Pokud jde o ustanovení nařízení 1371/2007/ES a o možnosti dalšího vývoje, žádá EHSV Evropskou komisi, aby prozkoumala následující možné oblasti zlepšení:

—

posílení práv na náhradu škody za zpoždění jeho porovnáním s celkovou dobou příslušné cesty;

| — | posílení práv na náhradu škody za zpoždění poskytnutím odškodnění přímo dopravcem, bez předchozího zkoumání příslušných odpovědností; |
| --- | --- |

—

posílení práv na náhradu škody za zpoždění poskytnutím odškodnění přímo dopravcem, bez předchozího zkoumání příslušných odpovědností;

| — | usnadnění přístupu k formuláři a k přezkumnému řízení potřebným ke získání kompenzace, a to v rámci individuálního nebo kolektivního postupu (využití internetu, přepážek apod.); |
| --- | --- |

—

usnadnění přístupu k formuláři a k přezkumnému řízení potřebným ke získání kompenzace, a to v rámci individuálního nebo kolektivního postupu (využití internetu, přepážek apod.);

| — | posílení práv v oblasti dostupnosti pro postižené osoby stanovením povinnosti zajistit tuto dostupnost v co nejkratší době (během jednoho dne); |
| --- | --- |

—

posílení práv v oblasti dostupnosti pro postižené osoby stanovením povinnosti zajistit tuto dostupnost v co nejkratší době (během jednoho dne);

| — | posílení práv v oblasti bezpečnosti stanovením povinnosti zavést na palubách systémy komunikace s personálem pro případ nebezpečí nebo zdravotních komplikací; |
| --- | --- |

—

posílení práv v oblasti bezpečnosti stanovením povinnosti zavést na palubách systémy komunikace s personálem pro případ nebezpečí nebo zdravotních komplikací;

| — | posílení práv cestujících zřízením mediátorů fungujících jako prostředníci pro urovnávání sporů mezi jednotlivými stranami. |
| --- | --- |

—

posílení práv cestujících zřízením mediátorů fungujících jako prostředníci pro urovnávání sporů mezi jednotlivými stranami.

| 1.9 | EHSV dále žádá, aby Evropská komise a členské státy společně prozkoumaly následující možné oblasti zlepšení:






  — | posílení práv cestujících na informace, pokud jde o garanci spojení; |
| --- | --- | --- |

1.9

EHSV dále žádá, aby Evropská komise a členské státy společně prozkoumaly následující možné oblasti zlepšení:

—

posílení práv cestujících na informace, pokud jde o garanci spojení;

| — | posílení práv v oblasti bezpečnosti vytipováním rizikových tratí a situací, stanovením vhodných opatření a nasazením nezbytného personálu. |
| --- | --- |

—

posílení práv v oblasti bezpečnosti vytipováním rizikových tratí a situací, stanovením vhodných opatření a nasazením nezbytného personálu.

| 1.10 | S ohledem na zásadu subsidiarity EHSV závěrem žádá členské státy, aby prozkoumaly následující možné oblasti zlepšení:






  — | posílení práv cestujících tím, že bude cestujícím a jejich sdružením ve spolupráci s příslušnými orgány a s volenými zástupci zainteresovaných obcí umožněno vypracovat model monitorování a kontroly úrovně služeb železniční dopravy (pravidelnost, přesnost, čistota atd.); |
| --- | --- | --- |

1.10

S ohledem na zásadu subsidiarity EHSV závěrem žádá členské státy, aby prozkoumaly následující možné oblasti zlepšení:

—

posílení práv cestujících tím, že bude cestujícím a jejich sdružením ve spolupráci s příslušnými orgány a s volenými zástupci zainteresovaných obcí umožněno vypracovat model monitorování a kontroly úrovně služeb železniční dopravy (pravidelnost, přesnost, čistota atd.);

| — | zlepšení postupů asistence a pomoci cestujícím na cestě v případě delšího přerušení dopravy (nad 1 hodinu). |
| --- | --- |

—

zlepšení postupů asistence a pomoci cestujícím na cestě v případě delšího přerušení dopravy (nad 1 hodinu).

2.   Obecné připomínky: zkušenosti občanů, stávajících nebo potenciálních cestujících na železnici

2.1   Obecné poznámky

| 2.1.1 | Hodnocení spokojenosti cestujících je obtížné definovat a sledovat na základě společných kritérií zvláště proto, že jsou to železniční podniky, které mají klíčové údaje nezbytné k analýze a které podle nich jednostranně definují standardy kvality služeb a hodnotí podle nich svou vlastní činnost (nařízení č. 1371/2007, článek 28). Patří k nim například dodržování přijatých závazků přesnosti, pravidelnosti služeb, čistoty, přístupu k zákazníkovi, informací, tarifu apod. |
| --- | --- |

2.1.1

Hodnocení spokojenosti cestujících je obtížné definovat a sledovat na základě společných kritérií zvláště proto, že jsou to železniční podniky, které mají klíčové údaje nezbytné k analýze a které podle nich jednostranně definují standardy kvality služeb a hodnotí podle nich svou vlastní činnost (nařízení č. 1371/2007, článek 28). Patří k nim například dodržování přijatých závazků přesnosti, pravidelnosti služeb, čistoty, přístupu k zákazníkovi, informací, tarifu apod.

| 2.1.2 | Mnoho cestujících, které postihují problémy v oblasti služeb železniční dopravy, poukazuje a stěžuje si na nárůst faktorů dopravních komplikací, na nepředvídatelnost dopravy při nemožnosti ověřit situaci v reálném čase a na nedostatek informací při dopravních komplikacích. Převládá u nich pocit, že se situace v jednotlivých členských státech neustále zhoršuje. Služby železniční dopravy dávají cestujícím díky nařízení č. 1371/2007/ES právo na odškodnění, neumožňují však jeho snadné uplatňování vůči dopravcům. |
| --- | --- |

2.1.2

Mnoho cestujících, které postihují problémy v oblasti služeb železniční dopravy, poukazuje a stěžuje si na nárůst faktorů dopravních komplikací, na nepředvídatelnost dopravy při nemožnosti ověřit situaci v reálném čase a na nedostatek informací při dopravních komplikacích. Převládá u nich pocit, že se situace v jednotlivých členských státech neustále zhoršuje. Služby železniční dopravy dávají cestujícím díky nařízení č. 1371/2007/ES právo na odškodnění, neumožňují však jeho snadné uplatňování vůči dopravcům.

| 2.1.3 | Pokud jde o služby železniční dopravy podléhající závazku veřejné služby, jež zajišťují naprostou většinu každodenní přepravy, byl v řadě případů k zachování úrovně služby nutný zásah orgánů odpovídajících za organizaci veřejné dopravy nebo odpovědných orgánů. |
| --- | --- |

2.1.3

Pokud jde o služby železniční dopravy podléhající závazku veřejné služby, jež zajišťují naprostou většinu každodenní přepravy, byl v řadě případů k zachování úrovně služby nutný zásah orgánů odpovídajících za organizaci veřejné dopravy nebo odpovědných orgánů.

| 2.1.4 | Přibývající nabídka služeb poskytovaných různými subjekty bez vzájemného propojení a provázanosti, v prostředí poznamenaném zásadními strukturálními změnami a ztrátou stability a srozumitelnosti, vedla k fungování založeném na schopnosti reakce místních provozovatelů, často vzdálených tokům informací v reálném čase, což přineslo určité poruchy fungování, a ve svém důsledku nespokojenost cestujících. Aby bylo možné nalézt oblasti možného zlepšení, jeví se za těchto okolností jako nezbytné vypracovat přehled o situaci v odvětví na úrovni každého členského státu. |
| --- | --- |

2.1.4

Přibývající nabídka služeb poskytovaných různými subjekty bez vzájemného propojení a provázanosti, v prostředí poznamenaném zásadními strukturálními změnami a ztrátou stability a srozumitelnosti, vedla k fungování založeném na schopnosti reakce místních provozovatelů, často vzdálených tokům informací v reálném čase, což přineslo určité poruchy fungování, a ve svém důsledku nespokojenost cestujících. Aby bylo možné nalézt oblasti možného zlepšení, jeví se za těchto okolností jako nezbytné vypracovat přehled o situaci v odvětví na úrovni každého členského státu.

2.2   Příkladný seznam prvků nefunkčnosti zjištěný cestujícími a/nebo jejich sdruženími:

| — | problematický přístup k informacím, chybějící nebo nevhodné značení; |
| --- | --- |

—

problematický přístup k informacím, chybějící nebo nevhodné značení;

| — | nejasné nebo neprůhledné tarify; |
| --- | --- |

—

nejasné nebo neprůhledné tarify;

| — | nedostatečná možnost naplánovat cestu s dostatečným předstihem kvůli maximální možné délce rezervace; |
| --- | --- |

—

nedostatečná možnost naplánovat cestu s dostatečným předstihem kvůli maximální možné délce rezervace;

| — | problémy týkající se nadpočetných rezervací; |
| --- | --- |

—

problémy týkající se nadpočetných rezervací;

| — | podmínky ve vlacích, na nádražích a na nástupištích jsou nevhodné (přeplněné čekárny), neodpovídají hygienickým normám, absence sanitárního vybavení; |
| --- | --- |

—

podmínky ve vlacích, na nádražích a na nástupištích jsou nevhodné (přeplněné čekárny), neodpovídají hygienickým normám, absence sanitárního vybavení;

| — | špatný přístup postižených osob na nástupiště, na nádraží, do stanic, do zařízení poskytujících služby a do vlaků, příliš dlouhý termín (48 hodin) pro objednávku zvláštních asistenčních služeb nebo příliš přísná omezení pro zavazadla (celková hmotnost); |
| --- | --- |

—

špatný přístup postižených osob na nástupiště, na nádraží, do stanic, do zařízení poskytujících služby a do vlaků, příliš dlouhý termín (48 hodin) pro objednávku zvláštních asistenčních služeb nebo příliš přísná omezení pro zavazadla (celková hmotnost);

| — | nedostatečná bezpečnost ve vlacích, na nádražích a ve stanicích; |
| --- | --- |

—

nedostatečná bezpečnost ve vlacích, na nádražích a ve stanicích;

| — | pozdní přistavování vlaků, nezohledňování změn nástupiště při přestupech; |
| --- | --- |

—

pozdní přistavování vlaků, nezohledňování změn nástupiště při přestupech;

| — | dva vlaky odjíždějí krátce po sobě z jednoho nástupiště, ačkoliv řada dalších nástupišť je nevyužitá; |
| --- | --- |

—

dva vlaky odjíždějí krátce po sobě z jednoho nástupiště, ačkoliv řada dalších nástupišť je nevyužitá;

| — | nedostatek prostoru pro zavazadla; |
| --- | --- |

—

nedostatek prostoru pro zavazadla;

| — | nezohlednění multimodální dopravy (problémy s přepravou kol, špatná nebo dokonce žádná organizace a řízení návaznosti na další druhy dopravy, chybějící informace, integrace tarifu a služby); |
| --- | --- |

—

nezohlednění multimodální dopravy (problémy s přepravou kol, špatná nebo dokonce žádná organizace a řízení návaznosti na další druhy dopravy, chybějící informace, integrace tarifu a služby);

| — | nedostatečná přesnost, nepravidelnost spojení, rušení vlaků bez předchozího oznámení; |
| --- | --- |

—

nedostatečná přesnost, nepravidelnost spojení, rušení vlaků bez předchozího oznámení;

| — | špatná péče o cestující v případě dopravních komplikací, nedostatečné odškodnění nebo jeho odmítnutí; |
| --- | --- |

—

špatná péče o cestující v případě dopravních komplikací, nedostatečné odškodnění nebo jeho odmítnutí;

| — | rušení nebo reorganizace spojů bez předchozí konzultace s cestujícími, jejich zástupci nebo dotčenými místními a regionálními orgány (např. rušení nočních vlaků, změny jízdních řádů, intervalů apod.); |
| --- | --- |

—

rušení nebo reorganizace spojů bez předchozí konzultace s cestujícími, jejich zástupci nebo dotčenými místními a regionálními orgány (např. rušení nočních vlaků, změny jízdních řádů, intervalů apod.);

| — | nárůst jízdní doby mezi dvěma zastávkami; |
| --- | --- |

—

nárůst jízdní doby mezi dvěma zastávkami;

| — | špatný přístup k prodejním a distribučním sítím. |
| --- | --- |

—

špatný přístup k prodejním a distribučním sítím.

2.3   Hlavní důvody nepředvídatelných dopravních komplikací:

| — | extrémní počasí: technika nebo postupy nejsou připraveny tak, aby zajistily kvalitu poskytované služby; |
| --- | --- |

—

extrémní počasí: technika nebo postupy nejsou připraveny tak, aby zajistily kvalitu poskytované služby;

| — | problémy s vozidly: důsledky nedostatečného sledování životnosti vozidel, jejich dlouhodobého používání a boje proti jejich stárnutí a chybějícího plánování a stability prostředků na údržbu; |
| --- | --- |

—

problémy s vozidly: důsledky nedostatečného sledování životnosti vozidel, jejich dlouhodobého používání a boje proti jejich stárnutí a chybějícího plánování a stability prostředků na údržbu;

| — | lidský faktor: sebevraždy spojené s přístupem k citlivým zařízením, jejichž dopady a příčiny nechce EHSV v tomto stanovisku komentovat. |
| --- | --- |

—

lidský faktor: sebevraždy spojené s přístupem k citlivým zařízením, jejichž dopady a příčiny nechce EHSV v tomto stanovisku komentovat.

2.4   Pozitivní názory a prvky spokojenosti schopné přispět ke změně dopravních návyků:

| — | vysoká úroveň bezpečnosti cestujících a provozu; |
| --- | --- |

—

vysoká úroveň bezpečnosti cestujících a provozu;

| — | profesionalita personálu; |
| --- | --- |

—

profesionalita personálu;

| — | schopnost železnice přispívat k územnímu plánování a rozvoji. |
| --- | --- |

—

schopnost železnice přispívat k územnímu plánování a rozvoji.

3.   Konkrétní poznámky: vývoj situace v posledních desetiletích

| 3.1 | Komise zohledňuje zásadu volného pohybu občanů stanovenou ve Smlouvě a podporuje princip udržitelné mobility. Železnice je považována za vysoce výkonný prostředek hromadné dopravy schopný se přizpůsobovat požadavkům příslušných orgánů, šetrný k životnímu prostředí a umožňující využívat dosud běžně existující infrastrukturu, jež je dobře udržovaná nebo může být snadno revitalizována. |
| --- | --- |

3.1

Komise zohledňuje zásadu volného pohybu občanů stanovenou ve Smlouvě a podporuje princip udržitelné mobility. Železnice je považována za vysoce výkonný prostředek hromadné dopravy schopný se přizpůsobovat požadavkům příslušných orgánů, šetrný k životnímu prostředí a umožňující využívat dosud běžně existující infrastrukturu, jež je dobře udržovaná nebo může být snadno revitalizována.

| 3.2 | EU definovala evropskou síť mezinárodních tras. Na dokončení této sítě byly a ještě budou vynaloženy značné investice. Aby však evropští cestující získali možnost cestovat bez přílišných přestupů „ode dveří ke dveřím“, musí se tato iniciativa Unie opírat o soulad s investičními zájmy členských států. |
| --- | --- |

3.2

EU definovala evropskou síť mezinárodních tras. Na dokončení této sítě byly a ještě budou vynaloženy značné investice. Aby však evropští cestující získali možnost cestovat bez přílišných přestupů „ode dveří ke dveřím“, musí se tato iniciativa Unie opírat o soulad s investičními zájmy členských států.

| 3.3 | Přezkum situace dopravní obslužnosti regionů a její zlepšování však přináší strategické rozhodování. Zapomíná se při tom na nutnost zvažování takových způsobů dopravy, jež minimalizují počet přestupů, což má negativní dopad na využívání veřejné dopravy. |
| --- | --- |

3.3

Přezkum situace dopravní obslužnosti regionů a její zlepšování však přináší strategické rozhodování. Zapomíná se při tom na nutnost zvažování takových způsobů dopravy, jež minimalizují počet přestupů, což má negativní dopad na využívání veřejné dopravy.

| 3.4 | Tento předběžný přezkum rozhodnutí přinášejících závažné důsledky se dnes v rostoucí míře stává součástí úvah odpovědných orgánů, jež jsou ale konfrontovány s finančními otázkami, jež postrádají ve střednědobém a dlouhodobém měřítku srozumitelnost a stabilitu. |
| --- | --- |

3.4

Tento předběžný přezkum rozhodnutí přinášejících závažné důsledky se dnes v rostoucí míře stává součástí úvah odpovědných orgánů, jež jsou ale konfrontovány s finančními otázkami, jež postrádají ve střednědobém a dlouhodobém měřítku srozumitelnost a stabilitu.

| 3.5 | Náklady na dopravu nicméně představují pro rozpočty členských států a regionů značnou zátěž. Občané, kteří si tuto situaci zejména za současné krize uvědomují, si přejí skutečnou transparentnost a spolehlivé informace. Opakovaně upozorňují na chybějící nezávislé expertízy u velkých projektů. Jak EHSV zdůraznil ve svém stanovisku TEN/479, je dialog mezi příslušnými orgány a občanskou společností velmi důležitý, a to zejména pokud jde o investice do dopravní infrastruktury. |
| --- | --- |

3.5

Náklady na dopravu nicméně představují pro rozpočty členských států a regionů značnou zátěž. Občané, kteří si tuto situaci zejména za současné krize uvědomují, si přejí skutečnou transparentnost a spolehlivé informace. Opakovaně upozorňují na chybějící nezávislé expertízy u velkých projektů. Jak EHSV zdůraznil ve svém stanovisku TEN/479, je dialog mezi příslušnými orgány a občanskou společností velmi důležitý, a to zejména pokud jde o investice do dopravní infrastruktury.

4.   Požadavky začleněné do programu prioritních činností Výboru

| 4.1 | Toto stanovisko z vlastní iniciativy navazuje na předchozí práci:






  — | TEN/432-433: Jednotný evropský železniční prostor; |
| --- | --- | --- |

4.1

Toto stanovisko z vlastní iniciativy navazuje na předchozí práci:

—

TEN/432-433: Jednotný evropský železniční prostor;

| — | TEN/454: Plán jednotného evropského dopravního prostoru; |
| --- | --- |

—

TEN/454: Plán jednotného evropského dopravního prostoru;

| — | TEN/471: Hlavní směry pro transevropskou dopravní síť; |
| --- | --- |

—

TEN/471: Hlavní směry pro transevropskou dopravní síť;

| — | TEN/479: Bílá kniha o dopravě – jak získat podporu a účast občanské společnosti; |
| --- | --- |

—

TEN/479: Bílá kniha o dopravě – jak získat podporu a účast občanské společnosti;

| — | TEN/480: Práva cestujících ve všech druzích dopravy. |
| --- | --- |

—

TEN/480: Práva cestujících ve všech druzích dopravy.

| 4.2 | Úsilí o vytvoření evropské dopravní sítě logicky vedlo k soustředění podstatné části evropských prostředků na hlavní tahy. Tento vývoj s sebou přinesl rozhodování upřednostňující stavbu vysokorychlostních tratí, a to někdy z důvodu rozpočtových omezení na úkor modernizace jiných stávajících tratí. Orgány veřejné správy by měly uvažovat o posílení nabídky železnice v nabídce veřejné dopravy s cílem přeměnit ji v určitých případech v páteř uceleného multimodálního systému. Z tohoto hlediska by měly být evropské fondy změněny ve prospěch soudržné politiky udržitelné dopravy (využití fondů dopravy GŘ pro regionální politiku). |
| --- | --- |

4.2

Úsilí o vytvoření evropské dopravní sítě logicky vedlo k soustředění podstatné části evropských prostředků na hlavní tahy. Tento vývoj s sebou přinesl rozhodování upřednostňující stavbu vysokorychlostních tratí, a to někdy z důvodu rozpočtových omezení na úkor modernizace jiných stávajících tratí. Orgány veřejné správy by měly uvažovat o posílení nabídky železnice v nabídce veřejné dopravy s cílem přeměnit ji v určitých případech v páteř uceleného multimodálního systému. Z tohoto hlediska by měly být evropské fondy změněny ve prospěch soudržné politiky udržitelné dopravy (využití fondů dopravy GŘ pro regionální politiku).

| 4.3 | Výbor proto žádá objektivní posouzení současné situace v železniční dopravě (výhody/nevýhody). Komise by měla provést toto posouzení co nejtransparentněji, zajistit nezbytné informace a vyzvat občany, aby vyjádřili svá očekávání k tomuto tématu, jež se dotýká většiny z nich (dojíždění do práce, příležitostné pracovní cesty, rodinné návštěvy, dovolené atd.). |
| --- | --- |

4.3

Výbor proto žádá objektivní posouzení současné situace v železniční dopravě (výhody/nevýhody). Komise by měla provést toto posouzení co nejtransparentněji, zajistit nezbytné informace a vyzvat občany, aby vyjádřili svá očekávání k tomuto tématu, jež se dotýká většiny z nich (dojíždění do práce, příležitostné pracovní cesty, rodinné návštěvy, dovolené atd.).

5.   EHSV by rád upozornil na souhrn problémů

| 5.1 | V dnešním období krize a omezování veřejných prostředků bude mít politika obnovy založená na strategii udržitelného rozvoje pozitivní účinky na zaměstnanost a na její kvalitu, na plnění cílů přechodu k jiným druhům dopravy a na dostupnost dopravních služeb v obecném zájmu občanům. EHSV proto připomíná, že velké projekty musí být v souladu s touto globální strategií. |
| --- | --- |

5.1

V dnešním období krize a omezování veřejných prostředků bude mít politika obnovy založená na strategii udržitelného rozvoje pozitivní účinky na zaměstnanost a na její kvalitu, na plnění cílů přechodu k jiným druhům dopravy a na dostupnost dopravních služeb v obecném zájmu občanům. EHSV proto připomíná, že velké projekty musí být v souladu s touto globální strategií.

| 5.2 | EHSV upozorňuje na to, že pokud některé změny jízdních řádů nebo vlaků zhorší služby, může to občany nutit ke změně bydliště nebo zaměstnání. Tato vynucená mobilita neodpovídá mobilitě, již si naši spoluobčané přejí. EHSV zdůrazňuje, že vývoj se často projevuje přechodem k jiným druhům dopravy (automobilové nebo letecké), což je v protikladu se stanovenou politikou. |
| --- | --- |

5.2

EHSV upozorňuje na to, že pokud některé změny jízdních řádů nebo vlaků zhorší služby, může to občany nutit ke změně bydliště nebo zaměstnání. Tato vynucená mobilita neodpovídá mobilitě, již si naši spoluobčané přejí. EHSV zdůrazňuje, že vývoj se často projevuje přechodem k jiným druhům dopravy (automobilové nebo letecké), což je v protikladu se stanovenou politikou.

| 5.3 | EHSV vyzývá Komisi, aby prozkoumala a připravila evropský program rehabilitace železničních sítí a/nebo podporovala budoucí programy v členských státech. Evropský program, jehož cílem by bylo naplnit očekávání cestujících železničních společností, by bylo možné snadno začlenit do evropských strategií (strategie pro udržitelný rozvoj, Horizont 2020 atd.). Občané by velmi uvítali dialog s občanskou společností o dopravní politice. Změna zaměření fondů dopravy vyčleněných na regionální politiku by byla nástrojem se silným pákovým efektem ve prospěch této strategie. |
| --- | --- |

5.3

EHSV vyzývá Komisi, aby prozkoumala a připravila evropský program rehabilitace železničních sítí a/nebo podporovala budoucí programy v členských státech. Evropský program, jehož cílem by bylo naplnit očekávání cestujících železničních společností, by bylo možné snadno začlenit do evropských strategií (strategie pro udržitelný rozvoj, Horizont 2020 atd.). Občané by velmi uvítali dialog s občanskou společností o dopravní politice. Změna zaměření fondů dopravy vyčleněných na regionální politiku by byla nástrojem se silným pákovým efektem ve prospěch této strategie.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/53 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/53

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Problematika definice sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu (stanovisko z vlastní iniciativy)

2013/C 44/09

Zpravodaj: pan HENCKS

Dne 19. ledna 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor rozhodl, v souladu s čl. 29 odst. 2 jednacího řádu, vypracovat stanovisko z vlastní iniciativy k tématu

Problematika definice sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu.

Dne 21. února 2012 předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru pověřilo specializovanou sekci Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost přípravou podkladů Výboru na toto téma. Sekce přijala stanovisko dne 26. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 67 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Právo na bydlení – obecné zásady

| 1.1 | Právo na bydlení je mezinárodní povinností členských států, kterou musí Evropská unie zohledňovat. Toto právo je uznáno ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN, v níž se uvádí: „Každý má právo na takovou životní úroveň, která by byla s to zajistit jeho zdraví a blahobyt i zdraví a blahobyt jeho rodiny, počítajíc v to zejména výživu, šatstvo, byt a lékařskou péči, jakož i nezbytná sociální opatření.“ Revidovaná Evropská sociální charta Rady Evropy stanoví: „S cílem zajistit účinné uplatnění práva na bydlení se smluvní strany zavazují přijímat opatření s cílem podporovat dostupnost bydlení přiměřené úrovně; předcházet a omezovat bezdomovectví s cílem jeho postupného odstranění; stanovit ceny bydlení tak, aby byly přístupné těm, kteří nemají dostatek prostředků.“ Právo na bydlení je zakotveno v řadě ústav členských států nebo ve specifických zákonech, jejichž cílem je jeho účinné uplatňování. |
| --- | --- |

1.1

Právo na bydlení je mezinárodní povinností členských států, kterou musí Evropská unie zohledňovat. Toto právo je uznáno ve Všeobecné deklaraci lidských práv OSN, v níž se uvádí: „Každý má právo na takovou životní úroveň, která by byla s to zajistit jeho zdraví a blahobyt i zdraví a blahobyt jeho rodiny, počítajíc v to zejména výživu, šatstvo, byt a lékařskou péči, jakož i nezbytná sociální opatření.“ Revidovaná Evropská sociální charta Rady Evropy stanoví: „S cílem zajistit účinné uplatnění práva na bydlení se smluvní strany zavazují přijímat opatření s cílem podporovat dostupnost bydlení přiměřené úrovně; předcházet a omezovat bezdomovectví s cílem jeho postupného odstranění; stanovit ceny bydlení tak, aby byly přístupné těm, kteří nemají dostatek prostředků.“ Právo na bydlení je zakotveno v řadě ústav členských států nebo ve specifických zákonech, jejichž cílem je jeho účinné uplatňování.

| 1.2 | Listina základních práv Evropské unie stanoví: „Za účelem boje proti sociálnímu vyloučení a chudobě Unie uznává a respektuje právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, jejichž cílem je zajistit, v souladu s pravidly stanovenými právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi, důstojnou existenci pro všechny, kdo nemají dostatečné prostředky.“ |
| --- | --- |

1.2

Listina základních práv Evropské unie stanoví: „Za účelem boje proti sociálnímu vyloučení a chudobě Unie uznává a respektuje právo na sociální pomoc a pomoc v oblasti bydlení, jejichž cílem je zajistit, v souladu s pravidly stanovenými právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi, důstojnou existenci pro všechny, kdo nemají dostatečné prostředky.“

| 1.3 | K uplatňování těchto práv dochází ve většině členských států prostřednictvím služby obecného hospodářského zájmu v souladu s článkem 36 Listiny základních práv, podle něhož „Unie v souladu se Smlouvami a s cílem podpořit sociální a územní soudržnost Unie uznává a respektuje přístup ke službám obecného hospodářského zájmu tak, jak je stanoven vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi.“ |
| --- | --- |

1.3

K uplatňování těchto práv dochází ve většině členských států prostřednictvím služby obecného hospodářského zájmu v souladu s článkem 36 Listiny základních práv, podle něhož „Unie v souladu se Smlouvami a s cílem podpořit sociální a územní soudržnost Unie uznává a respektuje přístup ke službám obecného hospodářského zájmu tak, jak je stanoven vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi.“

| 1.4 | V souladu s čl. 106 odst. 2 SFEU a pokud je všeobecný přístup k bydlení klasifikován jako služba obecného hospodářského zájmu, podléhají podniky, které tuto službu poskytují, unijním pravidlům hospodářské soutěže a zákazu a kontrole státní podpory pouze v případě, kdy použití těchto pravidel právně ani fakticky nebrání plnění úkolů, které jim svěřily celostátní, regionální nebo místní orgány. Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 (rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu) omezuje poskytování dotovaného sociálního bydlení pouze na znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek. |
| --- | --- |

1.4

V souladu s čl. 106 odst. 2 SFEU a pokud je všeobecný přístup k bydlení klasifikován jako služba obecného hospodářského zájmu, podléhají podniky, které tuto službu poskytují, unijním pravidlům hospodářské soutěže a zákazu a kontrole státní podpory pouze v případě, kdy použití těchto pravidel právně ani fakticky nebrání plnění úkolů, které jim svěřily celostátní, regionální nebo místní orgány. Rozhodnutí Komise ze dne 20. prosince 2011 (rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu) omezuje poskytování dotovaného sociálního bydlení pouze na znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek.

| 1.5 | Podle protokolu 26 připojeného k Lisabonské smlouvě mají prvotní odpovědnost za poskytování, pořizování, financování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu členské státy a jejich celostátní, regionální a místní orgány, které mají široké rozhodovací pravomoci v této oblasti a svobodu demokratické volby. |
| --- | --- |

1.5

Podle protokolu 26 připojeného k Lisabonské smlouvě mají prvotní odpovědnost za poskytování, pořizování, financování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu členské státy a jejich celostátní, regionální a místní orgány, které mají široké rozhodovací pravomoci v této oblasti a svobodu demokratické volby.

| 1.6 | Tento protokol mj. členským státům ukládá, aby zajistily vysokou úroveň dostupnosti služeb obecného hospodářského zájmu a podporu univerzálního přístupu k nim. |
| --- | --- |

1.6

Tento protokol mj. členským státům ukládá, aby zajistily vysokou úroveň dostupnosti služeb obecného hospodářského zájmu a podporu univerzálního přístupu k nim.

| 1.7 | Uplatňování práva na bydlení podmiňuje uplatňování dalších základních práv: práva na lidskou důstojnost, na ochranu soukromého života a obydlí, rodiny, práva na vodu, na zdraví, na energii atd. Důstojné bydlení je zásadní proto, aby se jednotlivec mohl ve společnosti rozvíjet a zapojit se do ní. |
| --- | --- |

1.7

Uplatňování práva na bydlení podmiňuje uplatňování dalších základních práv: práva na lidskou důstojnost, na ochranu soukromého života a obydlí, rodiny, práva na vodu, na zdraví, na energii atd. Důstojné bydlení je zásadní proto, aby se jednotlivec mohl ve společnosti rozvíjet a zapojit se do ní.

| 1.8 | Účinnost práva na bydlení nejčastěji a především závisí na existenci vhodné nabídky. Právo na bydlení je nejčastěji chápáno jako právo na přístup k důstojnému a dostupnému bydlení. |
| --- | --- |

1.8

Účinnost práva na bydlení nejčastěji a především závisí na existenci vhodné nabídky. Právo na bydlení je nejčastěji chápáno jako právo na přístup k důstojnému a dostupnému bydlení.

| 1.9 | Zaručit přístup k bydlení pro veřejné orgány často neznamená, že musejí poskytnout bydlení každé osobě, která o ně požádá. Stát nebo pověřený veřejný orgán má politickou povinnost zlepšit svými politikami a programy přístup všech obyvatel k bydlení. |
| --- | --- |

1.9

Zaručit přístup k bydlení pro veřejné orgány často neznamená, že musejí poskytnout bydlení každé osobě, která o ně požádá. Stát nebo pověřený veřejný orgán má politickou povinnost zlepšit svými politikami a programy přístup všech obyvatel k bydlení.

| 1.10 | V rámci uplatňování tohoto základního práva zasahují členské státy zcela různými způsoby a v odlišné míře do fungování svých trhů bydlení s cílem umožnit všem občanům získat důstojné bydlení za dostupnou cenu. Přiměřené zapojení budoucích obyvatel do výstavby sociálního bydlení je ku prospěchu dostupnosti tohoto bydlení, stejně jako jejich uplatnění na trhu práce. |
| --- | --- |

1.10

V rámci uplatňování tohoto základního práva zasahují členské státy zcela různými způsoby a v odlišné míře do fungování svých trhů bydlení s cílem umožnit všem občanům získat důstojné bydlení za dostupnou cenu. Přiměřené zapojení budoucích obyvatel do výstavby sociálního bydlení je ku prospěchu dostupnosti tohoto bydlení, stejně jako jejich uplatnění na trhu práce.

| 1.11 | Bydlení je z tohoto hlediska statkem (veřejným či svěřeným), pro který členské státy v závislosti na vlastních politických volbách a společných prioritách stanovují minimální normy obytnosti a pohodlí, zvláštní pravidla urbanistiky a výstavby, maximální míry výdajů na bydlení, některé určují vývoj cen za bydlení jako v Německu či dokonce stanovují mechanismy poskytované sociální pomoci či daňových úlev s cílem ovlivnit tuto hlavní položku povinných výdajů domácností. |
| --- | --- |

1.11

Bydlení je z tohoto hlediska statkem (veřejným či svěřeným), pro který členské státy v závislosti na vlastních politických volbách a společných prioritách stanovují minimální normy obytnosti a pohodlí, zvláštní pravidla urbanistiky a výstavby, maximální míry výdajů na bydlení, některé určují vývoj cen za bydlení jako v Německu či dokonce stanovují mechanismy poskytované sociální pomoci či daňových úlev s cílem ovlivnit tuto hlavní položku povinných výdajů domácností.

2.   Sociální bydlení

| 2.1 | Je zjevné, že navzdory těmto ustanovením již není pro mnoho občanů Unie přístup k důstojnému bydlení finančně dostupný. V roce 2010 bylo 5,7 % evropských obyvatel bez bydliště (zdroj: Europe Information Service S.A.), ačkoliv revidovaná Evropská sociální charta Rady Evropy má snížit bezdomovectví s cílem postupně ho vymýtit, 17,86 % obývalo nedostatečně velký či nedůstojný prostor a 10,1 % domácností mělo nadměrné náklady na bydlení přesahující 40 % jejich příjmu. |
| --- | --- |

2.1

Je zjevné, že navzdory těmto ustanovením již není pro mnoho občanů Unie přístup k důstojnému bydlení finančně dostupný. V roce 2010 bylo 5,7 % evropských obyvatel bez bydliště (zdroj: Europe Information Service S.A.), ačkoliv revidovaná Evropská sociální charta Rady Evropy má snížit bezdomovectví s cílem postupně ho vymýtit, 17,86 % obývalo nedostatečně velký či nedůstojný prostor a 10,1 % domácností mělo nadměrné náklady na bydlení přesahující 40 % jejich příjmu.

| 2.2 | Řada členských států rovněž zvolila možnost stanovit a uspořádat souběžnou nabídku bydlení, tzv. sociální bydlení, jako doplněk přirozené nabídky na soukromém trhu. Toto sociální bydlení je poskytováno za specifických podmínek, především neziskovými subjekty specificky vytvořenými k tomuto účelu, ale také soukromými investory, právnickými a fyzickými osobami k tomu pověřenými a dotovanými vnitrostátními, regionálními či místními veřejnými orgány. |
| --- | --- |

2.2

Řada členských států rovněž zvolila možnost stanovit a uspořádat souběžnou nabídku bydlení, tzv. sociální bydlení, jako doplněk přirozené nabídky na soukromém trhu. Toto sociální bydlení je poskytováno za specifických podmínek, především neziskovými subjekty specificky vytvořenými k tomuto účelu, ale také soukromými investory, právnickými a fyzickými osobami k tomu pověřenými a dotovanými vnitrostátními, regionálními či místními veřejnými orgány.

| 2.3 | Všechny členské státy kromě Řecka mají sociální bytový fond a 25 milionů evropských domácností tedy bydlí v sociálních bytech, jejichž podmínky regionálního a místního plánování, přístupu a cen jsou přímo stanoveny veřejnými orgány členských států. |
| --- | --- |

2.3

Všechny členské státy kromě Řecka mají sociální bytový fond a 25 milionů evropských domácností tedy bydlí v sociálních bytech, jejichž podmínky regionálního a místního plánování, přístupu a cen jsou přímo stanoveny veřejnými orgány členských států.

| 2.4 | Tato souběžná nabídka bydlení přispívá zejména ke zmírnění cyklického vývoje cen nemovitostí a fenoménu bublin na trhu s nemovitostmi, a to z důvodu její stability a kontroly cen. Členské státy, které mají široký sociální bytový fond, se vyhnuly bublinám na trhu s nemovitostmi a jejich dalekosáhlým dopadům. |
| --- | --- |

2.4

Tato souběžná nabídka bydlení přispívá zejména ke zmírnění cyklického vývoje cen nemovitostí a fenoménu bublin na trhu s nemovitostmi, a to z důvodu její stability a kontroly cen. Členské státy, které mají široký sociální bytový fond, se vyhnuly bublinám na trhu s nemovitostmi a jejich dalekosáhlým dopadům.

| 2.5 | Sociální bydlení je jednou z možností, jak mohou veřejné orgány řešit selhání trhu bydlení, uspokojit všechny potřeby v oblasti bydlení a zaručit přístup k důstojnému bydlení za dostupnou cenu (nájem). Přiměřené zapojení budoucích uživatelů do výstavby sociálního bydlení zvyšuje jeho cenovou dostupnost, zlepšuje vztah obyvatel k poskytnutému bydlení a umožňuje jim získat anebo posilnit pracovní návyky a zručnosti, což zvyšuje jejich šance na trhu práce. |
| --- | --- |

2.5

Sociální bydlení je jednou z možností, jak mohou veřejné orgány řešit selhání trhu bydlení, uspokojit všechny potřeby v oblasti bydlení a zaručit přístup k důstojnému bydlení za dostupnou cenu (nájem). Přiměřené zapojení budoucích uživatelů do výstavby sociálního bydlení zvyšuje jeho cenovou dostupnost, zlepšuje vztah obyvatel k poskytnutému bydlení a umožňuje jim získat anebo posilnit pracovní návyky a zručnosti, což zvyšuje jejich šance na trhu práce.

| 2.6 | Neschopnost trhu uspokojit všechny požadavky v oblasti bydlení se netýká pouze osob, které nemají naprosto žádný přístup k bydlení, ale také osob, které bydlí ve špatných podmínkách, v nevhodných podmínkách či v příliš malém prostoru, i těch, které vydají většinu svého příjmu na placení nájmu či na měsíční splácení půjčky. |
| --- | --- |

2.6

Neschopnost trhu uspokojit všechny požadavky v oblasti bydlení se netýká pouze osob, které nemají naprosto žádný přístup k bydlení, ale také osob, které bydlí ve špatných podmínkách, v nevhodných podmínkách či v příliš malém prostoru, i těch, které vydají většinu svého příjmu na placení nájmu či na měsíční splácení půjčky.

| 2.7 | Tyto potřeby bydlení jsou v jednotlivých členských státech různé a liší se i v rámci jednoho členského státu, mezi západoevropskými a východoevropskými zeměmi, mezi městskými a venkovskými oblastmi, v rámci samých městských oblastí a mezi centry měst a okrajovými čtvrtěmi. |
| --- | --- |

2.7

Tyto potřeby bydlení jsou v jednotlivých členských státech různé a liší se i v rámci jednoho členského státu, mezi západoevropskými a východoevropskými zeměmi, mezi městskými a venkovskými oblastmi, v rámci samých městských oblastí a mezi centry měst a okrajovými čtvrtěmi.

| 2.8 | V členských státech Unie se uplatňují tři odlišné koncepce:






  a) | reziduální koncepce
  Sociální byty dotované veřejným orgánem jsou určeny výhradně znevýhodněným či vyloučeným osobám, které jsou za takové jasně označeny. Tyty byty jsou přidělovány na základě velmi přísných pravidel. Téměř celé nájemné je hrazeno ze systému sociální pomoci. Tato koncepce nekonkuruje soukromému sektoru nemovitostí a plně odpovídá unijní definici sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu, již formulovala Komise ve sdělení ze dne 20. prosince 2011, v němž omezuje vynětí z povinnosti oznámit pokrytí nákladů na veřejnou službu na „poskytování sociálního bydlení pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek“.
  Do této kategorie patří Bulharsko, Estonsko, Irsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Spojené království a Španělsko (částečně, v oblasti sektoru nájemního sociálního bydlení). |
| --- | --- | --- |

2.8

V členských státech Unie se uplatňují tři odlišné koncepce:

a)

reziduální koncepce

Sociální byty dotované veřejným orgánem jsou určeny výhradně znevýhodněným či vyloučeným osobám, které jsou za takové jasně označeny. Tyty byty jsou přidělovány na základě velmi přísných pravidel. Téměř celé nájemné je hrazeno ze systému sociální pomoci. Tato koncepce nekonkuruje soukromému sektoru nemovitostí a plně odpovídá unijní definici sociálního bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu, již formulovala Komise ve sdělení ze dne 20. prosince 2011, v němž omezuje vynětí z povinnosti oznámit pokrytí nákladů na veřejnou službu na „poskytování sociálního bydlení pro znevýhodněné občany nebo příslušníky sociálně méně zvýhodněných skupin, kteří nejsou z důvodů omezené solventnosti schopni získat bydlení za tržních podmínek“.

Do této kategorie patří Bulharsko, Estonsko, Irsko, Kypr, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Spojené království a Španělsko (částečně, v oblasti sektoru nájemního sociálního bydlení).

| b) | všeobecná koncepce
  Příjemci, na něž se tato koncepce zaměřuje, jsou znevýhodněné či vyloučené osoby (reziduální koncepce) a osoby s nízkými příjmy, které mají problémy se získáním vhodného bydlení z důvodu nedostatečného příjmu. Přístup k bydlení je obvykle podmíněn stropem příjmů a složením domácnosti. Nájemné je regulované a je cenově dostupné. Tato koncepce má zpravidla omezený vliv na celkovou nabídku bytů a na jejich ceny a téměř není v rozporu se soukromým trhem nemovitostí vzhledem k tomu, že ziskové rozpětí je velmi omezené.
  Tato koncepce se týká širších skupin obyvatelstva, ale splňuje rovněž unijní požadavky na zaměření na sociální poptávku. Praktikuje se v Belgii, České republice, Finsku, Francii, Itálii, Lucembursku, Německu, Polsku, Rakousku, Slovinsku a Španělsku (v oblasti přístupu k majetku). |
| --- | --- |

b)

všeobecná koncepce

Příjemci, na něž se tato koncepce zaměřuje, jsou znevýhodněné či vyloučené osoby (reziduální koncepce) a osoby s nízkými příjmy, které mají problémy se získáním vhodného bydlení z důvodu nedostatečného příjmu. Přístup k bydlení je obvykle podmíněn stropem příjmů a složením domácnosti. Nájemné je regulované a je cenově dostupné. Tato koncepce má zpravidla omezený vliv na celkovou nabídku bytů a na jejich ceny a téměř není v rozporu se soukromým trhem nemovitostí vzhledem k tomu, že ziskové rozpětí je velmi omezené.

Tato koncepce se týká širších skupin obyvatelstva, ale splňuje rovněž unijní požadavky na zaměření na sociální poptávku. Praktikuje se v Belgii, České republice, Finsku, Francii, Itálii, Lucembursku, Německu, Polsku, Rakousku, Slovinsku a Španělsku (v oblasti přístupu k majetku).

| c) | univerzální koncepce používaná v Dánsku a v Nizozemsku, avšak jiným způsobem
  V Nizozemsku má tato koncepce za cíl poskytnout bydlení všem občanům nezávisle na jejich příjmu (včetně znevýhodněných osob či osob s nízkými příjmy) a poskytuje doplňkovou nabídku ke klasickému trhu s nemovitostmi. Má velký vliv na tržní podmínky a na ceny prostřednictvím cenové politiky bydlení vycházející z reálných nákladů a nikoli z tržních hodnot a nabízí jistotu obývání bydlení, již soukromý sektor trhu nenabízí.
  Vzhledem k tomu, že chybí specifické zaměření na sociální poptávku, zpochybňuje Komise tuto univerzální koncepci bydlení, neboť se domnívá, že neodpovídá unijní definici bydlení jakožto služby obecného hospodářského zájmu. Univerzální koncepce přestala platit ve Švédsku, které upustilo od specifické klasifikace bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu.
  V Dánsku je univerzální koncepce pevně zakotvena v modelu sociálního státu. Neomezuje pojem znevýhodněných, zranitelných či vyloučených skupin nebo osob podle určité výše příjmu. Důraz je kladen na poskytování dostupného a přístupného bydlení pro osoby, které ho potřebují. Doplňuje tradiční trh nemovitostí tím, že zvyšuje právní sociální závazky, zajišťuje rovnost a sociální rozmanitost nezávisle na národnostní příslušnosti, pohlaví, příjmu, věku, handicapu a duševních či fyzických potřebách. Cenová politika je regulována a vychází ze skutečných nákladů, což zamezuje příliš vysokým kompenzacím. |
| --- | --- |

c)

univerzální koncepce používaná v Dánsku a v Nizozemsku, avšak jiným způsobem

V Nizozemsku má tato koncepce za cíl poskytnout bydlení všem občanům nezávisle na jejich příjmu (včetně znevýhodněných osob či osob s nízkými příjmy) a poskytuje doplňkovou nabídku ke klasickému trhu s nemovitostmi. Má velký vliv na tržní podmínky a na ceny prostřednictvím cenové politiky bydlení vycházející z reálných nákladů a nikoli z tržních hodnot a nabízí jistotu obývání bydlení, již soukromý sektor trhu nenabízí.

Vzhledem k tomu, že chybí specifické zaměření na sociální poptávku, zpochybňuje Komise tuto univerzální koncepci bydlení, neboť se domnívá, že neodpovídá unijní definici bydlení jakožto služby obecného hospodářského zájmu. Univerzální koncepce přestala platit ve Švédsku, které upustilo od specifické klasifikace bydlení jako služby obecného hospodářského zájmu.

V Dánsku je univerzální koncepce pevně zakotvena v modelu sociálního státu. Neomezuje pojem znevýhodněných, zranitelných či vyloučených skupin nebo osob podle určité výše příjmu. Důraz je kladen na poskytování dostupného a přístupného bydlení pro osoby, které ho potřebují. Doplňuje tradiční trh nemovitostí tím, že zvyšuje právní sociální závazky, zajišťuje rovnost a sociální rozmanitost nezávisle na národnostní příslušnosti, pohlaví, příjmu, věku, handicapu a duševních či fyzických potřebách. Cenová politika je regulována a vychází ze skutečných nákladů, což zamezuje příliš vysokým kompenzacím.

3.   Sociální bydlení a unijní právo

| 3.1 | Vzhledem k selhání tržních sil zajistit samy o sobě všem občanům důstojné bydlení může spadat sociální bydlení pod unijní právo a jeho pojem služby obecného hospodářského zájmu, jakmile je takto označeno dotyčným členským státem, a může v takovém případě získat veřejné dotace nebo vyrovnání. |
| --- | --- |

3.1

Vzhledem k selhání tržních sil zajistit samy o sobě všem občanům důstojné bydlení může spadat sociální bydlení pod unijní právo a jeho pojem služby obecného hospodářského zájmu, jakmile je takto označeno dotyčným členským státem, a může v takovém případě získat veřejné dotace nebo vyrovnání.

| 3.2 | Protokol 26 připojený k Lisabonské smlouvě potvrzuje zásadní úlohu a široké rozhodovací pravomoci celostátních, regionálních a místních orgánů při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů. Sociální bydlení podléhá závazkům veřejné služby stanoveným vnitrostátními, regionálními či místními veřejnými orgány, zejména co se týče plánování, cen, podmínek přidělování a obývání. Tento protokol rovněž členským státům ukládá, aby zajistily mj. vysokou úroveň dostupnosti služeb obecného hospodářského zájmu, rovné zacházení a podporu univerzálního přístupu a práv uživatelů. |
| --- | --- |

3.2

Protokol 26 připojený k Lisabonské smlouvě potvrzuje zásadní úlohu a široké rozhodovací pravomoci celostátních, regionálních a místních orgánů při poskytování, pořizování a organizování služeb obecného hospodářského zájmu, aby tyto služby co nejlépe odpovídaly potřebám uživatelů. Sociální bydlení podléhá závazkům veřejné služby stanoveným vnitrostátními, regionálními či místními veřejnými orgány, zejména co se týče plánování, cen, podmínek přidělování a obývání. Tento protokol rovněž členským státům ukládá, aby zajistily mj. vysokou úroveň dostupnosti služeb obecného hospodářského zájmu, rovné zacházení a podporu univerzálního přístupu a práv uživatelů.

| 3.3 | Pokud je sociální bydlení označeno jako služba obecného hospodářského zájmu, vztahují se na ně ustanovení článku 14 a čl. 106 odst. 2 SFEU a jejího protokolu č. 26, který stanoví zejména zásadu kolektivních preferencí sociální a kulturní povahy a uspokojování potřeb vyjádřených na místní úrovni, co se týče definice služeb obecného hospodářského zájmu členskými státy. Tato ustanovení upřednostňují plnění úkolů uložených sociálnímu bydlení před pravidly hospodářské soutěže a vnitřního trhu v rámci rozsahu některých podmínek stanovených v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu, jak je uvedeno v odstavci 3.6. |
| --- | --- |

3.3

Pokud je sociální bydlení označeno jako služba obecného hospodářského zájmu, vztahují se na ně ustanovení článku 14 a čl. 106 odst. 2 SFEU a jejího protokolu č. 26, který stanoví zejména zásadu kolektivních preferencí sociální a kulturní povahy a uspokojování potřeb vyjádřených na místní úrovni, co se týče definice služeb obecného hospodářského zájmu členskými státy. Tato ustanovení upřednostňují plnění úkolů uložených sociálnímu bydlení před pravidly hospodářské soutěže a vnitřního trhu v rámci rozsahu některých podmínek stanovených v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu, jak je uvedeno v odstavci 3.6.

| 3.4 | Uplatnění těchto opatření SFEU vedlo Komisi k tomu, že subjekty působící v oblasti sociálního bydlení zprostila oznamovacích povinností týkajících se státních podpor. |
| --- | --- |

3.4

Uplatnění těchto opatření SFEU vedlo Komisi k tomu, že subjekty působící v oblasti sociálního bydlení zprostila oznamovacích povinností týkajících se státních podpor.

| 3.5 | Označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu členskými státy podléhá pouze kontrole zjevných chyb prováděné Evropskou komisí pod dohledem Soudního dvora Evropské unie. |
| --- | --- |

3.5

Označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu členskými státy podléhá pouze kontrole zjevných chyb prováděné Evropskou komisí pod dohledem Soudního dvora Evropské unie.

| 3.6 | Evropská komise soudí, že jelikož „veřejná služba má sociální povahu“, musí být sociální bydlení v této souvislosti definováno v „přímé vazbě se znevýhodněnými osobami nebo slabšími sociálními skupinami“, a nikoli podle rozmanitosti potřeb v oblasti bydlení, jak se odrážejí na místním trhu bydlení. To je neustálým zdrojem sporů mezi Komisí a některými členskými státy, subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení a zástupci nájemníků sociálních bytů, kteří nesouhlasí s tímto názorem Komise, přičemž jiní jej schvalují. |
| --- | --- |

3.6

Evropská komise soudí, že jelikož „veřejná služba má sociální povahu“, musí být sociální bydlení v této souvislosti definováno v „přímé vazbě se znevýhodněnými osobami nebo slabšími sociálními skupinami“, a nikoli podle rozmanitosti potřeb v oblasti bydlení, jak se odrážejí na místním trhu bydlení. To je neustálým zdrojem sporů mezi Komisí a některými členskými státy, subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení a zástupci nájemníků sociálních bytů, kteří nesouhlasí s tímto názorem Komise, přičemž jiní jej schvalují.

4.   Destabilizující právní rámec politik sociálního bydlení členských států

| 4.1 | Rozhodovací postup Evropské komise ve věci kontroly zjevné chyby definování sociálního bydlení jako služby veřejného zájmu vedl k určitým změnám politických rozhodnutí některých členských států, co se týče organizace a financování sociálního bydlení, a vyvolal spory. |
| --- | --- |

4.1

Rozhodovací postup Evropské komise ve věci kontroly zjevné chyby definování sociálního bydlení jako služby veřejného zájmu vedl k určitým změnám politických rozhodnutí některých členských států, co se týče organizace a financování sociálního bydlení, a vyvolal spory.

| 4.2 | V Nizozemsku vedlo použití tohoto rozhodovacího postupu k tomu, že více než 400 000 domácností byl znemožněn přístup k sociálnímu bydlení, jelikož byly považovány za příliš bohaté na to, aby na něj podle Evropské komise měly nárok. Avšak ve skutečnosti neměly dostatek finančních prostředků na to, aby získaly přístup k bydlení v tržních podmínkách. |
| --- | --- |

4.2

V Nizozemsku vedlo použití tohoto rozhodovacího postupu k tomu, že více než 400 000 domácností byl znemožněn přístup k sociálnímu bydlení, jelikož byly považovány za příliš bohaté na to, aby na něj podle Evropské komise měly nárok. Avšak ve skutečnosti neměly dostatek finančních prostředků na to, aby získaly přístup k bydlení v tržních podmínkách.

| 4.3 | Ve Švédsku vedlo odmítnutí uplatnit tento rozhodovací postup veřejné orgány k tomu, že sociální bydlení vyloučily z oblasti služeb obecného hospodářského zájmu, a tak zpochybnily jeho způsob financování prostřednictvím vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby, které jsou jako jediné v souladu se zásadou zákazu státní podpory ve Smlouvě. |
| --- | --- |

4.3

Ve Švédsku vedlo odmítnutí uplatnit tento rozhodovací postup veřejné orgány k tomu, že sociální bydlení vyloučily z oblasti služeb obecného hospodářského zájmu, a tak zpochybnily jeho způsob financování prostřednictvím vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby, které jsou jako jediné v souladu se zásadou zákazu státní podpory ve Smlouvě.

| 4.4 | Ve Francii podalo sdružení Národní unie vlastnictví nemovitostí (Union nationale de la propriété immobilière) Evropské komisi stížnost na francouzský stát s tím, že výše stropu příjmů umožňující získat sociální byt je prý příliš vysoká a neumožňuje vyhovět rozhodovací praxi Komise. |
| --- | --- |

4.4

Ve Francii podalo sdružení Národní unie vlastnictví nemovitostí (Union nationale de la propriété immobilière) Evropské komisi stížnost na francouzský stát s tím, že výše stropu příjmů umožňující získat sociální byt je prý příliš vysoká a neumožňuje vyhovět rozhodovací praxi Komise.

| 4.5 | Návrhy směrnic o veřejných zakázkách a o koncesích vedou k tomu, že spolupráce subjektů působících v oblasti sociálního bydlení v souladu s pojmem sociálního podniku a veřejnoprávního subjektu podléhá ustanovením těchto směrnic a nabídkovým řízením. Tím, že Komise rozšíří na všechny zadavatele judikaturu týkající se spolupráce mezi veřejnými orgány, zpochybní postupy spolupráce a sdílení prostředků nezbytných pro modernizaci sociálního bydlení, jeho řádnou správu a posílení jeho místního charakteru. |
| --- | --- |

4.5

Návrhy směrnic o veřejných zakázkách a o koncesích vedou k tomu, že spolupráce subjektů působících v oblasti sociálního bydlení v souladu s pojmem sociálního podniku a veřejnoprávního subjektu podléhá ustanovením těchto směrnic a nabídkovým řízením. Tím, že Komise rozšíří na všechny zadavatele judikaturu týkající se spolupráce mezi veřejnými orgány, zpochybní postupy spolupráce a sdílení prostředků nezbytných pro modernizaci sociálního bydlení, jeho řádnou správu a posílení jeho místního charakteru.

| 4.6 | Tyto konkrétní příklady svědčí o přímých dopadech právních předpisů Evropské unie na podmínky definování, organizace a financování sociálního bydlení členskými státy a vyzývají ke stanovení právního rámce, který by byl příznivý rozvoji sociálního bydlení v Evropské unii. |
| --- | --- |

4.6

Tyto konkrétní příklady svědčí o přímých dopadech právních předpisů Evropské unie na podmínky definování, organizace a financování sociálního bydlení členskými státy a vyzývají ke stanovení právního rámce, který by byl příznivý rozvoji sociálního bydlení v Evropské unii.

| 4.7 | Vzhledem ke svým mnoha rozměrům a širokému zastoupení v Evropské unii má sociální bydlení klíčovou úlohu při provádění strategie Evropa 2020. Aktivně napomáhá tomu, aby se Unie stala inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění, a to tím, že přispívá k zajištění vysoké míry zaměstnanosti, produktivity a sociálního začlenění a sociální soudržnosti a aktivně podporuje boj proti chudobě a změnám klimatu, přičemž zároveň bojuje proti energetické chudobě. |
| --- | --- |

4.7

Vzhledem ke svým mnoha rozměrům a širokému zastoupení v Evropské unii má sociální bydlení klíčovou úlohu při provádění strategie Evropa 2020. Aktivně napomáhá tomu, aby se Unie stala inteligentní a udržitelnou ekonomiku podporující začlenění, a to tím, že přispívá k zajištění vysoké míry zaměstnanosti, produktivity a sociálního začlenění a sociální soudržnosti a aktivně podporuje boj proti chudobě a změnám klimatu, přičemž zároveň bojuje proti energetické chudobě.

| 4.8 | Pokud má každý členský stát přijmout vlastní národní cíle ve všech těchto oblastech, včetně oblasti vytváření nabídky sociálního bydlení, konkrétní kroky provádění na evropské úrovni musí zapadat do strategie Evropa 2020, a to i v oblasti sociálního bydlení. |
| --- | --- |

4.8

Pokud má každý členský stát přijmout vlastní národní cíle ve všech těchto oblastech, včetně oblasti vytváření nabídky sociálního bydlení, konkrétní kroky provádění na evropské úrovni musí zapadat do strategie Evropa 2020, a to i v oblasti sociálního bydlení.

5.   Politiky sociálního bydlení, které plně odpovídají cílům strategie Evropa 2020 a lepší správě ekonomických záležitostí

| 5.1 | Sociální bydlení aktivně napomáhá plnění několika cílů strategie Evropa 2020, a to tím, že podporuje strategii růstu a atraktivnost územních celků, vzniklé investice a pracovní místa, která nelze relokovat, boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zapojení do boje proti změně klimatu a energetické chudobě. |
| --- | --- |

5.1

Sociální bydlení aktivně napomáhá plnění několika cílů strategie Evropa 2020, a to tím, že podporuje strategii růstu a atraktivnost územních celků, vzniklé investice a pracovní místa, která nelze relokovat, boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení a zapojení do boje proti změně klimatu a energetické chudobě.

| 5.2 | Evropská unie je tak druhá na světě ve výstavbě sociálního bydlení hned po Číně, pro niž je sociální bydlení doprovodnou politikou hospodářského a městského růstu a zmírňování bublin na trhu s nemovitostmi v oblasti soukromého investorství. |
| --- | --- |

5.2

Evropská unie je tak druhá na světě ve výstavbě sociálního bydlení hned po Číně, pro niž je sociální bydlení doprovodnou politikou hospodářského a městského růstu a zmírňování bublin na trhu s nemovitostmi v oblasti soukromého investorství.

| 5.3 | Sociální bydlení je plně způsobilé pro strukturální fondy na období 2014–2020 v souladu s návrhy Evropské komise, zejména v oblasti zateplování bytů a podpory energie z obnovitelných zdrojů, integrovaných opatření udržitelného městského rozvoje a boje proti vyloučení zpřístupněním bydlení a dostupných a kvalitních sociálních služeb marginalizovaným společenstvím. |
| --- | --- |

5.3

Sociální bydlení je plně způsobilé pro strukturální fondy na období 2014–2020 v souladu s návrhy Evropské komise, zejména v oblasti zateplování bytů a podpory energie z obnovitelných zdrojů, integrovaných opatření udržitelného městského rozvoje a boje proti vyloučení zpřístupněním bydlení a dostupných a kvalitních sociálních služeb marginalizovaným společenstvím.

| 5.4 | Sociální bydlení představuje konkrétní a účinnou reakci na snahu Komise a Rady posílit správu ekonomických záležitostí eurozóny a zvláště dohled nad bublinami na trhu s nemovitostmi a jejich ničivý dopad na makroekonomickou a sociální rovnováhu. Rozvíjení souběžné nabídky sociálních bytů přispívá ke snížení rozsahu jevů, jako jsou bubliny a cykly na trhu s bydlením. |
| --- | --- |

5.4

Sociální bydlení představuje konkrétní a účinnou reakci na snahu Komise a Rady posílit správu ekonomických záležitostí eurozóny a zvláště dohled nad bublinami na trhu s nemovitostmi a jejich ničivý dopad na makroekonomickou a sociální rovnováhu. Rozvíjení souběžné nabídky sociálních bytů přispívá ke snížení rozsahu jevů, jako jsou bubliny a cykly na trhu s bydlením.

| 5.5 | Pokud by z rozpočtových důvodů nebo kvůli příliš restriktivnímu výkladu definice znevýhodněných osob nebo slabších sociálních skupin některý členský stát již nemohl v souladu se svými mezinárodními závazky v oblasti práva na bydlení přizpůsobit nabídku sociálního bydlení skutečným potřebám svých obyvatel, bude možné realizovat všeobecný přístup k důstojnému a cenově dostupnému bydlení, pouze pokud bude veřejná moc důrazně zasahovat na soukromém trhu. |
| --- | --- |

5.5

Pokud by z rozpočtových důvodů nebo kvůli příliš restriktivnímu výkladu definice znevýhodněných osob nebo slabších sociálních skupin některý členský stát již nemohl v souladu se svými mezinárodními závazky v oblasti práva na bydlení přizpůsobit nabídku sociálního bydlení skutečným potřebám svých obyvatel, bude možné realizovat všeobecný přístup k důstojnému a cenově dostupnému bydlení, pouze pokud bude veřejná moc důrazně zasahovat na soukromém trhu.

6.   Řešení nových energetických a sociálních výzev

| 6.1 | Sociální bydlení musí čelit nové klimatické situaci a nezbytnosti zlepšit energetickou účinnost svého fondu a své nové nabídky. Politiky investování do energetiky prováděné subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení musí mít veřejnou podporu, jelikož umožňují bojovat jak proti změně klimatu, tak proti energetické chudobě domácností s nízkými příjmy i podporovat místní zaměstnanost a hospodářský rozvoj územních celků. Politika soudržnosti může aktivně přispět k této dynamice a zajistit pákový efekt získání dalších doplňujících finančních prostředků. |
| --- | --- |

6.1

Sociální bydlení musí čelit nové klimatické situaci a nezbytnosti zlepšit energetickou účinnost svého fondu a své nové nabídky. Politiky investování do energetiky prováděné subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení musí mít veřejnou podporu, jelikož umožňují bojovat jak proti změně klimatu, tak proti energetické chudobě domácností s nízkými příjmy i podporovat místní zaměstnanost a hospodářský rozvoj územních celků. Politika soudržnosti může aktivně přispět k této dynamice a zajistit pákový efekt získání dalších doplňujících finančních prostředků.

| 6.2 | Stárnutí obyvatelstva rovněž představuje velkou výzvu z důvodu nezbytného přizpůsobení sociálního bytového fondu potřebám starších a závislých osob a vzhledem k rozvoji nových integrovaných služeb umožňujících závislým osobám nadále bydlet v jejich domovech a také umožňujících přístup k sociálnímu bydlení. |
| --- | --- |

6.2

Stárnutí obyvatelstva rovněž představuje velkou výzvu z důvodu nezbytného přizpůsobení sociálního bytového fondu potřebám starších a závislých osob a vzhledem k rozvoji nových integrovaných služeb umožňujících závislým osobám nadále bydlet v jejich domovech a také umožňujících přístup k sociálnímu bydlení.

| 6.3 | Nejistá situace domácností příjemců nebo žadatelů o sociální byty posiluje požadavek smíšené společnosti a kvalitní nabídky sociálního bydlení v územních celcích a rozvoj integrovaných přístupů udržitelného městského rozvoje pokrývajících sociální, hospodářský, městský a environmentální rozměr, který podpořilo nařízení o EFRR Evropské komise. |
| --- | --- |

6.3

Nejistá situace domácností příjemců nebo žadatelů o sociální byty posiluje požadavek smíšené společnosti a kvalitní nabídky sociálního bydlení v územních celcích a rozvoj integrovaných přístupů udržitelného městského rozvoje pokrývajících sociální, hospodářský, městský a environmentální rozměr, který podpořilo nařízení o EFRR Evropské komise.

7.   Úloha, kterou má plnit Evropská unie

| 7.1 | Evropská unie musí nejprve zajistit právní rámec, který by byl příznivý pro rozvoj sociálního bydlení v členských státech, a to jak z hlediska financování této nabídky, tak z hlediska způsobů definice a fungování. Tento příznivý právní rámec zahrnuje kontrolu zjevné chyby označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu, slučitelnost státních podpor přidělených subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení, uplatňování ustanovení o veřejných zakázkách a spolupráci mezi subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení, ale také uplatňování snížených sazeb DPH z důvodu základní životní potřeby. |
| --- | --- |

7.1

Evropská unie musí nejprve zajistit právní rámec, který by byl příznivý pro rozvoj sociálního bydlení v členských státech, a to jak z hlediska financování této nabídky, tak z hlediska způsobů definice a fungování. Tento příznivý právní rámec zahrnuje kontrolu zjevné chyby označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu, slučitelnost státních podpor přidělených subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení, uplatňování ustanovení o veřejných zakázkách a spolupráci mezi subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení, ale také uplatňování snížených sazeb DPH z důvodu základní životní potřeby.

| 7.2 | Evropská komise by měla znovu zvážit svou rozhodovací praxi ve věci kontroly zjevné chyby označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu, jelikož nemusí vždy odrážet specifikace tohoto odvětví. Musí nechat na odpovědnosti členských států, aby stanovily podmínky přístupu a cen sociálního bydlení v souvislosti s místními potřebami, místními prioritami a také se skutečnými potřebami znevýhodněných občanů či sociálně méně zvýhodněných skupin v souladu s ustanoveními protokolu č. 26 o službách obecného zájmu. |
| --- | --- |

7.2

Evropská komise by měla znovu zvážit svou rozhodovací praxi ve věci kontroly zjevné chyby označení sociálního bydlení za službu obecného hospodářského zájmu, jelikož nemusí vždy odrážet specifikace tohoto odvětví. Musí nechat na odpovědnosti členských států, aby stanovily podmínky přístupu a cen sociálního bydlení v souvislosti s místními potřebami, místními prioritami a také se skutečnými potřebami znevýhodněných občanů či sociálně méně zvýhodněných skupin v souladu s ustanoveními protokolu č. 26 o službách obecného zájmu.

| 7.3 | EHSV vítá rozhodnutí Evropské komise prodloužit výjimku týkající se oznamování státní podpory v podobě vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby udělených subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení a také to, že zohlednila jistá specifika, zejména v oblasti délky pověření a dlouhodobého investování. |
| --- | --- |

7.3

EHSV vítá rozhodnutí Evropské komise prodloužit výjimku týkající se oznamování státní podpory v podobě vyrovnávacích plateb za závazek veřejné služby udělených subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení a také to, že zohlednila jistá specifika, zejména v oblasti délky pověření a dlouhodobého investování.

| 7.4 | EHSV pozitivně hodnotí, že Evropská komise ve sdělení o sociálním podnikání uvedla, že si přeje podporovat ekosystém příznivý pro rozvoj sociálních podniků v Evropské unii včetně přístupu k bydlení a usnadnit zřízení solidárních investičních fondů. Zdůrazňuje nezbytnost zachovat úlohu sociálních partnerů v členských státech, v nichž se v souladu s místními zvyklostmi podílejí na správě sociálního bydlení. |
| --- | --- |

7.4

EHSV pozitivně hodnotí, že Evropská komise ve sdělení o sociálním podnikání uvedla, že si přeje podporovat ekosystém příznivý pro rozvoj sociálních podniků v Evropské unii včetně přístupu k bydlení a usnadnit zřízení solidárních investičních fondů. Zdůrazňuje nezbytnost zachovat úlohu sociálních partnerů v členských státech, v nichž se v souladu s místními zvyklostmi podílejí na správě sociálního bydlení.

| 7.5 | Komise, Parlament a Rada by do návrhů směrnic o veřejných zakázkách a koncesích měly zahrnout spolupráci mezi subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení jako veřejnoprávními subjekty a sociálními podniky tím, že je zařadí do oblasti spolupráce v rámci veřejného sektoru vzhledem k účelu veřejného zájmu těchto subjektů a jejich účasti ve veřejném či soukromém sektoru. |
| --- | --- |

7.5

Komise, Parlament a Rada by do návrhů směrnic o veřejných zakázkách a koncesích měly zahrnout spolupráci mezi subjekty působícími v oblasti sociálního bydlení jako veřejnoprávními subjekty a sociálními podniky tím, že je zařadí do oblasti spolupráce v rámci veřejného sektoru vzhledem k účelu veřejného zájmu těchto subjektů a jejich účasti ve veřejném či soukromém sektoru.

| 7.6 | Evropská komise by měla znovu posoudit své návrhy na budoucí společný systém DPH a zachovat pro členské státy možnost uplatnit sníženou sazbu na výstavbu a renovaci sociálních bytů státními, sociálními a stejně tak soukromými poskytovateli jako na základní životní potřebu místní povahy, která neovlivňuje obchod mezi členskými státy a správné fungování vnitřního trhu. |
| --- | --- |

7.6

Evropská komise by měla znovu posoudit své návrhy na budoucí společný systém DPH a zachovat pro členské státy možnost uplatnit sníženou sazbu na výstavbu a renovaci sociálních bytů státními, sociálními a stejně tak soukromými poskytovateli jako na základní životní potřebu místní povahy, která neovlivňuje obchod mezi členskými státy a správné fungování vnitřního trhu.

| 7.7 | Evropská unie musí rovněž podpořit členské státy v tom, aby rozvíjely nabídku sociálního bydlení a modernizovaly ji s cílem řešit nové demografické, sociální a klimatické problémy, a tak aktivně přispět k plnění cílů strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

7.7

Evropská unie musí rovněž podpořit členské státy v tom, aby rozvíjely nabídku sociálního bydlení a modernizovaly ji s cílem řešit nové demografické, sociální a klimatické problémy, a tak aktivně přispět k plnění cílů strategie Evropa 2020.

| 7.8 | EHSV z tohoto důvodu vítá návrh Komise týkající se nařízení o EFRR a o EFS, podle nichž mají být způsobilé pro strukturální fondy v období 2014–2020 prioritní investice v oblasti zateplování sociálních bytů, integrovaných činností udržitelného městského rozvoje, přístupu ke kvalitnímu sociálnímu bydlení, jež by bylo dostupné pro marginalizované skupiny, a podpory sociálních podniků. EHS připomíná, že cílem je umožnit poskytování kvalitního sociálního bydlení všem, kteří ho potřebují. |
| --- | --- |

7.8

EHSV z tohoto důvodu vítá návrh Komise týkající se nařízení o EFRR a o EFS, podle nichž mají být způsobilé pro strukturální fondy v období 2014–2020 prioritní investice v oblasti zateplování sociálních bytů, integrovaných činností udržitelného městského rozvoje, přístupu ke kvalitnímu sociálnímu bydlení, jež by bylo dostupné pro marginalizované skupiny, a podpory sociálních podniků. EHS připomíná, že cílem je umožnit poskytování kvalitního sociálního bydlení všem, kteří ho potřebují.

| 7.9 | EHSV soudí, že tato opatření jsou nezbytná a musí doprovázet ustanovení návrhu směrnice o energetické účinnosti Evropské komise, která ukládá subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení, aby každý rok zateplily 4 % sociálního bytového fondu. Tuto povinnost musí doprovázet specifická opatření na financování souvisejících investic zejména prostřednictvím EFRR, ale také vytvořením investičního fondu na evropské úrovni. |
| --- | --- |

7.9

EHSV soudí, že tato opatření jsou nezbytná a musí doprovázet ustanovení návrhu směrnice o energetické účinnosti Evropské komise, která ukládá subjektům působícím v oblasti sociálního bydlení, aby každý rok zateplily 4 % sociálního bytového fondu. Tuto povinnost musí doprovázet specifická opatření na financování souvisejících investic zejména prostřednictvím EFRR, ale také vytvořením investičního fondu na evropské úrovni.

| 7.10 | Parlament a Rada by měly přijmout návrhy Komise týkající se nařízení o EFRR a o EFS, jež spadají do rámce provádění strategie Evropa 2020 a poprvé uznávají prioritní úlohu bydlení v oblasti investičních politik členských států v souvislosti s politikou soudržnosti na období 2014–2020 prostřednictvím nařízení o strukturálních fondech. |
| --- | --- |

7.10

Parlament a Rada by měly přijmout návrhy Komise týkající se nařízení o EFRR a o EFS, jež spadají do rámce provádění strategie Evropa 2020 a poprvé uznávají prioritní úlohu bydlení v oblasti investičních politik členských států v souvislosti s politikou soudržnosti na období 2014–2020 prostřednictvím nařízení o strukturálních fondech.

| 7.11 | Regulace trhu s bydlením v členských státech je důležitou problematikou pro stabilitu eurozóny vzhledem k makroekonomickému a sociálnímu dopadu bublin na trhu s nemovitostmi. Sociální bydlení přispívá ke stabilizaci trhů s bydlením a k regulaci cyklického vývoje cen nemovitostí. |
| --- | --- |

7.11

Regulace trhu s bydlením v členských státech je důležitou problematikou pro stabilitu eurozóny vzhledem k makroekonomickému a sociálnímu dopadu bublin na trhu s nemovitostmi. Sociální bydlení přispívá ke stabilizaci trhů s bydlením a k regulaci cyklického vývoje cen nemovitostí.

| 7.12 | EHSV vítá návrh Komise zavést posílený makroekonomický dohled nad eurozónou a zahrnout do něj prvek týkající se makroekonomických důsledků bublin na trhu s nemovitostmi. EHSV je toho názoru, že tento mechanismus posíleného dohledu musí doprovázet opatření na podporu nástrojů inteligentní regulace trhů s bydlením v členských státech a rozvoje nabídky sociálního a soukromého bydlení stabilizující a regulující cyklický vývoj cen nemovitostí, jež by byla v souladu s udržitelným rozvojem měst. |
| --- | --- |

7.12

EHSV vítá návrh Komise zavést posílený makroekonomický dohled nad eurozónou a zahrnout do něj prvek týkající se makroekonomických důsledků bublin na trhu s nemovitostmi. EHSV je toho názoru, že tento mechanismus posíleného dohledu musí doprovázet opatření na podporu nástrojů inteligentní regulace trhů s bydlením v členských státech a rozvoje nabídky sociálního a soukromého bydlení stabilizující a regulující cyklický vývoj cen nemovitostí, jež by byla v souladu s udržitelným rozvojem měst.

| 7.13 | EHSV považuje za nezbytné zahájit úvahy o evropských rezervách stabilizace financování sociálního bydlení, které spadá do evropského sociálního modelu. Bylo by třeba prozkoumat možnost evropské vkladní knížky s omezenou výší vkladu určené pro osoby s nízkými příjmy a zaměřené na sociální bydlení. Tuto vkladní knížku by bylo možné založit on-line u EIB, která by tyto finanční prostředky spravovala. Tento postup by jednak stabilizoval investice do sociálního bydlení a jednak vytvořil silný pocit občanské identity vkladatelů. |
| --- | --- |

7.13

EHSV považuje za nezbytné zahájit úvahy o evropských rezervách stabilizace financování sociálního bydlení, které spadá do evropského sociálního modelu. Bylo by třeba prozkoumat možnost evropské vkladní knížky s omezenou výší vkladu určené pro osoby s nízkými příjmy a zaměřené na sociální bydlení. Tuto vkladní knížku by bylo možné založit on-line u EIB, která by tyto finanční prostředky spravovala. Tento postup by jednak stabilizoval investice do sociálního bydlení a jednak vytvořil silný pocit občanské identity vkladatelů.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/59 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/59

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rozvíjející se občanská společnost v Číně – příspěvek občanské společnosti k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a jeho udržitelnému dopadu

2013/C 44/10

Zpravodajka: paní SIGMUND

Dne 16. září 2010 se předsednictvo Evropského hospodářského a sociálního výboru rozhodlo vypracovat stanovisko k tématu

Rozvíjející se občanská společnost v Číně – příspěvek občanské společnosti k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a jeho udržitelnému dopadu.

Specializovaná sekce Vnější vztahy, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 20. listopadu 2012. Zpravodajkou byla paní SIGMUND.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 68 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Doporučení

| 1.1 | EHSV vyzývá Komisi k tomu, aby ho přizvala k probíhajícím aktivitám různých pracovních skupin, jež byly zřízeny v rámci třetího pilíře, tj. mezilidského dialogu. Výbor již coby institucionální platforma pro občanský dialog na úrovni EU nashromáždil rozsáhlé know how a zkušenosti, jimiž by mohl přispět k navázání takovéhoto dialogu s Čínou. Už v roce 1999 Výbor konstatoval, že „kultura utváří pole působnosti občanské společnosti“ (1), a považuje tudíž kulturu v širokém pojetí, v jakém ji sám chápe, za průřezové téma. Díky tomuto přístupu je vhodným subjektem k tomu, aby v rámci svých pravomocí sledoval a podporoval politiku „měkké síly“ a „mezikulturní diplomacii“ partnerů tohoto dialogu – EU a Číny. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vyzývá Komisi k tomu, aby ho přizvala k probíhajícím aktivitám různých pracovních skupin, jež byly zřízeny v rámci třetího pilíře, tj. mezilidského dialogu. Výbor již coby institucionální platforma pro občanský dialog na úrovni EU nashromáždil rozsáhlé know how a zkušenosti, jimiž by mohl přispět k navázání takovéhoto dialogu s Čínou. Už v roce 1999 Výbor konstatoval, že „kultura utváří pole působnosti občanské společnosti“ (1), a považuje tudíž kulturu v širokém pojetí, v jakém ji sám chápe, za průřezové téma. Díky tomuto přístupu je vhodným subjektem k tomu, aby v rámci svých pravomocí sledoval a podporoval politiku „měkké síly“ a „mezikulturní diplomacii“ partnerů tohoto dialogu – EU a Číny.

| 1.2 | Iniciativy v oblasti mezilidských kontaktů by měly být v prvé řady prohloubeny na co nejnižší úrovni – cestou intenzivnějších studentských výměnných programů, případně prostřednictvím vlastních programů odborných stáží a partnerství měst a obcí. |
| --- | --- |

1.2

Iniciativy v oblasti mezilidských kontaktů by měly být v prvé řady prohloubeny na co nejnižší úrovni – cestou intenzivnějších studentských výměnných programů, případně prostřednictvím vlastních programů odborných stáží a partnerství měst a obcí.

| 1.3 | Pozornost by měla být věnována rozvoji kulturního cestovního ruchu. Ze zkušeností vyplývá, že kulturní cestovní ruch nejen oživuje hospodářství, ale kromě toho dlouhodobě přispívá také k lepšímu vzájemnému porozumění. |
| --- | --- |

1.3

Pozornost by měla být věnována rozvoji kulturního cestovního ruchu. Ze zkušeností vyplývá, že kulturní cestovní ruch nejen oživuje hospodářství, ale kromě toho dlouhodobě přispívá také k lepšímu vzájemnému porozumění.

| 1.4 | Je třeba vyžadovat šíření mezinárodních norem týkajících se lidských práv a demokratických a základních svobod, které jsou důležitými předpoklady pro kulturní vyjádření, kulturní výměny a kulturní rozmanitost. |
| --- | --- |

1.4

Je třeba vyžadovat šíření mezinárodních norem týkajících se lidských práv a demokratických a základních svobod, které jsou důležitými předpoklady pro kulturní vyjádření, kulturní výměny a kulturní rozmanitost.

| 1.5 | Do společných aktivit by měla být zahrnuta oblast výchovy a vzdělávání (včetně vzdělávání dospělých), neboť v této oblasti otevírá mezikulturní dialog rozmanité možnosti – od získávání jazykových znalostí až po vzdělávání v oblasti spotřebitelského chování a ochrany životního prostředí atd. |
| --- | --- |

1.5

Do společných aktivit by měla být zahrnuta oblast výchovy a vzdělávání (včetně vzdělávání dospělých), neboť v této oblasti otevírá mezikulturní dialog rozmanité možnosti – od získávání jazykových znalostí až po vzdělávání v oblasti spotřebitelského chování a ochrany životního prostředí atd.

| 1.6 | EHSV navrhuje, aby byl za účelem dlouhodobého zvyšování povědomí každoročně pořádán „Den setkání EU a Číny“, během něhož by se na obou stranách konaly kulturní akce. |
| --- | --- |

1.6

EHSV navrhuje, aby byl za účelem dlouhodobého zvyšování povědomí každoročně pořádán „Den setkání EU a Číny“, během něhož by se na obou stranách konaly kulturní akce.

| 1.7 | V co největším počtu oblastí by měla být urychlena výměna osvědčených postupů (mohly by se na ní podílet významné subjekty ze socioekonomické oblasti, jako jsou sociální partneři či subjekty činné v oblasti lidských práv, a to jak oficiální, tak opoziční, ale také různá vzdělávací a výchovná zařízení, experti zabývající se určitými oblastmi, např. spotřebitelskou problematikou, ochranou životního prostředí, výkonem trestu, atd.). |
| --- | --- |

1.7

V co největším počtu oblastí by měla být urychlena výměna osvědčených postupů (mohly by se na ní podílet významné subjekty ze socioekonomické oblasti, jako jsou sociální partneři či subjekty činné v oblasti lidských práv, a to jak oficiální, tak opoziční, ale také různá vzdělávací a výchovná zařízení, experti zabývající se určitými oblastmi, např. spotřebitelskou problematikou, ochranou životního prostředí, výkonem trestu, atd.).

| 1.8 | V každém případě by měly být lépe propojeny stávající iniciativy a měla by se zlepšit výměna informací mezi všemi subjekty, protože v současné době probíhá řada iniciativ více či méně izolovaně, a maří se tak cenné synergické účinky (viz např. kulturní dialog mezi EUNIC a Čínou). |
| --- | --- |

1.8

V každém případě by měly být lépe propojeny stávající iniciativy a měla by se zlepšit výměna informací mezi všemi subjekty, protože v současné době probíhá řada iniciativ více či méně izolovaně, a maří se tak cenné synergické účinky (viz např. kulturní dialog mezi EUNIC a Čínou).

| 1.9 | Je třeba posílit spolupráci sdělovacích prostředků (televize, tisku) a společné vzdělávání a odbornou přípravu novinářů. Obojí umožní proniknout k širším vrstvám obyvatelstva (2). |
| --- | --- |

1.9

Je třeba posílit spolupráci sdělovacích prostředků (televize, tisku) a společné vzdělávání a odbornou přípravu novinářů. Obojí umožní proniknout k širším vrstvám obyvatelstva (2).

| 1.10 | EHSV v souladu s čl. 167 odst. 3 SFEU přezkoumá, jaké další a dlouhodobé iniciativy může zahájit v rámci své stávající spolupráce s Čínou, a je rovněž připraven nabídnout ostatním subjektům platformu pro výměnu informací a názorů. |
| --- | --- |

1.10

EHSV v souladu s čl. 167 odst. 3 SFEU přezkoumá, jaké další a dlouhodobé iniciativy může zahájit v rámci své stávající spolupráce s Čínou, a je rovněž připraven nabídnout ostatním subjektům platformu pro výměnu informací a názorů.

2.   Souvislosti

| 2.1 | Od evropského programu pro kulturu 2007 se stále více prosazoval nový strategický rámec pro vnější činnost EU, v němž kultura zaujímá zvláštní místo. Tato politika „měkké síly“ („soft power“) je důsledně prováděna a dále rozvíjena v letošním Roce mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a ve strukturách, jež mají být v této souvislosti natrvalo zřízeny v rámci mezikulturní politiky Unie. |
| --- | --- |

2.1

Od evropského programu pro kulturu 2007 se stále více prosazoval nový strategický rámec pro vnější činnost EU, v němž kultura zaujímá zvláštní místo. Tato politika „měkké síly“ („soft power“) je důsledně prováděna a dále rozvíjena v letošním Roce mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou a ve strukturách, jež mají být v této souvislosti natrvalo zřízeny v rámci mezikulturní politiky Unie.

| 2.2 | Pro tento evropský přístup se ostatně zhruba ve stejnou dobu vyslovil prezident Chu Ťin-tchao na 17. sjezdu čínské komunistické strany, na němž vyzval k tomu, aby Čína více investovala do svých prostředků pro uplatňování této politiky. |
| --- | --- |

2.2

Pro tento evropský přístup se ostatně zhruba ve stejnou dobu vyslovil prezident Chu Ťin-tchao na 17. sjezdu čínské komunistické strany, na němž vyzval k tomu, aby Čína více investovala do svých prostředků pro uplatňování této politiky.

| 2.3 | Společné prohlášení EU a Číny na téma kultury z 22. října 2007 posílilo spolupráci a dialog v kulturní oblasti a kromě toho odstartovalo intenzivnější politickou výměnu prostřednictvím všeobecného a odborného vzdělávání, včetně mnohojazyčnosti. |
| --- | --- |

2.3

Společné prohlášení EU a Číny na téma kultury z 22. října 2007 posílilo spolupráci a dialog v kulturní oblasti a kromě toho odstartovalo intenzivnější politickou výměnu prostřednictvím všeobecného a odborného vzdělávání, včetně mnohojazyčnosti.

| 2.4 | V květnu 2011 se vysocí představitelé EU a Číny dohodli na tom, že tuto spolupráci rozšíří vytvořením „třetího pilíře“ ve strategickém partnerství mezi EU a Čínou, totiž evropsko-čínského mezilidského dialogu na vysoké úrovni. Tento „třetí pilíř“ byl formálně schválen na summitu EU-Čína ve dnech 14. a 15. února 2012. |
| --- | --- |

2.4

V květnu 2011 se vysocí představitelé EU a Číny dohodli na tom, že tuto spolupráci rozšíří vytvořením „třetího pilíře“ ve strategickém partnerství mezi EU a Čínou, totiž evropsko-čínského mezilidského dialogu na vysoké úrovni. Tento „třetí pilíř“ byl formálně schválen na summitu EU-Čína ve dnech 14. a 15. února 2012.

| 2.5 | V tomto kontextu je třeba spatřovat i Rok mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012, na němž se čelní představitelé EU a Číny usnesli na summitu EU-Čína v roce 2010 a který byl oficiálně zahájen 1. února 2012 v Bruselu. |
| --- | --- |

2.5

V tomto kontextu je třeba spatřovat i Rok mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012, na němž se čelní představitelé EU a Číny usnesli na summitu EU-Čína v roce 2010 a který byl oficiálně zahájen 1. února 2012 v Bruselu.

| 2.6 | Pojetí tohoto roku zahrnuje nejen zintenzivnění kulturních vztahů, ale také podporu politického dialogu a dialogu občanské společnosti ve prospěch kladných a dlouhodobých vztahů mezi EU a Čínou (3). Od roku mezikulturního dialogu se očekává, že díky spojení sil a identifikaci synergií podpoří dialog občanské společnosti mezi EU a Čínou a že bude mít trvalý dopad. |
| --- | --- |

2.6

Pojetí tohoto roku zahrnuje nejen zintenzivnění kulturních vztahů, ale také podporu politického dialogu a dialogu občanské společnosti ve prospěch kladných a dlouhodobých vztahů mezi EU a Čínou (3). Od roku mezikulturního dialogu se očekává, že díky spojení sil a identifikaci synergií podpoří dialog občanské společnosti mezi EU a Čínou a že bude mít trvalý dopad.

3.   Úvod

| 3.1 | Toto stanovisko vychází ze stanoviska CESE 413/2006 (zpravodaj: pan SHARMA) a z výsledků studie (4), kterou nechal EHSV následně vypracovat a jež obsahuje podrobnou aktuální analýzu čínské občanské společnosti. |
| --- | --- |

3.1

Toto stanovisko vychází ze stanoviska CESE 413/2006 (zpravodaj: pan SHARMA) a z výsledků studie (4), kterou nechal EHSV následně vypracovat a jež obsahuje podrobnou aktuální analýzu čínské občanské společnosti.

| 3.2 | Toto stanovisko staví poznatky této studie do souvislosti s historickým vývojem, s Rokem mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012 a s výslednými oblastmi činnosti a možnostmi. |
| --- | --- |

3.2

Toto stanovisko staví poznatky této studie do souvislosti s historickým vývojem, s Rokem mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012 a s výslednými oblastmi činnosti a možnostmi.

| 3.3 | EHSV pokládá za mimořádně důležitá očekávání, jež v podkladech k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou vyjádřila Evropská komise, která doufá „že rok mezikulturního dialogu přispěje k dialogu občanské společnosti mezi EU a Čínou“. Výbor je coby institucionalizovaná platforma občanského dialogu na úrovni EU připraven převzít obdobnou úlohu i v rámci vztahů mezi EU a Čínou. |
| --- | --- |

3.3

EHSV pokládá za mimořádně důležitá očekávání, jež v podkladech k Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou vyjádřila Evropská komise, která doufá „že rok mezikulturního dialogu přispěje k dialogu občanské společnosti mezi EU a Čínou“. Výbor je coby institucionalizovaná platforma občanského dialogu na úrovni EU připraven převzít obdobnou úlohu i v rámci vztahů mezi EU a Čínou.

| 3.4 | EHSV se již v roce 1999 vyslovil pro širší pojímání kultury, jež vedle umění a kulturního dědictví zahrnuje rovněž takové oblasti, jako je výchova, vzdělávání a věda. Dále uvedl, že politický rozvoj občanské společnosti je také kulturním procesem (5), který utváří každodenní život občanů. |
| --- | --- |

3.4

EHSV se již v roce 1999 vyslovil pro širší pojímání kultury, jež vedle umění a kulturního dědictví zahrnuje rovněž takové oblasti, jako je výchova, vzdělávání a věda. Dále uvedl, že politický rozvoj občanské společnosti je také kulturním procesem (5), který utváří každodenní život občanů.

| 3.5 | EHSV má za to, že mobilita osob je nezbytnou složkou kulturní výměny mezi národy. Požaduje proto, aby byly odstraněny veškeré překážky, jež tomuto volnému pohybu brání. |
| --- | --- |

3.5

EHSV má za to, že mobilita osob je nezbytnou složkou kulturní výměny mezi národy. Požaduje proto, aby byly odstraněny veškeré překážky, jež tomuto volnému pohybu brání.

| 3.6 | K Evropskému roku mezikulturního dialogu 2008 se EHSV vyjádřil ve stanovisku (6), v němž mimo jiné jednoznačně podpořil i to, že Komise poukázala na význam vlivu jednotlivých kulturních dědictví na náš způsob života. Tento vliv je důležitý již na úrovni EU a je třeba jej brát v potaz, zcela mimořádný význam pak má ale v rámci mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou. |
| --- | --- |

3.6

K Evropskému roku mezikulturního dialogu 2008 se EHSV vyjádřil ve stanovisku (6), v němž mimo jiné jednoznačně podpořil i to, že Komise poukázala na význam vlivu jednotlivých kulturních dědictví na náš způsob života. Tento vliv je důležitý již na úrovni EU a je třeba jej brát v potaz, zcela mimořádný význam pak má ale v rámci mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou.

| 3.7 | V oblasti dějin a filozofie evropského práva upozorňoval již v roce 1748 Montesquieu (7) na dělbu moci, která je základem všech demokratických systémů, a zároveň na spojitost mezi právním řádem a jak přírodními (geografickými a klimatickými) podmínkami dané země, tak úrovní hospodářského, společenského a kulturního vývoje příslušného národa. |
| --- | --- |

3.7

V oblasti dějin a filozofie evropského práva upozorňoval již v roce 1748 Montesquieu (7) na dělbu moci, která je základem všech demokratických systémů, a zároveň na spojitost mezi právním řádem a jak přírodními (geografickými a klimatickými) podmínkami dané země, tak úrovní hospodářského, společenského a kulturního vývoje příslušného národa.

| 3.8 | V rámci Výborem zastávaného chápání kultury coby vyznávání společných hodnot je nezbytné, aby byl v průběhu tohoto významného Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou veden, resp. prohlouben také dialog o hodnotách, jimiž se řídí politická činnost Evropské unie (8). Je to nejen naléhavě nutné z politického hlediska, ale zavazuje k tomu také článek 21 Smlouvy o EU (9). |
| --- | --- |

3.8

V rámci Výborem zastávaného chápání kultury coby vyznávání společných hodnot je nezbytné, aby byl v průběhu tohoto významného Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou veden, resp. prohlouben také dialog o hodnotách, jimiž se řídí politická činnost Evropské unie (8). Je to nejen naléhavě nutné z politického hlediska, ale zavazuje k tomu také článek 21 Smlouvy o EU (9).

| 3.9 | Kromě toho je v hlavě XIII (KULTURA) v čl. 167 odst. 3 SFEU uveden tento požadavek: „Unie a členské státy podporují spolupráci v oblasti kultury se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy.“ Vzhledem k tomu, že podle jednotného právního výkladu se pojem „Unie“ netýká pouze evropských orgánů – v jejich oblasti působnosti –, ale také poradních institucí, může se zde EHSV odvolat na mandát daný primárním právem, který mu umožňuje zahájit v rámci své činnosti odpovídající iniciativy. |
| --- | --- |

3.9

Kromě toho je v hlavě XIII (KULTURA) v čl. 167 odst. 3 SFEU uveden tento požadavek: „Unie a členské státy podporují spolupráci v oblasti kultury se třetími zeměmi a s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména s Radou Evropy.“ Vzhledem k tomu, že podle jednotného právního výkladu se pojem „Unie“ netýká pouze evropských orgánů – v jejich oblasti působnosti –, ale také poradních institucí, může se zde EHSV odvolat na mandát daný primárním právem, který mu umožňuje zahájit v rámci své činnosti odpovídající iniciativy.

| 3.10 | Pro Rok mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012 je důležitým referenčním dokumentem rovněž usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. května 2011 (10), v němž Evropský parlament poukazuje na významnou úlohu občanské společnosti při této spolupráci a „zdůrazňuje, že demokratické a základní svobody, jako je svoboda projevu, svoboda tisku, svoboda od nedostatku, svoboda od strachu, svoboda od nesnášenlivosti a nenávisti a svoboda přístupu k tištěným a digitálním informacím, stejně jako výsada připojení a komunikace on-line a off-line, jsou důležitými předpoklady pro kulturní vyjadřování, kulturní výměny a kulturní rozmanitost“. |
| --- | --- |

3.10

Pro Rok mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou 2012 je důležitým referenčním dokumentem rovněž usnesení Evropského parlamentu ze dne 12. května 2011 (10), v němž Evropský parlament poukazuje na významnou úlohu občanské společnosti při této spolupráci a „zdůrazňuje, že demokratické a základní svobody, jako je svoboda projevu, svoboda tisku, svoboda od nedostatku, svoboda od strachu, svoboda od nesnášenlivosti a nenávisti a svoboda přístupu k tištěným a digitálním informacím, stejně jako výsada připojení a komunikace on-line a off-line, jsou důležitými předpoklady pro kulturní vyjadřování, kulturní výměny a kulturní rozmanitost“.

| 3.11 | Vzhledem k výše uvedenému je EHSV přesvědčen o tom, že mezikulturní dialog mezi EU a Čínou je cenným nástrojem, který může coby základ spolupráce v hospodářské, sociální, právní či politické oblasti přispět k posílení vzájemného porozumění, a tím i důvěry. Na základě této spolupráce se podpoří i dlouhodobý charakter všech společných kroků. K tomu však bude nezbytné, aby byly jak na evropské, tak na čínské straně vytvořeny potřebné a navzájem koordinované struktury a aby byly navrženy a realizovány konkrétní projekty. |
| --- | --- |

3.11

Vzhledem k výše uvedenému je EHSV přesvědčen o tom, že mezikulturní dialog mezi EU a Čínou je cenným nástrojem, který může coby základ spolupráce v hospodářské, sociální, právní či politické oblasti přispět k posílení vzájemného porozumění, a tím i důvěry. Na základě této spolupráce se podpoří i dlouhodobý charakter všech společných kroků. K tomu však bude nezbytné, aby byly jak na evropské, tak na čínské straně vytvořeny potřebné a navzájem koordinované struktury a aby byly navrženy a realizovány konkrétní projekty.

4.   Obecné připomínky

4.1   Občané a stát v Číně

| 4.1.1 | V čínské tradici, obzvláště v konfuciánství, je jednotlivci přikládán jiný význam než v tradici evropské. Podřazeností jednotlivce větším kolektivním celkům (dříve nejužší rodina a klan, dnes strana a stát) se čínská společnost vyznačovala po dvě tisíciletí. V Evropě, kde se po staletí utvářely proti sobě stojící státy, byla myšlenka „státu“ nutně jiná než v Číně, kde koncepce „tchien-sia“ („vše pod nebesy“) pronikala za vnější hranice státu, dokud koloniální velmoci nepředvedly čínské (v té době mandžuské) státní moci paradigma národních hranic. Historický vývoj čínské politické struktury sice reflektoval události globálního mezinárodního vývoje ve 20. a 21. století, vnitřní přetváření je ovšem teprve v zárodku. Moc čínské komunistické strany nad jednotlivcem převládá, poněvadž strana má za to, že jednotlivec ještě není dostatečně „uvědomělý“ na to, aby mu mohla být svěřena zodpovědnost za sebe sama, což je vztah vytvořený tak, aby bránil demokratickému pokroku. Při rychlé integraci Číny do mezinárodního společenství (po izolaci, kterou si sama zvolila v 60. letech 20. století), během níž Čína navazuje nejrůznější vztahy (na mezinárodní a dvoustranné úrovni), jsou stále častěji umožňovány také mezilidské kontakty zpochybňující tento pohled. |
| --- | --- |

4.1.1

V čínské tradici, obzvláště v konfuciánství, je jednotlivci přikládán jiný význam než v tradici evropské. Podřazeností jednotlivce větším kolektivním celkům (dříve nejužší rodina a klan, dnes strana a stát) se čínská společnost vyznačovala po dvě tisíciletí. V Evropě, kde se po staletí utvářely proti sobě stojící státy, byla myšlenka „státu“ nutně jiná než v Číně, kde koncepce „tchien-sia“ („vše pod nebesy“) pronikala za vnější hranice státu, dokud koloniální velmoci nepředvedly čínské (v té době mandžuské) státní moci paradigma národních hranic. Historický vývoj čínské politické struktury sice reflektoval události globálního mezinárodního vývoje ve 20. a 21. století, vnitřní přetváření je ovšem teprve v zárodku. Moc čínské komunistické strany nad jednotlivcem převládá, poněvadž strana má za to, že jednotlivec ještě není dostatečně „uvědomělý“ na to, aby mu mohla být svěřena zodpovědnost za sebe sama, což je vztah vytvořený tak, aby bránil demokratickému pokroku. Při rychlé integraci Číny do mezinárodního společenství (po izolaci, kterou si sama zvolila v 60. letech 20. století), během níž Čína navazuje nejrůznější vztahy (na mezinárodní a dvoustranné úrovni), jsou stále častěji umožňovány také mezilidské kontakty zpochybňující tento pohled.

4.2   Práva jednotlivce v Číně

| 4.2.1 | Přechod k modernímu sociálnímu státu v EU přinesl rozvoj sociálního občanství, jež klade důraz na práva jednotlivce, ale zaručuje také kolektivní práva. Je tedy třeba přihlížet ke skutečnosti, že oba kulturní prostory – Čína a Evropa (v celé své vnitřní rozmanitosti) – se vzhledem ke svému historickému vývoji výrazně liší, zejména co se týče vztahu mezi jednotlivcem a společností. To samozřejmě neznamená, že by se mělo tolerovat porušování lidských práv. To je v každém případě nepřijatelné. Měl by být ovšem posílen základ pro aktivní dialog, jenž umožňuje pragmatický postup – i prostřednictvím příkladů osvědčených postupů. |
| --- | --- |

4.2.1

Přechod k modernímu sociálnímu státu v EU přinesl rozvoj sociálního občanství, jež klade důraz na práva jednotlivce, ale zaručuje také kolektivní práva. Je tedy třeba přihlížet ke skutečnosti, že oba kulturní prostory – Čína a Evropa (v celé své vnitřní rozmanitosti) – se vzhledem ke svému historickému vývoji výrazně liší, zejména co se týče vztahu mezi jednotlivcem a společností. To samozřejmě neznamená, že by se mělo tolerovat porušování lidských práv. To je v každém případě nepřijatelné. Měl by být ovšem posílen základ pro aktivní dialog, jenž umožňuje pragmatický postup – i prostřednictvím příkladů osvědčených postupů.

| 4.2.2 | Jak v případě EU, tak v případě Číny platí úvodem zmíněný vliv kulturního dědictví na současný postoj k životu a způsob života i vzájemná spojitost mezi geografickými, hospodářskými, sociálními a historicky danými politickými strukturami a stávajícím právním cítěním a uplatňováním práva, kterou nastínil Montesquieu. |
| --- | --- |

4.2.2

Jak v případě EU, tak v případě Číny platí úvodem zmíněný vliv kulturního dědictví na současný postoj k životu a způsob života i vzájemná spojitost mezi geografickými, hospodářskými, sociálními a historicky danými politickými strukturami a stávajícím právním cítěním a uplatňováním práva, kterou nastínil Montesquieu.

| 4.2.3 | Coby aktivní člen OSN a jejích organizací (např. ILO) a především jakožto stálý člen Rady bezpečnosti nese ČLR spoluzodpovědnost za prosazování smýšlení a hodnot OSN. Patří sem i uznávání veškerých rozhodnutí OSN v otázkách lidských práv (Charta OSN).
  V každodenním životě, zejména v oblasti sociálních a osobních občanských práv, ale i v oblasti práv spotřebitelských a zaměstnaneckých, k tomu však Čína má ještě daleko. Pravidelně je zaznamenáváno porušování mezinárodních dohod a norem (11), totéž platí pro oblast ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

4.2.3

Coby aktivní člen OSN a jejích organizací (např. ILO) a především jakožto stálý člen Rady bezpečnosti nese ČLR spoluzodpovědnost za prosazování smýšlení a hodnot OSN. Patří sem i uznávání veškerých rozhodnutí OSN v otázkách lidských práv (Charta OSN).

V každodenním životě, zejména v oblasti sociálních a osobních občanských práv, ale i v oblasti práv spotřebitelských a zaměstnaneckých, k tomu však Čína má ještě daleko. Pravidelně je zaznamenáváno porušování mezinárodních dohod a norem (11), totéž platí pro oblast ochrany životního prostředí.

| 4.2.4 | Všeobecná deklarace lidských práv OSN (12) stanoví, že jednotlivec má za každých okolností nárok na ochranu. Nesoulad s tradičním čínským modelem společnosti je zjevný, neboť v čínském pojetí harmonické společnosti je vládou požadovaná jednota a stabilita základem a předpokladem pro naplňování lidských práv. Přesto nelze porušování těchto práv ospravedlnit kulturními rozdíly a je nutno ho v každém případě odsoudit.
  Je patrné, že rozsáhlé změny spojené s modernizací Číny se dotýkají i vztahu mezi společností a jednotlivcem. Tento proces je ovšem ještě v plenkách, a není tudíž zatím možné předvídat jeho průběh. |
| --- | --- |

4.2.4

Všeobecná deklarace lidských práv OSN (12) stanoví, že jednotlivec má za každých okolností nárok na ochranu. Nesoulad s tradičním čínským modelem společnosti je zjevný, neboť v čínském pojetí harmonické společnosti je vládou požadovaná jednota a stabilita základem a předpokladem pro naplňování lidských práv. Přesto nelze porušování těchto práv ospravedlnit kulturními rozdíly a je nutno ho v každém případě odsoudit.

Je patrné, že rozsáhlé změny spojené s modernizací Číny se dotýkají i vztahu mezi společností a jednotlivcem. Tento proces je ovšem ještě v plenkách, a není tudíž zatím možné předvídat jeho průběh.

| 4.2.5 | V souladu s článkem 21 Smlouvy o EU mají instituce a veřejné orgány EU, tedy i EHSV, podporovat v ostatním světě hodnoty a zásady, jež jsou pro EU závazné, tedy i zásadu nedělitelnosti lidských práv a základních svobod. To může probíhat i tak, že orgány EU vydají veřejné prohlášení nebo případně reagují politickými prostředky tehdy, když jsou tyto hodnoty a zásady podle jejich názoru porušovány, resp. nejsou dodržovány. To platí také pro vztahy mezi EU a Čínou.
  Výbor považuje za jednu z velkých výzev roku mezikulturního dialogu navázat „dialog hodnot“, aby byly právě v oblasti lidských práv vypracovány příklady osvědčených postupů, díky nimž bude možné dosáhnout prvních úspěchů.
  Při budoucí činnosti by měly být využity zkušenosti, jež Výbor nashromáždil v rámci kulatého stolu EU-Čína a v rámci celosvětové organizace hospodářských a sociálních rad AICESIS. |
| --- | --- |

4.2.5

V souladu s článkem 21 Smlouvy o EU mají instituce a veřejné orgány EU, tedy i EHSV, podporovat v ostatním světě hodnoty a zásady, jež jsou pro EU závazné, tedy i zásadu nedělitelnosti lidských práv a základních svobod. To může probíhat i tak, že orgány EU vydají veřejné prohlášení nebo případně reagují politickými prostředky tehdy, když jsou tyto hodnoty a zásady podle jejich názoru porušovány, resp. nejsou dodržovány. To platí také pro vztahy mezi EU a Čínou.

Výbor považuje za jednu z velkých výzev roku mezikulturního dialogu navázat „dialog hodnot“, aby byly právě v oblasti lidských práv vypracovány příklady osvědčených postupů, díky nimž bude možné dosáhnout prvních úspěchů.

Při budoucí činnosti by měly být využity zkušenosti, jež Výbor nashromáždil v rámci kulatého stolu EU-Čína a v rámci celosvětové organizace hospodářských a sociálních rad AICESIS.

| 4.2.6 | Cílem každého dialogu je odstranit předsudky, informovat o různých postojích a postupech, a tím i přispět k porozumění jim, a navrhnout konkrétní řešení.
  Ve vzájemné shodě, že zásada lidské důstojnosti, na níž jsou lidská práva založena, v podstatě určuje každé politické zřízení, mohou být v mezikulturním dialogu mezi EU a Čínou bezpochyby nalezeny mechanismy pro to, aby byla otázka lidských práv projednána konstruktivně, aniž by se EU zřekla práva na protest proti porušování lidských práv, které je z jejího pohledu nepřijatelné. |
| --- | --- |

4.2.6

Cílem každého dialogu je odstranit předsudky, informovat o různých postojích a postupech, a tím i přispět k porozumění jim, a navrhnout konkrétní řešení.

Ve vzájemné shodě, že zásada lidské důstojnosti, na níž jsou lidská práva založena, v podstatě určuje každé politické zřízení, mohou být v mezikulturním dialogu mezi EU a Čínou bezpochyby nalezeny mechanismy pro to, aby byla otázka lidských práv projednána konstruktivně, aniž by se EU zřekla práva na protest proti porušování lidských práv, které je z jejího pohledu nepřijatelné.

4.3   Současná situace a význam občanské společnosti v Číně

| 4.3.1 | Jednou z velkých výzev, jimž bude Čína v budoucnu čelit, bude s veškerou pravděpodobností to, že vedle existující chudoby prudce roste akumulace bohatství v soukromých rukách – zvětšují se rozdíly v příjmech a majetkových poměrech. Tento problém se dále přiostřuje vlivem demografického vývoje a trvale ovlivňuje aktivity občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.3.1

Jednou z velkých výzev, jimž bude Čína v budoucnu čelit, bude s veškerou pravděpodobností to, že vedle existující chudoby prudce roste akumulace bohatství v soukromých rukách – zvětšují se rozdíly v příjmech a majetkových poměrech. Tento problém se dále přiostřuje vlivem demografického vývoje a trvale ovlivňuje aktivity občanské společnosti.

| 4.3.2 | Vzhledem ke způsobu, jakým vznikly, a v rámci existujících politických struktur nemohou organizace občanské společnosti v Číně jednat tak, jako to činí podobné organizace v EU. I když některé z nich mají de facto určitý stupeň autonomie, podléhají rozsáhlé správní kontrole. V nejlepším případě disponují „závislou autonomií“ (13), což jednoduše řečeno znamená, že práva organizací či subjektů občanské společnosti nelze ani zdaleka srovnávat s právy těchto organizací či subjektů v EU a obecně v demokratických zemích (to platí zejména pro svobodu projevu a svobodu shromažďování). |
| --- | --- |

4.3.2

Vzhledem ke způsobu, jakým vznikly, a v rámci existujících politických struktur nemohou organizace občanské společnosti v Číně jednat tak, jako to činí podobné organizace v EU. I když některé z nich mají de facto určitý stupeň autonomie, podléhají rozsáhlé správní kontrole. V nejlepším případě disponují „závislou autonomií“ (13), což jednoduše řečeno znamená, že práva organizací či subjektů občanské společnosti nelze ani zdaleka srovnávat s právy těchto organizací či subjektů v EU a obecně v demokratických zemích (to platí zejména pro svobodu projevu a svobodu shromažďování).

| 4.3.3 | Na některých čínských univerzitách již fungují střediska pro bádání v otázkách lidských práv, např. na CUPL (Chinese University of Political Science and Law), na níž funguje EU-China Law School, kterou společně zřídily a provozují EU a ČLR. Na právnické fakultě univerzity Renmin je zase v plánu zahrnout obor „lidská práva“ do základního vzdělávacího cyklu studentů práv. Kromě toho je momentálně podporována spolupráce s Evropským soudem pro lidská práva ve Štrasburku prostřednictvím publikací, vystoupení hostujících přednášejících, stáží atd. |
| --- | --- |

4.3.3

Na některých čínských univerzitách již fungují střediska pro bádání v otázkách lidských práv, např. na CUPL (Chinese University of Political Science and Law), na níž funguje EU-China Law School, kterou společně zřídily a provozují EU a ČLR. Na právnické fakultě univerzity Renmin je zase v plánu zahrnout obor „lidská práva“ do základního vzdělávacího cyklu studentů práv. Kromě toho je momentálně podporována spolupráce s Evropským soudem pro lidská práva ve Štrasburku prostřednictvím publikací, vystoupení hostujících přednášejících, stáží atd.

5.   Závěry

| 5.1 | EHSV se domnívá, že rozšíření stávajících a vytvoření nových struktur pro dialog mezi oběma občanskými společnostmi díky roku mezikulturního dialogu je slibnou cestou, jak dospět k pochopení existujících rozdílů a navrhnout opatření k vybudování důvěry. |
| --- | --- |

5.1

EHSV se domnívá, že rozšíření stávajících a vytvoření nových struktur pro dialog mezi oběma občanskými společnostmi díky roku mezikulturního dialogu je slibnou cestou, jak dospět k pochopení existujících rozdílů a navrhnout opatření k vybudování důvěry.

| 5.2 | S přihlédnutím ke skutečnosti, že oba kulturní prostory – Čína a Evropa (v celé své vnitřní rozmanitosti) – se vzhledem ke svému historickému vývoji (zejména co se týče vztahu mezi jednotlivcem a společností) a svým politickým systémům výrazně liší, by měl mezikulturní dialog probíhat v širokém kreativním spektru platforem, fór a aktivit, do nichž by vedle oficiálních orgánů měli být zapojeni odborníci a zástupci občanské společnosti, a měl by být založen na mezinárodně uznávaných lidských právech. |
| --- | --- |

5.2

S přihlédnutím ke skutečnosti, že oba kulturní prostory – Čína a Evropa (v celé své vnitřní rozmanitosti) – se vzhledem ke svému historickému vývoji (zejména co se týče vztahu mezi jednotlivcem a společností) a svým politickým systémům výrazně liší, by měl mezikulturní dialog probíhat v širokém kreativním spektru platforem, fór a aktivit, do nichž by vedle oficiálních orgánů měli být zapojeni odborníci a zástupci občanské společnosti, a měl by být založen na mezinárodně uznávaných lidských právech.

| 5.3 | Bylo by promarněnou příležitostí, kdyby z Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou nevzešly konkrétní a dlouhodobé iniciativy v rámci vhodných struktur. EHSV je coby institucionalizovaná platforma organizované občanské společnosti na úrovni EU připraven zapojit se podstatnou měrou do utváření těchto struktur a přispět k synergickým účinkům. |
| --- | --- |

5.3

Bylo by promarněnou příležitostí, kdyby z Roku mezikulturního dialogu mezi EU a Čínou nevzešly konkrétní a dlouhodobé iniciativy v rámci vhodných struktur. EHSV je coby institucionalizovaná platforma organizované občanské společnosti na úrovni EU připraven zapojit se podstatnou měrou do utváření těchto struktur a přispět k synergickým účinkům.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Viz poznámka pod čarou č. 3.

1

(2)  Viz např. spolupráce mezi stanicemi CRI (China Radio International) a ORF (Österreichischer Rundfunk)/Alpha Bayern, které v koprodukci připravují pravidelné pořady.

2

(3)  Hlavní cíle tohoto roku jsou následující:

3

| — | podpořit a posílit mezikulturní dialog a vzájemné porozumění mezi EU a Čínou prostřednictvím mezilidských kontaktů; |
| --- | --- |

—

podpořit a posílit mezikulturní dialog a vzájemné porozumění mezi EU a Čínou prostřednictvím mezilidských kontaktů;

| — | nastolit udržitelný politický dialog o otázkách společného zájmu; |
| --- | --- |

—

nastolit udržitelný politický dialog o otázkách společného zájmu;

| — | přispět ke konsolidaci strategického partnerství mezi EU a Čínou. |
| --- | --- |

—

přispět ke konsolidaci strategického partnerství mezi EU a Čínou.

(4)  Baocheng Liu, University of International Business and Economics, Peking: „Report on Civil Society“ („Zpráva o občanské společnosti“), květen 2011.

4

(5)  Stanovisko EHSV Úloha a přínos organizované občanské společnosti ke sjednocování Evropy, Úř. věst. C 329, 17.11.1999, s. 30.

5

(6)  Stanovisko EHSV Evropský rok mezikulturního dědictví (2008), Úř. věst. C 185, 8.8.2006, s. 42.

6

(7)  Charles-Louis de Secondat, baron de Montesquieu: „O duchu zákonů“.

7

(8)  Článek 2 Smlouvy o EU: „Unie je založena na hodnotách úcty k lidské důstojnosti, svobody, demokracie, rovnosti, právního státu a dodržování lidských práv, včetně práv příslušníků menšin. Tyto hodnoty jsou společné členským státům ve společnosti vyznačující se pluralismem, nepřípustností diskriminace, tolerancí, spravedlností, solidaritou a rovností žen a mužů.“

8

(9)  Čl. 21 odst. 1: „Činnost Unie na mezinárodní scéně spočívá na zásadách, které se uplatnily při jejím založení, jejím rozvoji a jejím rozšiřování a které hodlá podporovat v ostatním světě: demokracie, právní stát, univerzálnost a nedělitelnost lidských práv a základních svobod, úcta k lidské důstojnosti, zásady rovnosti a solidarity a dodržování zásad Charty Organizace spojených národů a mezinárodního práva.“

9

(10)  A7-0112/2011: Kulturní dimenze vnější činnosti EU.

10

(11)  Viz stanovisko EHSV, Úř. věst. C 110, 9.5.2006, s. 68 (zpravodaj: pan Sharma), odstavec 2.2.6. a násl.

11

(12)  Všeobecná deklarace lidských práv, rezoluce 217(III) ze dne 10. prosince 1948.

12

(13)  Viz Dr.Yiyi LU: „The Rise of Dependent Autonomy“ („Vzestup závislé autonomie“).

13

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/64

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Rio+20 – bilance a perspektivy (dodatkové stanovisko)

2013/C 44/11

Zpravodaj: pan WILMS

Dne 14. listopadu 2012 se Evropský hospodářský a sociální výbor, v souladu s čl. 29 písm. A prováděcích předpisů k jednacímu řádu, rozhodl vypracovat dodatkové stanovisko k tématu

Rio+20 – bilance a perspektivy

(dodatkové stanovisko).

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 152 hlasy pro, 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

1.1   Závěry

| 1.1.1 | Výsledný dokument letošní konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji v Riu de Janeiru (konference Rio+20) pod názvem „Budoucnost, jakou chceme“ nesplňuje zcela očekávání EHSV. Především v něm není věnována dostatečná pozornost naléhavosti krizové situace na naší planetě. Obsahuje ovšem několik prvků, z nichž můžeme vycházet i zde v Evropské unii. Je třeba zdůraznit obzvláště celosvětovou dohodu ohledně „zelené ekonomiky“ coby důležitého nástroje udržitelného rozvoje, včetně zohlednění sociálního rozměru, a dohodu ohledně procesu, který má vést k vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje v úzké koordinaci s rozvojovými cíli tisíciletí. |
| --- | --- |

1.1.1

Výsledný dokument letošní konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji v Riu de Janeiru (konference Rio+20) pod názvem „Budoucnost, jakou chceme“ nesplňuje zcela očekávání EHSV. Především v něm není věnována dostatečná pozornost naléhavosti krizové situace na naší planetě. Obsahuje ovšem několik prvků, z nichž můžeme vycházet i zde v Evropské unii. Je třeba zdůraznit obzvláště celosvětovou dohodu ohledně „zelené ekonomiky“ coby důležitého nástroje udržitelného rozvoje, včetně zohlednění sociálního rozměru, a dohodu ohledně procesu, který má vést k vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje v úzké koordinaci s rozvojovými cíli tisíciletí.

| 1.1.2 | EHSV kladně hodnotí značnou angažovanost občanské společnosti před konferencí Rio+20 a během ní, která dala vzniknout řadě inovačních myšlenek a novým svazkům. |
| --- | --- |

1.1.2

EHSV kladně hodnotí značnou angažovanost občanské společnosti před konferencí Rio+20 a během ní, která dala vzniknout řadě inovačních myšlenek a novým svazkům.

| 1.1.3 | EHSV úspěšně plnil svou úlohu prostředníka mezi občanskou společností a institucemi EU při přípravě konference Rio+20 a v jejím průběhu. Ostatní instituce EU ocenily iniciativy, jež EHSV podnikl na podporu dialogu občanské společnosti v Evropské unii a mimo ni. |
| --- | --- |

1.1.3

EHSV úspěšně plnil svou úlohu prostředníka mezi občanskou společností a institucemi EU při přípravě konference Rio+20 a v jejím průběhu. Ostatní instituce EU ocenily iniciativy, jež EHSV podnikl na podporu dialogu občanské společnosti v Evropské unii a mimo ni.

1.2   Doporučení

| 1.2.1 | EHSV je toho názoru, že proces navazující na konferenci Rio+20 a realizace na ní přijatých rozhodnutí musí probíhat se zapojením a za účasti občanské společnosti. Důrazně proto vítá veškeré iniciativy, které v tomto směru podnikly ostatní instituce. Stejně jako před konferencí Rio+20 bude EHSV i nadále podporovat dialog občanské společnosti o otázkách udržitelného rozvoje, do něhož zapojí také evropské organizace a sítě občanské společnosti, národní hospodářské a sociální rady a národní rady pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

1.2.1

EHSV je toho názoru, že proces navazující na konferenci Rio+20 a realizace na ní přijatých rozhodnutí musí probíhat se zapojením a za účasti občanské společnosti. Důrazně proto vítá veškeré iniciativy, které v tomto směru podnikly ostatní instituce. Stejně jako před konferencí Rio+20 bude EHSV i nadále podporovat dialog občanské společnosti o otázkách udržitelného rozvoje, do něhož zapojí také evropské organizace a sítě občanské společnosti, národní hospodářské a sociální rady a národní rady pro udržitelný rozvoj.

| 1.2.2 | EHSV se bude aktivně podílet na sestavování celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje tím, že bude stejně jako před konferencí Rio+20 podporovat dialog občanské společnosti v EU, ale i s našimi partnery z občanské společnosti mimo EU. Bude se při tom především snažit svést dohromady jednak subjekty pracující na přípravě cílů v oblasti udržitelného rozvoje, jednak subjekty procesu týkajícího se cílů tisíciletí. Kromě toho může EHSV na základě svých zkušeností a svého složení přispět zejména ke konkretizaci zelené ekonomiky, včetně sociálního rozměru, a k tomu, aby měla občanská společnost právo zapojit se na celosvětové úrovni. |
| --- | --- |

1.2.2

EHSV se bude aktivně podílet na sestavování celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje tím, že bude stejně jako před konferencí Rio+20 podporovat dialog občanské společnosti v EU, ale i s našimi partnery z občanské společnosti mimo EU. Bude se při tom především snažit svést dohromady jednak subjekty pracující na přípravě cílů v oblasti udržitelného rozvoje, jednak subjekty procesu týkajícího se cílů tisíciletí. Kromě toho může EHSV na základě svých zkušeností a svého složení přispět zejména ke konkretizaci zelené ekonomiky, včetně sociálního rozměru, a k tomu, aby měla občanská společnost právo zapojit se na celosvětové úrovni.

| 1.2.3 | EHSV vítá závěry Rady ke konferenci Rio+20 ze dne 25. října 2012, v nichž se hovoří o ambiciózních opatřeních navazujících na tuto konferenci, jež mají být uskutečněna prostřednictvím strategie Evropa 2020 a strategie EU pro udržitelný rozvoj, a vítá také avizovaný přezkum posledně jmenované strategie. EHSV považuje za nutné, aby v EU proběhla rozsáhlá diskuse občanské společnosti o udržitelném rozvoji, a bude tuto diskusi při své budoucí práci dále podněcovat. |
| --- | --- |

1.2.3

EHSV vítá závěry Rady ke konferenci Rio+20 ze dne 25. října 2012, v nichž se hovoří o ambiciózních opatřeních navazujících na tuto konferenci, jež mají být uskutečněna prostřednictvím strategie Evropa 2020 a strategie EU pro udržitelný rozvoj, a vítá také avizovaný přezkum posledně jmenované strategie. EHSV považuje za nutné, aby v EU proběhla rozsáhlá diskuse občanské společnosti o udržitelném rozvoji, a bude tuto diskusi při své budoucí práci dále podněcovat.

2.   Příspěvek EHSV ke konferenci Rio+20

| 2.1 | EHSV ve svém stanovisku z 22. září 2011 ke sdělení Komise Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě (CESE 1386/2011) (1) přispěl do interinstitucionálního rozhodovacího procesu svými názory k tématům konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (konference Rio+20) plánované na červen 2012 a přijal v něm akční plán na období do této konference. Cílem bylo především podpořit dialog evropské a mimoevropské občanské společnosti o tématech této konference. V tomto stanovisku chce Výbor zhodnotit výsledky konference Rio+20 na základě svých požadavků a nastínit možná navazující opatření. |
| --- | --- |

2.1

EHSV ve svém stanovisku z 22. září 2011 ke sdělení Komise Rio+20: na cestě k zelené ekonomice a lepší správě (CESE 1386/2011) (1) přispěl do interinstitucionálního rozhodovacího procesu svými názory k tématům konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji (konference Rio+20) plánované na červen 2012 a přijal v něm akční plán na období do této konference. Cílem bylo především podpořit dialog evropské a mimoevropské občanské společnosti o tématech této konference. V tomto stanovisku chce Výbor zhodnotit výsledky konference Rio+20 na základě svých požadavků a nastínit možná navazující opatření.

| 2.2 | EHSV se v souvislosti s konferencí Rio+20 ubíral dvěma směry. |
| --- | --- |

2.2

EHSV se v souvislosti s konferencí Rio+20 ubíral dvěma směry.

| 2.2.1 | Na evropské úrovni usiloval na základě svého stanoviska přijatého v září 2011 o dialog s evropskými organizacemi a sítěmi občanské společnosti, přičemž uspořádal především velkou konferenci občanské společnosti v únoru 2012. Tato konference vedla k přijetí řady hlavních požadavků určených vyjednavačům konference v Riu, které EHSV následně zahrnul do stanoviska Postoj EHSV k přípravě konference OSN o udržitelném rozvoji (Rio+20) (CESE 486/2012) (2), a to včas před vydáním mandátu k jednání ze strany Rady EU v březnu 2012. EHSV tak dostál své úloze prostředníka mezi evropskou občanskou společností a institucemi EU. |
| --- | --- |

2.2.1

Na evropské úrovni usiloval na základě svého stanoviska přijatého v září 2011 o dialog s evropskými organizacemi a sítěmi občanské společnosti, přičemž uspořádal především velkou konferenci občanské společnosti v únoru 2012. Tato konference vedla k přijetí řady hlavních požadavků určených vyjednavačům konference v Riu, které EHSV následně zahrnul do stanoviska Postoj EHSV k přípravě konference OSN o udržitelném rozvoji (Rio+20) (CESE 486/2012) (2), a to včas před vydáním mandátu k jednání ze strany Rady EU v březnu 2012. EHSV tak dostál své úloze prostředníka mezi evropskou občanskou společností a institucemi EU.

| 2.2.2 | Souběžně s tím EHSV vedl také dvoustranná jednání o tématech konference v Riu se svými institucionálními partnery hlavně v Brazílii, Číně a Rusku. Na mnohostranném setkání v květnu 2012 byla dohodnuta společná klíčová sdělení, jež později v Riu de Janeiru posloužila jako základ pro dialog občanské společnosti i se zástupci z jiných zemí. |
| --- | --- |

2.2.2

Souběžně s tím EHSV vedl také dvoustranná jednání o tématech konference v Riu se svými institucionálními partnery hlavně v Brazílii, Číně a Rusku. Na mnohostranném setkání v květnu 2012 byla dohodnuta společná klíčová sdělení, jež později v Riu de Janeiru posloužila jako základ pro dialog občanské společnosti i se zástupci z jiných zemí.

| 2.3 | EHSV se do konference Rio+20 aktivně zapojil tím, že uspořádal celkem tři akce, jež zaznamenaly vysokou návštěvnost. Jednalo se o dvě debaty o otázkách udržitelného rozvoje se zástupci občanské společnosti (v jednom případě z Brazílie a ve druhém ze všech zemí BRICS), které připravil ve spolupráci s brazilskou Radou pro hospodářský a sociální rozvoj, a o jednu prezentaci modelů zapojení občanské společnosti v pavilonu EU, jíž se zúčastnil také předseda Evropské komise. Členové delegace EHSV byli na konferenci Rio+20 nedílnou součástí delegace EU, z čehož jasně vyplynulo přání intenzivnější interinstitucionální spolupráce i na opatřeních navazujících na tuto konferenci. |
| --- | --- |

2.3

EHSV se do konference Rio+20 aktivně zapojil tím, že uspořádal celkem tři akce, jež zaznamenaly vysokou návštěvnost. Jednalo se o dvě debaty o otázkách udržitelného rozvoje se zástupci občanské společnosti (v jednom případě z Brazílie a ve druhém ze všech zemí BRICS), které připravil ve spolupráci s brazilskou Radou pro hospodářský a sociální rozvoj, a o jednu prezentaci modelů zapojení občanské společnosti v pavilonu EU, jíž se zúčastnil také předseda Evropské komise. Členové delegace EHSV byli na konferenci Rio+20 nedílnou součástí delegace EU, z čehož jasně vyplynulo přání intenzivnější interinstitucionální spolupráce i na opatřeních navazujících na tuto konferenci.

3.   Postoj EHSV ke konferenci Rio+20

| 3.1 | EHSV s potěšením konstatuje, že výsledný dokument letošní konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji v Riu de Janeiru (konference Rio+20) pod názvem „Budoucnost, jakou chceme“ dokládá celosvětovou angažovanost ve prospěch udržitelného rozvoje s jeho environmentálním, sociálním a hospodářským rozměrem. Lituje však toho, že výsledek jednání je celkově méně závazný, než požadovala občanská společnost a také EHSV ve svých stanoviscích. Především nebyla věnována dostatečná pozornost naléhavosti situace na naší planetě. Výbor vyjadřuje politování nad tím, že výsledný dokument nezmiňuje meze zatížení naší planety. |
| --- | --- |

3.1

EHSV s potěšením konstatuje, že výsledný dokument letošní konference Organizace spojených národů o udržitelném rozvoji v Riu de Janeiru (konference Rio+20) pod názvem „Budoucnost, jakou chceme“ dokládá celosvětovou angažovanost ve prospěch udržitelného rozvoje s jeho environmentálním, sociálním a hospodářským rozměrem. Lituje však toho, že výsledek jednání je celkově méně závazný, než požadovala občanská společnost a také EHSV ve svých stanoviscích. Především nebyla věnována dostatečná pozornost naléhavosti situace na naší planetě. Výbor vyjadřuje politování nad tím, že výsledný dokument nezmiňuje meze zatížení naší planety.

| 3.2 | Konference Rio+20 však současně přinesla rozsáhlou angažovanost občanské společnosti, jež jde mnohem dále, než bylo na politické úrovni dojednáno. Tuto angažovanost je třeba dále využívat i nyní po konferenci v Riu, mimo jiné k dalšímu rozvoji a utváření procesů zahájených na této konferenci. Konference v Riu totiž nebyla jen schůzkou čelních politických představitelů, byla také místem setkání mnoha ochotných a tvořivých lidí, kteří se buď neúnavně zasazují o změnu paradigmatu naší hospodářské činnosti nebo iniciují a prezentují nesčetné konkrétní iniciativy zaměřené na transformaci. |
| --- | --- |

3.2

Konference Rio+20 však současně přinesla rozsáhlou angažovanost občanské společnosti, jež jde mnohem dále, než bylo na politické úrovni dojednáno. Tuto angažovanost je třeba dále využívat i nyní po konferenci v Riu, mimo jiné k dalšímu rozvoji a utváření procesů zahájených na této konferenci. Konference v Riu totiž nebyla jen schůzkou čelních politických představitelů, byla také místem setkání mnoha ochotných a tvořivých lidí, kteří se buď neúnavně zasazují o změnu paradigmatu naší hospodářské činnosti nebo iniciují a prezentují nesčetné konkrétní iniciativy zaměřené na transformaci.

| 3.3 | Výsledný dokument ovšem obsahuje několik prvků, z nichž můžeme vycházet i zde v Evropské unii. Je třeba zdůraznit obzvláště celosvětovou dohodu ohledně „zelené ekonomiky“ coby důležitého nástroje udržitelného rozvoje, včetně zohlednění sociálního rozměru, a dohodu ohledně procesu, který má vést k vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje v úzké koordinaci s rozvojovými cíli tisíciletí. |
| --- | --- |

3.3

Výsledný dokument ovšem obsahuje několik prvků, z nichž můžeme vycházet i zde v Evropské unii. Je třeba zdůraznit obzvláště celosvětovou dohodu ohledně „zelené ekonomiky“ coby důležitého nástroje udržitelného rozvoje, včetně zohlednění sociálního rozměru, a dohodu ohledně procesu, který má vést k vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje v úzké koordinaci s rozvojovými cíli tisíciletí.

| 3.4 | S ohledem na hlavní požadavky, jež EHSV formuloval před konferencí Rio+20, lze k výslednému dokumentu dále uvést toto: |
| --- | --- |

3.4

S ohledem na hlavní požadavky, jež EHSV formuloval před konferencí Rio+20, lze k výslednému dokumentu dále uvést toto:

| 3.4.1 | Velkou prioritou EHSV pro konferenci Rio+20 byl boj proti chudobě. Výbor požadoval, aby byl lidem zajištěn přístup k dostatku jídla, čisté vody a udržitelné energie. Tato oblast hraje ve výsledném dokument velkou roli, i když se mnozí domnívají, že v něm nejsou dostatečně objasněny možnosti financování. Byly zde stvrzeny rozvojové cíle tisíciletí a závazky. Výbor však kriticky poukazuje na nedostatečné zdůraznění práv žen. |
| --- | --- |

3.4.1

Velkou prioritou EHSV pro konferenci Rio+20 byl boj proti chudobě. Výbor požadoval, aby byl lidem zajištěn přístup k dostatku jídla, čisté vody a udržitelné energie. Tato oblast hraje ve výsledném dokument velkou roli, i když se mnozí domnívají, že v něm nejsou dostatečně objasněny možnosti financování. Byly zde stvrzeny rozvojové cíle tisíciletí a závazky. Výbor však kriticky poukazuje na nedostatečné zdůraznění práv žen.

| 3.4.2 | Další prioritou EHSV pro konferenci Rio+20 byl sociální rozměr transformace. EHSV požadoval spravedlivý přechod k udržitelnějšímu hospodářství, a vítá proto, že o něm jeden z dokumentů OSN poprvé hovoří. EHSV oceňuje rovněž tyto aspekty výsledného dokumentu: uznání sociálních partnerů a především zaměstnanců coby aktivních účastníků transformace, zdůraznění důstojné práce, rovnost žen a mužů, uznání vzdělávání a odborné přípravy a kladnou zmínku o úloze, již mohou hrát minimální sociální standardy. |
| --- | --- |

3.4.2

Další prioritou EHSV pro konferenci Rio+20 byl sociální rozměr transformace. EHSV požadoval spravedlivý přechod k udržitelnějšímu hospodářství, a vítá proto, že o něm jeden z dokumentů OSN poprvé hovoří. EHSV oceňuje rovněž tyto aspekty výsledného dokumentu: uznání sociálních partnerů a především zaměstnanců coby aktivních účastníků transformace, zdůraznění důstojné práce, rovnost žen a mužů, uznání vzdělávání a odborné přípravy a kladnou zmínku o úloze, již mohou hrát minimální sociální standardy.

| 3.4.3 | Před konferencí Rio+20 a i během ní EHSV sám opakovaně upozorňoval na nutnost efektivního zapojení občanské společnosti. Dokument z konference v Riu obsahuje v tomto směru několik pozitivních kroků. Podle EHSV by ovšem bylo žádoucí upřesnit obecné výroky, např. o zapojení mnohostranných fór, jako jsou hospodářské a sociální rady, do přípravy vnitrostátních politik v oblasti udržitelného hospodářství. Pokud jde o další požadavek, který EHSV přejal i v otázkách správy, totiž vytvoření postu ombudsmana pro budoucí generace za účelem zohlednění potřeby dlouhodobé perspektivy v udržitelných politikách, vyžádala si konference od generálního tajemníka OSN podrobnější analýzu. |
| --- | --- |

3.4.3

Před konferencí Rio+20 a i během ní EHSV sám opakovaně upozorňoval na nutnost efektivního zapojení občanské společnosti. Dokument z konference v Riu obsahuje v tomto směru několik pozitivních kroků. Podle EHSV by ovšem bylo žádoucí upřesnit obecné výroky, např. o zapojení mnohostranných fór, jako jsou hospodářské a sociální rady, do přípravy vnitrostátních politik v oblasti udržitelného hospodářství. Pokud jde o další požadavek, který EHSV přejal i v otázkách správy, totiž vytvoření postu ombudsmana pro budoucí generace za účelem zohlednění potřeby dlouhodobé perspektivy v udržitelných politikách, vyžádala si konference od generálního tajemníka OSN podrobnější analýzu.

| 3.4.4 | Co se týče jeho dalších hlavních požadavků, vítá EHSV dohodu o desetiletém rámci pro udržitelné vzorce spotřeby a výroby, zmínku o zásadě šetrného využívání zdrojů, konstatování nutnosti doplnit HNP o další ukazatele a uznání úlohy podniků. |
| --- | --- |

3.4.4

Co se týče jeho dalších hlavních požadavků, vítá EHSV dohodu o desetiletém rámci pro udržitelné vzorce spotřeby a výroby, zmínku o zásadě šetrného využívání zdrojů, konstatování nutnosti doplnit HNP o další ukazatele a uznání úlohy podniků.

4.   Činnost navazující na konferenci Rio+20 na úrovni OSN a EU

| 4.1 | EHSV je přesvědčen o tom, že úspěch konference Rio+20 se projeví teprve s realizací na ní přijatých doporučení a zahájených procesů. Domnívá se, že se tak musí dít za účasti a s účinným zapojením občanské společnosti. |
| --- | --- |

4.1

EHSV je přesvědčen o tom, že úspěch konference Rio+20 se projeví teprve s realizací na ní přijatých doporučení a zahájených procesů. Domnívá se, že se tak musí dít za účasti a s účinným zapojením občanské společnosti.

| 4.2 | V úvodu letošního valného shromáždění OSN v New Yorku byly zahájeny procesy směřující k vytvoření politického fóra na vysoké úrovni pro integraci všech tří rozměrů udržitelného rozvoje a vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje. Podle EHSV je tady třeba poukázat na to, že přes velice pozitivní formulace ve výsledném dokumentu z konference Rio+20 je zapojení občanské společnosti do těchto procesů zatím neuspokojivé. |
| --- | --- |

4.2

V úvodu letošního valného shromáždění OSN v New Yorku byly zahájeny procesy směřující k vytvoření politického fóra na vysoké úrovni pro integraci všech tří rozměrů udržitelného rozvoje a vymezení celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje. Podle EHSV je tady třeba poukázat na to, že přes velice pozitivní formulace ve výsledném dokumentu z konference Rio+20 je zapojení občanské společnosti do těchto procesů zatím neuspokojivé.

| 4.3 | Pokud jde o vymezení cílů v oblasti udržitelného rozvoje, pozornost se zde momentálně soustřeďuje především na procedurální otázky, a to nejen ohledně možností zapojení občanské společnosti, ale i ohledně souvislosti mezi již zahájeným procesem rozvojové agendy po roce 2015 a novým procesem týkajícím se cílů v oblasti udržitelného rozvoje. Výsledný dokument konference Rio+20 hovoří o nezbytném provázání obou procesů, příslušné subjekty se však zatím nerozhodly. |
| --- | --- |

4.3

Pokud jde o vymezení cílů v oblasti udržitelného rozvoje, pozornost se zde momentálně soustřeďuje především na procedurální otázky, a to nejen ohledně možností zapojení občanské společnosti, ale i ohledně souvislosti mezi již zahájeným procesem rozvojové agendy po roce 2015 a novým procesem týkajícím se cílů v oblasti udržitelného rozvoje. Výsledný dokument konference Rio+20 hovoří o nezbytném provázání obou procesů, příslušné subjekty se však zatím nerozhodly.

| 4.4 | EHSV uspořádal již v červenci 2012 větší akci občanské společnosti s cílem přenést výsledky konference z Ria do Bruselu. Jasně se zde ukázalo, že vypracování cílů v oblasti udržitelného rozvoje je považováno za prioritní téma v rámci činností navazujících na konferenci v Riu a že o něm musí proběhnout veřejná diskuse. Stejně tak jednoznačný byl požadavek účastníků této akce, aby byl od počátku sloučen proces vymezování cílů v oblasti udržitelného rozvoje a přezkum rozvojových cílů tisíciletí, jestliže má být po roce 2015 zavedena průřezová rozvojová agenda. Dále bylo při této příležitosti a také během dalších akcí občanské společnosti navazujících na konferenci v Riu opakovaně zdůrazněno, že to, čeho jsme se domáhali v Riu, musíme činit zde v EU. EHSV je tudíž přesvědčen o tom, že je nutné přezkoumat základní strategie EU z hlediska jejich souladu s požadavky, jež EU vznesla na konferenci Rio+20, ať už jde o strategii Evropa 2020 v jejím rozměru udržitelného rozvoje či o strategii EU pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

4.4

EHSV uspořádal již v červenci 2012 větší akci občanské společnosti s cílem přenést výsledky konference z Ria do Bruselu. Jasně se zde ukázalo, že vypracování cílů v oblasti udržitelného rozvoje je považováno za prioritní téma v rámci činností navazujících na konferenci v Riu a že o něm musí proběhnout veřejná diskuse. Stejně tak jednoznačný byl požadavek účastníků této akce, aby byl od počátku sloučen proces vymezování cílů v oblasti udržitelného rozvoje a přezkum rozvojových cílů tisíciletí, jestliže má být po roce 2015 zavedena průřezová rozvojová agenda. Dále bylo při této příležitosti a také během dalších akcí občanské společnosti navazujících na konferenci v Riu opakovaně zdůrazněno, že to, čeho jsme se domáhali v Riu, musíme činit zde v EU. EHSV je tudíž přesvědčen o tom, že je nutné přezkoumat základní strategie EU z hlediska jejich souladu s požadavky, jež EU vznesla na konferenci Rio+20, ať už jde o strategii Evropa 2020 v jejím rozměru udržitelného rozvoje či o strategii EU pro udržitelný rozvoj.

| 4.5 | Během interinstitucionálních diskusí, jež EHSV zorganizoval v návaznosti na konferenci Rio+20, se jasně ukázala vůle spolupracovat a zapojit občanskou společnost. |
| --- | --- |

4.5

Během interinstitucionálních diskusí, jež EHSV zorganizoval v návaznosti na konferenci Rio+20, se jasně ukázala vůle spolupracovat a zapojit občanskou společnost.

| 4.6 | EHSV vítá veřejnou on-line konzultaci, kterou uspořádala Komise v souvislosti s přípravou sdělení o opatřeních navazujících na konferenci Rio+20, jež by mělo spatřit světlo světa na jaře roku 2013, a přispěje k této konzultaci společnými akcemi. Na jaře roku 2013 má být zveřejněno také sdělení Komise o rozvojové agendě po roce 2015. K těmto tématům EHSV právě připravuje stanovisko. Ty aspekty konference v Riu, jež se více týkají životního prostředí, by podle příslušného evropského komisaře měly být zpracovány v 7. akčním programu pro životní prostředí, který má být zveřejněn ještě před koncem roku. |
| --- | --- |

4.6

EHSV vítá veřejnou on-line konzultaci, kterou uspořádala Komise v souvislosti s přípravou sdělení o opatřeních navazujících na konferenci Rio+20, jež by mělo spatřit světlo světa na jaře roku 2013, a přispěje k této konzultaci společnými akcemi. Na jaře roku 2013 má být zveřejněno také sdělení Komise o rozvojové agendě po roce 2015. K těmto tématům EHSV právě připravuje stanovisko. Ty aspekty konference v Riu, jež se více týkají životního prostředí, by podle příslušného evropského komisaře měly být zpracovány v 7. akčním programu pro životní prostředí, který má být zveřejněn ještě před koncem roku.

| 4.7 | EHSV vítá závěry Rady Evropské unie ke konferenci Rio+20 ze dne 25. října 2012, obzvláště to, že je v nich zdůrazněna nutnost zapojení občanské společnosti. EHSV je potěšen i tím, že byla avizována ambiciózní opatření navazující na konferenci Rio+20, jež mají být uskutečněna v rámci strategie Evropa 2020 a strategie EU pro udržitelný rozvoj. S uspokojením konstatuje, že strategie EU pro udržitelný rozvoj má být přezkoumána na základě výsledků konference v Riu, což bylo jedním z požadavků, které EHSV uvedl ve svém stanovisku ze dne 21. září 2011. |
| --- | --- |

4.7

EHSV vítá závěry Rady Evropské unie ke konferenci Rio+20 ze dne 25. října 2012, obzvláště to, že je v nich zdůrazněna nutnost zapojení občanské společnosti. EHSV je potěšen i tím, že byla avizována ambiciózní opatření navazující na konferenci Rio+20, jež mají být uskutečněna v rámci strategie Evropa 2020 a strategie EU pro udržitelný rozvoj. S uspokojením konstatuje, že strategie EU pro udržitelný rozvoj má být přezkoumána na základě výsledků konference v Riu, což bylo jedním z požadavků, které EHSV uvedl ve svém stanovisku ze dne 21. září 2011.

5.   Úloha EHSV v procesu navazujícím na konferenci v Riu

| 5.1 | Jak subjekty občanské společnosti, tak ostatní instituce EU si přejí, aby se EHSV dále aktivně účastnil procesu navazujícího na konferenci Rio+20. |
| --- | --- |

5.1

Jak subjekty občanské společnosti, tak ostatní instituce EU si přejí, aby se EHSV dále aktivně účastnil procesu navazujícího na konferenci Rio+20.

| 5.2 | EHSV k němu může přispět tím, že bude i nadále místem veřejného dialogu o otázkách udržitelného rozvoje a bude fungovat coby prostředník mezi občanskou společností a institucemi EU, do čehož zapojí i evropské organizace a sítě občanské společnosti, národní hospodářské a sociální rady a národní rady pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

5.2

EHSV k němu může přispět tím, že bude i nadále místem veřejného dialogu o otázkách udržitelného rozvoje a bude fungovat coby prostředník mezi občanskou společností a institucemi EU, do čehož zapojí i evropské organizace a sítě občanské společnosti, národní hospodářské a sociální rady a národní rady pro udržitelný rozvoj.

| 5.3 | Díky svým zkušenostem může být EHSV nápomocen zejména v otázkách struktury zapojení občanské společnosti, což se týká např. konkrétních práv na obdržení informací, na konzultaci a na odpověď. |
| --- | --- |

5.3

Díky svým zkušenostem může být EHSV nápomocen zejména v otázkách struktury zapojení občanské společnosti, což se týká např. konkrétních práv na obdržení informací, na konzultaci a na odpověď.

| 5.4 | EHSV je jedinou institucí EU, která zřídila zvláštní orgán pro udržitelný rozvoj s cílem zohlednit průřezový charakter tohoto tématu. Dnes po konferenci v Riu je to ještě aktuálnější než kdy předtím. Pokud jde o „zelenou ekonomiku“, může EHSV díky svému složení učinit konkrétní návrhy ohledně toho, jaké rámcové podmínky pro to musejí být nastoleny. EHSV může zejména přispět také ke konkretizaci sociálního rozměru udržitelného rozvoje tím, že vypracuje operační návrhy pro spravedlivý přechod na udržitelný rozvoj. Jednou z oblastí procesu navazujícího na konferenci Rio+20, v níž je příspěvek EHSV naléhavě zapotřebí, je sestavování celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje. EHSV zde může stejně jako před konferencí Rio+20 sehrát důležitou úlohu tím, že bude podporovat dialog občanské společnosti v EU, ale i se svými partnery z občanské společnosti mimo EU. |
| --- | --- |

5.4

EHSV je jedinou institucí EU, která zřídila zvláštní orgán pro udržitelný rozvoj s cílem zohlednit průřezový charakter tohoto tématu. Dnes po konferenci v Riu je to ještě aktuálnější než kdy předtím. Pokud jde o „zelenou ekonomiku“, může EHSV díky svému složení učinit konkrétní návrhy ohledně toho, jaké rámcové podmínky pro to musejí být nastoleny. EHSV může zejména přispět také ke konkretizaci sociálního rozměru udržitelného rozvoje tím, že vypracuje operační návrhy pro spravedlivý přechod na udržitelný rozvoj. Jednou z oblastí procesu navazujícího na konferenci Rio+20, v níž je příspěvek EHSV naléhavě zapotřebí, je sestavování celosvětových cílů v oblasti udržitelného rozvoje. EHSV zde může stejně jako před konferencí Rio+20 sehrát důležitou úlohu tím, že bude podporovat dialog občanské společnosti v EU, ale i se svými partnery z občanské společnosti mimo EU.

| 5.5 | EHSV považuje za nutné, aby v EU proběhla rozsáhlá diskuse občanské společnosti o udržitelném rozvoji, a bude tuto diskusi při své budoucí práci dále podněcovat, především ve vztahu k těm aspektům strategie Evropa 2020, jež se týkají konference v Riu, a ve vztahu k přezkumu strategie EU pro udržitelný rozvoj. |
| --- | --- |

5.5

EHSV považuje za nutné, aby v EU proběhla rozsáhlá diskuse občanské společnosti o udržitelném rozvoji, a bude tuto diskusi při své budoucí práci dále podněcovat, především ve vztahu k těm aspektům strategie Evropa 2020, jež se týkají konference v Riu, a ve vztahu k přezkumu strategie EU pro udržitelný rozvoj.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 102-109.

1

(2)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 39-42.

2

---

III Přípravné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

485. plenární zasedání ve dnech 12. a 13. prosince 2012

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/68

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/EHS, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010

COM(2012) 280 final – 2012/0150 (COD)

2013/C 44/12

Zpravodajka: paní RUSENOVA

Dne 5. července 2012 se Evropský parlament a dne 10. července 2012 Rada, v souladu s článkem 114 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro ozdravné postupy a řešení problémů úvěrových institucí a investičních podniků a kterou se mění směrnice Rady 77/91/EHS a 82/891/ES, směrnice 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES a 2011/35/ES a nařízení (EU) č. 1093/2010

COM(2012) 280 final – 2012/0150 (COD).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 153 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá legislativní návrh rámce, jenž je koncipován tak, aby zavedením nových preventivních nástrojů pro ranou intervenci a řešení problémů preventivně řešil bankovní krize, zajišťoval finanční stabilitu a snížil zatížení veřejných financí. Zajištění účinného řešení problémů institucí v úpadku v EU je základním prvkem při dokončování jednotného trhu. EHSV podporuje zavedení navrhovaných nástrojů, přivítal by však další objasnění těch z nich, které jsou nové a nebyly ověřeny při systémových krizích. EHSV očekává, že obsah této směrnice bude koordinován s obsahem bankovní unie. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá legislativní návrh rámce, jenž je koncipován tak, aby zavedením nových preventivních nástrojů pro ranou intervenci a řešení problémů preventivně řešil bankovní krize, zajišťoval finanční stabilitu a snížil zatížení veřejných financí. Zajištění účinného řešení problémů institucí v úpadku v EU je základním prvkem při dokončování jednotného trhu. EHSV podporuje zavedení navrhovaných nástrojů, přivítal by však další objasnění těch z nich, které jsou nové a nebyly ověřeny při systémových krizích. EHSV očekává, že obsah této směrnice bude koordinován s obsahem bankovní unie.

| 1.2 | EHSV souhlasí s návrhem, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány navrhovaly a aktualizovaly plány řešení problémů. Výbor je přesvědčen, že by se plánování a aktualizace řešení problémů na individuální úrovni i na úrovni skupiny zlepšilo, pokud by do tohoto procesu byly zahrnuty i banky. U relevantních otázek by měla být v případě potřeby rovněž vyžádána odborná konzultace dalších zainteresovaných stran, např. organizací spotřebitelů, zástupců odborů atd., na než mohou mít plány ozdravných postupů a řešení problémů dopad. |
| --- | --- |

1.2

EHSV souhlasí s návrhem, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány navrhovaly a aktualizovaly plány řešení problémů. Výbor je přesvědčen, že by se plánování a aktualizace řešení problémů na individuální úrovni i na úrovni skupiny zlepšilo, pokud by do tohoto procesu byly zahrnuty i banky. U relevantních otázek by měla být v případě potřeby rovněž vyžádána odborná konzultace dalších zainteresovaných stran, např. organizací spotřebitelů, zástupců odborů atd., na než mohou mít plány ozdravných postupů a řešení problémů dopad.

| 1.2.1 | Nejlepší pozici pro posouzení záležitostí veřejného zájmu mají centrální banky, včetně ECB. EHSV proto doporučuje, aby byly zapojeny do posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů, přičemž musí být zároveň respektována jejich nezávislost. |
| --- | --- |

1.2.1

Nejlepší pozici pro posouzení záležitostí veřejného zájmu mají centrální banky, včetně ECB. EHSV proto doporučuje, aby byly zapojeny do posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů, přičemž musí být zároveň respektována jejich nezávislost.

| 1.3 | V souvislosti s úvěrovými institucemi a jejich ozdravnými plány a plány na řešení problémů by měly být posíleny požadavky týkající se důvěrnosti údajů. Zvláštní ustanovení ve směrnici by měla zaručovat, že všechny orgány, instituce a zainteresované strany zapojené do navrhování, aktualizace a posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů bank budou přísně respektovat důvěrnost příslušných údajů. |
| --- | --- |

1.3

V souvislosti s úvěrovými institucemi a jejich ozdravnými plány a plány na řešení problémů by měly být posíleny požadavky týkající se důvěrnosti údajů. Zvláštní ustanovení ve směrnici by měla zaručovat, že všechny orgány, instituce a zainteresované strany zapojené do navrhování, aktualizace a posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů bank budou přísně respektovat důvěrnost příslušných údajů.

| 1.4 | EHSV vítá navrhovaná opatření umožňující zavedení harmonizovaných pravidel a podmínek, za nichž lze provádět vnitroskupinovou finanční podporu, současně však upozorňuje, že ochrana zájmů a práv nabyvatele a převádějícího subjektu by měla být dobře vyvážená, panují-li mezi nimi ohledně podpory neshody. Výbor plně podporuje ustanovení čl. 19 odst. 1 a navrhuje rozšířit požadavek čl. 19 odst. 1 písm. f) tak, aby navíc obsahoval veškeré vyšší požadavky na kapitál a likviditu vyžadované regulačními orgány země převádějícího subjektu. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vítá navrhovaná opatření umožňující zavedení harmonizovaných pravidel a podmínek, za nichž lze provádět vnitroskupinovou finanční podporu, současně však upozorňuje, že ochrana zájmů a práv nabyvatele a převádějícího subjektu by měla být dobře vyvážená, panují-li mezi nimi ohledně podpory neshody. Výbor plně podporuje ustanovení čl. 19 odst. 1 a navrhuje rozšířit požadavek čl. 19 odst. 1 písm. f) tak, aby navíc obsahoval veškeré vyšší požadavky na kapitál a likviditu vyžadované regulačními orgány země převádějícího subjektu.

| 1.5 | O klíčových prahových podmínkách ke jmenování zvláštního správce musí rozhodnout příslušné orgány. EHSV chápe, že je nezbytné, aby měly příslušné orgány jistou diskreční pravomoc, ale vzhledem k zásadní úloze a pravomocem svěřeným zvláštním správcům by Výbor uvítal vyšší stupeň jistoty pro instituce, a to prostřednictvím zavedení explicitních a jasněji definovaných prahových pravidel a podmínek. |
| --- | --- |

1.5

O klíčových prahových podmínkách ke jmenování zvláštního správce musí rozhodnout příslušné orgány. EHSV chápe, že je nezbytné, aby měly příslušné orgány jistou diskreční pravomoc, ale vzhledem k zásadní úloze a pravomocem svěřeným zvláštním správcům by Výbor uvítal vyšší stupeň jistoty pro instituce, a to prostřednictvím zavedení explicitních a jasněji definovaných prahových pravidel a podmínek.

| 1.6 | Jmenování zvláštního správce je velmi invazivní opatření rané intervence, jež by mělo být uplatňováno až poté, kdy byla méně invazivní opatření vyčerpána. Může však nastat situace, kdy se vážné zhoršování finanční situace instituce vyvíjí příliš rychle, takže je nutné zvláštního správce jmenovat bez toho, že by čekalo na provedení méně invazivních opatření rané intervence navrhovaných v čl. 23 odst. 1. V takovém případě by mělo být možné jmenovat zvláštního správce i tehdy, pokud nebude splněna některá z podmínek uvedených v článku 24 (k odstranění zhoršení „nepostačují ostatní opatření
  přijatá
  v souladu s článkem 23“). |
| --- | --- |

1.6

Jmenování zvláštního správce je velmi invazivní opatření rané intervence, jež by mělo být uplatňováno až poté, kdy byla méně invazivní opatření vyčerpána. Může však nastat situace, kdy se vážné zhoršování finanční situace instituce vyvíjí příliš rychle, takže je nutné zvláštního správce jmenovat bez toho, že by čekalo na provedení méně invazivních opatření rané intervence navrhovaných v čl. 23 odst. 1. V takovém případě by mělo být možné jmenovat zvláštního správce i tehdy, pokud nebude splněna některá z podmínek uvedených v článku 24 (k odstranění zhoršení „nepostačují ostatní opatření
  přijatá
  v souladu s článkem 23“).

| 1.7 | Pravomoci a odpovědnosti orgánů příslušných k řešení vyžadují dodatečné rozlišení a vyjasnění. Příslušné orgány nebo orgány dohledu jsou odpovědné za ranou intervenci, zatímco orgány příslušné k řešení odpovídají za výběr a uplatňování nástrojů k řešení problémů. Nicméně v některých případech jsou určité pravomoci vykonávány jak orgány dohledu, tak orgány příslušnými k řešení. V závislosti na volbě provedené členským státem by mohly orgány dohledu vykonávat pravomoci orgánů příslušných k řešení, ale tyto dvě funkce by měly být odděleny, aby se minimalizovalo riziko shovívavosti. EHSV by uvítal stanovení jasného rozlišení mezi pravomocemi orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení a načasování jejich intervence. |
| --- | --- |

1.7

Pravomoci a odpovědnosti orgánů příslušných k řešení vyžadují dodatečné rozlišení a vyjasnění. Příslušné orgány nebo orgány dohledu jsou odpovědné za ranou intervenci, zatímco orgány příslušné k řešení odpovídají za výběr a uplatňování nástrojů k řešení problémů. Nicméně v některých případech jsou určité pravomoci vykonávány jak orgány dohledu, tak orgány příslušnými k řešení. V závislosti na volbě provedené členským státem by mohly orgány dohledu vykonávat pravomoci orgánů příslušných k řešení, ale tyto dvě funkce by měly být odděleny, aby se minimalizovalo riziko shovívavosti. EHSV by uvítal stanovení jasného rozlišení mezi pravomocemi orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení a načasování jejich intervence.

| 1.8 | Směrnice navrhuje, aby řídící orgán instituce, jež je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, oznámil tuto skutečnost příslušnému orgánu. EHSV se domnívá, že bude-li iniciativa plně přenechána diskreční pravomoci vedení banky, hrozí, že rozhodnutí orgánu příslušného k řešení přijde pozdě. Směrnice by neměla připouštět žádné pochybnosti o tom, že orgány dohledu mají právo a možnost informovat orgán příslušný k řešení bez toho, aby čekaly na oznámení od vedení banky, pokud se domnívají, že byly naplněny podmínky pro zahájení řešení problémů a oznámení má zpoždění. Měla by vyžadovat, aby členské státy zavedly vysoké sankce pro členy vedení banky, kteří poruší pravidla profesních postupů. |
| --- | --- |

1.8

Směrnice navrhuje, aby řídící orgán instituce, jež je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, oznámil tuto skutečnost příslušnému orgánu. EHSV se domnívá, že bude-li iniciativa plně přenechána diskreční pravomoci vedení banky, hrozí, že rozhodnutí orgánu příslušného k řešení přijde pozdě. Směrnice by neměla připouštět žádné pochybnosti o tom, že orgány dohledu mají právo a možnost informovat orgán příslušný k řešení bez toho, aby čekaly na oznámení od vedení banky, pokud se domnívají, že byly naplněny podmínky pro zahájení řešení problémů a oznámení má zpoždění. Měla by vyžadovat, aby členské státy zavedly vysoké sankce pro členy vedení banky, kteří poruší pravidla profesních postupů.

| 1.9 | Široký rozsah pravomocí svěřený orgánům příslušným k řešení ve spojení s omezeným právem na odškodnění třetích stran vzbuzuje obavy o právní legitimitu navrhovaného rámce. V řadě členských států, zejména pak v těch, které se řídí jurisdikcí zvykového (anglosaského) práva, by soudy s největší pravděpodobností hájily své vlastní právo vyhovět stížnosti o soudní přezkum každého rozhodnutí učiněného správním orgánem, pokud některý jednotlivec nebo skupina doloží, že byli v důsledku tohoto rozhodnutí poškozeni. Pokud by se někdo domníval, že se orgán příslušný k řešení nebo správci dopustili hrubého profesního pochybení, pak pouze soudci mají jistý druh imunity pro rozhodnutí učiněná během jednání, avšak žádný zákon nebo právní úprava nemůže toto privilegium rozšířit na správní orgán, jako je např. orgán příslušný k řešení, na němž by pak bylo možné se před soudem domáhat odpovědnosti za škody. |
| --- | --- |

1.9

Široký rozsah pravomocí svěřený orgánům příslušným k řešení ve spojení s omezeným právem na odškodnění třetích stran vzbuzuje obavy o právní legitimitu navrhovaného rámce. V řadě členských států, zejména pak v těch, které se řídí jurisdikcí zvykového (anglosaského) práva, by soudy s největší pravděpodobností hájily své vlastní právo vyhovět stížnosti o soudní přezkum každého rozhodnutí učiněného správním orgánem, pokud některý jednotlivec nebo skupina doloží, že byli v důsledku tohoto rozhodnutí poškozeni. Pokud by se někdo domníval, že se orgán příslušný k řešení nebo správci dopustili hrubého profesního pochybení, pak pouze soudci mají jistý druh imunity pro rozhodnutí učiněná během jednání, avšak žádný zákon nebo právní úprava nemůže toto privilegium rozšířit na správní orgán, jako je např. orgán příslušný k řešení, na němž by pak bylo možné se před soudem domáhat odpovědnosti za škody.

| 1.10 | Nástroj odepsání závazků vyžaduje dodatečná vysvětlení a objasnění. V zájmu minimalizace jakýchkoliv nejistot mezi investory by měla být zavedena jasná pravidla týkající se způsobilých závazků a prahových podmínek pro odepsání závazků. |
| --- | --- |

1.10

Nástroj odepsání závazků vyžaduje dodatečná vysvětlení a objasnění. V zájmu minimalizace jakýchkoliv nejistot mezi investory by měla být zavedena jasná pravidla týkající se způsobilých závazků a prahových podmínek pro odepsání závazků.

| 1.11 | EHSV vítá zavedení harmonizovaných pravidel financování založených na příspěvcích ex ante pro systémy pojištění vkladů a fondy pro řešení problémů. Kritéria příspěvků k financování řešení problémů se s ohledem na současnou situaci jeví jako správná a realistická. Nicméně hospodářské a finanční podmínky se mohou nečekaně změnit, jak jsme viděli v posledních letech. EHSV navrhuje zavedení pravidla, jež umožní, aby mohla být kritéria příspěvků k financování jednou za čas revidována. |
| --- | --- |

1.11

EHSV vítá zavedení harmonizovaných pravidel financování založených na příspěvcích ex ante pro systémy pojištění vkladů a fondy pro řešení problémů. Kritéria příspěvků k financování řešení problémů se s ohledem na současnou situaci jeví jako správná a realistická. Nicméně hospodářské a finanční podmínky se mohou nečekaně změnit, jak jsme viděli v posledních letech. EHSV navrhuje zavedení pravidla, jež umožní, aby mohla být kritéria příspěvků k financování jednou za čas revidována.

| 1.12 | Výbor sice uznává potenciální výhody možných synergií jednotné instituce pro pojištění vkladů a fondu pro řešení problémů, vítá však i přístup Komise, jenž umožňuje, aby si každý členský stát zvolil, zda upřednostní jedno nebo dvě finanční opatření (fondy). V obou případech by měla směrnice zavést realistická opatření, jež zaručí, že systém pojištění vkladů bude moci plnit svou hlavní funkci, tedy neustále chránit retailové vkladatele, při zohlednění toho, co stanoví bankovní unie. |
| --- | --- |

1.12

Výbor sice uznává potenciální výhody možných synergií jednotné instituce pro pojištění vkladů a fondu pro řešení problémů, vítá však i přístup Komise, jenž umožňuje, aby si každý členský stát zvolil, zda upřednostní jedno nebo dvě finanční opatření (fondy). V obou případech by měla směrnice zavést realistická opatření, jež zaručí, že systém pojištění vkladů bude moci plnit svou hlavní funkci, tedy neustále chránit retailové vkladatele, při zohlednění toho, co stanoví bankovní unie.

| 1.13 | EHSV vítá zavedení účinného řešení problémů institucí v úpadku v EU jako základního prvku při dokončování jednotného trhu. Evropský systém mechanismů financování by měl zajistit, že všechny instituce EU budou podléhat stejně účinným pravidlům financování řešení problémů. Zároveň bude přispívat ke stabilitě jednotného trhu a zajišťovat rovné podmínky hospodářské soutěže. Výbor by uvítal, kdyby byl co nejrychleji předložen realistický harmonogram zavádění budoucího systému mechanismů financování pro řešení problémů. |
| --- | --- |

1.13

EHSV vítá zavedení účinného řešení problémů institucí v úpadku v EU jako základního prvku při dokončování jednotného trhu. Evropský systém mechanismů financování by měl zajistit, že všechny instituce EU budou podléhat stejně účinným pravidlům financování řešení problémů. Zároveň bude přispívat ke stabilitě jednotného trhu a zajišťovat rovné podmínky hospodářské soutěže. Výbor by uvítal, kdyby byl co nejrychleji předložen realistický harmonogram zavádění budoucího systému mechanismů financování pro řešení problémů.

| 1.14 | EHSV nicméně doufá, že směrnice bude sledovat konečný cíl větší integrace a konvergence právních předpisů, počínaje zeměmi eurozóny. |
| --- | --- |

1.14

EHSV nicméně doufá, že směrnice bude sledovat konečný cíl větší integrace a konvergence právních předpisů, počínaje zeměmi eurozóny.

2.   Úvod

| 2.1 | Komise navrhuje směrnici (1), jež by vytvořila efektivní rámec pro spořádané řízení úpadků bank a zamezení tomu, aby se nákaza rozšířila na další instituce, a to tak, že by tento rámec poskytnul příslušným orgánům společné a efektivní nástroje a pravomoci k preventivnímu řešení bankovních krizí, ochraně finanční stability a minimalizaci vystavení daňových poplatníků ztrátám. Tento návrh upřesňuje názory Komise na rámec pro řízení krizí ve finančním odvětví vyjádřené již dříve v jednom z jejích sdělení (2). Nový legislativní rámec je navrhován jako alternativa existujících vnitrostátních úpadkových řízení a záchranných opatření a je v souladu s klíčovými atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce přijatými Radou pro finanční stabilitu (3) a se zásadami dohodnutými na setkáních skupiny G20. |
| --- | --- |

2.1

Komise navrhuje směrnici (1), jež by vytvořila efektivní rámec pro spořádané řízení úpadků bank a zamezení tomu, aby se nákaza rozšířila na další instituce, a to tak, že by tento rámec poskytnul příslušným orgánům společné a efektivní nástroje a pravomoci k preventivnímu řešení bankovních krizí, ochraně finanční stability a minimalizaci vystavení daňových poplatníků ztrátám. Tento návrh upřesňuje názory Komise na rámec pro řízení krizí ve finančním odvětví vyjádřené již dříve v jednom z jejích sdělení (2). Nový legislativní rámec je navrhován jako alternativa existujících vnitrostátních úpadkových řízení a záchranných opatření a je v souladu s klíčovými atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce přijatými Radou pro finanční stabilitu (3) a se zásadami dohodnutými na setkáních skupiny G20.

| 2.2 | Záchranná opatření představují obrovskou zátěž pro veřejné finance, způsobují narušení hospodářské soutěže, zvyšují morální hazard a v současnosti se má za to, že jsou neuspokojivým prostředkem v situaci, kdy hrozí, že zavření banky způsobí nákazu. Navrhovaný rámec by měl:







  — | snížit účast daňových poplatníků na nákladech na záchranu bank; |
| --- | --- | --- |

2.2

Záchranná opatření představují obrovskou zátěž pro veřejné finance, způsobují narušení hospodářské soutěže, zvyšují morální hazard a v současnosti se má za to, že jsou neuspokojivým prostředkem v situaci, kdy hrozí, že zavření banky způsobí nákazu. Navrhovaný rámec by měl:

—

snížit účast daňových poplatníků na nákladech na záchranu bank;

| — | poskytnout veřejným orgánům nezbytné pravomoci k podniknutí preventivního zásahu, k intervenci v raném stádiu a k přijímání řešení pro banky v krizi; |
| --- | --- |

—

poskytnout veřejným orgánům nezbytné pravomoci k podniknutí preventivního zásahu, k intervenci v raném stádiu a k přijímání řešení pro banky v krizi;

| — | zavést nástroje k řešení problémů, včetně nástroje odepsání závazků, jenž dá orgánům příslušným k řešení pravomoc odepsat závazky nezajištěných věřitelů za institucí v úpadku a proměnit její závazky na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

—

zavést nástroje k řešení problémů, včetně nástroje odepsání závazků, jenž dá orgánům příslušným k řešení pravomoc odepsat závazky nezajištěných věřitelů za institucí v úpadku a proměnit její závazky na vlastní kapitál.

| 2.3 | Dne 12. září 2012 navrhla Komise vytvoření jednotného mechanismu dohledu nad bankami v eurozóně. Konečnou odpovědnost za konkrétní úkoly dohledu týkající související s finanční stabilitou všech bank eurozóny bude mít Evropská centrální banka (ECB). Vnitrostátní orgány dohledu budou hrát i nadále významnou úlohu v každodenním dohledu a při přípravě provádění rozhodnutí ECB. Pokud některá banka poruší nebo pokud by hrozilo, že poruší požadavky regulatorního kapitálu, bude moci ECB provádět opatření rané intervence. Jakmile bude dosaženo dohody ohledně existujících systémů pojištění vkladů a ohledně návrhu směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů úvěrových institucí, má Komise v úmyslu připravit návrh jednotného mechanismu řešení problémů, jenž by byl odpovědný za koordinaci používání nástrojů pro řešení problémů bankami v rámci bankovní unie. |
| --- | --- |

2.3

Dne 12. září 2012 navrhla Komise vytvoření jednotného mechanismu dohledu nad bankami v eurozóně. Konečnou odpovědnost za konkrétní úkoly dohledu týkající související s finanční stabilitou všech bank eurozóny bude mít Evropská centrální banka (ECB). Vnitrostátní orgány dohledu budou hrát i nadále významnou úlohu v každodenním dohledu a při přípravě provádění rozhodnutí ECB. Pokud některá banka poruší nebo pokud by hrozilo, že poruší požadavky regulatorního kapitálu, bude moci ECB provádět opatření rané intervence. Jakmile bude dosaženo dohody ohledně existujících systémů pojištění vkladů a ohledně návrhu směrnice o ozdravných postupech a řešení problémů úvěrových institucí, má Komise v úmyslu připravit návrh jednotného mechanismu řešení problémů, jenž by byl odpovědný za koordinaci používání nástrojů pro řešení problémů bankami v rámci bankovní unie.

3.   Všeobecné poznámky

| 3.1 | Události několika posledních let ukázaly, že bankovní krize by se měly řešit preventivně, aby se pokud možno předešlo úpadkům bank. Smutným poučením z první krize v roce 2007 je to, že velký individuální úpadek s sebou téměř vždy nese systémovou krizi s dobře známými sociálními a hospodářskými důsledky. Odchylky od zavedených a všeobecně přijímaných zásad úpadkového práva jsou pak odůvodněny veřejným zájmem. |
| --- | --- |

3.1

Události několika posledních let ukázaly, že bankovní krize by se měly řešit preventivně, aby se pokud možno předešlo úpadkům bank. Smutným poučením z první krize v roce 2007 je to, že velký individuální úpadek s sebou téměř vždy nese systémovou krizi s dobře známými sociálními a hospodářskými důsledky. Odchylky od zavedených a všeobecně přijímaných zásad úpadkového práva jsou pak odůvodněny veřejným zájmem.

| 3.2 | V současnosti neexistuje žádná harmonizace postupů pro řešení problémů úvěrových institucí na unijní úrovni. EHSV vítá legislativní návrh rámce, jenž je navržen tak, aby prostřednictvím zavedení nových nástrojů a postupů preventivně řešil bankovní krize, zajišťoval finanční stabilitu a snížil zatížení veřejných financí. Výbor si je vědom, že nové preventivní nástroje a postupy pro ranou intervenci a řešení problémů samy těžko mohou vyřešit systémové krize, ale budou-li správně a důsledně uplatňovány, mohly by přispět k prevenci vzniku těchto krizí. EHSV podporuje zavedení nástrojů pro ozdravení a řešení problémů, upozorňuje však, že některé z nich (odepsání závazků) nebyly ověřeny při systémových krizích a nejsou dostatečné zkušenosti s jejich uplatňováním, což znamená, že by se s nimi mělo zacházet zvláště opatrně. |
| --- | --- |

3.2

V současnosti neexistuje žádná harmonizace postupů pro řešení problémů úvěrových institucí na unijní úrovni. EHSV vítá legislativní návrh rámce, jenž je navržen tak, aby prostřednictvím zavedení nových nástrojů a postupů preventivně řešil bankovní krize, zajišťoval finanční stabilitu a snížil zatížení veřejných financí. Výbor si je vědom, že nové preventivní nástroje a postupy pro ranou intervenci a řešení problémů samy těžko mohou vyřešit systémové krize, ale budou-li správně a důsledně uplatňovány, mohly by přispět k prevenci vzniku těchto krizí. EHSV podporuje zavedení nástrojů pro ozdravení a řešení problémů, upozorňuje však, že některé z nich (odepsání závazků) nebyly ověřeny při systémových krizích a nejsou dostatečné zkušenosti s jejich uplatňováním, což znamená, že by se s nimi mělo zacházet zvláště opatrně.

| 3.3 | EHSV vítá snahu o zavedení rámce pro spořádané řízení úpadků bank a souhlasí, že „vzhledem k ... systémovému riziku a významné hospodářské funkci, kterou instituce vykonávají, nemusí být běžné úpadkové řízení v některých případech vhodné“ (4). Uznává rovněž, že kdykoliv veřejný zájem vyžaduje řádné vyřešení problému banky v úpadku, měl by být správou pověřen specializovaný orgán příslušný k řešení, a to jiný než soudní. Tento orgán příslušný k řešení je vlastně správním orgánem s pravomocemi, jež jsou tradičně nezpochybnitelnou doménou soudních orgánů, a přenesení pravomocí s sebou proto přináší jisté právní změny. Přenesení pravomocí může mít tyto důsledky:






  — | pravomoci orgánu příslušného k řešení by měly být v podobě právního rámce stanoveny v EU; |
| --- | --- | --- |

3.3

EHSV vítá snahu o zavedení rámce pro spořádané řízení úpadků bank a souhlasí, že „vzhledem k ... systémovému riziku a významné hospodářské funkci, kterou instituce vykonávají, nemusí být běžné úpadkové řízení v některých případech vhodné“ (4). Uznává rovněž, že kdykoliv veřejný zájem vyžaduje řádné vyřešení problému banky v úpadku, měl by být správou pověřen specializovaný orgán příslušný k řešení, a to jiný než soudní. Tento orgán příslušný k řešení je vlastně správním orgánem s pravomocemi, jež jsou tradičně nezpochybnitelnou doménou soudních orgánů, a přenesení pravomocí s sebou proto přináší jisté právní změny. Přenesení pravomocí může mít tyto důsledky:

—

pravomoci orgánu příslušného k řešení by měly být v podobě právního rámce stanoveny v EU;

| — | pravomoci orgánu příslušného k řešení by měly být na základě toho, co bylo stanoveno v EU, stanoveny vnitrostátními parlamenty, jež by zároveň měly umožnit a řídit přenesení pravomocí ze soudních orgánů na orgány bankovní; |
| --- | --- |

—

pravomoci orgánu příslušného k řešení by měly být na základě toho, co bylo stanoveno v EU, stanoveny vnitrostátními parlamenty, jež by zároveň měly umožnit a řídit přenesení pravomocí ze soudních orgánů na orgány bankovní;

| — | práva třetích stran stanoví úpadkové právo, jež by mělo být pozměněno tak, aby bylo uzpůsobeno zvláštnímu bankovnímu režimu, nebo by měly vnitrostátní parlamenty přijmout zvláštní právní předpisy; |
| --- | --- |

—

práva třetích stran stanoví úpadkové právo, jež by mělo být pozměněno tak, aby bylo uzpůsobeno zvláštnímu bankovnímu režimu, nebo by měly vnitrostátní parlamenty přijmout zvláštní právní předpisy;

| — | Komise v každém případě konstatuje, že změněné právní předpisy by měly být slučitelné s Listinou základních práv, zejména s právem na vlastnictví, na účinnou právní ochranu a na spravedlivý proces. |
| --- | --- |

—

Komise v každém případě konstatuje, že změněné právní předpisy by měly být slučitelné s Listinou základních práv, zejména s právem na vlastnictví, na účinnou právní ochranu a na spravedlivý proces.

| 3.4 | EHSV souhlasí se závěry Komise, že náklady rámce jsou dány možným zvýšením nákladů financování u institucí v důsledku odnětí implicitní jistoty státní podpory a náklady fondů pro řešení problémů. Výbor sdílí obavy Komise, že tyto zvýšené náklady by mohly být přeneseny na klienty nebo akcionáře snížením úrokových sazeb u vkladů, zvýšením úrokových sazeb u úvěrů (5) a bankovních poplatků nebo snížením návratnosti vlastního kapitálu. Posouzení dopadů vypracované Komisí konstatuje, že ačkoliv se budou muset banky vyrovnat s „určitým“ zvýšením provozních nákladů, budou celkové náklady operací a přípravy plánů ozdravných postupů a řešení problémů„zanedbatelné“ a „nehmotné“ (6). |
| --- | --- |

3.4

EHSV souhlasí se závěry Komise, že náklady rámce jsou dány možným zvýšením nákladů financování u institucí v důsledku odnětí implicitní jistoty státní podpory a náklady fondů pro řešení problémů. Výbor sdílí obavy Komise, že tyto zvýšené náklady by mohly být přeneseny na klienty nebo akcionáře snížením úrokových sazeb u vkladů, zvýšením úrokových sazeb u úvěrů (5) a bankovních poplatků nebo snížením návratnosti vlastního kapitálu. Posouzení dopadů vypracované Komisí konstatuje, že ačkoliv se budou muset banky vyrovnat s „určitým“ zvýšením provozních nákladů, budou celkové náklady operací a přípravy plánů ozdravných postupů a řešení problémů„zanedbatelné“ a „nehmotné“ (6).

| 3.5 | Obavy bank, že náklady nebudou zdaleka zanedbatelné, zpochybnila jak Komise, tak sociální partneři. EHSV souhlasí s Komisí, pokud jde o potenciální přínosy rámce z dlouhodobého hlediska. Krátkodobý až střednědobý dopad nákladů na všechny zainteresované strany by měl pečlivě posoudit každý členský stát při navrhování vnitrostátních pravidel, jež by měla zohledňovat specifika a podmínky daného státu. |
| --- | --- |

3.5

Obavy bank, že náklady nebudou zdaleka zanedbatelné, zpochybnila jak Komise, tak sociální partneři. EHSV souhlasí s Komisí, pokud jde o potenciální přínosy rámce z dlouhodobého hlediska. Krátkodobý až střednědobý dopad nákladů na všechny zainteresované strany by měl pečlivě posoudit každý členský stát při navrhování vnitrostátních pravidel, jež by měla zohledňovat specifika a podmínky daného státu.

| 3.6 | EHSV vítá návrh Komise na vytvoření bankovní unie se zvláštním ochranným mechanismem a domnívá se, že stávající rámec pro ozdravení a řešení problémů by měl být pozměněn v souladu s fungováním tohoto nového mechanismu. Výbor si je zároveň vědom toho, že kombinace evropského dohledu a místních řešení může jen těžko úspěšně fungovat, a to zejména v případech chyb ve fungování systémově významných institucí v několika členských státech. V ideálním případě by měly být pravomoci Evropské unie v bankovní regulaci doplněny pravomocí Evropské unie v řešení problémů a pojištění vkladů (7). Komise má v úmyslu navrhnout jednotný mechanismus pro restrukturalizaci (8), v současnosti je však obtížné odhadnout, kdy by mohlo dojít k realizaci. |
| --- | --- |

3.6

EHSV vítá návrh Komise na vytvoření bankovní unie se zvláštním ochranným mechanismem a domnívá se, že stávající rámec pro ozdravení a řešení problémů by měl být pozměněn v souladu s fungováním tohoto nového mechanismu. Výbor si je zároveň vědom toho, že kombinace evropského dohledu a místních řešení může jen těžko úspěšně fungovat, a to zejména v případech chyb ve fungování systémově významných institucí v několika členských státech. V ideálním případě by měly být pravomoci Evropské unie v bankovní regulaci doplněny pravomocí Evropské unie v řešení problémů a pojištění vkladů (7). Komise má v úmyslu navrhnout jednotný mechanismus pro restrukturalizaci (8), v současnosti je však obtížné odhadnout, kdy by mohlo dojít k realizaci.

4.   Konkrétní připomínky

4.1   Plány ozdravných postupů a řešení problémů

| 4.1.1 | Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě lidských zdrojů. Navrhování plánů ozdravných postupů a řešení problémů je vysoce specializovaná práce a experty schopné provést potřebnou expertízu a mající potřebné zkušenosti není možné jednoduše najít v řadách zaměstnanců bank nebo veřejných orgánů. Hlavní problém, jemuž budou orgány dohledu a orgány příslušné k řešení čelit, bude spočívat v zajištění dostatečných lidských zdrojů se specifickými a vysokými profesními schopnostmi. Tomuto problému se nelze vyhnout, neboť jak spolehlivost plánů, tak důvěra v jakýkoliv odpovídající zásah se opírají o vysokou profesní kvalitu celé konstrukce. |
| --- | --- |

4.1.1

Zvláštní pozornost je třeba věnovat potřebě lidských zdrojů. Navrhování plánů ozdravných postupů a řešení problémů je vysoce specializovaná práce a experty schopné provést potřebnou expertízu a mající potřebné zkušenosti není možné jednoduše najít v řadách zaměstnanců bank nebo veřejných orgánů. Hlavní problém, jemuž budou orgány dohledu a orgány příslušné k řešení čelit, bude spočívat v zajištění dostatečných lidských zdrojů se specifickými a vysokými profesními schopnostmi. Tomuto problému se nelze vyhnout, neboť jak spolehlivost plánů, tak důvěra v jakýkoliv odpovídající zásah se opírají o vysokou profesní kvalitu celé konstrukce.

| 4.1.2 | EHSV souhlasí s návrhem, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány navrhovaly a aktualizovaly plány řešení problémů nejméně jednou ročně. Tyto plány by měly stanovit podmínky použití nástrojů k řešení problémů. Výbor je přesvědčen, že by se plánování a aktualizace řešení problémů na individuální úrovni i na úrovni skupiny zlepšilo, pokud by do tohoto procesu byly zahrnuty i banky, jak je navrhováno ve sdělení Komise COM(2010) 579 final (9) a v dokumentu o posouzení dopadů, jenž je přiložen k návrhu směrnice (10), není to však výslovně uvedeno ve směrnici. Ve vhodných případech by měla být rovněž vyžádána odborná konzultace dalších zainteresovaných stran, např. spotřebitelských organizací, zástupců odborových organizací apod., na než mohou mít plány řešení problémů dopad. |
| --- | --- |

4.1.2

EHSV souhlasí s návrhem, aby orgány příslušné k řešení za konzultace s příslušnými orgány navrhovaly a aktualizovaly plány řešení problémů nejméně jednou ročně. Tyto plány by měly stanovit podmínky použití nástrojů k řešení problémů. Výbor je přesvědčen, že by se plánování a aktualizace řešení problémů na individuální úrovni i na úrovni skupiny zlepšilo, pokud by do tohoto procesu byly zahrnuty i banky, jak je navrhováno ve sdělení Komise COM(2010) 579 final (9) a v dokumentu o posouzení dopadů, jenž je přiložen k návrhu směrnice (10), není to však výslovně uvedeno ve směrnici. Ve vhodných případech by měla být rovněž vyžádána odborná konzultace dalších zainteresovaných stran, např. spotřebitelských organizací, zástupců odborových organizací apod., na než mohou mít plány řešení problémů dopad.

| 4.1.3 | Zapojení orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení společně s úvěrovými institucemi by bylo nedostatečné, mají-li být plány posuzovány v kontextu veřejného zájmu. Nejlepší pozici pro podobná posouzení mají centrální banky. Posouzení, jako např. zda by mohly být individuální ozdravné plány a plány na řešení problémů několika institucí prováděny v systémových situacích současně, a míru, v níž by mohla individuální řešení ovlivnit finanční systém jako celek ve vnitrostátním nebo mezinárodním měřítku, vyžadují obezřetnostní přístup na makroúrovni. Vzhledem ke své odbornosti a zkušenostem se centrální banky nejvíce hodí k tomu, aby uplatňovaly tento přístup. EHSV proto doporučuje, aby jim bylo v souvislosti s veřejným zájmem umožněno zapojit se do posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů, přičemž musí být zároveň respektována jejich nezávislost. V budoucnu by možná mohla ECB jako centrální banka a zároveň jako orgán jednotného dohledu zavést podobná posuzování plánů bank. |
| --- | --- |

4.1.3

Zapojení orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení společně s úvěrovými institucemi by bylo nedostatečné, mají-li být plány posuzovány v kontextu veřejného zájmu. Nejlepší pozici pro podobná posouzení mají centrální banky. Posouzení, jako např. zda by mohly být individuální ozdravné plány a plány na řešení problémů několika institucí prováděny v systémových situacích současně, a míru, v níž by mohla individuální řešení ovlivnit finanční systém jako celek ve vnitrostátním nebo mezinárodním měřítku, vyžadují obezřetnostní přístup na makroúrovni. Vzhledem ke své odbornosti a zkušenostem se centrální banky nejvíce hodí k tomu, aby uplatňovaly tento přístup. EHSV proto doporučuje, aby jim bylo v souvislosti s veřejným zájmem umožněno zapojit se do posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů, přičemž musí být zároveň respektována jejich nezávislost. V budoucnu by možná mohla ECB jako centrální banka a zároveň jako orgán jednotného dohledu zavést podobná posuzování plánů bank.

| 4.1.4 | V souvislosti s úvěrovými institucemi a jejich ozdravnými plány a plány na řešení problémů by měly být posíleny požadavky týkající se důvěrnosti údajů. Zvláštní ustanovení ve směrnici by měla zaručovat, že všechny orgány, instituce a zainteresované strany zapojené do navrhování, aktualizace a posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů bank budou přísně respektovat důvěrnost příslušných údajů. |
| --- | --- |

4.1.4

V souvislosti s úvěrovými institucemi a jejich ozdravnými plány a plány na řešení problémů by měly být posíleny požadavky týkající se důvěrnosti údajů. Zvláštní ustanovení ve směrnici by měla zaručovat, že všechny orgány, instituce a zainteresované strany zapojené do navrhování, aktualizace a posuzování ozdravných plánů a plánů na řešení problémů bank budou přísně respektovat důvěrnost příslušných údajů.

4.2   Finanční podpora uvnitř skupiny

| 4.2.1 | EHSV vítá navrhovaná opatření umožňující zavedení harmonizovaných pravidel a podmínek, za nichž lze provádět vnitroskupinovou finanční podporu, současně však upozorňuje, že ochrana zájmů a práv nabyvatele a převádějícího subjektu by měla být dobře vyvážená, panují-li mezi nimi ohledně podpory neshody. EHSV plně podporuje ustanovení čl. 19 odst. 1 a navrhuje rozšířit požadavek čl. 19 odst. 1 písm. f) tak, aby navíc obsahoval jakékoliv vyšší požadavky na kapitál a likviditu vyžadované regulačními orgány země převádějícího subjektu. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV vítá navrhovaná opatření umožňující zavedení harmonizovaných pravidel a podmínek, za nichž lze provádět vnitroskupinovou finanční podporu, současně však upozorňuje, že ochrana zájmů a práv nabyvatele a převádějícího subjektu by měla být dobře vyvážená, panují-li mezi nimi ohledně podpory neshody. EHSV plně podporuje ustanovení čl. 19 odst. 1 a navrhuje rozšířit požadavek čl. 19 odst. 1 písm. f) tak, aby navíc obsahoval jakékoliv vyšší požadavky na kapitál a likviditu vyžadované regulačními orgány země převádějícího subjektu.

4.3   Zvláštní správa

| 4.3.1 | O klíčových prahových podmínkách ke jmenování zvláštního správce ve smyslu čl. 24 odst. 1 musí rozhodnout příslušné orgány (11). Výbor uznává nezbytnost doporučených prahových podmínek a větší flexibility, jež by příslušným orgánům umožnily jistou diskreční pravomoc, ale vzhledem k zásadní úloze a pravomocem svěřeným zvláštnímu správci bychom uvítali vyšší stupeň jistoty pro instituce, a to prostřednictvím zavedení explicitních a jasněji definovaných prahových pravidel a podmínek. Zkušenost ukazuje, že první varovné signály jsou často kvalitativní povahy a jejich vnímání závisí na zkušenostech a znalostech členů orgánů dohledu, neboli na účinném získávání informací, spíše než na počítačových modelech a srovnáních. V takových případech, při absenci jasně definovaných pravidel, jež by členy orgánů dohledu zbavovala odpovědnosti za jejich úsudek, se mohou tito členové zdráhat převzít iniciativu, a ztratit tak cennou příležitost k rané a včasné intervenci. Jasně definovaná prahová pravidla a podmínky mají zásadní význam proto, že v případech skutečného nebo předpokládaného selhání řízení by mohly třetí strany vyžadovat odškodnění nejen od zvláštního správce z důvodu osobní odpovědnosti, ale i od orgánů dohledu za špatné rozhodnutí týkající se nutnosti zahájení procesu včasného zásahu nebo výběru osoby jmenované zvláštním správcem. |
| --- | --- |

4.3.1

O klíčových prahových podmínkách ke jmenování zvláštního správce ve smyslu čl. 24 odst. 1 musí rozhodnout příslušné orgány (11). Výbor uznává nezbytnost doporučených prahových podmínek a větší flexibility, jež by příslušným orgánům umožnily jistou diskreční pravomoc, ale vzhledem k zásadní úloze a pravomocem svěřeným zvláštnímu správci bychom uvítali vyšší stupeň jistoty pro instituce, a to prostřednictvím zavedení explicitních a jasněji definovaných prahových pravidel a podmínek. Zkušenost ukazuje, že první varovné signály jsou často kvalitativní povahy a jejich vnímání závisí na zkušenostech a znalostech členů orgánů dohledu, neboli na účinném získávání informací, spíše než na počítačových modelech a srovnáních. V takových případech, při absenci jasně definovaných pravidel, jež by členy orgánů dohledu zbavovala odpovědnosti za jejich úsudek, se mohou tito členové zdráhat převzít iniciativu, a ztratit tak cennou příležitost k rané a včasné intervenci. Jasně definovaná prahová pravidla a podmínky mají zásadní význam proto, že v případech skutečného nebo předpokládaného selhání řízení by mohly třetí strany vyžadovat odškodnění nejen od zvláštního správce z důvodu osobní odpovědnosti, ale i od orgánů dohledu za špatné rozhodnutí týkající se nutnosti zahájení procesu včasného zásahu nebo výběru osoby jmenované zvláštním správcem.

| 4.3.2 | Směrnice zavádí určitý postup při zavádění jednotlivých opatření rané intervence. Jmenování zvláštního správce je velmi invazivní opatření rané intervence, jež by mělo být uplatňováno až poté, kdy byla méně invazivní opatření vyčerpána. Může však nastat situace, kdy se vážné zhoršování finanční situace instituce vyvíjí příliš rychle, takže je nutné zvláštního správce jmenovat bez toho, že by se čekalo na provedení méně invazivních opatření rané intervence navrhovaných v čl. 23 odst. 1. V takových případech by mělo být možné jmenovat zvláštního správce i tehdy, pokud nebude splněna některá z podmínek uvedených v článku 24 (k odstranění zhoršení „nepostačují ostatní opatření
  přijatá
  v souladu s článkem 23“). |
| --- | --- |

4.3.2

Směrnice zavádí určitý postup při zavádění jednotlivých opatření rané intervence. Jmenování zvláštního správce je velmi invazivní opatření rané intervence, jež by mělo být uplatňováno až poté, kdy byla méně invazivní opatření vyčerpána. Může však nastat situace, kdy se vážné zhoršování finanční situace instituce vyvíjí příliš rychle, takže je nutné zvláštního správce jmenovat bez toho, že by se čekalo na provedení méně invazivních opatření rané intervence navrhovaných v čl. 23 odst. 1. V takových případech by mělo být možné jmenovat zvláštního správce i tehdy, pokud nebude splněna některá z podmínek uvedených v článku 24 (k odstranění zhoršení „nepostačují ostatní opatření
  přijatá
  v souladu s článkem 23“).

| 4.3.3 | Výbor by uvítal, kdyby Komise vzala v úvahu situaci, kdy by mohlo jmenování zvláštního správce přivodit hromadné vybírání vkladů, a navrhla vhodná opatření, jež by tomu zabránila. Jmenování zvláštního správce by mohlo být v určitých případech signálem pro trh, že se banka potýká s vážnými finančními problémy, a může tak spustit hromadné vybírání vkladů. Situace by mohla být dokonce ještě vážnější, pokud by na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni došlo k současnému jmenování zvláštních správců pro více bank, a odvětví by tak čelilo hromadnému vybírání vkladů a krizi důvěry. Výbor je přesvědčen, že by do směrnice měla být začleněna určitá opatření, jež by podobnému vývoji ve fázi rané intervence zabránila. Budoucí jednotný orgán dohledu by měl mít silné postavení a odpovídající vybavení, aby dokázal podobným situacím účinně a včas čelit. |
| --- | --- |

4.3.3

Výbor by uvítal, kdyby Komise vzala v úvahu situaci, kdy by mohlo jmenování zvláštního správce přivodit hromadné vybírání vkladů, a navrhla vhodná opatření, jež by tomu zabránila. Jmenování zvláštního správce by mohlo být v určitých případech signálem pro trh, že se banka potýká s vážnými finančními problémy, a může tak spustit hromadné vybírání vkladů. Situace by mohla být dokonce ještě vážnější, pokud by na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni došlo k současnému jmenování zvláštních správců pro více bank, a odvětví by tak čelilo hromadnému vybírání vkladů a krizi důvěry. Výbor je přesvědčen, že by do směrnice měla být začleněna určitá opatření, jež by podobnému vývoji ve fázi rané intervence zabránila. Budoucí jednotný orgán dohledu by měl mít silné postavení a odpovídající vybavení, aby dokázal podobným situacím účinně a včas čelit.

4.4   Řešení problémů

| 4.4.1 | Pravomoci a odpovědnosti orgánů příslušných k řešení vyžadují dodatečné vyjasnění. Příslušné orgány nebo orgány dohledu jsou odpovědné za ranou intervenci, zatímco orgány příslušné k řešení odpovídají za výběr a uplatňování nástrojů k řešení problémů. Nicméně v některých případech jsou určité pravomoci vykonávány jak orgány dohledu, tak orgány příslušnými k řešení. Např. čl. 27 odst. 1 písm. a) říká, že „příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“. V závislosti na volbě provedené členským státem by mohly orgány dohledu vykonávat pravomoci orgánů příslušných k řešení, ale tyto dvě funkce by měly být odděleny, aby se minimalizovalo riziko shovívavosti (12). Výbor by uvítal stanovení jasného rozlišení mezi úkolem a pravomocemi orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení a načasování jejich intervence. Výbor se domnívá, že postupy posuzování a oznamování týkající se podmínek řešení problémů by se měly opírat o jasné rozlišení mezi pravomocemi jednotlivých zainteresovaných orgánů a měly by být zjednodušeny, aby se urychlilo rozhodování o řešeních a jejich provádění. |
| --- | --- |

4.4.1

Pravomoci a odpovědnosti orgánů příslušných k řešení vyžadují dodatečné vyjasnění. Příslušné orgány nebo orgány dohledu jsou odpovědné za ranou intervenci, zatímco orgány příslušné k řešení odpovídají za výběr a uplatňování nástrojů k řešení problémů. Nicméně v některých případech jsou určité pravomoci vykonávány jak orgány dohledu, tak orgány příslušnými k řešení. Např. čl. 27 odst. 1 písm. a) říká, že „příslušný orgán nebo orgán příslušný k řešení určí, že instituce je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný“. V závislosti na volbě provedené členským státem by mohly orgány dohledu vykonávat pravomoci orgánů příslušných k řešení, ale tyto dvě funkce by měly být odděleny, aby se minimalizovalo riziko shovívavosti (12). Výbor by uvítal stanovení jasného rozlišení mezi úkolem a pravomocemi orgánů dohledu a orgánů příslušných k řešení a načasování jejich intervence. Výbor se domnívá, že postupy posuzování a oznamování týkající se podmínek řešení problémů by se měly opírat o jasné rozlišení mezi pravomocemi jednotlivých zainteresovaných orgánů a měly by být zjednodušeny, aby se urychlilo rozhodování o řešeních a jejich provádění.

| 4.4.2 | Požadavek, aby řídící orgán instituce, jež je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, tuto skutečnost oznámil příslušnému orgánu, by byl sice naprosto správný, pokud by zde ovšem nevznikaly pochybnosti o tom, zda řídící orgán instituce podá toto oznámení příslušnému orgánu včas. Zkušenosti z minulosti ukazují, že toto oznámení bývá z nejrůznějších důvodů opožděné, přičemž jedním z těchto důvodů jsou pochybnosti ohledně souladu s pravidly kapitálových požadavků. EHSV se domnívá, že bude-li iniciativa plně přenechána diskreční pravomoci vedení banky, hrozí, že rozhodnutí orgánu příslušného k řešení přijde pozdě. Článek 74 by neměl připouštět žádné pochybnosti o tom, že orgány dohledu mají právo a možnost informovat orgán příslušný k řešení bez toho, aby čekaly na oznámení od vedení banky, pokud se domnívají, že byly naplněny prahové podmínky pro řešení problémů a oznámení má zpoždění. Čl. 101 odst. 1 písm. d) a odst. 2 by měly vyžadovat, aby členské státy zavedly vysoké sankce pro členy vedení banky, kteří poruší pravidla čl. 74 odst 1, a nikoli čl. 73 odst. 1, jak uvádí směrnice. |
| --- | --- |

4.4.2

Požadavek, aby řídící orgán instituce, jež je v úpadku nebo je u ní úpadek pravděpodobný, tuto skutečnost oznámil příslušnému orgánu, by byl sice naprosto správný, pokud by zde ovšem nevznikaly pochybnosti o tom, zda řídící orgán instituce podá toto oznámení příslušnému orgánu včas. Zkušenosti z minulosti ukazují, že toto oznámení bývá z nejrůznějších důvodů opožděné, přičemž jedním z těchto důvodů jsou pochybnosti ohledně souladu s pravidly kapitálových požadavků. EHSV se domnívá, že bude-li iniciativa plně přenechána diskreční pravomoci vedení banky, hrozí, že rozhodnutí orgánu příslušného k řešení přijde pozdě. Článek 74 by neměl připouštět žádné pochybnosti o tom, že orgány dohledu mají právo a možnost informovat orgán příslušný k řešení bez toho, aby čekaly na oznámení od vedení banky, pokud se domnívají, že byly naplněny prahové podmínky pro řešení problémů a oznámení má zpoždění. Čl. 101 odst. 1 písm. d) a odst. 2 by měly vyžadovat, aby členské státy zavedly vysoké sankce pro členy vedení banky, kteří poruší pravidla čl. 74 odst 1, a nikoli čl. 73 odst. 1, jak uvádí směrnice.

| 4.4.3 | Čl. 27 odst. 1 písm. c) se týká situace, kdy „opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu“. Posouzení veřejného zájmu je oblastí, v níž mají nejlepší pozici pro získání informací centrální banky vzhledem ke své odbornosti a zkušenostem s posuzováním finanční stability, kontinuity základních služeb, ochrany veřejných zdrojů a ochrany vkladatelů. Je správné je zařadit mezi orgány, jež mají posuzovat, zda byly splněny prahové podmínky pro zahájení řešení, ale mělo by to být umožněno v rané fázi, a to zejména tehdy, pokud se posuzování provádí pro několik institucí ve vnitrostátním nebo přeshraničním rozměru. V budoucí bankovní unii by možná mohla mít ECB, v úzké spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika, lepší postavení a být lépe vybavena k tomu, aby prováděla podobná posuzování v souvislosti s veřejným zájmem, a to jak z pozice centrální banky, tak z pozice orgánu jednotného dohledu. V tomto ohledu by zvláště pomohlo případné vytvoření jednotného mechanismu pro restrukturalizaci. |
| --- | --- |

4.4.3

Čl. 27 odst. 1 písm. c) se týká situace, kdy „opatření k řešení problémů jsou nezbytná ve veřejném zájmu“. Posouzení veřejného zájmu je oblastí, v níž mají nejlepší pozici pro získání informací centrální banky vzhledem ke své odbornosti a zkušenostem s posuzováním finanční stability, kontinuity základních služeb, ochrany veřejných zdrojů a ochrany vkladatelů. Je správné je zařadit mezi orgány, jež mají posuzovat, zda byly splněny prahové podmínky pro zahájení řešení, ale mělo by to být umožněno v rané fázi, a to zejména tehdy, pokud se posuzování provádí pro několik institucí ve vnitrostátním nebo přeshraničním rozměru. V budoucí bankovní unii by možná mohla mít ECB, v úzké spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika, lepší postavení a být lépe vybavena k tomu, aby prováděla podobná posuzování v souvislosti s veřejným zájmem, a to jak z pozice centrální banky, tak z pozice orgánu jednotného dohledu. V tomto ohledu by zvláště pomohlo případné vytvoření jednotného mechanismu pro restrukturalizaci.

| 4.4.4 | Veřejný zájem, jehož se úpadek bank dotýká, ospravedlňuje jiné rozdělení ztrát, než jaké běžně přinášejí úpadková řízení. Návrh proto vytváří zvláštní hierarchii nároků, kdy mají přednost akcionáři, po nichž následují nezajištění věřitelé v pořadí stanoveném článkem 43. EHSV nemá proti navrhované hierarchii nároků námitek, nicméně by rád upozornil na skutečnost, že „věřiteli“ jsou – z technického i právního hlediska – také všichni vkladatelé/klienti. S výjimkou „dotčených věřitelů“ neuvádí článek 2 žádnou definici „věřitelů“ a „vkladatelů“ a jejich jednotlivých druhů. EHSV by uvítal jasné definice těchto termínů, a to zejména s ohledem na to, že pořadí vkladatelů-věřitelů není v současnosti v členských státech harmonizováno. |
| --- | --- |

4.4.4

Veřejný zájem, jehož se úpadek bank dotýká, ospravedlňuje jiné rozdělení ztrát, než jaké běžně přinášejí úpadková řízení. Návrh proto vytváří zvláštní hierarchii nároků, kdy mají přednost akcionáři, po nichž následují nezajištění věřitelé v pořadí stanoveném článkem 43. EHSV nemá proti navrhované hierarchii nároků námitek, nicméně by rád upozornil na skutečnost, že „věřiteli“ jsou – z technického i právního hlediska – také všichni vkladatelé/klienti. S výjimkou „dotčených věřitelů“ neuvádí článek 2 žádnou definici „věřitelů“ a „vkladatelů“ a jejich jednotlivých druhů. EHSV by uvítal jasné definice těchto termínů, a to zejména s ohledem na to, že pořadí vkladatelů-věřitelů není v současnosti v členských státech harmonizováno.

| 4.4.5 | Pro vládní vklady platí v jednotlivých členských státech rozdílné režimy. Buď mohou spadat pod závazky způsobilé k odepsání, nebo z nich mohou být vyňaty, a to v závislosti na tom, zda patří k pojištěným vkladům, do určité výše a podle toho, zda jsou sekuritizovány. Vládní vklady, jež patří ke způsobilým závazkům a mohou podléhat odepsání, jsou navíc ve skutečnosti peníze daňových poplatníků. Je ale vůbec možné označit odepsání závazků, jež se dotkne veřejných zdrojů, za odepsání závazků? |
| --- | --- |

4.4.5

Pro vládní vklady platí v jednotlivých členských státech rozdílné režimy. Buď mohou spadat pod závazky způsobilé k odepsání, nebo z nich mohou být vyňaty, a to v závislosti na tom, zda patří k pojištěným vkladům, do určité výše a podle toho, zda jsou sekuritizovány. Vládní vklady, jež patří ke způsobilým závazkům a mohou podléhat odepsání, jsou navíc ve skutečnosti peníze daňových poplatníků. Je ale vůbec možné označit odepsání závazků, jež se dotkne veřejných zdrojů, za odepsání závazků?

| 4.4.6 | Návrh dává orgánům příslušným k řešení široký rozsah pravomocí při vytváření pořadí odepsání závazků. Orgán příslušný k řešení má dokonce pravomoc odepsat obchodní úvěry, pokud nejsou považovány za „nutné pro fungování operací“ (čl. 38 odst. 2 písm. e) bod ii)). To znamená, že např. dodavatel cateringových nebo hotelových služeb může považovat své nároky za odepsané, rozhodne-li orgán příslušný k řešení, že tyto služby nejsou „nutné“. Zásada rovného zacházení s věřiteli je pilířem každého úpadkového řízení a musí být respektována i v tomto případě. |
| --- | --- |

4.4.6

Návrh dává orgánům příslušným k řešení široký rozsah pravomocí při vytváření pořadí odepsání závazků. Orgán příslušný k řešení má dokonce pravomoc odepsat obchodní úvěry, pokud nejsou považovány za „nutné pro fungování operací“ (čl. 38 odst. 2 písm. e) bod ii)). To znamená, že např. dodavatel cateringových nebo hotelových služeb může považovat své nároky za odepsané, rozhodne-li orgán příslušný k řešení, že tyto služby nejsou „nutné“. Zásada rovného zacházení s věřiteli je pilířem každého úpadkového řízení a musí být respektována i v tomto případě.

| 4.4.7 | EHSV chápe, že je nezbytné zajistit, aby měly instituce ve své rozvaze dostatečný objem způsobilých závazků, jež mohou podléhat pravomocem k odepsání závazků. Vydání dluhových nástrojů, jež mohou podléhat odepsání závazků, může být problematické, neboť bude oslaben rozdíl mezi podřízenými závazky a nezajištěným prioritním dluhem. Na méně rozvinutých trzích to může být v obdobích krizí, zejména systémových krizí, ještě problematičtější, dražší, nebo dokonce nemožné. Výbor doporučuje, aby byl návrh na harmonizované uplatňování minimálního požadavku na způsobilé závazky na úrovni Unie, jež má být zajištěno akty Komise v přenesené pravomoci, pečlivě zvážen a nastaven, přičemž by měl být zohledněn stupeň rozvoje místního finančního trhu v každém členském státě. |
| --- | --- |

4.4.7

EHSV chápe, že je nezbytné zajistit, aby měly instituce ve své rozvaze dostatečný objem způsobilých závazků, jež mohou podléhat pravomocem k odepsání závazků. Vydání dluhových nástrojů, jež mohou podléhat odepsání závazků, může být problematické, neboť bude oslaben rozdíl mezi podřízenými závazky a nezajištěným prioritním dluhem. Na méně rozvinutých trzích to může být v obdobích krizí, zejména systémových krizí, ještě problematičtější, dražší, nebo dokonce nemožné. Výbor doporučuje, aby byl návrh na harmonizované uplatňování minimálního požadavku na způsobilé závazky na úrovni Unie, jež má být zajištěno akty Komise v přenesené pravomoci, pečlivě zvážen a nastaven, přičemž by měl být zohledněn stupeň rozvoje místního finančního trhu v každém členském státě.

| 4.4.8 | Nástroj odepsání závazků vyžaduje dodatečná vysvětlení a objasnění. V zájmu minimalizace jakýchkoliv nejistot mezi investory by měla být zavedena jasná pravidla týkající se způsobilých závazků a prahových podmínek pro odepsání závazků. |
| --- | --- |

4.4.8

Nástroj odepsání závazků vyžaduje dodatečná vysvětlení a objasnění. V zájmu minimalizace jakýchkoliv nejistot mezi investory by měla být zavedena jasná pravidla týkající se způsobilých závazků a prahových podmínek pro odepsání závazků.

4.5   Právní otázky: práva třetích stran

| 4.5.1 | Zdá se, že práva třetích stran považuje úpadkové právo ve většině členských států za podružné. Zohlednění veřejného zájmu převažuje nad ochranou osobních práv a rozdělení ztrát sleduje odlišnou logiku. Článek 78 umožňuje napadnout rozhodnutí orgánu příslušného k řešení u soudu, omezuje však tuto možnost na zákonnost rozhodnutí o řešení problémů, na způsob provedení uvedeného rozhodnutí a na přiměřenost případně poskytnuté náhrady. Rozhodnutí orgánů příslušných k řešení nelze zastavit, ani nepodléhají žádnému druhu automatického pozastavení. Dokonce i v případě zrušení rozhodnutí orgánu příslušného k řešení jsou práva třetích stran omezena na náhradu utrpěné ztráty (čl. 78 odst. 2 písm. d)). |
| --- | --- |

4.5.1

Zdá se, že práva třetích stran považuje úpadkové právo ve většině členských států za podružné. Zohlednění veřejného zájmu převažuje nad ochranou osobních práv a rozdělení ztrát sleduje odlišnou logiku. Článek 78 umožňuje napadnout rozhodnutí orgánu příslušného k řešení u soudu, omezuje však tuto možnost na zákonnost rozhodnutí o řešení problémů, na způsob provedení uvedeného rozhodnutí a na přiměřenost případně poskytnuté náhrady. Rozhodnutí orgánů příslušných k řešení nelze zastavit, ani nepodléhají žádnému druhu automatického pozastavení. Dokonce i v případě zrušení rozhodnutí orgánu příslušného k řešení jsou práva třetích stran omezena na náhradu utrpěné ztráty (čl. 78 odst. 2 písm. d)).

| 4.5.2 | V kritických situacích, např. když hrozí úpadek banky, jistě není běžné úpadkové řízení vhodné. Nicméně široký rozsah pravomocí svěřených orgánům příslušným k řešení ve spojení s omezeným právem na odškodnění třetích stran vzbuzuje obavy o právní legitimitu navrhovaného rámce. V řadě členských států, zejména pak v těch, které se řídí jurisdikcí zvykového (anglosaského) práva, by soudy s největší pravděpodobností hájily své vlastní právo vyhovět stížnosti o soudní přezkum každého rozhodnutí učiněného správním orgánem, pokud některý jednotlivec nebo skupina doloží, že byli v důsledku tohoto rozhodnutí poškozeni. |
| --- | --- |

4.5.2

V kritických situacích, např. když hrozí úpadek banky, jistě není běžné úpadkové řízení vhodné. Nicméně široký rozsah pravomocí svěřených orgánům příslušným k řešení ve spojení s omezeným právem na odškodnění třetích stran vzbuzuje obavy o právní legitimitu navrhovaného rámce. V řadě členských států, zejména pak v těch, které se řídí jurisdikcí zvykového (anglosaského) práva, by soudy s největší pravděpodobností hájily své vlastní právo vyhovět stížnosti o soudní přezkum každého rozhodnutí učiněného správním orgánem, pokud některý jednotlivec nebo skupina doloží, že byli v důsledku tohoto rozhodnutí poškozeni.

| 4.5.3 | Obava vyjádřená ve výše uvedeném odstavci byla v nejrůznějších kruzích zpochybněna, a to jak na základě právních, tak společenských důvodů, takže EHSV to ponechává na zvážení zákonodárných subjektů. Přesto by rád upozornil na jeden důležitý aspekt: pokud by se někdo domníval, že se orgán příslušný k řešení nebo správci dopustili hrubého profesního pochybení, pak pouze soudci mají jistý druh imunity pro rozhodnutí učiněná během jednání, avšak žádný zákon nebo právní úprava nemůže toto privilegium rozšířit na správní orgán, jako je např. orgán příslušný k řešení, na němž by pak bylo možné se před soudem domáhat odpovědnosti za škody. V tomto případě by jakákoliv částka zaplacená za odškodnění byly veřejné finance. |
| --- | --- |

4.5.3

Obava vyjádřená ve výše uvedeném odstavci byla v nejrůznějších kruzích zpochybněna, a to jak na základě právních, tak společenských důvodů, takže EHSV to ponechává na zvážení zákonodárných subjektů. Přesto by rád upozornil na jeden důležitý aspekt: pokud by se někdo domníval, že se orgán příslušný k řešení nebo správci dopustili hrubého profesního pochybení, pak pouze soudci mají jistý druh imunity pro rozhodnutí učiněná během jednání, avšak žádný zákon nebo právní úprava nemůže toto privilegium rozšířit na správní orgán, jako je např. orgán příslušný k řešení, na němž by pak bylo možné se před soudem domáhat odpovědnosti za škody. V tomto případě by jakákoliv částka zaplacená za odškodnění byly veřejné finance.

4.6   Financování řešení problémů

| 4.6.1 | Řešením financování se Komise zabývala již ve dvou sděleních. Jedno nese název Fondy pro řešení problémů bank a druhé Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví
   (13). Předkládaný návrh směrnice dále upřesňuje návrhy vyslovené v uvedených sděleních. EHSV již vyjádřil svůj postoj k těmto sdělením ve dvou stanoviscích (14). Komise v obou případech vyjádřila svou podporu návrhům Výboru na zřízení jednotné sítě vnitrostátních fondů pro řešení problémů ex ante a doporučila při navrhování sítě pečlivě zvažovat všechny specifické podmínky v každém členském státě. |
| --- | --- |

4.6.1

Řešením financování se Komise zabývala již ve dvou sděleních. Jedno nese název Fondy pro řešení problémů bank a druhé Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví
   (13). Předkládaný návrh směrnice dále upřesňuje návrhy vyslovené v uvedených sděleních. EHSV již vyjádřil svůj postoj k těmto sdělením ve dvou stanoviscích (14). Komise v obou případech vyjádřila svou podporu návrhům Výboru na zřízení jednotné sítě vnitrostátních fondů pro řešení problémů ex ante a doporučila při navrhování sítě pečlivě zvažovat všechny specifické podmínky v každém členském státě.

| 4.6.2 | Směrnice navrhuje, aby byly náklady na řešení problémů, jež neponesou akcionáři a věřitelé, kryty z dalšího financování poskytnutého odvětvím bankovnictví. V případě potřeby by mohl být do pomoci zapojen systém pojištění vkladů. EHSV vítá zavedení harmonizovaných pravidel založených na příspěvcích ex ante pro systémy pojištění vkladů a fondy pro řešení problémů. Kritéria příspěvků ex ante k financování řešení problémů se s ohledem na současnou situaci jeví jako správná a realistická. Nicméně hospodářské a finanční podmínky se mohou nečekaně změnit, jak jsme viděli v posledních letech. Vzhledem k tomu, že fondu pro řešení problémů může trvat deset let, než začne poskytovat plné krytí nákladů, navrhuje EHSV zavedení pravidla, jež umožní, aby mohla být kritéria příspěvků ex ante k financování jednou za čas revidována. |
| --- | --- |

4.6.2

Směrnice navrhuje, aby byly náklady na řešení problémů, jež neponesou akcionáři a věřitelé, kryty z dalšího financování poskytnutého odvětvím bankovnictví. V případě potřeby by mohl být do pomoci zapojen systém pojištění vkladů. EHSV vítá zavedení harmonizovaných pravidel založených na příspěvcích ex ante pro systémy pojištění vkladů a fondy pro řešení problémů. Kritéria příspěvků ex ante k financování řešení problémů se s ohledem na současnou situaci jeví jako správná a realistická. Nicméně hospodářské a finanční podmínky se mohou nečekaně změnit, jak jsme viděli v posledních letech. Vzhledem k tomu, že fondu pro řešení problémů může trvat deset let, než začne poskytovat plné krytí nákladů, navrhuje EHSV zavedení pravidla, jež umožní, aby mohla být kritéria příspěvků ex ante k financování jednou za čas revidována.

| 4.6.3 | EHSV uznává potřebu solidarity a souhlasí s návrhem výpůjček mezi mechanismy financování (článek 97) a se vzájemným využitím vnitrostátních mechanismů financování v případě řešení problémů na úrovni skupin (článek 98). Provedení návrhu vzájemného využívání mechanismů financování před tím, než tyto mechanismy dosáhnou cílové kapacity a určitého stupně harmonizace, bude nicméně dosti problematické. Většina členských států souhlasí s tím, že by jejich fondy pro řešení problémů a systémy pojištění vkladů měly být založeny na financování ex ante, ale některé členské státy dosud preferují financování ex post. Požadavky čl. 97 odst. 2 a článku 98 budou problematické pro státy, kde nejsou centrální banky oprávněny půjčovat podle článků 96 a 98. Výbor by uvítal, kdyby Komise zavedla konkrétní kroky a doporučení směřující k překonání potíží a urychlení procesu harmonizace. |
| --- | --- |

4.6.3

EHSV uznává potřebu solidarity a souhlasí s návrhem výpůjček mezi mechanismy financování (článek 97) a se vzájemným využitím vnitrostátních mechanismů financování v případě řešení problémů na úrovni skupin (článek 98). Provedení návrhu vzájemného využívání mechanismů financování před tím, než tyto mechanismy dosáhnou cílové kapacity a určitého stupně harmonizace, bude nicméně dosti problematické. Většina členských států souhlasí s tím, že by jejich fondy pro řešení problémů a systémy pojištění vkladů měly být založeny na financování ex ante, ale některé členské státy dosud preferují financování ex post. Požadavky čl. 97 odst. 2 a článku 98 budou problematické pro státy, kde nejsou centrální banky oprávněny půjčovat podle článků 96 a 98. Výbor by uvítal, kdyby Komise zavedla konkrétní kroky a doporučení směřující k překonání potíží a urychlení procesu harmonizace.

| 4.6.4 | Výbor sice uznává potenciální výhody možných synergií jednotné instituce pro pojištění vkladů a fondu pro řešení problémů, zdá se však, že v současné situaci, kdy je řada systémů pojištění vkladů podfinancována, by bylo podobné opatření pro některé státy problematické. Výbor vítá přístup Komise, jenž umožňuje, aby si každý členský stát zvolil, zda upřednostní jedno nebo dvě finanční opatření (fondy). EHSV zároveň doporučuje, aby směrnice zavedla opatření, jež zaručí, že každý systém pojištění vkladů bude moci plnit svou hlavní funkci, tedy neustále chránit retailové vkladatele. |
| --- | --- |

4.6.4

Výbor sice uznává potenciální výhody možných synergií jednotné instituce pro pojištění vkladů a fondu pro řešení problémů, zdá se však, že v současné situaci, kdy je řada systémů pojištění vkladů podfinancována, by bylo podobné opatření pro některé státy problematické. Výbor vítá přístup Komise, jenž umožňuje, aby si každý členský stát zvolil, zda upřednostní jedno nebo dvě finanční opatření (fondy). EHSV zároveň doporučuje, aby směrnice zavedla opatření, jež zaručí, že každý systém pojištění vkladů bude moci plnit svou hlavní funkci, tedy neustále chránit retailové vkladatele.

4.6.5   EHSV vítá úsilí Komise o zavedení evropského systému mechanismů financování, jenž má zajistit, že všechny instituce EU budou podléhat stejně účinným pravidlům financování řešení problémů. Zajistit účinné financování řešení problémů s rovnými podmínkami ve všech členských státech je v nejvyšším zájmu každého členského státu i jednotného finančního trhu, neboť to přispívá ke stabilitě a rovným podmínkám hospodářské soutěže. Výbor by uvítal, kdyby byl co nejrychleji předložen realistický harmonogram zavádění budoucího systému mechanismů financování pro řešení problémů.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 280 final.

1

(2)  COM(2010) 579 final.

2

(3)  Viz Rada pro finanční stabilitu, Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce, říjen 2011.

3

Klíčové atributy účinných režimů řešení problémů pro finanční instituce

(4)  COM(2012) 280 final, důvodová zpráva, s. 4.

4

(5)  Komise odhaduje, že vyšší náklady financování se mohou promítnout do investic a snížit růst HDP o 0,1–0,4 % ročně. Viz Posouzení dopadů vypracované Komisí, SWD(2012) 166, s. 69, a SWD(2012) 167.

5

(6)  Tamtéž, s. 68.

6

(7)  Viz Evropský výbor pro systémová rizika, zprávy poradního vědeckého výboru Shovívavost, řešení problémů a pojištění vkladů, č. 1, červenec 2012, s. 23.

7

Shovívavost, řešení problémů a pojištění vkladů

(8)  Viz COM(2012) 510 final.

8

(9)  Viz COM(2010) 579 final – Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví, s. 6.

9

(10)  Viz Posouzení dopadů vypracované Komisí, SWD (2012) 166, s. 26 a 64, a SWD (2012) 167.

10

(11)  Odpovědné orgány musí rozhodnout, kdy a zda jde o případ „značného zhoršení finanční situace instituce“, „závažných porušení právních a správních předpisů“ nebo „závažných administrativních nesrovnalostí, kdy k odstranění takové situace nepostačují ostatní opatření přijatá v souladu s článkem 23“.

11

(12)  COM(2010) 579 final říká, že každý členský stát určí orgán příslušný k řešení, jenž bude pravomoci k řešení problémů vykonávat. To členským státům dovolí pokračovat v uplatňování stávajících vnitrostátních ujednání, dle nichž může za řešení problémů odpovídat ministerstvo financí, centrální banka nebo systém zajištění vkladů. Komise poznamenává, že v řadě jurisdikcí jsou orgány příslušné k řešení náležitě odděleny od orgánů dohledu, a toto oddělení považuje za důležitý předpoklad minimalizace rizika shovívavosti. Mělo by jít spíše o orgány administrativněsprávní než soudní.

12

(13)  Viz COM(2010) 254 final a COM (2010) 579 final.

13

(14)  Viz stanovisko EHSV ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Evropské centrální bance o fondech pro řešení problémů bank, Úř. věst. C 107, 6.4.2011, s. 16, a stanovisko EHSV ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví, Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 101.

14

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Evropské centrální bance o fondech pro řešení problémů bank

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské centrální bance – Rámec EU pro řízení krizí ve finančním odvětví

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/76 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/76

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k pozměněnému návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD)

2013/C 44/13

Zpravodaj: pan MALLIA

Spoluzpravodaj: pan GRUBER

Dne 27. září 2012 se Rada a dne 22. října Evropský parlament, v souladu s články 177 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

pozměněného návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o společných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu, Fondu soudržnosti, Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského námořního a rybářského fondu, jichž se týká společný strategický rámec, o obecných ustanoveních ohledně Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006

COM(2012) 496 final – 2011/0276 (COD).

Specializovaná sekce Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 21. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání ze dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 154 hlasy pro, hlasy byly proti a 3 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Politika soudržnosti je základní politikou EU a jejím hlavním cílem je dosažení hospodářské, sociální a územní konvergence v celé EU a ve všech jejích členských státech. EHSV souhlasí s tím, že by se politické záměry a cíle fondů společného strategického rámce (SSR) měly sladit se strategií Evropa 2020. K tomu ovšem nesmí dojít za cenu oslabení hlavního cíle unijní politiky soudržnosti, tj. konvergence. |
| --- | --- |

1.1

Politika soudržnosti je základní politikou EU a jejím hlavním cílem je dosažení hospodářské, sociální a územní konvergence v celé EU a ve všech jejích členských státech. EHSV souhlasí s tím, že by se politické záměry a cíle fondů společného strategického rámce (SSR) měly sladit se strategií Evropa 2020. K tomu ovšem nesmí dojít za cenu oslabení hlavního cíle unijní politiky soudržnosti, tj. konvergence.

| 1.2 | Politika soudržnosti je zejména pro země, jež byly nejvíce zasaženy současnou krizí, hlavním zdrojem růstu a nástrojem pro dosažení cílů strategie Evropa 2020. Z tohoto důvodu by měla být dále financována alespoň ve stejné míře jako doposud a tyto prostředky by měly být spravedlivě rozděleny mezi členské státy, aby se nesnížila finanční podpora určená méně rozvinutým členským státům. |
| --- | --- |

1.2

Politika soudržnosti je zejména pro země, jež byly nejvíce zasaženy současnou krizí, hlavním zdrojem růstu a nástrojem pro dosažení cílů strategie Evropa 2020. Z tohoto důvodu by měla být dále financována alespoň ve stejné míře jako doposud a tyto prostředky by měly být spravedlivě rozděleny mezi členské státy, aby se nesnížila finanční podpora určená méně rozvinutým členským státům.

| 1.3 | EHSV podporuje vytvoření společného strategického rámce, jehož cílem je zlepšit koordinaci a doplňkovost mezi hlavními unijními nástroji pro financování. Účinný společný strategický rámec rovněž odstraní zbytečné a neefektivní rozdělení klíčových fondů. |
| --- | --- |

1.3

EHSV podporuje vytvoření společného strategického rámce, jehož cílem je zlepšit koordinaci a doplňkovost mezi hlavními unijními nástroji pro financování. Účinný společný strategický rámec rovněž odstraní zbytečné a neefektivní rozdělení klíčových fondů.

| 1.4 | EHSV se obává, že prodlení v dosahování politické shody nad legislativním balíčkem v oblasti soudržnosti, včetně SSR, bude mít negativní dopad na přípravy smluv o partnerství, a tím pádem se negativně podepíše na účinném zahájení programového období 2014–2020. |
| --- | --- |

1.4

EHSV se obává, že prodlení v dosahování politické shody nad legislativním balíčkem v oblasti soudržnosti, včetně SSR, bude mít negativní dopad na přípravy smluv o partnerství, a tím pádem se negativně podepíše na účinném zahájení programového období 2014–2020.

| 1.5 | Orientační kroky s vysokým přínosem pro Evropu, jak jsou definovány v rámci jednotlivých tematických cílů, musí upřednostňovat investice, jež zvýší socioekonomickou a územní konvergenci po celé EU. Je také důležité, aby se tyto orientační kroky nepovažovaly za vyčerpávající výčet, a umožňovaly tak jednotlivým zemím konkrétní reakci. |
| --- | --- |

1.5

Orientační kroky s vysokým přínosem pro Evropu, jak jsou definovány v rámci jednotlivých tematických cílů, musí upřednostňovat investice, jež zvýší socioekonomickou a územní konvergenci po celé EU. Je také důležité, aby se tyto orientační kroky nepovažovaly za vyčerpávající výčet, a umožňovaly tak jednotlivým zemím konkrétní reakci.

| 1.6 | SSR klade velký důraz na realizaci vícefondových projektů. Jedná se o významné zlepšení ve srovnání s programovým obdobím 2007–2013. Neobjevuje se tu však poukaz na realizaci multitematických projektů, jež mají značný potenciál přinést vyšší přidanou hodnotu. Tato alternativa by měla být prostřednictvím SSR výslovně umožněna. |
| --- | --- |

1.6

SSR klade velký důraz na realizaci vícefondových projektů. Jedná se o významné zlepšení ve srovnání s programovým obdobím 2007–2013. Neobjevuje se tu však poukaz na realizaci multitematických projektů, jež mají značný potenciál přinést vyšší přidanou hodnotu. Tato alternativa by měla být prostřednictvím SSR výslovně umožněna.

| 1.7 | Vyšší míra koordinace požadovaná SSR však musí mít za následek snížení administrativní zátěže u řídících a prováděcích orgánů, ale i u příjemců. Jak v členských státech, tak i v Komisi musí být posílena koordinace, aby bylo možné využít součinnost mezi politikami a nástroji a snížit překrývání, komplexnost a byrokratickou zátěž. Komise musí před vlastním provedením provést důkladnou analýzu nových správních postupů. |
| --- | --- |

1.7

Vyšší míra koordinace požadovaná SSR však musí mít za následek snížení administrativní zátěže u řídících a prováděcích orgánů, ale i u příjemců. Jak v členských státech, tak i v Komisi musí být posílena koordinace, aby bylo možné využít součinnost mezi politikami a nástroji a snížit překrývání, komplexnost a byrokratickou zátěž. Komise musí před vlastním provedením provést důkladnou analýzu nových správních postupů.

| 1.8 | Do přípravy smluv o partnerství musí být smysluplným způsobem zapojena organizovaná občanská společnost (1). Je zřejmé, že jednotlivé členské státy a regiony mají vlastní mechanismy a struktury pro zapojení občanské společnosti, avšak Komise musí tyto postupy monitorovat. Pokud bude shledáno, že nedošlo ke smysluplnému zapojení občanské společnosti, neměla by Komise danou smlouvu o partnerství akceptovat, dokud nedojde k jejímu řádnému zapojení. |
| --- | --- |

1.8

Do přípravy smluv o partnerství musí být smysluplným způsobem zapojena organizovaná občanská společnost (1). Je zřejmé, že jednotlivé členské státy a regiony mají vlastní mechanismy a struktury pro zapojení občanské společnosti, avšak Komise musí tyto postupy monitorovat. Pokud bude shledáno, že nedošlo ke smysluplnému zapojení občanské společnosti, neměla by Komise danou smlouvu o partnerství akceptovat, dokud nedojde k jejímu řádnému zapojení.

| 1.9 | Koncepce partnerství však nesmí být omezena pouze na fázi programování. Zásada partnerství se musí uplatňovat rovněž při provádění, monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

1.9

Koncepce partnerství však nesmí být omezena pouze na fázi programování. Zásada partnerství se musí uplatňovat rovněž při provádění, monitorování a hodnocení.

| 1.10 | Smlouvy o partnerství pro strategii Evropa 2020 by neměly být zaměřeny na doporučení pro jednotlivé země. Spíše by měly vycházet z různých prvků, jako jsou národní programy reforem vypracované vzhledem ke specifické situaci jednotlivých členských států, na rozdíl od doporučení pro jednotlivé země, která nemusejí být šita na míru konkrétní situaci v jednotlivých členských státech. Smlouvy o partnerství by se rovněž měly zaměřovat na vnitrostátní strategie týkající se snižování chudoby, rovnosti pohlaví, pomoci osobám se zdravotním postižením, jakož i udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.10

Smlouvy o partnerství pro strategii Evropa 2020 by neměly být zaměřeny na doporučení pro jednotlivé země. Spíše by měly vycházet z různých prvků, jako jsou národní programy reforem vypracované vzhledem ke specifické situaci jednotlivých členských států, na rozdíl od doporučení pro jednotlivé země, která nemusejí být šita na míru konkrétní situaci v jednotlivých členských státech. Smlouvy o partnerství by se rovněž měly zaměřovat na vnitrostátní strategie týkající se snižování chudoby, rovnosti pohlaví, pomoci osobám se zdravotním postižením, jakož i udržitelného rozvoje.

| 1.11 | Aby členské státy a regiony mohly co nejefektivněji a nejúčinněji reagovat na stanovené společné cíle a zároveň dodržovat územní, hospodářská a sociální specifika, je požadována vyšší míra flexibility. Navíc musí SSR konkrétně uznat územní specifika, jež mají dopad na provádění fondů SSR. |
| --- | --- |

1.11

Aby členské státy a regiony mohly co nejefektivněji a nejúčinněji reagovat na stanovené společné cíle a zároveň dodržovat územní, hospodářská a sociální specifika, je požadována vyšší míra flexibility. Navíc musí SSR konkrétně uznat územní specifika, jež mají dopad na provádění fondů SSR.

2.   Úvod

| 2.1 | Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (EMFF) společně tvoří pět unijních fondů řízených členskými státy a Komisí. Komise navrhuje, aby se cíle jednotlivých fondů sledovaly efektivněji prostřednictvím užší koordinace fondů tak, aby se zamezilo přesahům a maximalizovaly se synergie. |
| --- | --- |

2.1

Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (EMFF) společně tvoří pět unijních fondů řízených členskými státy a Komisí. Komise navrhuje, aby se cíle jednotlivých fondů sledovaly efektivněji prostřednictvím užší koordinace fondů tak, aby se zamezilo přesahům a maximalizovaly se synergie.

| 2.2 | S cílem usnadnit rozvoj smluv o partnerství a operačních programů Komise nyní navrhuje vytvoření společného strategického rámce, aby se zvýšila provázanost těchto pěti fondů, pokud jde o politické závazky přijaté v rámci strategie Evropa 2020, a investic v praxi. SSR vychází z 11 tematických cílů, které vymezuje nařízení o společných ustanoveních. |
| --- | --- |

2.2

S cílem usnadnit rozvoj smluv o partnerství a operačních programů Komise nyní navrhuje vytvoření společného strategického rámce, aby se zvýšila provázanost těchto pěti fondů, pokud jde o politické závazky přijaté v rámci strategie Evropa 2020, a investic v praxi. SSR vychází z 11 tematických cílů, které vymezuje nařízení o společných ustanoveních.

| 2.3 | SSR si klade za cíl zlepšit koordinaci evropských fondů a zajistit jejich cílenější využití. Rovněž odstraní zbytečné a neefektivní rozdělení fondů. Jde o pozitivní vývoj, který by měl vést k účinnější politice soudržnosti a jejímu většímu dopadu. Takovýto vývoj EHSV rozhodně velmi podporuje. |
| --- | --- |

2.3

SSR si klade za cíl zlepšit koordinaci evropských fondů a zajistit jejich cílenější využití. Rovněž odstraní zbytečné a neefektivní rozdělení fondů. Jde o pozitivní vývoj, který by měl vést k účinnější politice soudržnosti a jejímu většímu dopadu. Takovýto vývoj EHSV rozhodně velmi podporuje.

3.   Spouštění a přijímání SSR

| 3.1 | Je zapotřebí jasných vodítek k co nejefektivnějšímu zaměření fondů sdružených v SSR na inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění prostřednictvím smluv o partnerství. |
| --- | --- |

3.1

Je zapotřebí jasných vodítek k co nejefektivnějšímu zaměření fondů sdružených v SSR na inteligentní, udržitelný růst podporující začlenění prostřednictvím smluv o partnerství.

| 3.2 | V reakci na obavy vznesené Parlamentem a Radou Komise navrhuje rozdělit prvky SSR do i) nové přílohy nařízení o společných ustanoveních a do ii) aktu v přenesené pravomoci, který bude obsahovat zejména „orientační kroky s vysokým přínosem pro Evropu“. |
| --- | --- |

3.2

V reakci na obavy vznesené Parlamentem a Radou Komise navrhuje rozdělit prvky SSR do i) nové přílohy nařízení o společných ustanoveních a do ii) aktu v přenesené pravomoci, který bude obsahovat zejména „orientační kroky s vysokým přínosem pro Evropu“.

| 3.3 | EHSV podporuje přístup Evropské komise, pokud bude zajišťovat:






  — | rychlejší přijetí SRR |
| --- | --- | --- |

3.3

EHSV podporuje přístup Evropské komise, pokud bude zajišťovat:

—

rychlejší přijetí SRR

| — | vyšší srozumitelnost, pokud jde o to, co lze a nelze financovat |
| --- | --- |

—

vyšší srozumitelnost, pokud jde o to, co lze a nelze financovat

| — | že členské státy mohou provádět opatření na řešení konkrétních územních otázek. |
| --- | --- |

—

že členské státy mohou provádět opatření na řešení konkrétních územních otázek.

| 3.4 | Komise však rovněž navrhuje, že všechny prvky SSR obsažené jak v příloze nařízení, tak v aktu v přenesené pravomoci bude na oplátku možné pozměnit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. EHSV toto považuje za nepřijatelné – popírá to účel zahrnutí hlavních prvků SSR v podobě přílohy k nařízení o společných ustanoveních. |
| --- | --- |

3.4

Komise však rovněž navrhuje, že všechny prvky SSR obsažené jak v příloze nařízení, tak v aktu v přenesené pravomoci bude na oplátku možné pozměnit prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci. EHSV toto považuje za nepřijatelné – popírá to účel zahrnutí hlavních prvků SSR v podobě přílohy k nařízení o společných ustanoveních.

| 3.5 | Nařízení by mělo jasně stanovit úlohu Komise vzhledem k tomu, co je technickou a co spíše hmotnou změnou, aby bylo možné předejít případným problémům při výkladu. |
| --- | --- |

3.5

Nařízení by mělo jasně stanovit úlohu Komise vzhledem k tomu, co je technickou a co spíše hmotnou změnou, aby bylo možné předejít případným problémům při výkladu.

| 3.6 | EHSV musí vyjádřit obavu z prodlení v dosahování politické shody nad legislativním balíčkem v oblasti soudržnosti, včetně SSR. Pokračující zpoždění bude mít dopad na přípravy smluv o partnerství, a tím pádem se podepíše na účinném zahájení programového období 2014–2020. |
| --- | --- |

3.6

EHSV musí vyjádřit obavu z prodlení v dosahování politické shody nad legislativním balíčkem v oblasti soudržnosti, včetně SSR. Pokračující zpoždění bude mít dopad na přípravy smluv o partnerství, a tím pádem se podepíše na účinném zahájení programového období 2014–2020.

| 3.7 | Je nutné vycizelovat povahu a formát navrhované smlouvy o partnerství. Nařízení o společných ustanoveních dává informace o tom, jaké náležitosti by měla obsahovat smlouva o partnerství, avšak přesný formát tohoto dokumentu zatím není znám. |
| --- | --- |

3.7

Je nutné vycizelovat povahu a formát navrhované smlouvy o partnerství. Nařízení o společných ustanoveních dává informace o tom, jaké náležitosti by měla obsahovat smlouva o partnerství, avšak přesný formát tohoto dokumentu zatím není znám.

4.   Navázání politiky soudržnosti a strategie Evropa 2020

| 4.1 | Strategie Evropa 2020 byla přijata s cílem stimulovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Pozitivní přínos fondů SSR k naplňování hlavních cílů strategie Evropa 2020 je jasný, a proto je logické, že by se politické záměry a cíle fondů SSR měly sladit se strategií Evropa 2020. |
| --- | --- |

4.1

Strategie Evropa 2020 byla přijata s cílem stimulovat inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. Pozitivní přínos fondů SSR k naplňování hlavních cílů strategie Evropa 2020 je jasný, a proto je logické, že by se politické záměry a cíle fondů SSR měly sladit se strategií Evropa 2020.

| 4.2 | Strategie Evropa 2020 je základem pro dosažení potřebné vyváženosti mezi řádnou fiskální kázní a růstem a rozvojem Evropské unie. Splnění cílů strategie Evropa 2020 bude největší výzvou pro méně rozvinuté členské státy Evropské unie. Především státy uplatňující odpovědnou fiskální kázeň budou od EU potřebovat podporu a důkaz solidarity prostřednictvím politiky soudržnosti. Její financování musí být zachováno alespoň na stávající úrovni a veškeré formy jejího omezování jsou nepřípustné. |
| --- | --- |

4.2

Strategie Evropa 2020 je základem pro dosažení potřebné vyváženosti mezi řádnou fiskální kázní a růstem a rozvojem Evropské unie. Splnění cílů strategie Evropa 2020 bude největší výzvou pro méně rozvinuté členské státy Evropské unie. Především státy uplatňující odpovědnou fiskální kázeň budou od EU potřebovat podporu a důkaz solidarity prostřednictvím politiky soudržnosti. Její financování musí být zachováno alespoň na stávající úrovni a veškeré formy jejího omezování jsou nepřípustné.

| 4.3 | EHSV tento přístup podporuje a opakuje svůj postoj, že veškeré unijní politiky musí být zaměřeny na dosahování tolik potřebného růstu. Při formulaci tohoto postoje EHSV rovněž zastává pevný názor, že klíčové cíle hospodářské, sociální a územní integrace musí nadále zůstat absolutní prioritou unijní politiky soudržnosti. Přínos politiky soudržnosti nesmí být v žádném bodě ohrožen. |
| --- | --- |

4.3

EHSV tento přístup podporuje a opakuje svůj postoj, že veškeré unijní politiky musí být zaměřeny na dosahování tolik potřebného růstu. Při formulaci tohoto postoje EHSV rovněž zastává pevný názor, že klíčové cíle hospodářské, sociální a územní integrace musí nadále zůstat absolutní prioritou unijní politiky soudržnosti. Přínos politiky soudržnosti nesmí být v žádném bodě ohrožen.

| 4.4 | EHSV zastává pevný názor, že orientační kroky o vysoké evropské přidané hodnotě v rámci jednotlivých tematických cílů musí upřednostňovat iniciativy, jež zvýší socioekonomický a územní rozvoj po celé EU. |
| --- | --- |

4.4

EHSV zastává pevný názor, že orientační kroky o vysoké evropské přidané hodnotě v rámci jednotlivých tematických cílů musí upřednostňovat iniciativy, jež zvýší socioekonomický a územní rozvoj po celé EU.

5.   Tematický přístup

| 5.1 | Návrhy EK na tematické zaměření jako prostředek k omezení roztříštěnosti úsilí jsou vítány. Je zapotřebí intenzivní koordinace úsilí různých fondů SSR a všech dalších unijních programů a iniciativ. |
| --- | --- |

5.1

Návrhy EK na tematické zaměření jako prostředek k omezení roztříštěnosti úsilí jsou vítány. Je zapotřebí intenzivní koordinace úsilí různých fondů SSR a všech dalších unijních programů a iniciativ.

| 5.2 | SSR by měl vyjasnit a potvrdit, že v rámci dané tematické oblasti spočívá rozhodnutí o tom, který fond bude hrát hlavní roli při dosahování klíčových záměrů a cílů, na každém členském státě jednotlivě. |
| --- | --- |

5.2

SSR by měl vyjasnit a potvrdit, že v rámci dané tematické oblasti spočívá rozhodnutí o tom, který fond bude hrát hlavní roli při dosahování klíčových záměrů a cílů, na každém členském státě jednotlivě.

| 5.3 | Jakkoli jsou hlavní cíle SSR platné, bude nutné položit důraz na flexibilitu. Smlouvy o partnerství musejí zohledňovat místní a regionální zájmy. Je třeba zajistit možnost přidělovat prostředky na specifické regionální priority. EHSV zastává pevný názor, že při provádění unijní politiky soudržnosti musejí i nadále ústřední úlohu hrát zásady subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

5.3

Jakkoli jsou hlavní cíle SSR platné, bude nutné položit důraz na flexibilitu. Smlouvy o partnerství musejí zohledňovat místní a regionální zájmy. Je třeba zajistit možnost přidělovat prostředky na specifické regionální priority. EHSV zastává pevný názor, že při provádění unijní politiky soudržnosti musejí i nadále ústřední úlohu hrát zásady subsidiarity a proporcionality.

| 5.4 | Jednotlivé tematické cíle uvádějí opatření, jež mají být přijata pro konkrétní fondy, je však nutné objasnit aspekt doplňkovosti, jelikož není zjevné, které nástroje navržené v rámci jednotlivých fondů a opatření se vlastně doplňují. EHSV je přesvědčen, že v opatřeních navrhovaných v rámci jednotlivých tematických cílů musejí být prioritou investice, které urychlí socioekonomickou soudržnost. Je důležité, že orientační kroky lze doplnit, aby tak jednotlivým zemím umožňovaly konkrétní reakci. |
| --- | --- |

5.4

Jednotlivé tematické cíle uvádějí opatření, jež mají být přijata pro konkrétní fondy, je však nutné objasnit aspekt doplňkovosti, jelikož není zjevné, které nástroje navržené v rámci jednotlivých fondů a opatření se vlastně doplňují. EHSV je přesvědčen, že v opatřeních navrhovaných v rámci jednotlivých tematických cílů musejí být prioritou investice, které urychlí socioekonomickou soudržnost. Je důležité, že orientační kroky lze doplnit, aby tak jednotlivým zemím umožňovaly konkrétní reakci.

| 5.5 | EHSV je toho názoru, že ačkoli je všech 11 témat předepsaných nařízením o společném postupu opodstatněných, měl by se stanovit soubor základních témat, která musejí řešit jednotlivé členské státy. Vedle těchto základních témat by každý členský stát měl mít určitou flexibilitu, aby mohl smlouvy o partnerství nasměrovat k dalším tématům (z předem stanoveného seznamu), která budou odpovídat jeho individuálním podmínkám. |
| --- | --- |

5.5

EHSV je toho názoru, že ačkoli je všech 11 témat předepsaných nařízením o společném postupu opodstatněných, měl by se stanovit soubor základních témat, která musejí řešit jednotlivé členské státy. Vedle těchto základních témat by každý členský stát měl mít určitou flexibilitu, aby mohl smlouvy o partnerství nasměrovat k dalším tématům (z předem stanoveného seznamu), která budou odpovídat jeho individuálním podmínkám.

| 5.6 | Další významná témata, která by měla být přidána ke stávajícím 11 tématům:






  1. | zlepšení dostupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace; |
| --- | --- | --- |

5.6

Další významná témata, která by měla být přidána ke stávajícím 11 tématům:

1.

zlepšení dostupnosti pro osoby se zdravotním postižením a osoby s omezenou schopností pohybu a orientace;

| 2. | budování kapacit zúčastněných stran v politice soudržnosti (2); |
| --- | --- |

2.

budování kapacit zúčastněných stran v politice soudržnosti (2);

| 3. | řešení demografických problémů. |
| --- | --- |

3.

řešení demografických problémů.

Tyto nové tematické oblasti by měly být zařazeny do nařízení o společných ustanoveních.

| 5.7 | Opatření týkající se udržitelných způsobů dopravy a systémů řízení dopravy jsou v současnosti vyloučena z tematického cíle 4 (podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku). Vzhledem k podílu dopravy na emisích by se toto mělo napravit. |
| --- | --- |

5.7

Opatření týkající se udržitelných způsobů dopravy a systémů řízení dopravy jsou v současnosti vyloučena z tematického cíle 4 (podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku). Vzhledem k podílu dopravy na emisích by se toto mělo napravit.

| 5.8 | Tematické cíle jsou uvedeny v článku 9 nařízení o společných ustanoveních, kdežto investiční priority specifické jednotlivým fondům jsou pro každý fond SSR nastaveny v příslušných návrzích nařízení. Tematické cíle a investiční priority specifické jednotlivým fondům si plně neodpovídají.Tím vytvářejí určitý stupeň nejistoty a možných zmatků ohledně toho, které z nich sledovat. To je zvláště naléhavá otázka tím spíše, že v některých členských státech byla příprava smlouvy o partnerství již zahájena. |
| --- | --- |

5.8

Tematické cíle jsou uvedeny v článku 9 nařízení o společných ustanoveních, kdežto investiční priority specifické jednotlivým fondům jsou pro každý fond SSR nastaveny v příslušných návrzích nařízení. Tematické cíle a investiční priority specifické jednotlivým fondům si plně neodpovídají.Tím vytvářejí určitý stupeň nejistoty a možných zmatků ohledně toho, které z nich sledovat. To je zvláště naléhavá otázka tím spíše, že v některých členských státech byla příprava smlouvy o partnerství již zahájena.

| 5.9 | Přestože SSR klade velký důraz na projekty financované více fondy, neodkazuje se tu na realizaci multitematických projektů, jež mají značný potenciál přinést vyšší přidanou hodnotu. Tato alternativa by měla být prostřednictvím SSR výslovně umožněna. |
| --- | --- |

5.9

Přestože SSR klade velký důraz na projekty financované více fondy, neodkazuje se tu na realizaci multitematických projektů, jež mají značný potenciál přinést vyšší přidanou hodnotu. Tato alternativa by měla být prostřednictvím SSR výslovně umožněna.

6.   Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti

| 6.1 | EHSV již vyjádřil své podrobné názory na tyto dva fondy ve stanoviscích k Evropskému fondu pro regionální rozvoj (3) a Fondu soudržnosti (4). |
| --- | --- |

6.1

EHSV již vyjádřil své podrobné názory na tyto dva fondy ve stanoviscích k Evropskému fondu pro regionální rozvoj (3) a Fondu soudržnosti (4).

| 6.2 | EFRR byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění všech 11 tematických cílů. |
| --- | --- |

6.2

EFRR byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění všech 11 tematických cílů.

| 6.3 | Přesný dopad tohoto vytyčeného „zaměření“ je nejasný. Má se dát přednost jedné oblasti zájmu před druhou, nebo bude rozhodnutí na jednotlivých členských státech? EHSV rozhodně podporuje druhou možnost, neboť umožní přijímání postupů specifických pro určitou zemi či region. |
| --- | --- |

6.3

Přesný dopad tohoto vytyčeného „zaměření“ je nejasný. Má se dát přednost jedné oblasti zájmu před druhou, nebo bude rozhodnutí na jednotlivých členských státech? EHSV rozhodně podporuje druhou možnost, neboť umožní přijímání postupů specifických pro určitou zemi či region.

| 6.4 | EHSV je pevně přesvědčen, že EFRR musí v prvé řadě nadále poskytovat nezbytnou podporu malým a středním podnikům (MSP). Tato podpora může mít podobu poskytování finančních nástrojů, zakládání sítí MSP či poskytování základní infrastruktury (5). |
| --- | --- |

6.4

EHSV je pevně přesvědčen, že EFRR musí v prvé řadě nadále poskytovat nezbytnou podporu malým a středním podnikům (MSP). Tato podpora může mít podobu poskytování finančních nástrojů, zakládání sítí MSP či poskytování základní infrastruktury (5).

| 6.5 | EHSV je však znepokojen návrhem na úplné vyloučení velkých podniků z možnosti žádat o prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR). Velké podniky jsou významnými zdroji výzkumu a vývoje (VaV), a proto by provádění takového VaV mělo splňovat kritéria způsobilosti, jinak hrozí zhoršení již tak kritické situace, kdy Evropa zaostává za konkurenčními státy, jako je USA a Japonsko. |
| --- | --- |

6.5

EHSV je však znepokojen návrhem na úplné vyloučení velkých podniků z možnosti žádat o prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR). Velké podniky jsou významnými zdroji výzkumu a vývoje (VaV), a proto by provádění takového VaV mělo splňovat kritéria způsobilosti, jinak hrozí zhoršení již tak kritické situace, kdy Evropa zaostává za konkurenčními státy, jako je USA a Japonsko.

| 6.6 | Vzhledem k tomu, že míru finančních prostředků nelze nijak zásadně navýšit, EHSV je přesvědčen, že existuje další potenciál, budou-li stanoveny jasnější cíle a zajistí-li se, že navrhované investiční priority budou striktněji propojeny s cíli (6). |
| --- | --- |

6.6

Vzhledem k tomu, že míru finančních prostředků nelze nijak zásadně navýšit, EHSV je přesvědčen, že existuje další potenciál, budou-li stanoveny jasnější cíle a zajistí-li se, že navrhované investiční priority budou striktněji propojeny s cíli (6).

| 6.7 | Fond soudržnosti byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění 4 tematických oblastí týkajících se životního prostředí, udržitelného rozvoje a dopravy (TEN-T). |
| --- | --- |

6.7

Fond soudržnosti byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění 4 tematických oblastí týkajících se životního prostředí, udržitelného rozvoje a dopravy (TEN-T).

| 6.8 | Aby se neopakovaly minulé chyby s uplatňováním Fondu soudržnosti na příliš velký počet projektů, EHSV si znovu přeje zopakovat svůj požadavek na to, aby se fond zaměřil na větší projekty, u nichž se očekává, že budou mít větší dopad na snižování nerovností mezi členskými státy a na dosahování sociální, územní a hospodářské soudržnosti. |
| --- | --- |

6.8

Aby se neopakovaly minulé chyby s uplatňováním Fondu soudržnosti na příliš velký počet projektů, EHSV si znovu přeje zopakovat svůj požadavek na to, aby se fond zaměřil na větší projekty, u nichž se očekává, že budou mít větší dopad na snižování nerovností mezi členskými státy a na dosahování sociální, územní a hospodářské soudržnosti.

| 6.9 | Při stanovování těchto velkých projektů musí členské státy zajistit konzistentnost a doplňkovost s dalšími unijními fondy a iniciativami (jako je nástroj pro propojení Evropy, program LIFE a různé makroregionální strategie), aby bylo zajištěno využití plného potenciálu různých fondů a iniciativ. To je mimořádně důležité například při rozvoji energetické a dopravní infrastruktury. Je nezbytně nutné, aby mezi jednotlivými nástroji fungovala spíše kompatibilita než konkurence. |
| --- | --- |

6.9

Při stanovování těchto velkých projektů musí členské státy zajistit konzistentnost a doplňkovost s dalšími unijními fondy a iniciativami (jako je nástroj pro propojení Evropy, program LIFE a různé makroregionální strategie), aby bylo zajištěno využití plného potenciálu různých fondů a iniciativ. To je mimořádně důležité například při rozvoji energetické a dopravní infrastruktury. Je nezbytně nutné, aby mezi jednotlivými nástroji fungovala spíše kompatibilita než konkurence.

7.   Evropský sociální fond

| 7.1 | ESF byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění čtyř tematických cílů: zaměstnanost a mobilita pracovníků; vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení; podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a budování správních kapacit. Očekává se nicméně, že bude přispívat k dalším tematickým cílům. |
| --- | --- |

7.1

ESF byl vyčleněn k tomu, aby přispíval k plnění čtyř tematických cílů: zaměstnanost a mobilita pracovníků; vzdělávání, dovednosti a celoživotní učení; podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a budování správních kapacit. Očekává se nicméně, že bude přispívat k dalším tematickým cílům.

| 7.2 | To je v souladu s názory EHSV obsaženými ve stanovisku k Evropskému sociálnímu fondu (7), v němž se uvádí, že ESF musí být privilegovaným nástrojem pro provádění cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, sociálního začleňování a boje proti chudobě. Tento názor je zvláště relevantní v současných podmínkách rostoucí nezaměstnanosti a bezprecedentní ztráty pracovních míst. |
| --- | --- |

7.2

To je v souladu s názory EHSV obsaženými ve stanovisku k Evropskému sociálnímu fondu (7), v němž se uvádí, že ESF musí být privilegovaným nástrojem pro provádění cílů strategie Evropa 2020, zejména cílů v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, sociálního začleňování a boje proti chudobě. Tento názor je zvláště relevantní v současných podmínkách rostoucí nezaměstnanosti a bezprecedentní ztráty pracovních míst.

| 7.3 | EHSV jednoznačně podporuje návrh, aby alespoň 20 % z celkových vnitrostátních položek z ESF bylo vyčleněno na sociální začleňování a boj proti chudobě. |
| --- | --- |

7.3

EHSV jednoznačně podporuje návrh, aby alespoň 20 % z celkových vnitrostátních položek z ESF bylo vyčleněno na sociální začleňování a boj proti chudobě.

8.   Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova

| 8.1 | Na pozadí reformy SZP do roku 2020, návrhu VFR na období 2014–2020 a současné hospodářské situace EK předložila návrh nového nařízení o EZFRV (8). Nový EZFRV potvrzuje priority strategie Evropa 2020, vychází z návrhu nařízení o společných ustanoveních a je v souladu s unijním rámcem správy ekonomických záležitostí. |
| --- | --- |

8.1

Na pozadí reformy SZP do roku 2020, návrhu VFR na období 2014–2020 a současné hospodářské situace EK předložila návrh nového nařízení o EZFRV (8). Nový EZFRV potvrzuje priority strategie Evropa 2020, vychází z návrhu nařízení o společných ustanoveních a je v souladu s unijním rámcem správy ekonomických záležitostí.

| 8.2 | Ve svém stanovisku k reformnímu balíčku SZP (9) EHSV uvítal návrh na větší shodu SZP se strategií Evropa 2020 a strategií udržitelného rozvoje, pokud jde o rozvoj venkova. |
| --- | --- |

8.2

Ve svém stanovisku k reformnímu balíčku SZP (9) EHSV uvítal návrh na větší shodu SZP se strategií Evropa 2020 a strategií udržitelného rozvoje, pokud jde o rozvoj venkova.

| 8.3 | Je nicméně důležité, aby si členské státy mohly pružně stanovovat priority, a mohly tak hledat rovnováhu mezi podporou konkrétních cílů SZP stanovených ve Smlouvách a vylepšováním strategie Evropa 2020. Mezi těmito dvěma pilíři musí být neustále zaručen koordinovaný postup. |
| --- | --- |

8.3

Je nicméně důležité, aby si členské státy mohly pružně stanovovat priority, a mohly tak hledat rovnováhu mezi podporou konkrétních cílů SZP stanovených ve Smlouvách a vylepšováním strategie Evropa 2020. Mezi těmito dvěma pilíři musí být neustále zaručen koordinovaný postup.

| 8.4 | V současnosti není jisté, do jaké míry budou priority EZFRV odpovídat prioritám ESF. Proto by měla opatření v rámci působnosti EZFRV poskytovat pobídky zemědělcům, vlastníkům lesů a dalším, s cílem přispět k vytváření pracovních míst (nebo jejich zachování) a hospodářského růstu a zároveň uskutečňovat opatření v oblasti udržitelného rozvoje a změny klimatu. |
| --- | --- |

8.4

V současnosti není jisté, do jaké míry budou priority EZFRV odpovídat prioritám ESF. Proto by měla opatření v rámci působnosti EZFRV poskytovat pobídky zemědělcům, vlastníkům lesů a dalším, s cílem přispět k vytváření pracovních míst (nebo jejich zachování) a hospodářského růstu a zároveň uskutečňovat opatření v oblasti udržitelného rozvoje a změny klimatu.

| 8.5 | K tomu by zde měla fungovat silná návaznost na evropské inovační partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, aby bylo možné podpořit zelený růst ve všech venkovských oblastech EU. |
| --- | --- |

8.5

K tomu by zde měla fungovat silná návaznost na evropské inovační partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti, aby bylo možné podpořit zelený růst ve všech venkovských oblastech EU.

| 8.6 | EZFRV předpokládá minimálně 25 % na opatření související s životním prostředím a změnou klimatu, což EHSV kvituje. Ovšem vyhrazení 20 % na opatření týkající se klimatu se v tomto ohledu zdá být příliš vysoké, a proto bude nutné toto dále rozpracovat v SSR. |
| --- | --- |

8.6

EZFRV předpokládá minimálně 25 % na opatření související s životním prostředím a změnou klimatu, což EHSV kvituje. Ovšem vyhrazení 20 % na opatření týkající se klimatu se v tomto ohledu zdá být příliš vysoké, a proto bude nutné toto dále rozpracovat v SSR.

9.   Evropský námořní a rybářský fond

| 9.1 | Dne 2. prosince 2011 přijala EK návrh nařízení, kterým se v souladu s VFR a se strategií Evropa 2020 zřizuje nový fond stanovující finanční rámec pro provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky EU v období 2014–2020 (10). |
| --- | --- |

9.1

Dne 2. prosince 2011 přijala EK návrh nařízení, kterým se v souladu s VFR a se strategií Evropa 2020 zřizuje nový fond stanovující finanční rámec pro provádění společné rybářské politiky a integrované námořní politiky EU v období 2014–2020 (10).

| 9.2 | Navrhovaná klíčová opatření lze v zásadě podpořit. Je nezbytně nutné, aby byl přijat integrovaný přístup týkající se všech ostatních oblastí politiky. |
| --- | --- |

9.2

Navrhovaná klíčová opatření lze v zásadě podpořit. Je nezbytně nutné, aby byl přijat integrovaný přístup týkající se všech ostatních oblastí politiky.

| 9.3 | Podobně jako u EZFRV by měl SSR napomáhat při slaďování cílů flexibilním způsobem a zároveň zachovávat koordinaci mezi konkrétními cíli SRP a cíli strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

9.3

Podobně jako u EZFRV by měl SSR napomáhat při slaďování cílů flexibilním způsobem a zároveň zachovávat koordinaci mezi konkrétními cíli SRP a cíli strategie Evropa 2020.

| 9.4 | SSR by mohl do případných střetů mezi unijními politikami, jako je tomu např. u rámcové směrnice o vodě a ustanovení o hygieně zvířat, vnést větší transparentnost. |
| --- | --- |

9.4

SSR by mohl do případných střetů mezi unijními politikami, jako je tomu např. u rámcové směrnice o vodě a ustanovení o hygieně zvířat, vnést větší transparentnost.

10.   Horizontální zásady a politické cíle

| 10.1 | SSR stanovuje horizontální zásady, které by měly být uplatňovány napříč všemi fondy a tím pádem i všemi operačními programy. Jsou jimi podpora rovnosti mužů a žen a nediskriminace, přístupnost pro osoby se zdravotním postižením a udržitelný rozvoj. Tyto zásady EHSV podporuje a vyzývá k provedení účinné analýzy všech návrhů projektů a k účinnému monitorování všech programů, aby bylo zajištěno, že jsou tyto zásady do jejich koncepce dobře začleněny. |
| --- | --- |

10.1

SSR stanovuje horizontální zásady, které by měly být uplatňovány napříč všemi fondy a tím pádem i všemi operačními programy. Jsou jimi podpora rovnosti mužů a žen a nediskriminace, přístupnost pro osoby se zdravotním postižením a udržitelný rozvoj. Tyto zásady EHSV podporuje a vyzývá k provedení účinné analýzy všech návrhů projektů a k účinnému monitorování všech programů, aby bylo zajištěno, že jsou tyto zásady do jejich koncepce dobře začleněny.

| 10.2 | EHSV je přesvědčen, že by se měla aplikovat další horizontální zásada, kterou je „komunikace o Evropě“. Vzhledem k obecnému podkopávání a ztrátě důvěry v evropský projekt musí každý projekt uskutečněný prostřednictvím politiky soudržnosti jasně prokázat svou přidanou hodnotou, jak může EU zkvalitňovat život svých občanů. |
| --- | --- |

10.2

EHSV je přesvědčen, že by se měla aplikovat další horizontální zásada, kterou je „komunikace o Evropě“. Vzhledem k obecnému podkopávání a ztrátě důvěry v evropský projekt musí každý projekt uskutečněný prostřednictvím politiky soudržnosti jasně prokázat svou přidanou hodnotou, jak může EU zkvalitňovat život svých občanů.

11.   Nutnost flexibility, zjednodušení a impulzu

| 11.1 | Zjednodušování postupů musí být jak na vrcholu agendy Komise, tak i řídícího orgánu členského státu. Zatímco všichni uznávají, že každé vynaložené euro musí být řádně vyúčtováno, je nepřijatelné, aby proces správy unijních prostředků a žádostí o ně byl nadále tak zatěžující, což vede k tomu, že ti nejpotřebnější žadatelé (např. MSP, NGO) nakonec neuspějí (11). Kromě toho je třeba rovněž vyvinout maximální úsilí k zajištění toho, že se pro financování budou vybírat pouze projekty se skutečnou přidanou hodnotou. |
| --- | --- |

11.1

Zjednodušování postupů musí být jak na vrcholu agendy Komise, tak i řídícího orgánu členského státu. Zatímco všichni uznávají, že každé vynaložené euro musí být řádně vyúčtováno, je nepřijatelné, aby proces správy unijních prostředků a žádostí o ně byl nadále tak zatěžující, což vede k tomu, že ti nejpotřebnější žadatelé (např. MSP, NGO) nakonec neuspějí (11). Kromě toho je třeba rovněž vyvinout maximální úsilí k zajištění toho, že se pro financování budou vybírat pouze projekty se skutečnou přidanou hodnotou.

| 11.2 | Aby přinášel přidanou hodnotu, musí SSR vést ke skutečnému snížení administrativní zátěže a nákladů jak u příjemců, tak u prováděcích orgánů. Vyšší míra koordinace požadovaná SSR by však mohla mít za následek zvýšení administrativní zátěže u řídících a prováděcích orgánů, což by na oplátku mohlo vyústit v další zátěž a komplikace u příjemců. Komise musí před vlastním provedením provést důkladnou a formální analýzu současných a nových správních postupů. |
| --- | --- |

11.2

Aby přinášel přidanou hodnotu, musí SSR vést ke skutečnému snížení administrativní zátěže a nákladů jak u příjemců, tak u prováděcích orgánů. Vyšší míra koordinace požadovaná SSR by však mohla mít za následek zvýšení administrativní zátěže u řídících a prováděcích orgánů, což by na oplátku mohlo vyústit v další zátěž a komplikace u příjemců. Komise musí před vlastním provedením provést důkladnou a formální analýzu současných a nových správních postupů.

| 11.3 | Koordinace musí být posílena jak v rámci členských států, tak i uvnitř Komise, aby byly využity synergie mezi politikami a nástroji a omezilo se zdvojování práce, složitost a byrokracie. K tomu je zapotřebí užší koordinace v útvarech Komise, jež jsou odpovědné za fondy SSR ve všech fázích vyjednávání a provádění, a zároveň i mezi nimi, aby byl zaručen jednotnější a sladěnější přístup. To musí být provedeno takovým způsobem, aby nedošlo ke zvýšení administrativní zátěže. |
| --- | --- |

11.3

Koordinace musí být posílena jak v rámci členských států, tak i uvnitř Komise, aby byly využity synergie mezi politikami a nástroji a omezilo se zdvojování práce, složitost a byrokracie. K tomu je zapotřebí užší koordinace v útvarech Komise, jež jsou odpovědné za fondy SSR ve všech fázích vyjednávání a provádění, a zároveň i mezi nimi, aby byl zaručen jednotnější a sladěnější přístup. To musí být provedeno takovým způsobem, aby nedošlo ke zvýšení administrativní zátěže.

| 11.4 | Navrhované využívání elektronické správy ke zvyšování účinnosti je přínosné. Takový systém by však neměl být omezen pouze na fondy SSR, nýbrž by měl zahrnovat veškeré unijní toky prostředků a měl by být přístupný pro všechny. |
| --- | --- |

11.4

Navrhované využívání elektronické správy ke zvyšování účinnosti je přínosné. Takový systém by však neměl být omezen pouze na fondy SSR, nýbrž by měl zahrnovat veškeré unijní toky prostředků a měl by být přístupný pro všechny.

| 11.5 | V současnosti se plánuje, že Evropský parlament a Rada požádají Komisi o předložení návrhu na přezkum SSR, pokud dojde k významnějším změnám strategie Evropa 2020. Podle našeho názoru je to příliš restriktivní. EHSV je přesvědčen, že by měla existovat možnost přizpůsobit SSR měnícím se okolnostem, zejména dojde-li k významným změnám v socioekonomickém prostředí, které si budou zasluhovat celounijní reakci. |
| --- | --- |

11.5

V současnosti se plánuje, že Evropský parlament a Rada požádají Komisi o předložení návrhu na přezkum SSR, pokud dojde k významnějším změnám strategie Evropa 2020. Podle našeho názoru je to příliš restriktivní. EHSV je přesvědčen, že by měla existovat možnost přizpůsobit SSR měnícím se okolnostem, zejména dojde-li k významným změnám v socioekonomickém prostředí, které si budou zasluhovat celounijní reakci.

| 11.6 | Podobnou flexibilitu by měly mít členské státy při adaptaci svých vnitrostátních programů na širší okruh okolností než jen na tematické cíle této politiky. |
| --- | --- |

11.6

Podobnou flexibilitu by měly mít členské státy při adaptaci svých vnitrostátních programů na širší okruh okolností než jen na tematické cíle této politiky.

| 11.7 | EHSV žádá Komisi, aby zavedla periodický a povinný přezkum SSR, který umožní provedení smysluplných změn. |
| --- | --- |

11.7

EHSV žádá Komisi, aby zavedla periodický a povinný přezkum SSR, který umožní provedení smysluplných změn.

12.   Přístup smluv o partnerství

| 12.1 | Zásada partnerství, jak ji stanovuje článek 5 nařízení o společných ustanoveních, je základní zásadou, jež pomůže zvýšit efektivitu unijní politiky soudržnosti, a jako takovou by ji měly Rada a Parlament výrazně podporovat. |
| --- | --- |

12.1

Zásada partnerství, jak ji stanovuje článek 5 nařízení o společných ustanoveních, je základní zásadou, jež pomůže zvýšit efektivitu unijní politiky soudržnosti, a jako takovou by ji měly Rada a Parlament výrazně podporovat.

| 12.2 | Při přípravě smluv o partnerství budou pro zajištění toho, že se tematické cíle přeměňují v konkrétní opatření a dílčí cíle pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, klíčové konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

12.2

Při přípravě smluv o partnerství budou pro zajištění toho, že se tematické cíle přeměňují v konkrétní opatření a dílčí cíle pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, klíčové konzultace s příslušnými zúčastněnými stranami.

| 12.3 | Smlouvy o partnerství by měly převést prvky stanovené ve společném strategickém rámci do jejich vnitrostátního kontextu a stanovit pevné závazky pro dosažení priorit stanovených v nařízeních o fondech sdružených v SSR. Zavedení zásady partnerství do praxe vyžaduje rozhodování s využitím přístupu zdola nahoru a řádné zohlednění názorů občanské společnosti ještě před uzavřením smlouvy o partnerství mezi EK a členskými státy. |
| --- | --- |

12.3

Smlouvy o partnerství by měly převést prvky stanovené ve společném strategickém rámci do jejich vnitrostátního kontextu a stanovit pevné závazky pro dosažení priorit stanovených v nařízeních o fondech sdružených v SSR. Zavedení zásady partnerství do praxe vyžaduje rozhodování s využitím přístupu zdola nahoru a řádné zohlednění názorů občanské společnosti ještě před uzavřením smlouvy o partnerství mezi EK a členskými státy.

| 12.4 | Pro účely přípravy smluv o partnerství vydala Komise návrh kodexu chování. Jedná se o platný dokument, který poskytuje užitečné vodítko členským státům při jednání s občanskou společností. EHSV nedokáže pochopit, proč tento kodex chování Rada zamítla, a vyzývá ji, aby jej opětovně prosadila. |
| --- | --- |

12.4

Pro účely přípravy smluv o partnerství vydala Komise návrh kodexu chování. Jedná se o platný dokument, který poskytuje užitečné vodítko členským státům při jednání s občanskou společností. EHSV nedokáže pochopit, proč tento kodex chování Rada zamítla, a vyzývá ji, aby jej opětovně prosadila.

| 12.5 | Zatímco je na členských státech, jak si uzpůsobí své procesy zapojování občanské společnosti, je povinností Komise zajistit zapojení všech relevantních aktérů aktivním a smysluplným způsobem. EHSV je však přesvědčen, že v současné době nemá Komise potřebné monitorovací nástroje a mechanismy, aby toho byla schopná. Pokud se členskému státu nepodaří smysluplně zapojit občanskou společnost, mělo by to vést ke znemožnění uzavření smlouvy o partnerství. Koncepce partnerství by kromě toho měla být rozšířena nad rámec fáze programování a uplatňována rovněž při provádění, monitorování a hodnocení. |
| --- | --- |

12.5

Zatímco je na členských státech, jak si uzpůsobí své procesy zapojování občanské společnosti, je povinností Komise zajistit zapojení všech relevantních aktérů aktivním a smysluplným způsobem. EHSV je však přesvědčen, že v současné době nemá Komise potřebné monitorovací nástroje a mechanismy, aby toho byla schopná. Pokud se členskému státu nepodaří smysluplně zapojit občanskou společnost, mělo by to vést ke znemožnění uzavření smlouvy o partnerství. Koncepce partnerství by kromě toho měla být rozšířena nad rámec fáze programování a uplatňována rovněž při provádění, monitorování a hodnocení.

| 12.6 | EHSV zdůrazňuje, že je nutné, aby byly občanské společnosti poskytovány veškeré informace týkající se „nového přístupu“ Komise k fondům SSR a smlouvám o partnerství. Vysvětlení tohoto procesu a také toho, jakým způsobem bude občanská společnost zapojena do všech fází přípravy a provádění smlouvy o partnerství, musí být zajištěno pomocí jasného a účinného komunikačního procesu, aby byla zajištěna účinná účast občanské společnosti v procesu partnerství. |
| --- | --- |

12.6

EHSV zdůrazňuje, že je nutné, aby byly občanské společnosti poskytovány veškeré informace týkající se „nového přístupu“ Komise k fondům SSR a smlouvám o partnerství. Vysvětlení tohoto procesu a také toho, jakým způsobem bude občanská společnost zapojena do všech fází přípravy a provádění smlouvy o partnerství, musí být zajištěno pomocí jasného a účinného komunikačního procesu, aby byla zajištěna účinná účast občanské společnosti v procesu partnerství.

| 12.7 | Smlouvy o partnerství pro strategii Evropa 2020 by neměly být zaměřeny na doporučení pro jednotlivé země. Spíše by měly vycházet z různých prvků, jako jsou národní programy reforem vypracované vzhledem ke specifické situaci jednotlivých členských států, na rozdíl od doporučení pro jednotlivé země, která nemusejí být šita na míru konkrétní situaci v jednotlivých členských státech. Smlouvy o partnerství by se rovněž měly zaměřovat na vnitrostátní strategie týkající se snižování chudoby, rovnosti pohlaví, pomoci osobám se zdravotním postižením, jakož i udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

12.7

Smlouvy o partnerství pro strategii Evropa 2020 by neměly být zaměřeny na doporučení pro jednotlivé země. Spíše by měly vycházet z různých prvků, jako jsou národní programy reforem vypracované vzhledem ke specifické situaci jednotlivých členských států, na rozdíl od doporučení pro jednotlivé země, která nemusejí být šita na míru konkrétní situaci v jednotlivých členských státech. Smlouvy o partnerství by se rovněž měly zaměřovat na vnitrostátní strategie týkající se snižování chudoby, rovnosti pohlaví, pomoci osobám se zdravotním postižením, jakož i udržitelného rozvoje.

13.   Územní aspekt SSR

| 13.1 | SSR musí konkrétně uznat územní specifika – zejména pokud jde o velikost a profil hospodářských, sociálních a územních struktur –, jež mají dopad na provádění fondů SSR. Jde o významný aspekt SSR, neboť právě z této úrovně budou moci členské státy zajistit, že se smlouvy o partnerství budou koncipovat tak, aby splňovaly specifické požadavky jejich rozvojových potřeb, a tudíž jejich území. |
| --- | --- |

13.1

SSR musí konkrétně uznat územní specifika – zejména pokud jde o velikost a profil hospodářských, sociálních a územních struktur –, jež mají dopad na provádění fondů SSR. Jde o významný aspekt SSR, neboť právě z této úrovně budou moci členské státy zajistit, že se smlouvy o partnerství budou koncipovat tak, aby splňovaly specifické požadavky jejich rozvojových potřeb, a tudíž jejich území.

| 13.2 | Aby bylo možné zajistit závazek k plnění strategie Evropa 2020 a aby členské státy a regiony mohly co nejefektivněji a nejúčinněji reagovat na stanovené společné cíle a zároveň dodržovat územní, hospodářskou a sociální rozmanitost a specifika, je zapotřebí vyšší míry flexibility. |
| --- | --- |

13.2

Aby bylo možné zajistit závazek k plnění strategie Evropa 2020 a aby členské státy a regiony mohly co nejefektivněji a nejúčinněji reagovat na stanovené společné cíle a zároveň dodržovat územní, hospodářskou a sociální rozmanitost a specifika, je zapotřebí vyšší míry flexibility.

| 13.3 | SSR by měl tedy poskytovat další vodítko k tomu, jakým způsobem by se ve smlouvě o partnerství měly řešit územní výzvy a specifické potřeby. To se týká zejména území uvedených v článku 174 (SFEU). |
| --- | --- |

13.3

SSR by měl tedy poskytovat další vodítko k tomu, jakým způsobem by se ve smlouvě o partnerství měly řešit územní výzvy a specifické potřeby. To se týká zejména území uvedených v článku 174 (SFEU).

| 13.4 | EHSV doporučuje, aby se územní rozdíly větší měrou zohlednily v rámci klíče pro rozdělování prostředků z fondů SSR. |
| --- | --- |

13.4

EHSV doporučuje, aby se územní rozdíly větší měrou zohlednily v rámci klíče pro rozdělování prostředků z fondů SSR.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Organizovaná občanská společnost je tou částí občanské společnosti, která se vyjadřuje prostřednictvím organizací, jež jsou stavebními kameny společnosti. Jinými slovy – organizovaná občanská společnost zahrnuje veškeré nestátní organizace vytvořené z vlastní iniciativy a jejich členy, kteří aktivně ovlivňují veřejné záležitosti na základě svých vlastních zájmů a s využitím svých specifických znalostí, schopností a pole působnosti. Tato definice zahrnuje celou řadu organizací: sdružení zaměstnavatelů, odborové svazy, sdružení založená na podporu určitých oblastí obecného zájmu, ale i nevládní organizace (NGO).

1

(2)  Doporučení 1 a 2 ze stanoviska EHSV k tématu obecných ustanovení ohledně strukturálních fondů, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 30.

2

(3)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 44.

3

(4)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 38.

4

(5)  Například zakládání průmyslových parků.

5

(6)  Viz stanovisko EHSV k tématu Evropského fondu pro regionální rozvoj, Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 44.

6

(7)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 82.

7

(8)  COM(2011) 627 final ze dne 19.10.2011.

8

(9)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116.

9

(10)  COM(2011) 804 final - 2011/0300 (COD).

10

(11)  Podle UEAPME využívá prostředků z unijních fondů pouze 2 % až 3 % MSP, což představuje pouze 1 % až 2 % celkových prostředků, které jsou pro MSP k dispozici.

11

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/83

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2011

COM(2012) 253 final

2013/C 44/14

Zpravodaj: pan Thomas PALMGREN

Dne 30. května 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Zpráva o politice hospodářské soutěže za rok 2011

COM(2012) 253 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor každoročně hodnotí zprávu Komise o politice hospodářské soutěže a při této příležitosti by rád předložil několik připomínek a návrhů. EHSV vítá novou, účelnou strukturu zprávy Komise, jež odpovídá doporučením Výboru z předchozích stanovisek. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor každoročně hodnotí zprávu Komise o politice hospodářské soutěže a při této příležitosti by rád předložil několik připomínek a návrhů. EHSV vítá novou, účelnou strukturu zprávy Komise, jež odpovídá doporučením Výboru z předchozích stanovisek.

| 1.2 | Lituje však, že se v této zprávě nevěnuje souboru otázek, na něž EHSV v minulosti dlouhodobě poukazoval, a omezila se na tradiční témata GŘ pro hospodářskou soutěž, čímž odhaluje zúžený a omezený pohled na nejvýznamnější prvky politiky hospodářské soutěže. Problémy, jež si zasluhují pozornost, jdou však daleko nad rámec hlavních témat, jimiž se výroční zpráva obvykle zabývá, tedy problematiku fúzí a koncentrací, monopolních postavení, státních podpor a mechanismů na podporu hospodářské soutěže z hlediska spotřebitelů. |
| --- | --- |

1.2

Lituje však, že se v této zprávě nevěnuje souboru otázek, na něž EHSV v minulosti dlouhodobě poukazoval, a omezila se na tradiční témata GŘ pro hospodářskou soutěž, čímž odhaluje zúžený a omezený pohled na nejvýznamnější prvky politiky hospodářské soutěže. Problémy, jež si zasluhují pozornost, jdou však daleko nad rámec hlavních témat, jimiž se výroční zpráva obvykle zabývá, tedy problematiku fúzí a koncentrací, monopolních postavení, státních podpor a mechanismů na podporu hospodářské soutěže z hlediska spotřebitelů.

| 1.3 | Jednou z důležitých priorit je potírání neexistence hospodářské soutěže, již přinášejí někteří externí obchodní partneři, kteří využívají nedodržování základních zásad a práv sociálního a environmentálního charakteru k získávání podílů na trhu v rámci EU. |
| --- | --- |

1.3

Jednou z důležitých priorit je potírání neexistence hospodářské soutěže, již přinášejí někteří externí obchodní partneři, kteří využívají nedodržování základních zásad a práv sociálního a environmentálního charakteru k získávání podílů na trhu v rámci EU.

| 1.4 | Převod politik zpět do působnosti jednotlivých států v důsledku krize a potenciálních střetů zájmů členských států představují spolu s protekcionistickými opatřeními vlád možnou hrozbu se závažnými důsledky pro politiku jednotného trhu a hospodářské soutěže. Zejména za současné hospodářské situace je nutné zajistit fungování trhu a to, že podnikatelské prostředí vytvoří podmínky pro obnovu hospodářského růstu. Politika hospodářské soutěže musí být propojena a integrována s ostatními politikami, například s vnější obchodní politikou či politikou vnitřního trhu, a společně musí tvořit koherentní celek, který bude účinně bránit zájmy evropských spotřebitelů a výrobců v rámci sociálně tržního hospodářství, přičemž bude zaměřen na dosažení výsledků na úrovni hospodářského růstu a zaměstnanosti. Politika hospodářské soutěže, obchodní politika, průmyslová politika a politika jednotného trhu musí udržovat v rovnováze zájmy spotřebitelů a podniků a vždy zajišťovat spravedlivé tržní podmínky všem stranám. |
| --- | --- |

1.4

Převod politik zpět do působnosti jednotlivých států v důsledku krize a potenciálních střetů zájmů členských států představují spolu s protekcionistickými opatřeními vlád možnou hrozbu se závažnými důsledky pro politiku jednotného trhu a hospodářské soutěže. Zejména za současné hospodářské situace je nutné zajistit fungování trhu a to, že podnikatelské prostředí vytvoří podmínky pro obnovu hospodářského růstu. Politika hospodářské soutěže musí být propojena a integrována s ostatními politikami, například s vnější obchodní politikou či politikou vnitřního trhu, a společně musí tvořit koherentní celek, který bude účinně bránit zájmy evropských spotřebitelů a výrobců v rámci sociálně tržního hospodářství, přičemž bude zaměřen na dosažení výsledků na úrovni hospodářského růstu a zaměstnanosti. Politika hospodářské soutěže, obchodní politika, průmyslová politika a politika jednotného trhu musí udržovat v rovnováze zájmy spotřebitelů a podniků a vždy zajišťovat spravedlivé tržní podmínky všem stranám.

| 1.5 | V politice hospodářské soutěže by se měla projevit integrovaná průmyslová politika EU, jelikož udržitelný růst a dobré životní podmínky je občanům EU možno zaručit, pouze pokud bude mít Evropa silnou, diverzifikovanou a konkurenceschopnou průmyslovou základnu, jež bude vytvářet pracovní místa. |
| --- | --- |

1.5

V politice hospodářské soutěže by se měla projevit integrovaná průmyslová politika EU, jelikož udržitelný růst a dobré životní podmínky je občanům EU možno zaručit, pouze pokud bude mít Evropa silnou, diverzifikovanou a konkurenceschopnou průmyslovou základnu, jež bude vytvářet pracovní místa.

| 1.6 | Letošní zpráva je 41. v řadě a stanoví klíčové milníky v rozvoji politiky hospodářské soutěže a jejich význam pro cíle EU. |
| --- | --- |

1.6

Letošní zpráva je 41. v řadě a stanoví klíčové milníky v rozvoji politiky hospodářské soutěže a jejich význam pro cíle EU.

| 1.7 | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že prosazování a obhajoba hospodářské soutěže slouží rovněž širším dlouhodobým cílům, jako je zvýšení prospěchu pro spotřebitele, podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti EU v souladu se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

1.7

EHSV souhlasí s Komisí v tom, že prosazování a obhajoba hospodářské soutěže slouží rovněž širším dlouhodobým cílům, jako je zvýšení prospěchu pro spotřebitele, podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti EU v souladu se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

| 1.8 | Spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž má nejvyšší důležitost, jak pokud jde o monitorování státních podpor, tak co se týče dopadu zavádění omezení hospodářské soutěže a důvěryhodnosti celého systému politiky hospodářské soutěže. Spolupráce mezi těmito orgány musí být pružná a musí zahrnovat aktivní komunikaci. |
| --- | --- |

1.8

Spolupráce mezi Komisí a vnitrostátními orgány pro hospodářskou soutěž má nejvyšší důležitost, jak pokud jde o monitorování státních podpor, tak co se týče dopadu zavádění omezení hospodářské soutěže a důvěryhodnosti celého systému politiky hospodářské soutěže. Spolupráce mezi těmito orgány musí být pružná a musí zahrnovat aktivní komunikaci.

| 1.9 | EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby aktivně spolupracovala s orgány pro hospodářskou soutěž ze zemí mimo EU na prosazování otevřených a spravedlivých trhů. EHSV podporuje probíhající reflexi o modernizaci režimu státních podpor, jelikož EU by měla usilovat o to, aby podmínky hospodářské soutěže byly celosvětově co nejjednotnější, a její podniky tak nebyly konkurenčně znevýhodňovány vůči jejich soupeřům ze třetích zemí, kteří nejsou povinni splňovat přísné požadavky a dodržovat striktní předpisy a omezení (například na trhu s potravinami, v energeticky náročných průmyslových odvětvích), a přesto mají volný přístup na trh EU a globální trhy. |
| --- | --- |

1.9

EHSV naléhavě vyzývá Komisi, aby aktivně spolupracovala s orgány pro hospodářskou soutěž ze zemí mimo EU na prosazování otevřených a spravedlivých trhů. EHSV podporuje probíhající reflexi o modernizaci režimu státních podpor, jelikož EU by měla usilovat o to, aby podmínky hospodářské soutěže byly celosvětově co nejjednotnější, a její podniky tak nebyly konkurenčně znevýhodňovány vůči jejich soupeřům ze třetích zemí, kteří nejsou povinni splňovat přísné požadavky a dodržovat striktní předpisy a omezení (například na trhu s potravinami, v energeticky náročných průmyslových odvětvích), a přesto mají volný přístup na trh EU a globální trhy.

| 1.10 | Výbor opakovaně upozorňoval na to, že je nutné zlepšit systémy ochrany práv spotřebitelů. Proto lituje, že v roce 2011 nebyl přijat legislativní návrh týkající se žalob o náhradu škody v případě porušení antimonopolních pravidel. |
| --- | --- |

1.10

Výbor opakovaně upozorňoval na to, že je nutné zlepšit systémy ochrany práv spotřebitelů. Proto lituje, že v roce 2011 nebyl přijat legislativní návrh týkající se žalob o náhradu škody v případě porušení antimonopolních pravidel.

| 1.11 | Je důležité, aby se antimonopolní šetření Komise a regulační opatření vzájemně doplňovala s cílem zajistit bezpečné, zdravé a účinné finanční trhy, zejména v případě jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA), odvětví údajů o finančních službách a odvětví ratingových agentur. |
| --- | --- |

1.11

Je důležité, aby se antimonopolní šetření Komise a regulační opatření vzájemně doplňovala s cílem zajistit bezpečné, zdravé a účinné finanční trhy, zejména v případě jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA), odvětví údajů o finančních službách a odvětví ratingových agentur.

2.   Obsah zprávy za rok 2011

| 2.1 | Rok 2011 byl neklidným rokem. Finanční krize se v částech eurozóny přeměnila na krizi veřejného dluhu, která ohrožuje bankovní sektor a u mnoha evropských vlád i fiskální udržitelnost. Zapříčinila rovněž značné zhoršení úvěrových toků do reálné ekonomiky. |
| --- | --- |

2.1

Rok 2011 byl neklidným rokem. Finanční krize se v částech eurozóny přeměnila na krizi veřejného dluhu, která ohrožuje bankovní sektor a u mnoha evropských vlád i fiskální udržitelnost. Zapříčinila rovněž značné zhoršení úvěrových toků do reálné ekonomiky.

| 2.2 | Zpráva Komise je rozdělena do tří částí: politika hospodářské soutěže v současné hospodářské situaci, politika hospodářské soutěže v širším kontextu a dialog s ostatními orgány týkající se hospodářské soutěže. Zaměřuje se zvláště na odvětví finančních služeb, potravin a letecké dopravy. Nová struktura má lépe vysvětlit, jak Komise provádí politiku hospodářské soutěže a jak tato politika přispívá k evropskému hospodářství a ke zvýšení životní úrovně občanů EU. |
| --- | --- |

2.2

Zpráva Komise je rozdělena do tří částí: politika hospodářské soutěže v současné hospodářské situaci, politika hospodářské soutěže v širším kontextu a dialog s ostatními orgány týkající se hospodářské soutěže. Zaměřuje se zvláště na odvětví finančních služeb, potravin a letecké dopravy. Nová struktura má lépe vysvětlit, jak Komise provádí politiku hospodářské soutěže a jak tato politika přispívá k evropskému hospodářství a ke zvýšení životní úrovně občanů EU.

| 2.3 | Nová struktura zprávy Komise, jež odpovídá doporučením Výboru z předchozích stanovisek, se osvědčila. Zpráva se zaměřuje na hlavní problémy a vývojové trendy a poskytuje skvělý přehled hlavních prvků politiky hospodářské soutěže a uvádí řadu výstižných příkladů. Mohla by být rozšířena o kvantitativní údaje, aby bylo možné posoudit relativní význam různých opatření a problémů. Je užitečné, že na internetových stránkách GŘ Evropské komise pro hospodářskou soutěž lze dohledat mnoho dalších informací, které zprávu doplňují. |
| --- | --- |

2.3

Nová struktura zprávy Komise, jež odpovídá doporučením Výboru z předchozích stanovisek, se osvědčila. Zpráva se zaměřuje na hlavní problémy a vývojové trendy a poskytuje skvělý přehled hlavních prvků politiky hospodářské soutěže a uvádí řadu výstižných příkladů. Mohla by být rozšířena o kvantitativní údaje, aby bylo možné posoudit relativní význam různých opatření a problémů. Je užitečné, že na internetových stránkách GŘ Evropské komise pro hospodářskou soutěž lze dohledat mnoho dalších informací, které zprávu doplňují.

| 2.4 | Toto sdělení představuje způsob, jakým Komise využívala v roce 2011 politiku hospodářské soutěže jako nástroj při řešení finanční a dluhové krize, a ukazuje, jak politika hospodářské soutěže a opatření k jejímu prosazování přijatá v průběhu roku celkově přispěly k širším politickým cílům strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

2.4

Toto sdělení představuje způsob, jakým Komise využívala v roce 2011 politiku hospodářské soutěže jako nástroj při řešení finanční a dluhové krize, a ukazuje, jak politika hospodářské soutěže a opatření k jejímu prosazování přijatá v průběhu roku celkově přispěly k širším politickým cílům strategie Evropa 2020.

3.   Politika hospodářské soutěže v současné hospodářské situaci

3.1   Všeobecné připomínky

| 3.1.1 | V současné době se mohou objevit výzvy k vytvoření protekcionistických obranných linií. Vzhledem k celé řadě nespravedlností, které veřejné mínění vnímá, a zejména vzhledem ke skutečnosti, že je Evropa v této oblasti i nadále nečinná, stejně jako někteří její mezinárodní partneři, jsou tyto výzvy pochopitelné. Ačkoliv historie potvrzuje, že prosazování a obhajoba pravidel hospodářské soutěže nesmí být v době hospodářské krize omezeny, naivní a jednostranný přístup Evropy v této významné oblasti v podobě dodržování zásad, které ostatní nerespektují, by způsobilo oslabení rámce hospodářské soutěže a ještě zhoršilo tempo růstu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

3.1.1

V současné době se mohou objevit výzvy k vytvoření protekcionistických obranných linií. Vzhledem k celé řadě nespravedlností, které veřejné mínění vnímá, a zejména vzhledem ke skutečnosti, že je Evropa v této oblasti i nadále nečinná, stejně jako někteří její mezinárodní partneři, jsou tyto výzvy pochopitelné. Ačkoliv historie potvrzuje, že prosazování a obhajoba pravidel hospodářské soutěže nesmí být v době hospodářské krize omezeny, naivní a jednostranný přístup Evropy v této významné oblasti v podobě dodržování zásad, které ostatní nerespektují, by způsobilo oslabení rámce hospodářské soutěže a ještě zhoršilo tempo růstu ve střednědobém až dlouhodobém horizontu.

| 3.1.2 | Politika hospodářské soutěže může hrát důležitou úlohu v úspěšnosti strategie pro překonání krize a při utváření pokrizového prostředí, které zamezí možným narušením hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

3.1.2

Politika hospodářské soutěže může hrát důležitou úlohu v úspěšnosti strategie pro překonání krize a při utváření pokrizového prostředí, které zamezí možným narušením hospodářské soutěže.

| 3.1.3 | Finanční krize měla výrazný dopad na reálnou ekonomiku kvůli omezenému poskytování úvěrů domácnostem a podnikům se značnými následnými dopady na investice a zaměstnanost. Řada členských států musela přijmout úsporná opatření a snížit své veřejné výdaje místo dalších investic do opatření, která mají oživit hospodářství. V konečném měřítku krize dolehla a stále doléhá na všechny občany, spotřebitele, zaměstnance a rovněž podniky a ovlivnila podmínky, ve kterých tyto podniky působí. Správná, účinná a vyrovnaná politika hospodářské soutěže má výrazné účinky na prosperitu všech skupin. |
| --- | --- |

3.1.3

Finanční krize měla výrazný dopad na reálnou ekonomiku kvůli omezenému poskytování úvěrů domácnostem a podnikům se značnými následnými dopady na investice a zaměstnanost. Řada členských států musela přijmout úsporná opatření a snížit své veřejné výdaje místo dalších investic do opatření, která mají oživit hospodářství. V konečném měřítku krize dolehla a stále doléhá na všechny občany, spotřebitele, zaměstnance a rovněž podniky a ovlivnila podmínky, ve kterých tyto podniky působí. Správná, účinná a vyrovnaná politika hospodářské soutěže má výrazné účinky na prosperitu všech skupin.

3.2   Konkrétní připomínky

| 3.2.1 | Od počátku krize do 31. prosince 2011 byla na záchranu a restrukturalizaci evropských bank vynaložena státní podpora ve výši 1,6 bilionu eur. Komise přijala 39 rozhodnutí týkajících se restrukturalizací, u nichž Komise monitoruje účinné provádění plánů restrukturalizace. Navzdory obrovskému úsilí o podporu se krize postupně prohloubila. |
| --- | --- |

3.2.1

Od počátku krize do 31. prosince 2011 byla na záchranu a restrukturalizaci evropských bank vynaložena státní podpora ve výši 1,6 bilionu eur. Komise přijala 39 rozhodnutí týkajících se restrukturalizací, u nichž Komise monitoruje účinné provádění plánů restrukturalizace. Navzdory obrovskému úsilí o podporu se krize postupně prohloubila.

| 3.2.2 | Z hlediska všech sociálních a hospodářských zúčastněných stran je důležité zajistit, aby trhy i nadále fungovaly za situace, kdy jsou obrovskou měrou podporovány státy a jejich bankovní systémy (tedy banky). Je rovněž v zájmu veřejnosti, aby byla podpora poskytovaná bankám řádně sledována. |
| --- | --- |

3.2.2

Z hlediska všech sociálních a hospodářských zúčastněných stran je důležité zajistit, aby trhy i nadále fungovaly za situace, kdy jsou obrovskou měrou podporovány státy a jejich bankovní systémy (tedy banky). Je rovněž v zájmu veřejnosti, aby byla podpora poskytovaná bankám řádně sledována.

| 3.2.3 | Výkonnost jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) úzce souvisí s úrovní rozvoje bankovního systému v jednotlivých zemích a zde existují významné rozdíly. V mnoha zemích je zásadním úkolem vyvinout platební systémy, aby bylo možné využívat výhod SEPA. To předpokládá, že bude bankovní sektor orientován na zákazníky a ochoten pomáhat menším podnikům, zejména v přípravné fázi. V mnoha zemích, například ve Finsku, proběhlo zavedení SEPA téměř naprosto hladce. Jedním ze silně medializovaných problémů byl nárůst poplatků za bankovní transakce, jelikož kartám, jež fungovaly jako čistě bankovní, byla ukončena platnost. |
| --- | --- |

3.2.3

Výkonnost jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA) úzce souvisí s úrovní rozvoje bankovního systému v jednotlivých zemích a zde existují významné rozdíly. V mnoha zemích je zásadním úkolem vyvinout platební systémy, aby bylo možné využívat výhod SEPA. To předpokládá, že bude bankovní sektor orientován na zákazníky a ochoten pomáhat menším podnikům, zejména v přípravné fázi. V mnoha zemích, například ve Finsku, proběhlo zavedení SEPA téměř naprosto hladce. Jedním ze silně medializovaných problémů byl nárůst poplatků za bankovní transakce, jelikož kartám, jež fungovaly jako čistě bankovní, byla ukončena platnost.

| 3.2.4 | Jedním z témat, která Komise zdůrazňuje, je standardizace elektronických plateb. V oblasti služeb elektronických plateb existují významné úspory z rozsahu, což znamená, že koncentrace trhu je tomuto odvětví vlastní. Účinný systém pro platební převody je samozřejmě výhodný pro ekonomiku jako celek, a proto je důležité, aby Komise věnovala pozornost službám elektronických plateb jakožto odvětví. Základní zásadou by mělo být zajištění spravedlivých podmínek hospodářské soutěže. Je vhodné poznamenat, že trh s platebními převody a trh s kreditními a platebními kartami ovládá hrstka operátorů. |
| --- | --- |

3.2.4

Jedním z témat, která Komise zdůrazňuje, je standardizace elektronických plateb. V oblasti služeb elektronických plateb existují významné úspory z rozsahu, což znamená, že koncentrace trhu je tomuto odvětví vlastní. Účinný systém pro platební převody je samozřejmě výhodný pro ekonomiku jako celek, a proto je důležité, aby Komise věnovala pozornost službám elektronických plateb jakožto odvětví. Základní zásadou by mělo být zajištění spravedlivých podmínek hospodářské soutěže. Je vhodné poznamenat, že trh s platebními převody a trh s kreditními a platebními kartami ovládá hrstka operátorů.

| 3.2.5 | Finanční trhy poskytují efektivnější služby, jsou-li transparentní, otevřené, konkurenční a regulované takovým způsobem, který jim umožní plnit jejich funkci financování reálné ekonomiky. Právě o to Komise usiluje prostřednictvím svých antimonopolních šetření na trhu s OTC deriváty, v odvětví platebních služeb a distribucí údajů o transakcích a finančních informací trhu. Zpráva by mohla obsahovat pár údajů, z nichž by byl patrný rozsah problematiky OTC derivátů. Existují důvody pro přísnější regulaci a dohled na trhu s deriváty. |
| --- | --- |

3.2.5

Finanční trhy poskytují efektivnější služby, jsou-li transparentní, otevřené, konkurenční a regulované takovým způsobem, který jim umožní plnit jejich funkci financování reálné ekonomiky. Právě o to Komise usiluje prostřednictvím svých antimonopolních šetření na trhu s OTC deriváty, v odvětví platebních služeb a distribucí údajů o transakcích a finančních informací trhu. Zpráva by mohla obsahovat pár údajů, z nichž by byl patrný rozsah problematiky OTC derivátů. Existují důvody pro přísnější regulaci a dohled na trhu s deriváty.

| 3.2.6 | Navíc zpřísnění bankovních pravidel nyní a v blízké budoucnosti by nemělo způsobit pokles poskytování bankovních úvěrů, který omezuje podnikové investice a znesnadňuje přístup k provoznímu kapitálu. |
| --- | --- |

3.2.6

Navíc zpřísnění bankovních pravidel nyní a v blízké budoucnosti by nemělo způsobit pokles poskytování bankovních úvěrů, který omezuje podnikové investice a znesnadňuje přístup k provoznímu kapitálu.

| 3.2.7 | EHSV žádá Komisi, aby i nadále kontrolovala stav hospodářské soutěže na trhu ratingových agentur, a to s ohledem na jejich způsob fungování a na případné střety zájmů s jejich klienty, které mohou vést k narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

3.2.7

EHSV žádá Komisi, aby i nadále kontrolovala stav hospodářské soutěže na trhu ratingových agentur, a to s ohledem na jejich způsob fungování a na případné střety zájmů s jejich klienty, které mohou vést k narušení hospodářské soutěže.

4.   Politika hospodářské soutěže v širším kontextu

4.1   Všeobecné připomínky

| 4.1.1 | Velká část opatření Komise v oblasti politiky hospodářské soutěže se zabývala dopady krize na finanční trhy. Prosazování a obhajoba hospodářské soutěže slouží rovněž širším cílům, jako je zvýšení prospěchu pro spotřebitele, podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti EU v souladu se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

4.1.1

Velká část opatření Komise v oblasti politiky hospodářské soutěže se zabývala dopady krize na finanční trhy. Prosazování a obhajoba hospodářské soutěže slouží rovněž širším cílům, jako je zvýšení prospěchu pro spotřebitele, podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti EU v souladu se strategií Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění.

| 4.1.2 | Cílem Komise je prosazování prospěchu spotřebitelů a rovnosti příležitostí mezi hospodářskými subjekty při uplatňování své politiky v oblasti spojování podniků a usiluje o rovnováhu mezi hospodářskými přínosy fúze a ostatními parametry, jako je cena, výběr, kvalita nebo inovace. Tento přístup se ukázal být do jisté míry účinným v telekomunikačním odvětví a měl by být rozšířen do co největšího počtu dalších odvětví. Je však třeba zaujmout realistický přístup a přiznat si, že v posledních desetiletích vznikaly čím dál tím větší konglomeráty, v důsledku čehož se v mnoha odvětvích zužoval prostor pro malé a střední podniky a výrazně se snižovala možnost vzniku nových subjektů s potenciálem. To přirozeně omezuje dynamiku a inovace a hlavně tvořivost, které v jsou v mnoha ohledech obecně přínosné pro společnost. |
| --- | --- |

4.1.2

Cílem Komise je prosazování prospěchu spotřebitelů a rovnosti příležitostí mezi hospodářskými subjekty při uplatňování své politiky v oblasti spojování podniků a usiluje o rovnováhu mezi hospodářskými přínosy fúze a ostatními parametry, jako je cena, výběr, kvalita nebo inovace. Tento přístup se ukázal být do jisté míry účinným v telekomunikačním odvětví a měl by být rozšířen do co největšího počtu dalších odvětví. Je však třeba zaujmout realistický přístup a přiznat si, že v posledních desetiletích vznikaly čím dál tím větší konglomeráty, v důsledku čehož se v mnoha odvětvích zužoval prostor pro malé a střední podniky a výrazně se snižovala možnost vzniku nových subjektů s potenciálem. To přirozeně omezuje dynamiku a inovace a hlavně tvořivost, které v jsou v mnoha ohledech obecně přínosné pro společnost.

| 4.1.3 | Výbor podtrhuje, že politika hospodářské soutěže úzce souvisí s jinými oblastmi politiky, zejména s opatřeními pro zdokonalení právních předpisů, s průmyslovou politikou a s politikou pro malé a střední podniky. Právní předpisy zohledňující potřeby malých podniků a podmínky, v jakých působí, jsou zárukou fungujících trhů. |
| --- | --- |

4.1.3

Výbor podtrhuje, že politika hospodářské soutěže úzce souvisí s jinými oblastmi politiky, zejména s opatřeními pro zdokonalení právních předpisů, s průmyslovou politikou a s politikou pro malé a střední podniky. Právní předpisy zohledňující potřeby malých podniků a podmínky, v jakých působí, jsou zárukou fungujících trhů.

| 4.1.4 | Pozitivním krokem bylo, že Komise letos zveřejnila prováděcí pokyny k posouzení dopadů na odvětvovou konkurenceschopnost v rámci systému posuzování dopadu Evropské komise. Tento nástroj je žádoucí, v neposlední řadě i z hlediska politiky hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

4.1.4

Pozitivním krokem bylo, že Komise letos zveřejnila prováděcí pokyny k posouzení dopadů na odvětvovou konkurenceschopnost v rámci systému posuzování dopadu Evropské komise. Tento nástroj je žádoucí, v neposlední řadě i z hlediska politiky hospodářské soutěže.

| 4.1.5 | EHSV si je vědom toho, jak důležité je pro Komisi aktivně spolupracovat s orgány pro hospodářskou soutěž ze zemí mimo EU. Jde o základní předpoklad účinného provádění politiky hospodářské soutěže a rovněž toho, že podmínky hospodářské soutěže budou celosvětově co nejjednotnější. |
| --- | --- |

4.1.5

EHSV si je vědom toho, jak důležité je pro Komisi aktivně spolupracovat s orgány pro hospodářskou soutěž ze zemí mimo EU. Jde o základní předpoklad účinného provádění politiky hospodářské soutěže a rovněž toho, že podmínky hospodářské soutěže budou celosvětově co nejjednotnější.

| 4.1.6 | EHSV žádá Komisi, aby dále zlepšovala právní předpisy týkající se vyrovnávacích plateb za závazky veřejné služby, jež by pokrývaly služby naplňující sociální potřeby, tak jako tomu je nyní v případě zdravotní a dlouhodobé péče, péče o děti, přístupu na trh práce nebo znovuzačlenění na trh práce, sociálního bydlení a péče o ohrožené skupiny a jejich sociálního začleňování. |
| --- | --- |

4.1.6

EHSV žádá Komisi, aby dále zlepšovala právní předpisy týkající se vyrovnávacích plateb za závazky veřejné služby, jež by pokrývaly služby naplňující sociální potřeby, tak jako tomu je nyní v případě zdravotní a dlouhodobé péče, péče o děti, přístupu na trh práce nebo znovuzačlenění na trh práce, sociálního bydlení a péče o ohrožené skupiny a jejich sociálního začleňování.

| 4.1.7 | EHSV vyzývá k tomu, aby byla politika hospodářské soutěže provázána s ostatními GŘ, která svou činností výrazně ovlivňují situaci v této oblasti na úrovni Unie. Přispěje to k realistické modernizaci WTO. Jsou zapotřebí mechanismy pro vyrovnávání různých realit, pro zajištění respektování sociálních norem a norem v oblastech životního prostředí či bezpečnosti produktů apod., úsilí zaměřené na účinný (a nikoliv čistě teoretický) boj proti zneužívání dominantního postavení ze strany velkých obchodních řetězců, které pomalu ničí své menší konkurenty a jejich drobnější dodavatele, kontrola vyjednávání, která jsou často pouhým vnucováním určitých podmínek, odstraňování (a postihy) zneužívání dominantního postavení, nezávisle na odvětví, zavedení mechanismů pro vyrovnání podmínek mezi subjekty nacházejícími se ve velkých spotřebitelských centrech a těmi, které působí na okraji a jejichž související náklady nelze opomíjet. |
| --- | --- |

4.1.7

EHSV vyzývá k tomu, aby byla politika hospodářské soutěže provázána s ostatními GŘ, která svou činností výrazně ovlivňují situaci v této oblasti na úrovni Unie. Přispěje to k realistické modernizaci WTO. Jsou zapotřebí mechanismy pro vyrovnávání různých realit, pro zajištění respektování sociálních norem a norem v oblastech životního prostředí či bezpečnosti produktů apod., úsilí zaměřené na účinný (a nikoliv čistě teoretický) boj proti zneužívání dominantního postavení ze strany velkých obchodních řetězců, které pomalu ničí své menší konkurenty a jejich drobnější dodavatele, kontrola vyjednávání, která jsou často pouhým vnucováním určitých podmínek, odstraňování (a postihy) zneužívání dominantního postavení, nezávisle na odvětví, zavedení mechanismů pro vyrovnání podmínek mezi subjekty nacházejícími se ve velkých spotřebitelských centrech a těmi, které působí na okraji a jejichž související náklady nelze opomíjet.

4.2   Konkrétní připomínky

| 4.2.1 | EHSV doufá, že dojde na realizaci jednotného evropského patentu a očekává od iniciativ Komise, že výrazně sníží transakční náklady, zejména v souvislosti s patenty (1). Evropský patent by nahradil stávající systém, podle něhož musí být patenty registrovány v každém státě EU zvlášť. Náklady na patentování podle odhadů Komise nezřídka dosáhnou až 32 000 EUR, zatímco v USA činí pouhých 1 850 EUR. |
| --- | --- |

4.2.1

EHSV doufá, že dojde na realizaci jednotného evropského patentu a očekává od iniciativ Komise, že výrazně sníží transakční náklady, zejména v souvislosti s patenty (1). Evropský patent by nahradil stávající systém, podle něhož musí být patenty registrovány v každém státě EU zvlášť. Náklady na patentování podle odhadů Komise nezřídka dosáhnou až 32 000 EUR, zatímco v USA činí pouhých 1 850 EUR.

| 4.2.2 | EHSV má za to, že proces evropské normalizace by měl být urychlen, zjednodušen, zmodernizován a měl by být inkluzivnější (2). Bude nutné pravidelněji posuzovat, zda se evropský systém normalizace dokáže dostatečně přizpůsobovat rychle se měnícímu prostředí a přispívat k naplnění strategických vnitřních a vnějších cílů Evropy, zejména v oblasti průmyslové politiky, inovací a technologického rozvoje. |
| --- | --- |

4.2.2

EHSV má za to, že proces evropské normalizace by měl být urychlen, zjednodušen, zmodernizován a měl by být inkluzivnější (2). Bude nutné pravidelněji posuzovat, zda se evropský systém normalizace dokáže dostatečně přizpůsobovat rychle se měnícímu prostředí a přispívat k naplnění strategických vnitřních a vnějších cílů Evropy, zejména v oblasti průmyslové politiky, inovací a technologického rozvoje.

| 4.2.3 | Potraviny jsou jedním z nejkonkrétnějších každodenních výdajů spotřebitelů, a je tedy velmi důležité, aby v potravinářském odvětví existovala skutečná hospodářská soutěž. Stojí však za to připomenout, že ceny potravin jsou ovlivňovány mnoha faktory, z nichž většina patří do kapitoly politiky hospodářské soutěže, přičemž nejvýznamnějším z nich je růst cen komodit. |
| --- | --- |

4.2.3

Potraviny jsou jedním z nejkonkrétnějších každodenních výdajů spotřebitelů, a je tedy velmi důležité, aby v potravinářském odvětví existovala skutečná hospodářská soutěž. Stojí však za to připomenout, že ceny potravin jsou ovlivňovány mnoha faktory, z nichž většina patří do kapitoly politiky hospodářské soutěže, přičemž nejvýznamnějším z nich je růst cen komodit.

| 4.2.4 | Dále je třeba upozornit na nerovnováhu ve vyjednávací síle v rámci potravinového řetězce, přičemž prvovýrobci a drobné hospodářské subjekty mají nejslabší pozici. EHSV proto se zájmem očekává výsledky fóra na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce založeného v roce 2010. |
| --- | --- |

4.2.4

Dále je třeba upozornit na nerovnováhu ve vyjednávací síle v rámci potravinového řetězce, přičemž prvovýrobci a drobné hospodářské subjekty mají nejslabší pozici. EHSV proto se zájmem očekává výsledky fóra na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce založeného v roce 2010.

| 4.2.4.1 | Bylo by rovněž užitečné, pokud by – s ohledem na jednotný trh – mohl být na úrovni EU zaveden jednotnější přístup k provádění soutěžního práva a definice relevantních trhů. |
| --- | --- |

4.2.4.1

Bylo by rovněž užitečné, pokud by – s ohledem na jednotný trh – mohl být na úrovni EU zaveden jednotnější přístup k provádění soutěžního práva a definice relevantních trhů.

| 4.2.5 | Evropští výrobci musí splňovat dosti přísné požadavky, kdežto na jejich konkurenty z jiných světadílů s volným přístupem na trh EU se vztahuje mnohem méně přísný legislativní rámec. Nejvýznamnějším důsledkem je narušení hospodářské soutěže, jelikož výrobní náklady ve třetích zemích jsou nižší. To je také případ evropských energeticky náročných průmyslových odvětví, která musí dodržovat přísné předpisy v oblastech životního prostředí a energetické účinnosti vyžadující obrovské investice, zatímco jejich konkurenti, kteří působí na tomtéž globálním trhu, nenesou stejnou zátěž v podobě nákladů. Proto by bylo vhodné modernizovat režim státních podpor s cílem vytvořit v celosvětovém měřítku rovné podmínky, přičemž reforma musí být koordinována s činnostmi, které Komise vykonává za použití nástrojů obchodní politiky (3). |
| --- | --- |

4.2.5

Evropští výrobci musí splňovat dosti přísné požadavky, kdežto na jejich konkurenty z jiných světadílů s volným přístupem na trh EU se vztahuje mnohem méně přísný legislativní rámec. Nejvýznamnějším důsledkem je narušení hospodářské soutěže, jelikož výrobní náklady ve třetích zemích jsou nižší. To je také případ evropských energeticky náročných průmyslových odvětví, která musí dodržovat přísné předpisy v oblastech životního prostředí a energetické účinnosti vyžadující obrovské investice, zatímco jejich konkurenti, kteří působí na tomtéž globálním trhu, nenesou stejnou zátěž v podobě nákladů. Proto by bylo vhodné modernizovat režim státních podpor s cílem vytvořit v celosvětovém měřítku rovné podmínky, přičemž reforma musí být koordinována s činnostmi, které Komise vykonává za použití nástrojů obchodní politiky (3).

| 4.2.6 | Podniky, které jsou připraveny na dlouhodobý úspěch, mohou nejlépe zajistit konkurenční trhy. Přísná politika hospodářské soutěže je hlavním prvkem soudržné a integrované politiky na podporu konkurenceschopnosti evropských výrobních odvětví. Jednou z výzev celosvětové hospodářské soutěže je muset konkurovat zemím s výrazně méně přísným legislativním rámcem a nestejnými náklady, pracovními podmínkami a zákony sociálního zabezpečení. Ve stanovisku CESE 1176/2011 (4) EHSV upozornil, že některé formy státních podpor pro stavbu lodí byly odůvodněné a že by do rámce měly být zahrnuty například zelené technologie. EHSV se domnívá, že současné iniciativy v oblasti státní podpory jsou důležitým krokem na cestě k nové dynamice v průmyslové politice, v souladu se strategií Evropa 2020. Pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, které patří mezi pět hlavních cílů této strategie, EHSV souhlasí s pokyny, které Komise přijala v otázce státních podpor udělovaných velkým průmyslovým podnikům s velkou spotřebou elektrické energie, jako jsou například výrobci oceli, hliníku, chemikálií či papíru (5). Tyto státní podpory, jejichž cílem je předejít únikům uhlíku, se zaměřují na to, aby od roku 2013 bylo kompenzováno zvýšení sazby za elektrickou energii v důsledku zavedení systému EU pro obchodování s emisemi (ETS), a na podporu investic do elektráren s vysokou účinností. |
| --- | --- |

4.2.6

Podniky, které jsou připraveny na dlouhodobý úspěch, mohou nejlépe zajistit konkurenční trhy. Přísná politika hospodářské soutěže je hlavním prvkem soudržné a integrované politiky na podporu konkurenceschopnosti evropských výrobních odvětví. Jednou z výzev celosvětové hospodářské soutěže je muset konkurovat zemím s výrazně méně přísným legislativním rámcem a nestejnými náklady, pracovními podmínkami a zákony sociálního zabezpečení. Ve stanovisku CESE 1176/2011 (4) EHSV upozornil, že některé formy státních podpor pro stavbu lodí byly odůvodněné a že by do rámce měly být zahrnuty například zelené technologie. EHSV se domnívá, že současné iniciativy v oblasti státní podpory jsou důležitým krokem na cestě k nové dynamice v průmyslové politice, v souladu se strategií Evropa 2020. Pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, které patří mezi pět hlavních cílů této strategie, EHSV souhlasí s pokyny, které Komise přijala v otázce státních podpor udělovaných velkým průmyslovým podnikům s velkou spotřebou elektrické energie, jako jsou například výrobci oceli, hliníku, chemikálií či papíru (5). Tyto státní podpory, jejichž cílem je předejít únikům uhlíku, se zaměřují na to, aby od roku 2013 bylo kompenzováno zvýšení sazby za elektrickou energii v důsledku zavedení systému EU pro obchodování s emisemi (ETS), a na podporu investic do elektráren s vysokou účinností.

| 4.2.7 | Odvětví vydávání knih prochází procesem modernizace, a to zejména díky digitalizaci. Toto odvětví má podstatný význam nejen pro evropskou kulturu, ale rovněž z hlediska inovací. V současné době přechází na digitální média, což je proces se zásadními důsledky. Sortiment dostupných elektronických knih se rozšiřuje, a je tedy správné, že Komise reaguje na pokusy o omezení hospodářské soutěže a rozvoje. |
| --- | --- |

4.2.7

Odvětví vydávání knih prochází procesem modernizace, a to zejména díky digitalizaci. Toto odvětví má podstatný význam nejen pro evropskou kulturu, ale rovněž z hlediska inovací. V současné době přechází na digitální média, což je proces se zásadními důsledky. Sortiment dostupných elektronických knih se rozšiřuje, a je tedy správné, že Komise reaguje na pokusy o omezení hospodářské soutěže a rozvoje.

| 4.2.8 | Sílí požadavky na to, aby byly energetické potřeby uspokojovány z obnovitelných zdrojů. EHSV podporuje návrhy Komise zaměřené na modernizaci a rozvoj evropské energetické infrastruktury jakožto zásadní předpoklad bezpečných, stabilních a udržitelných dodávek energie pro EU. |
| --- | --- |

4.2.8

Sílí požadavky na to, aby byly energetické potřeby uspokojovány z obnovitelných zdrojů. EHSV podporuje návrhy Komise zaměřené na modernizaci a rozvoj evropské energetické infrastruktury jakožto zásadní předpoklad bezpečných, stabilních a udržitelných dodávek energie pro EU.

| 4.2.9 | V budoucnu bude muset být energie přenášena na velké vzdálenosti častěji a ve větším množství než dnes. Teprve existence transevropské energetické infrastruktury umožní všem členským státům EU, aby využívaly výhod spojených s výskytem zdrojů energie na jejich území. To se týká obnovitelných zdrojů energie, jako jsou zdroje vodní, větrné a solární elektřiny. Díky této infrastruktuře by se optimalizovalo rovněž využívání fosilních zdrojů energie, např. ropy, zemního plynu a uhlí (6). |
| --- | --- |

4.2.9

V budoucnu bude muset být energie přenášena na velké vzdálenosti častěji a ve větším množství než dnes. Teprve existence transevropské energetické infrastruktury umožní všem členským státům EU, aby využívaly výhod spojených s výskytem zdrojů energie na jejich území. To se týká obnovitelných zdrojů energie, jako jsou zdroje vodní, větrné a solární elektřiny. Díky této infrastruktuře by se optimalizovalo rovněž využívání fosilních zdrojů energie, např. ropy, zemního plynu a uhlí (6).

| 4.2.10 | EHSV podporuje jednotný unijní právní rámec pro celé letecké odvětví, jenž zamezí nekontrolovaným praktikám podpory a zajistí rovné podmínky všem účastníkům na trhu, a to i na místní úrovni (7). EHSV doporučuje, aby státní podpora pro investice do letištní infrastruktury a podpora pro letecké společnost při zahájení činnosti byla možná pouze v přísně vymezených případech a byla omezena časově i z hlediska výše. Požaduje rovněž dlouhodobou politiku v oblasti rozvoje regionálních letišť a domnívá se, že pokyny v odvětví letectví lze úspěšně prosazovat jen tehdy, budou-li existovat jasné politické priority rozvoje regionálních letišť. Závažným problémem politiky v oblasti podnikání je údržba regionálních letišť. Výbor také odkazuje na stanovisko k balíčku opatření týkajícímu se lepších letišť, které se zabývalo přidělováním letištních časů a službami pozemního odbavování na letištích Unie. |
| --- | --- |

4.2.10

EHSV podporuje jednotný unijní právní rámec pro celé letecké odvětví, jenž zamezí nekontrolovaným praktikám podpory a zajistí rovné podmínky všem účastníkům na trhu, a to i na místní úrovni (7). EHSV doporučuje, aby státní podpora pro investice do letištní infrastruktury a podpora pro letecké společnost při zahájení činnosti byla možná pouze v přísně vymezených případech a byla omezena časově i z hlediska výše. Požaduje rovněž dlouhodobou politiku v oblasti rozvoje regionálních letišť a domnívá se, že pokyny v odvětví letectví lze úspěšně prosazovat jen tehdy, budou-li existovat jasné politické priority rozvoje regionálních letišť. Závažným problémem politiky v oblasti podnikání je údržba regionálních letišť. Výbor také odkazuje na stanovisko k balíčku opatření týkajícímu se lepších letišť, které se zabývalo přidělováním letištních časů a službami pozemního odbavování na letištích Unie.

| 4.2.11 | Výbor již několikrát upozorňoval na to, že je nezbytné důvěryhodným způsobem zlepšit v tomto kontextu systémy ochrany práv spotřebitelů. Lituje proto, že legislativní návrh týkající se žalob o náhradu škody v případě porušení antimonopolních pravidel nebyl přijat v roce 2011, přičemž se nedá očekávat ani to, že by se tak stalo do konce roku 2012. |
| --- | --- |

4.2.11

Výbor již několikrát upozorňoval na to, že je nezbytné důvěryhodným způsobem zlepšit v tomto kontextu systémy ochrany práv spotřebitelů. Lituje proto, že legislativní návrh týkající se žalob o náhradu škody v případě porušení antimonopolních pravidel nebyl přijat v roce 2011, přičemž se nedá očekávat ani to, že by se tak stalo do konce roku 2012.

| 4.2.12 | EHSV vítá upevnění institucionálního rámce pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, na jehož základě přijímá správní orgán, jako je Komise, rozhodnutí, která plně podléhají soudnímu přezkumu, čímž je zajištěna náležitá ochrana základních práv osob, jichž se tato rozhodnutí týkají. |
| --- | --- |

4.2.12

EHSV vítá upevnění institucionálního rámce pro prosazování právních předpisů v oblasti hospodářské soutěže, na jehož základě přijímá správní orgán, jako je Komise, rozhodnutí, která plně podléhají soudnímu přezkumu, čímž je zajištěna náležitá ochrana základních práv osob, jichž se tato rozhodnutí týkají.

5.   Dialog s ostatními orgány týkající se hospodářské soutěže

| 5.1 | Ačkoliv prosazování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže spadá plně do pravomoci Komise s výhradou kontroly ze strany evropských soudů, komisař pro hospodářskou soutěž a jeho útvary se účastní trvalého strukturovaného dialogu o otázkách hospodářské soutěže vedeného s Evropským parlamentem. Komise informuje o důležitých politických iniciativách rovněž Evropský hospodářský a sociální výbor a účastní se schůzí studijních skupin a sekcí. EHSV vítá, že se zpráva výslovně zmiňuje o spolupráci s Výborem. |
| --- | --- |

5.1

Ačkoliv prosazování právních předpisů EU v oblasti hospodářské soutěže spadá plně do pravomoci Komise s výhradou kontroly ze strany evropských soudů, komisař pro hospodářskou soutěž a jeho útvary se účastní trvalého strukturovaného dialogu o otázkách hospodářské soutěže vedeného s Evropským parlamentem. Komise informuje o důležitých politických iniciativách rovněž Evropský hospodářský a sociální výbor a účastní se schůzí studijních skupin a sekcí. EHSV vítá, že se zpráva výslovně zmiňuje o spolupráci s Výborem.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28.

1

(2)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 35.

2

(3)  Modernizace státní podpory v EU, Úř. věst. C 11, 15.1.2013, s. 49.

3

(4)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 62.

4

(5)  Sdělení Komise - Pokyny k některým opatřením státní podpory v souvislosti se systémem obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů po roce 2012 (Úř. věst. C 158, 5.6.2012, s. 4).

5

(6)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 125.

6

(7)  Úř. věst C 299, 4.10.2012, s. 49.

7

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/88 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/88

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti

COM(2012) 341 final

2013/C 44/15

Zpravodaj: pan Peter MORGAN

Dne 26. června 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Evropská strategie pro klíčové technologie – cesta k růstu a zaměstnanosti

COM(2012) 341 final.

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 102 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 7 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Jedná se o druhé sdělení Komise zabývající se klíčovými technologiemi. EHSV vypracoval stanovisko (1) k předchozímu sdělení (2) v září roku 2010. EHSV v něm přivítal zaměření EU na klíčové technologie, ale vyslovil vážné výhrady týkající se efektivnosti návrhů, protože vnímal jisté slabiny technologicky vyspělé výroby v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.1

Jedná se o druhé sdělení Komise zabývající se klíčovými technologiemi. EHSV vypracoval stanovisko (1) k předchozímu sdělení (2) v září roku 2010. EHSV v něm přivítal zaměření EU na klíčové technologie, ale vyslovil vážné výhrady týkající se efektivnosti návrhů, protože vnímal jisté slabiny technologicky vyspělé výroby v Evropské unii.

| 1.2 | Odstavec 1.10 tohoto stanoviska obsahoval doporučení EHSV:






  — | postavit se čelem k selhání snahy vnitřního trhu o stimulaci podnikání a rozvíjet průmyslovou strategickou iniciativu jako reakci na značný nedostatek technologicky vyspělých společností v Evropě; |
| --- | --- | --- |

1.2

Odstavec 1.10 tohoto stanoviska obsahoval doporučení EHSV:

—

postavit se čelem k selhání snahy vnitřního trhu o stimulaci podnikání a rozvíjet průmyslovou strategickou iniciativu jako reakci na značný nedostatek technologicky vyspělých společností v Evropě;

| — | vrátit výrobu zpět do Evropy a zajistit růst nových společností v Evropě; |
| --- | --- |

—

vrátit výrobu zpět do Evropy a zajistit růst nových společností v Evropě;

| — | usnadnit podnikům získávání dotací na inovační technologie; |
| --- | --- |

—

usnadnit podnikům získávání dotací na inovační technologie;

| — | vytvořit finanční pobídky, díky nimž se EU stane výhodným místem pro inovace a podniky v oblasti klíčových technologií; |
| --- | --- |

—

vytvořit finanční pobídky, díky nimž se EU stane výhodným místem pro inovace a podniky v oblasti klíčových technologií;

| — | uvést do pohybu radikální reformu škol a univerzit s cílem zajistit nutné znalosti; |
| --- | --- |

—

uvést do pohybu radikální reformu škol a univerzit s cílem zajistit nutné znalosti;

| — | podporovat klastry technologicky vyspělých inovačních společností při univerzitách a výzkumných střediscích; |
| --- | --- |

—

podporovat klastry technologicky vyspělých inovačních společností při univerzitách a výzkumných střediscích;

| — | uznat, že svět se změnil, a přijmout agresivní mezinárodní obchodní politiky; |
| --- | --- |

—

uznat, že svět se změnil, a přijmout agresivní mezinárodní obchodní politiky;

| — | zajistit, aby tato iniciativa byla komplexní a zahrnovala všechny související iniciativy všech GŘ. |
| --- | --- |

—

zajistit, aby tato iniciativa byla komplexní a zahrnovala všechny související iniciativy všech GŘ.

EHSV tato doporučení znovu připomíná.

| 1.3 | Ve svém posledním sdělení Komise navrhuje, aby úsilí EU v oblasti VaV bylo zformováno do strategie založené na třech pilířích podporující nejen VaV, ale také pilotní linky pro vývoj prototypů a pokročilé výrobní postupy, jež by konvertovaly technologie do výrobků. V této souvislosti EHSV vyslovuje dvě doporučení: zaprvé, soustředění na dva nové pilíře strategie by nemělo nijak snižovat význam a rozsah evropského VaV, protože výzkum, především základní, představuje nepostradatelné símě, z něhož vyrůstají klíčové technologie budoucnosti. Zadruhé, tento přístup, který zřejmě spoléhá na nabízení nových technologií trhu, by měl být doprovázen tržní poptávkou ze strany zavedených výrobců. S ohledem na to by EHSV uvítal větší důraz na budování kapacit výrobních společností v Evropské unii. |
| --- | --- |

1.3

Ve svém posledním sdělení Komise navrhuje, aby úsilí EU v oblasti VaV bylo zformováno do strategie založené na třech pilířích podporující nejen VaV, ale také pilotní linky pro vývoj prototypů a pokročilé výrobní postupy, jež by konvertovaly technologie do výrobků. V této souvislosti EHSV vyslovuje dvě doporučení: zaprvé, soustředění na dva nové pilíře strategie by nemělo nijak snižovat význam a rozsah evropského VaV, protože výzkum, především základní, představuje nepostradatelné símě, z něhož vyrůstají klíčové technologie budoucnosti. Zadruhé, tento přístup, který zřejmě spoléhá na nabízení nových technologií trhu, by měl být doprovázen tržní poptávkou ze strany zavedených výrobců. S ohledem na to by EHSV uvítal větší důraz na budování kapacit výrobních společností v Evropské unii.

| 1.4 | EHSV obecně podporuje akční plán, jak je popsán dále v části 3. Vzhledem k rozdílnostem mezi členskými státy se EHSV vyslovuje ve prospěch akčních programů sestavených s ohledem na schopnosti a možnosti každého regionu. |
| --- | --- |

1.4

EHSV obecně podporuje akční plán, jak je popsán dále v části 3. Vzhledem k rozdílnostem mezi členskými státy se EHSV vyslovuje ve prospěch akčních programů sestavených s ohledem na schopnosti a možnosti každého regionu.

| 1.5 | Určité složky akčního plánu budou pravděpodobně vyžadovat silnější podněty, zejména modernizace státní podpory, rozvojový kapitál, jednání o právech duševního vlastnictví v celosvětovém měřítku, obchodní jednání v technologicky vyspělých odvětvích a zlepšení vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních se zvláštním důrazem na vzdělávání inženýrských a vědeckých pracovníků. |
| --- | --- |

1.5

Určité složky akčního plánu budou pravděpodobně vyžadovat silnější podněty, zejména modernizace státní podpory, rozvojový kapitál, jednání o právech duševního vlastnictví v celosvětovém měřítku, obchodní jednání v technologicky vyspělých odvětvích a zlepšení vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních se zvláštním důrazem na vzdělávání inženýrských a vědeckých pracovníků.

| 1.6 | Přestože akční plán řeší řízení projektu klíčových technologií, není zde jasné jeho uspořádání, takže program by mohl postrádat dynamiku. |
| --- | --- |

1.6

Přestože akční plán řeší řízení projektu klíčových technologií, není zde jasné jeho uspořádání, takže program by mohl postrádat dynamiku.

2.   Úvod

| 2.1 | Komise pověřila odbornou skupinu na vysoké úrovni úkolem, aby prostudovala reakce na její první sdělení a sestavila o tom zprávu. Tato zpráva (3) vyšla v červnu 2011. V návaznosti na to druhé sdělení předkládá evropskou strategii pro klíčové technologie. |
| --- | --- |

2.1

Komise pověřila odbornou skupinu na vysoké úrovni úkolem, aby prostudovala reakce na její první sdělení a sestavila o tom zprávu. Tato zpráva (3) vyšla v červnu 2011. V návaznosti na to druhé sdělení předkládá evropskou strategii pro klíčové technologie.

| 2.2 | Odborná skupina na vysoké úrovni ve své zprávě identifikovala hlavní obtíže, jimž Evropa čelí při převedení myšlenek do obchodovatelných výrobků, tedy při překročení mezinárodně uznávaného „údolí smrti“. K překročení tohoto údolí doporučuje následující tři pilíře:






  — | pilíř technologického výzkumu založený na technologických zařízeních podpořený výzkumnými technologickými organizacemi; |
| --- | --- | --- |

2.2

Odborná skupina na vysoké úrovni ve své zprávě identifikovala hlavní obtíže, jimž Evropa čelí při převedení myšlenek do obchodovatelných výrobků, tedy při překročení mezinárodně uznávaného „údolí smrti“. K překročení tohoto údolí doporučuje následující tři pilíře:

—

pilíř technologického výzkumu založený na technologických zařízeních podpořený výzkumnými technologickými organizacemi;

| — | pilíř vývoje výrobků založený na pilotních linkách a demonstraci výrobků podpořený průmyslovými konsorcii; |
| --- | --- |

—

pilíř vývoje výrobků založený na pilotních linkách a demonstraci výrobků podpořený průmyslovými konsorcii;

| — | pilíř konkurenceschopné výroby založený na světově konkurenceschopných výrobních zařízeních podpořený kotevními společnostmi. |
| --- | --- |

—

pilíř konkurenceschopné výroby založený na světově konkurenceschopných výrobních zařízeních podpořený kotevními společnostmi.

| 2.3 | Navrhuje se vyvinout průmysl pokročilé výroby, jenž by byl zdrojem exportních příjmů, a podporovat navazující články strojírenského výrobního řetězce schopné produkovat nejpokročilejší výrobní technologie v Evropě (strojírenství, software, služby apod.) a podporovat vývoj a zlepšování výrobních systémů (technologie a postupů), aby bylo možné v Evropě budovat účinná, moderní a technicky pokročilá výrobní zařízení. |
| --- | --- |

2.3

Navrhuje se vyvinout průmysl pokročilé výroby, jenž by byl zdrojem exportních příjmů, a podporovat navazující články strojírenského výrobního řetězce schopné produkovat nejpokročilejší výrobní technologie v Evropě (strojírenství, software, služby apod.) a podporovat vývoj a zlepšování výrobních systémů (technologie a postupů), aby bylo možné v Evropě budovat účinná, moderní a technicky pokročilá výrobní zařízení.

| 2.4 | Skupina doporučuje následujících jedenáct prvků:






  — | klíčové technologie považovat za technologickou prioritou Evropy; |
| --- | --- | --- |

2.4

Skupina doporučuje následujících jedenáct prvků:

—

klíčové technologie považovat za technologickou prioritou Evropy;

| — | EU by měla používat k definování VaV stupnici úrovně připravenosti technologie (TRL scale); |
| --- | --- |

—

EU by měla používat k definování VaV stupnici úrovně připravenosti technologie (TRL scale);

| — | plně využívat rozsah relevantních definic VaV; |
| --- | --- |

—

plně využívat rozsah relevantních definic VaV;

| — | zajistit rovnováhu programů EU pro financování VaV; |
| --- | --- |

—

zajistit rovnováhu programů EU pro financování VaV;

| — | strategický přístup vůči programům klíčových technologií; |
| --- | --- |

—

strategický přístup vůči programům klíčových technologií;

| — | stanovit vhodnou soustavu pravidel pro provádění programů klíčových technologií; |
| --- | --- |

—

stanovit vhodnou soustavu pravidel pro provádění programů klíčových technologií;

| — | kombinované mechanismy financování; |
| --- | --- |

—

kombinované mechanismy financování;

| — | ustanovení o státní pomoci klíčovým technologiím; |
| --- | --- |

—

ustanovení o státní pomoci klíčovým technologiím;

| — | evropská politika celosvětově konkurenceschopného duševního vlastnictví; |
| --- | --- |

—

evropská politika celosvětově konkurenceschopného duševního vlastnictví;

| — | budování, posilování a zachování kvalifikace v oblasti klíčových technologií; |
| --- | --- |

—

budování, posilování a zachování kvalifikace v oblasti klíčových technologií;

| — | evropská observatoř a konzultativní orgán pro klíčové technologie. |
| --- | --- |

—

evropská observatoř a konzultativní orgán pro klíčové technologie.

3.   Stručný obsah sdělení

| 3.1 | „Na základě současného výzkumu, ekonomických analýz tržních trendů a jejich přispění k řešení společenských výzev byly mezi klíčové technologie EU zařazeny mikro a nanoelektronika, nanotechnologie, fotonika, pokročilé materiály, průmyslová biotechnologie a pokročilé výrobní technologie.“ |
| --- | --- |

3.1

„Na základě současného výzkumu, ekonomických analýz tržních trendů a jejich přispění k řešení společenských výzev byly mezi klíčové technologie EU zařazeny mikro a nanoelektronika, nanotechnologie, fotonika, pokročilé materiály, průmyslová biotechnologie a pokročilé výrobní technologie.“

| 3.2 | Ve své analýze situace Komise uvádí následující hodnocení:






  — | EU má celosvětově přední pozici ve vývoji klíčových technologií. |
| --- | --- | --- |

3.2

Ve své analýze situace Komise uvádí následující hodnocení:

—

EU má celosvětově přední pozici ve vývoji klíčových technologií.

| — | EU své znalostní základny dostatečně nevyužívá. |
| --- | --- |

—

EU své znalostní základny dostatečně nevyužívá.

| — | Hlavní nedostatek EU spočívá v neúspěšném převádění znalostní základny do zboží a služeb. |
| --- | --- |

—

Hlavní nedostatek EU spočívá v neúspěšném převádění znalostní základny do zboží a služeb.

| — | Nedostatek výroby spojené s klíčovými technologiemi škodí ze dvou důvodů: v krátkodobém horizontu znamená ztrátu příležitostí k růstu a zaměstnanosti, v dlouhodobém horizontu omezení znalostní základny. |
| --- | --- |

—

Nedostatek výroby spojené s klíčovými technologiemi škodí ze dvou důvodů: v krátkodobém horizontu znamená ztrátu příležitostí k růstu a zaměstnanosti, v dlouhodobém horizontu omezení znalostní základny.

| 3.3 | Sdělení uvádí následující příčiny uvedených nedostatků:






  — | chybějící jednotná definice a chápání klíčových technologií; |
| --- | --- | --- |

3.3

Sdělení uvádí následující příčiny uvedených nedostatků:

—

chybějící jednotná definice a chápání klíčových technologií;

| — | nedostačující politiky zaměřené na využívání synergického potenciálu klíčových technologií a zkracování „času potřebného k uvedení na trh“; |
| --- | --- |

—

nedostačující politiky zaměřené na využívání synergického potenciálu klíčových technologií a zkracování „času potřebného k uvedení na trh“;

| — | nedostatek projektů v oblasti demonstrace produktů a potvrzení konceptů; |
| --- | --- |

—

nedostatek projektů v oblasti demonstrace produktů a potvrzení konceptů;

| — | neefektivní využívání a koordinace veřejných zdrojů; |
| --- | --- |

—

neefektivní využívání a koordinace veřejných zdrojů;

| — | nedostatečný přístup k vhodným zdrojům rizikového kapitálu; |
| --- | --- |

—

nedostatečný přístup k vhodným zdrojům rizikového kapitálu;

| — | fragmentace vnitřního trhu EU a rozdílnost právní úpravy v různých regionech a členských státech; |
| --- | --- |

—

fragmentace vnitřního trhu EU a rozdílnost právní úpravy v různých regionech a členských státech;

| — | nedostatek kvalifikované pracovní síly a podnikatelů. |
| --- | --- |

—

nedostatek kvalifikované pracovní síly a podnikatelů.

| 3.4 | Cílem strategie v tomto sdělení je:






  — | zaměřit politiky EU v příštím víceletém finančním rámci na výzkum a inovace a politiku soudržnosti a orientovat priority úvěrových aktivit EIB ve prospěch využívání klíčových technologií; |
| --- | --- | --- |

3.4

Cílem strategie v tomto sdělení je:

—

zaměřit politiky EU v příštím víceletém finančním rámci na výzkum a inovace a politiku soudržnosti a orientovat priority úvěrových aktivit EIB ve prospěch využívání klíčových technologií;

| — | zajistit koordinaci aktivit, a to jak vnitrostátních, tak na úrovni EU, aby bylo dosaženo součinnosti těchto aktivit, jejich vzájemného doplňování a v případě potřeby rovněž sdružování zdrojů; |
| --- | --- |

—

zajistit koordinaci aktivit, a to jak vnitrostátních, tak na úrovni EU, aby bylo dosaženo součinnosti těchto aktivit, jejich vzájemného doplňování a v případě potřeby rovněž sdružování zdrojů;

| — | založit externí skupinu pro záležitosti klíčových technologií, která bude radit Komisi v záležitostech týkajících se politik v oblasti klíčových technologií; |
| --- | --- |

—

založit externí skupinu pro záležitosti klíčových technologií, která bude radit Komisi v záležitostech týkajících se politik v oblasti klíčových technologií;

| — | mobilizovat stávající nástroje trhu k tomu, aby byla zajištěna korektní hospodářská soutěž a rovné podmínky na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

—

mobilizovat stávající nástroje trhu k tomu, aby byla zajištěna korektní hospodářská soutěž a rovné podmínky na mezinárodní úrovni.

| 3.5 | Souhrn akčního plánu Komise: |
| --- | --- |

3.5

Souhrn akčního plánu Komise:

| 3.5.1 | Přizpůsobení nástrojů EU






  — | Horizont 2020






  — | přidělení 6,7 miliardy eur |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.1

Přizpůsobení nástrojů EU

—

Horizont 2020

—

přidělení 6,7 miliardy eur

| — | posílení pilotních linek/projektů demonstrace výrobků |
| --- | --- |

—

posílení pilotních linek/projektů demonstrace výrobků

| — | průřezové projekty |
| --- | --- |

—

průřezové projekty

| — | výběrová kritéria |
| --- | --- |

—

výběrová kritéria

| — | Evropský fond pro regionální rozvoj






  — | inteligentní specializace |
| --- | --- | --- |

—

Evropský fond pro regionální rozvoj

—

inteligentní specializace

| — | činnosti zaměřené na jednotlivé klastry |
| --- | --- |

—

činnosti zaměřené na jednotlivé klastry

| — | modernizace pravidel státní pomoci |
| --- | --- |

—

modernizace pravidel státní pomoci

| — | dohoda s Evropskou investiční bankou |
| --- | --- |

—

dohoda s Evropskou investiční bankou

| — | podpora potřebné multidisciplinární kvalifikace |
| --- | --- |

—

podpora potřebné multidisciplinární kvalifikace

| 3.5.2 | Koordinace






  — | synergie s národními průmyslovými inovačními politikami |
| --- | --- | --- |

3.5.2

Koordinace

—

synergie s národními průmyslovými inovačními politikami

| — | memorandum o porozumění průmyslových zúčastněných subjektů |
| --- | --- |

—

memorandum o porozumění průmyslových zúčastněných subjektů

| 3.5.3 | Řízení






  — | koordinační skupina klíčových technologií v rámci programu Horizont 2020 |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Řízení

—

koordinační skupina klíčových technologií v rámci programu Horizont 2020

| — | externí skupina pro záležitosti klíčových technologií |
| --- | --- |

—

externí skupina pro záležitosti klíčových technologií

| 3.5.4 | Kvalifikace – postup Komise:






  — | v rámci programu Horizont 2020 bude nadále provádět a posilovat činnosti, které přitahují ke klíčovým technologiím mladé lidi; |
| --- | --- | --- |

3.5.4

Kvalifikace – postup Komise:

—

v rámci programu Horizont 2020 bude nadále provádět a posilovat činnosti, které přitahují ke klíčovým technologiím mladé lidi;

| — | podpoří Evropský inovační a technologický institut při zakládání znalostního a inovačního společenství pro výrobu s přidanou hodnotou, které by integrovalo společnosti, výzkum a vysokoškolské vzdělávání v této oblasti; |
| --- | --- |

—

podpoří Evropský inovační a technologický institut při zakládání znalostního a inovačního společenství pro výrobu s přidanou hodnotou, které by integrovalo společnosti, výzkum a vysokoškolské vzdělávání v této oblasti;

| — | zveřejní do konce roku 2012 sdělení, které se bude věnovat měnícím se a rychle se vyvíjejícím výzvám v oblasti nabídky dovedností v EU; |
| --- | --- |

—

zveřejní do konce roku 2012 sdělení, které se bude věnovat měnícím se a rychle se vyvíjejícím výzvám v oblasti nabídky dovedností v EU;

| — | bude vytvářet partnerství mezi vzdělávacími institucemi a společnostmi, jako jsou znalostní aliance pro vysokoškolské vzdělávání; |
| --- | --- |

—

bude vytvářet partnerství mezi vzdělávacími institucemi a společnostmi, jako jsou znalostní aliance pro vysokoškolské vzdělávání;

| — | zaměří se na způsoby, jak zvýšit nabídku kvalifikované pracovní síly v oblastech týkajících se klíčových technologií, například také prostřednictvím vysoce kvalifikované a talentované síly ze zemí mimo EU. |
| --- | --- |

—

zaměří se na způsoby, jak zvýšit nabídku kvalifikované pracovní síly v oblastech týkajících se klíčových technologií, například také prostřednictvím vysoce kvalifikované a talentované síly ze zemí mimo EU.

| 3.5.5 | Obchod






  — | Komise bude usilovat o dosažení příznivého obchodního prostředí a rovných podmínek na mezinárodní úrovni. Sem spadá usnadňování přístupu na trh a investičních příležitostí, zabraňování narušení mezinárodního trhu, zlepšování ochrany práva duševního vlastnictví, podporování vzájemnosti, zejména ve veřejných zakázkách, snižování využívání dotací a celních a necelních překážek na celosvětové úrovni a prověřování dodržování platných pravidel EU a WTO. |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Obchod

—

Komise bude usilovat o dosažení příznivého obchodního prostředí a rovných podmínek na mezinárodní úrovni. Sem spadá usnadňování přístupu na trh a investičních příležitostí, zabraňování narušení mezinárodního trhu, zlepšování ochrany práva duševního vlastnictví, podporování vzájemnosti, zejména ve veřejných zakázkách, snižování využívání dotací a celních a necelních překážek na celosvětové úrovni a prověřování dodržování platných pravidel EU a WTO.

4.   Evropské výrobní společnosti v oblasti vyspělých technologií

| 4.1 | Strategie klíčových technologií je navržena tak, aby v EU podporovala výrobu technologicky vyspělých produktů, jež mají zásadní význam pro každodenní život evropských občanů a evropských podniků v časovém rámci do roku 2020 a později. Evropská výroba technologicky vyspělých produktů není v současné době na světových trzích dostatečně konkurenceschopná, přestože evropský VaV je považován za prvotřídní. Problémem není evropská kapacita nebo schopnosti v oblasti vyspělých technologií, ale za problém se považuje neúspěšné převádění výsledků VaV do výroby. Strategií Komise je v podstatě přinést technologii výrobcům. EHSV se domnívá, že ve skutečnosti úspěch tohoto převodu vyžaduje, aby výrobci sami tyto technologie odebírali. Podle názoru EHSV Evropa nemá dostatek společností konkurujících v odvětvích vyspělých technologií ve světovém měřítku. |
| --- | --- |

4.1

Strategie klíčových technologií je navržena tak, aby v EU podporovala výrobu technologicky vyspělých produktů, jež mají zásadní význam pro každodenní život evropských občanů a evropských podniků v časovém rámci do roku 2020 a později. Evropská výroba technologicky vyspělých produktů není v současné době na světových trzích dostatečně konkurenceschopná, přestože evropský VaV je považován za prvotřídní. Problémem není evropská kapacita nebo schopnosti v oblasti vyspělých technologií, ale za problém se považuje neúspěšné převádění výsledků VaV do výroby. Strategií Komise je v podstatě přinést technologii výrobcům. EHSV se domnívá, že ve skutečnosti úspěch tohoto převodu vyžaduje, aby výrobci sami tyto technologie odebírali. Podle názoru EHSV Evropa nemá dostatek společností konkurujících v odvětvích vyspělých technologií ve světovém měřítku.

| 4.2 | Níže uvedené tabulky pocházejí z analýzy Financial Times za rok 2012, jež uvádí seznam nejlepších 500 globálních společností a nejlepších 500 společností v každé větší oblasti. V analýze jsou zahrnuty pouze výrobní odvětví s vyspělými technologiemi. |
| --- | --- |

4.2

Níže uvedené tabulky pocházejí z analýzy Financial Times za rok 2012, jež uvádí seznam nejlepších 500 globálních společností a nejlepších 500 společností v každé větší oblasti. V analýze jsou zahrnuty pouze výrobní odvětví s vyspělými technologiemi.

| 4.3 | Uvedené společnosti nepodávají úplný obraz skutečnosti, ale EHSV považuje jejich seznam za uspokojivě přesný ukazatel relativní výrobní síly v jednotlivých světových oblastech.
  Tabulka 500 globálních společností uvádí počet společností v každém odvětví s vyspělými technologiemi. Nově se rozvíjející trhy (EM) mimo jiné zahrnují čtyři země skupiny BRIC. Na této úrovni Evropa zaujímá vedoucí postavení pouze v průmyslovém inženýrství, ale tabulka světových oblastí poskytuje úplnější obrázek.












  FT Global 500 |
| --- | --- |
| Odvětví | Počet společností | |
| | Celkem | USA | JAP | EM | Evropa | |
| Farmacie a
  biotechnologie | 22 | 11 | 2 | 0 | 6 | Novartis (4), Roche (4), GSK, Sanofi- Aventis, AstraZeneca, Novo Nordisk Shire |
| Hardware | 16 | 10 | 1 | 2 | 3 | ASML, Ericsson, Nokia |
| Software a počítačové služby | 13 | 7 | 1 | 4 | 1 | SAP |
| Automobily a díly | 17 | 3 | 5 | 5 | 4 | Daimler, VW, BMW, Continental |
| Chemický průmysl | 18 | 7 | 1 | 4 | 5 | Bayer, BASF, Air Liquide, Syngenta (4), Linde |
| Zdravotnické zařízení | 13 | 10 | 0 | 0 | 3 | Fresenius, Synthes (4), Essilor |
| Všeobecný průmysl | 12 | 5 | 1 | 5 | 1 | Siemens |
| Průmyslové inženýrství | 13 | 4 | 3 | 1 | 5 | ABB (4), Volvo, Atlas Copco, MAN, Sandvik |
| Letectví, kosmonautika a obranný průmysl | 7 | 5 | 0 | 0 | 2 | Rolls Royce, EADS |
| Ropná zařízení a služby | 11 | 7 | 0 | 0 | 2 | Sarpem, Transocean (4) |
| Výrobky pro volný čas | 4 | 0 | 3 | 0 | 1 | Philips Electrical |
| Elektronika a elektrotechnika | 4 | 1 | 1 | 1 | 1 | Schneider Electric |

4.3

Uvedené společnosti nepodávají úplný obraz skutečnosti, ale EHSV považuje jejich seznam za uspokojivě přesný ukazatel relativní výrobní síly v jednotlivých světových oblastech.

Tabulka 500 globálních společností uvádí počet společností v každém odvětví s vyspělými technologiemi. Nově se rozvíjející trhy (EM) mimo jiné zahrnují čtyři země skupiny BRIC. Na této úrovni Evropa zaujímá vedoucí postavení pouze v průmyslovém inženýrství, ale tabulka světových oblastí poskytuje úplnější obrázek.

FT Global 500

Odvětví

Počet společností

Celkem

USA

JAP

EM

Evropa

Farmacie a

biotechnologie

22

11

2

0

6

Novartis (4), Roche (4), GSK, Sanofi- Aventis, AstraZeneca, Novo Nordisk Shire

Hardware

16

10

1

2

3

ASML, Ericsson, Nokia

Software a počítačové služby

13

7

1

4

1

SAP

Automobily a díly

17

3

5

5

4

Daimler, VW, BMW, Continental

Chemický průmysl

18

7

1

4

5

Bayer, BASF, Air Liquide, Syngenta (4), Linde

Zdravotnické zařízení

13

10

0

0

3

Fresenius, Synthes (4), Essilor

Všeobecný průmysl

12

5

1

5

1

Siemens

Průmyslové inženýrství

13

4

3

1

5

ABB (4), Volvo, Atlas Copco, MAN, Sandvik

Letectví, kosmonautika a obranný průmysl

7

5

0

0

2

Rolls Royce, EADS

Ropná zařízení a služby

11

7

0

0

2

Sarpem, Transocean (4)

Výrobky pro volný čas

4

0

3

0

1

Philips Electrical

Elektronika a elektrotechnika

4

1

1

1

1

Schneider Electric

| 4.4 | V tabulce světových oblastí je uveden počet společností a jejich celková tržní kapitalizace. To ukazuje podrobně váhu, jíž disponuje každá oblast, zatímco tržní kapitalizace měří rozměr a relativní úspěšnost každého odvětví v oblasti. |
| --- | --- |

4.4

V tabulce světových oblastí je uveden počet společností a jejich celková tržní kapitalizace. To ukazuje podrobně váhu, jíž disponuje každá oblast, zatímco tržní kapitalizace měří rozměr a relativní úspěšnost každého odvětví v oblasti.

| 4.5 | Evropa má celosvětově vedoucí postavení v chemickém průmyslu a průmyslovém inženýrství. Pevné místo zastává ve farmacii, biotechnologiích a automobilovém průmyslu. USA dominují odvětví zdravotnického zařízení a odvětví hardware a software. Japonsko a nově se rozvíjející trhy mají v odvětví hardware silnější postavení než EU. |
| --- | --- |

4.5

Evropa má celosvětově vedoucí postavení v chemickém průmyslu a průmyslovém inženýrství. Pevné místo zastává ve farmacii, biotechnologiích a automobilovém průmyslu. USA dominují odvětví zdravotnického zařízení a odvětví hardware a software. Japonsko a nově se rozvíjející trhy mají v odvětví hardware silnější postavení než EU.

| 4.6 | Z této analýzy vyplývá, že strategickým záměrem programu klíčových technologií by mělo být posílení odvětví, kde je Evropa slabá, a využití odvětví, v nichž je Evropa relativně silná. Zvláštní úsilí je třeba zaměřit na lékařské technologie a zdravotnické zařízení.














  FT regional 500 v technologických výrobních odvětvích |
| --- | --- |
| Odvětví | Počet společností (#) a tržní hodnota (v miliardách USD) |
| | USA | Japonsko | EM | Evropa |
| | # | $ | # | $ | # | $ | # | $ |
| Farmaceutický průmysl a biotechnologie | 21 | 948 | 27 | 176 | 8 | 48 | 15 | 708 |
| Hardware | 33 | 1,391 | 18 | 146 | 9 | 146 | 7 | 111 |
| Software a počítačové služby | 25 | 1,083 | 12 | 58 | 5 | 109 | 7 | 126 |
| Automobily a díly | 9 | 161 | 38 | 446 | 10 | 115 | 13 | 290 |
| Chemický průmysl | 16 | 286 | 32 | 133 | 16 | 262 | 22 | 384 |
| Zdravotnické zařízení | 29 | 495 | 5 | 20 | 1 | 4 | 10 | 114 |
| Všeobecný průmysl | 7 | 409 | 8 | 36 | 9 | 87 | 5 | 125 |
| Průmyslové inženýrství | 13 | 247 | 34 | 217 | 15 | 143 | 21 | 275 |
| Letectví, kosmonautika a obranný průmysl | 12 | 269 | 0 | 0 | 1 | 5 | 9 | 115 |
| Ropný průmysl | 16 | 324 | 0 | 0 | 1 | 10 | 2 | 119 |
| Výrobky pro volný čas | 2 | 25 | 14 | 118 | 0 | 0 | 1 | 20 |
| Elektronika a elektrotechnika | 10 | 125 | 27 | 153 | 7 | 77 | 6 | 61 |
| Alternativní energie | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 0 | 0 |

4.6

Z této analýzy vyplývá, že strategickým záměrem programu klíčových technologií by mělo být posílení odvětví, kde je Evropa slabá, a využití odvětví, v nichž je Evropa relativně silná. Zvláštní úsilí je třeba zaměřit na lékařské technologie a zdravotnické zařízení.

FT regional 500 v technologických výrobních odvětvích

Odvětví

Počet společností (#) a tržní hodnota (v miliardách USD)

USA

Japonsko

EM

Evropa

#

$

#

$

#

$

#

$

Farmaceutický průmysl a biotechnologie

21

948

27

176

8

48

15

708

Hardware

33

1,391

18

146

9

146

7

111

Software a počítačové služby

25

1,083

12

58

5

109

7

126

Automobily a díly

9

161

38

446

10

115

13

290

Chemický průmysl

16

286

32

133

16

262

22

384

Zdravotnické zařízení

29

495

5

20

1

4

10

114

Všeobecný průmysl

7

409

8

36

9

87

5

125

Průmyslové inženýrství

13

247

34

217

15

143

21

275

Letectví, kosmonautika a obranný průmysl

12

269

0

0

1

5

9

115

Ropný průmysl

16

324

0

0

1

10

2

119

Výrobky pro volný čas

2

25

14

118

0

0

1

20

Elektronika a elektrotechnika

10

125

27

153

7

77

6

61

Alternativní energie

0

0

0

0

1

4

0

0

5.   Pohled EHSV

| 5.1 | Od roku 1957 se v EU zrodily pouze tři globální společnosti v oblasti vyspělých technologií: ASML, Nokia a SAP. EU zde trvale zaostávala. To se může jevit jako příznak kombinovaného selhání kapitalismu a podnikatelství ve srovnání s tím, čeho v tomto období dosáhly společnosti v USA a jak pokročily později asijské země jako Japonsko, Tchaj-wan, Korea a nyní Čína. |
| --- | --- |

5.1

Od roku 1957 se v EU zrodily pouze tři globální společnosti v oblasti vyspělých technologií: ASML, Nokia a SAP. EU zde trvale zaostávala. To se může jevit jako příznak kombinovaného selhání kapitalismu a podnikatelství ve srovnání s tím, čeho v tomto období dosáhly společnosti v USA a jak pokročily později asijské země jako Japonsko, Tchaj-wan, Korea a nyní Čína.

| 5.2 | Zatímco Spojené státy uplatňují v mnoha oblastech čistý tržní kapitalismus, vytvořil jejich vojensko-průmyslový komplex propojený s celosvětově významnými vysokými školami obrovský úrodný prostor pro invenci a velké množství námětů, které mohou být využity v podmínkách převažující podnikové kultury a rozsáhlého trhu. |
| --- | --- |

5.2

Zatímco Spojené státy uplatňují v mnoha oblastech čistý tržní kapitalismus, vytvořil jejich vojensko-průmyslový komplex propojený s celosvětově významnými vysokými školami obrovský úrodný prostor pro invenci a velké množství námětů, které mohou být využity v podmínkách převažující podnikové kultury a rozsáhlého trhu.

| 5.3 | Asijské země poskytují aktivní státní podporu a ochranu vyvíjejícím se průmyslovým oborům v období před jejich stabilizací. Jsou otevřené a přitažlivé pro vstup investic v oblasti vyspělých technologií. Absorbovaly technologie, jež vstupující investice přinesly, a využívají je. |
| --- | --- |

5.3

Asijské země poskytují aktivní státní podporu a ochranu vyvíjejícím se průmyslovým oborům v období před jejich stabilizací. Jsou otevřené a přitažlivé pro vstup investic v oblasti vyspělých technologií. Absorbovaly technologie, jež vstupující investice přinesly, a využívají je.

| 5.4 | Situace v Evropě je velice odlišná a podstatným faktorem je nedostatek homogenity. Téměř v každém hledisku, ať se jedná o HDP na hlavu, míru nezaměstnanosti, podnikovou infrastrukturu, vysokoškolskou infrastrukturu, výkonnost školství, kapitálové trhy, pružnost pracovního trhu nebo přístup k internetu, přetrvává tendence k celkem podstatným rozdílům mezi šesti subregiony Evropské unie, jak je definuje Světová banka. Jedná se o EU 15 Sever (Britské ostrovy a severské státy), EU 15 Střed (původní šestice bez Itálie plus Rakousko, EU 15 Jih (čtyři středomořské státy), EU 12 Sever (Pobaltí), EU 12 Střed (PL, CZ, HU, SI, SK) a EU 12 Jih (RO a BG). |
| --- | --- |

5.4

Situace v Evropě je velice odlišná a podstatným faktorem je nedostatek homogenity. Téměř v každém hledisku, ať se jedná o HDP na hlavu, míru nezaměstnanosti, podnikovou infrastrukturu, vysokoškolskou infrastrukturu, výkonnost školství, kapitálové trhy, pružnost pracovního trhu nebo přístup k internetu, přetrvává tendence k celkem podstatným rozdílům mezi šesti subregiony Evropské unie, jak je definuje Světová banka. Jedná se o EU 15 Sever (Britské ostrovy a severské státy), EU 15 Střed (původní šestice bez Itálie plus Rakousko, EU 15 Jih (čtyři středomořské státy), EU 12 Sever (Pobaltí), EU 12 Střed (PL, CZ, HU, SI, SK) a EU 12 Jih (RO a BG).

| 5.5 | Při úsilí dosáhnout v potenciálu klíčových technologií světové úrovně by bylo logické koncipovat politiky a programy na míru každému z těchto šesti seskupení, aby braly v úvahu situaci jejich vysokých škol a výzkumných ústavů, vědecké a technologické dovednosti pracovních sil, schopnosti a existující trhy jejich výrobních společností atd. Při tomto postupu by úsilí mohlo být vynaloženo podle priorit regionů tak, že předvojem by se staly regiony s nejlepšími podmínkami. V této souvislosti by měly být zváženy politiky soudržnosti navržené ve sdělení. |
| --- | --- |

5.5

Při úsilí dosáhnout v potenciálu klíčových technologií světové úrovně by bylo logické koncipovat politiky a programy na míru každému z těchto šesti seskupení, aby braly v úvahu situaci jejich vysokých škol a výzkumných ústavů, vědecké a technologické dovednosti pracovních sil, schopnosti a existující trhy jejich výrobních společností atd. Při tomto postupu by úsilí mohlo být vynaloženo podle priorit regionů tak, že předvojem by se staly regiony s nejlepšími podmínkami. V této souvislosti by měly být zváženy politiky soudržnosti navržené ve sdělení.

| 5.6 | Komise spravuje Evropskou unii pomocí legislativy a rozdělování finančních prostředků za podpory středisek a agentur. To může být účelné v oblastech, kde jeden komisař může převzít plnou odpovědnost za určitou iniciativu. V projektu klíčových technologií je zapojeno přinejmenším šest komisařů a EHSV se domnívá, že tento projekt nemůže uspět bez koncentrace pravomoci a přímějšího způsobu správy. |
| --- | --- |

5.6

Komise spravuje Evropskou unii pomocí legislativy a rozdělování finančních prostředků za podpory středisek a agentur. To může být účelné v oblastech, kde jeden komisař může převzít plnou odpovědnost za určitou iniciativu. V projektu klíčových technologií je zapojeno přinejmenším šest komisařů a EHSV se domnívá, že tento projekt nemůže uspět bez koncentrace pravomoci a přímějšího způsobu správy.

| 5.7 | Podstatnou část obecně sdíleného přesvědčení je třeba přehodnotit. Jedním z příkladů je regionální přístup. Odborná skupina na vysoké úrovni i sdělení uznávají, že mechanismus státní pomoci musí být pro projekty klíčových technologií přezkoumán. Sdělení nepojednává návrhy týkající se práv duševního vlastnictví s nasazením popsaným ve zprávě (5) odborné skupiny na vysoké úrovni. EHSV vítá část sdělení Komise týkající se obchodu, nedomnívá se však, že by existující obchodní politiky dostatečně chránily zájmy EU. Jedná se o další oblast, jíž by prospěla nová správa a neochvějné sledování zájmů EU. |
| --- | --- |

5.7

Podstatnou část obecně sdíleného přesvědčení je třeba přehodnotit. Jedním z příkladů je regionální přístup. Odborná skupina na vysoké úrovni i sdělení uznávají, že mechanismus státní pomoci musí být pro projekty klíčových technologií přezkoumán. Sdělení nepojednává návrhy týkající se práv duševního vlastnictví s nasazením popsaným ve zprávě (5) odborné skupiny na vysoké úrovni. EHSV vítá část sdělení Komise týkající se obchodu, nedomnívá se však, že by existující obchodní politiky dostatečně chránily zájmy EU. Jedná se o další oblast, jíž by prospěla nová správa a neochvějné sledování zájmů EU.

| 5.8 | EHSV vítá změnu zaměření, již přinesla práce odborné skupiny na vysoké úrovni, když pozornost z podpory VaV přenesla k vyváženému přístupu založenému na třech pilířích. V tomto ohledu se nyní sedmý rámcový program jeví jako nedostačující. Přesto se EHSV obává, že v EU nemusí být dostatek společností se schopnostmi, produkty a globálním dosahem, jež by mohly odebírat a komerčně realizovat výsledky pilíře VaV. Celý návrh je postaven na předpokladu, že pilíře dva a tři mohou prosadit klíčové technologie na trhu. Ve skutečnosti je častější postup, kdy jsou klíčové technologie odebírány výrobci v oblasti pokročilých technologií, jako je Apple, BMW, Bayer, Rolls Royce nebo Airbus. Evropská unie musí společně s členskými státy vyvinout strategii podpory a rozvoje dalších společností dodávajících konečné výrobky ve světové kvalitě. Existující společnosti by měly dostávat pobídky k rozšíření výrobních linek s novými výrobky s vysokým podílem využití klíčových technologií zaměřenými na světové trhy. Sdělení na četných místech uvádí, že klíčové technologie mohou vytvářet růst a pracovní příležitosti. Pohled EHSV je odlišný: jsou to společnosti využívající klíčové technologie, jež mohou vytvářet růst a pracovní příležitosti. EU potřebuje více společností s výrobky a trhy, jež mohou využívat klíčové technologie. |
| --- | --- |

5.8

EHSV vítá změnu zaměření, již přinesla práce odborné skupiny na vysoké úrovni, když pozornost z podpory VaV přenesla k vyváženému přístupu založenému na třech pilířích. V tomto ohledu se nyní sedmý rámcový program jeví jako nedostačující. Přesto se EHSV obává, že v EU nemusí být dostatek společností se schopnostmi, produkty a globálním dosahem, jež by mohly odebírat a komerčně realizovat výsledky pilíře VaV. Celý návrh je postaven na předpokladu, že pilíře dva a tři mohou prosadit klíčové technologie na trhu. Ve skutečnosti je častější postup, kdy jsou klíčové technologie odebírány výrobci v oblasti pokročilých technologií, jako je Apple, BMW, Bayer, Rolls Royce nebo Airbus. Evropská unie musí společně s členskými státy vyvinout strategii podpory a rozvoje dalších společností dodávajících konečné výrobky ve světové kvalitě. Existující společnosti by měly dostávat pobídky k rozšíření výrobních linek s novými výrobky s vysokým podílem využití klíčových technologií zaměřenými na světové trhy. Sdělení na četných místech uvádí, že klíčové technologie mohou vytvářet růst a pracovní příležitosti. Pohled EHSV je odlišný: jsou to společnosti využívající klíčové technologie, jež mohou vytvářet růst a pracovní příležitosti. EU potřebuje více společností s výrobky a trhy, jež mohou využívat klíčové technologie.

| 5.9 | Tam, kde nejsou klíčové technologie odebírány k tržnímu využití zavedenými společnostmi vyrábějícími konečné výrobky, činí tak podnikatelé. Většinu podnikatelů zase „táhnou“ vlastníci rizikového kapitálu nebo zavedené společnosti, které tito podnikatelé přitahují. Společnost IBM sponzorovala Microsoft a zachránila Intel, Apple sponzoroval ARM Holdings, jež jsou nyní rivalem Intelu. Google a Facebook získávaly investice od bohatých investorů v technickém průmyslu; vlastníci rizikového kapitálu pak podporovali Google a Microsoft podporoval Facebook. V Evropě podnikatelé ze severských států za společnostmi Skype a Angry Birds získávali podporu vlastníků rizikového kapitálu z Londýna a Kalifornie. |
| --- | --- |

5.9

Tam, kde nejsou klíčové technologie odebírány k tržnímu využití zavedenými společnostmi vyrábějícími konečné výrobky, činí tak podnikatelé. Většinu podnikatelů zase „táhnou“ vlastníci rizikového kapitálu nebo zavedené společnosti, které tito podnikatelé přitahují. Společnost IBM sponzorovala Microsoft a zachránila Intel, Apple sponzoroval ARM Holdings, jež jsou nyní rivalem Intelu. Google a Facebook získávaly investice od bohatých investorů v technickém průmyslu; vlastníci rizikového kapitálu pak podporovali Google a Microsoft podporoval Facebook. V Evropě podnikatelé ze severských států za společnostmi Skype a Angry Birds získávali podporu vlastníků rizikového kapitálu z Londýna a Kalifornie.

| 5.10 | Projekt klíčových technologií je mikrokosmem větší výzvy, jíž je vytváření bohatství v EU. Spojené státy mají uspořádání řízené trhem a Asie má státem řízené politiky. Členské státy jako Německo a severské státy mají úspěšné politiky, ale četné další je postrádají. Na celkové unijní úrovni klade sdělení omezené zdroje Unie až za program klíčových technologií, ale EHSV se obává, že tento model vytváření bohatství neprokáže dostatečnou efektivnost v konfrontaci s globální konkurencí. |
| --- | --- |

5.10

Projekt klíčových technologií je mikrokosmem větší výzvy, jíž je vytváření bohatství v EU. Spojené státy mají uspořádání řízené trhem a Asie má státem řízené politiky. Členské státy jako Německo a severské státy mají úspěšné politiky, ale četné další je postrádají. Na celkové unijní úrovni klade sdělení omezené zdroje Unie až za program klíčových technologií, ale EHSV se obává, že tento model vytváření bohatství neprokáže dostatečnou efektivnost v konfrontaci s globální konkurencí.

6.   Konkrétní připomínky

| 6.1 | EHSV se obává, že posun těžiště směrem k druhému a třetímu pilíři by mohl znamenat zmenšení rozsahu VaV v Evropské unii. To by EHSV nemohl podpořit. Výkonný základní výzkum je nutný k zajištění další generace inovací. Moderní technologie se většinou zakládají na neočekávaných výsledcích základního výzkumu. |
| --- | --- |

6.1

EHSV se obává, že posun těžiště směrem k druhému a třetímu pilíři by mohl znamenat zmenšení rozsahu VaV v Evropské unii. To by EHSV nemohl podpořit. Výkonný základní výzkum je nutný k zajištění další generace inovací. Moderní technologie se většinou zakládají na neočekávaných výsledcích základního výzkumu.

| 6.2 | Vzhledem k tomu, že EU nemá vojensko-průmyslový komplex podobného rozsahu jako USA (nebo Čína), musí její věda být stimulována a podněcována jinými způsoby. V tom spočívá hodnota projektů jako je Galileo nebo ITER. |
| --- | --- |

6.2

Vzhledem k tomu, že EU nemá vojensko-průmyslový komplex podobného rozsahu jako USA (nebo Čína), musí její věda být stimulována a podněcována jinými způsoby. V tom spočívá hodnota projektů jako je Galileo nebo ITER.

| 6.3 | EHSV vítá zaměření na vzdělání a kvalifikaci. Poznamenává však, že sdělení upozorňuje na sestupný trend úrovně absolventů vysokoškolského studia přírodních věd a technických oborů. Deficit EU v oblasti všech úrovní vzdělávání v přírodních vědách a technických oborech je Achillovou patou konkurenceschopnosti EU obecně, a projektu klíčových technologií zejména. Plány uvedené ve sdělení jsou vzhledem k významu a naléhavosti tohoto problému nedostatečné. |
| --- | --- |

6.3

EHSV vítá zaměření na vzdělání a kvalifikaci. Poznamenává však, že sdělení upozorňuje na sestupný trend úrovně absolventů vysokoškolského studia přírodních věd a technických oborů. Deficit EU v oblasti všech úrovní vzdělávání v přírodních vědách a technických oborech je Achillovou patou konkurenceschopnosti EU obecně, a projektu klíčových technologií zejména. Plány uvedené ve sdělení jsou vzhledem k významu a naléhavosti tohoto problému nedostatečné.

| 6.4 | EHSV nedávno zaujal stanovisko reagující na sdělení o modernizaci státní podpory (6). V souvislosti s klíčovými technologiemi jsou výhrady vyjádřené v odstavcích 1.5.1 (definice selhání trhu), 1.6.3 a 1.6.4 (rovné podmínky) případné. Při úsilí EU o ochranu hospodářské soutěže na vnitřním trhu došlo k ohrožení její vnější konkurenceschopnosti. |
| --- | --- |

6.4

EHSV nedávno zaujal stanovisko reagující na sdělení o modernizaci státní podpory (6). V souvislosti s klíčovými technologiemi jsou výhrady vyjádřené v odstavcích 1.5.1 (definice selhání trhu), 1.6.3 a 1.6.4 (rovné podmínky) případné. Při úsilí EU o ochranu hospodářské soutěže na vnitřním trhu došlo k ohrožení její vnější konkurenceschopnosti.

| 6.5 | Sdělení poznamenává, že aktivita rizikového kapitálu má v EU v posledním desetiletí sestupný trend, a v podstatě hodlá nahradit peníze rizikového kapitálu fondy EU. To je možné uvítat, ale není to dostatečné. EHSV doporučuje, aby EU pracovala s členskými státy na vytváření vhodných podmínek pro aktivitu rizikového kapitálu v Evropě. |
| --- | --- |

6.5

Sdělení poznamenává, že aktivita rizikového kapitálu má v EU v posledním desetiletí sestupný trend, a v podstatě hodlá nahradit peníze rizikového kapitálu fondy EU. To je možné uvítat, ale není to dostatečné. EHSV doporučuje, aby EU pracovala s členskými státy na vytváření vhodných podmínek pro aktivitu rizikového kapitálu v Evropě.

| 6.6 | Komise informovala EHSV o svých záměrech založit externí skupinu pro záležitosti klíčových technologií, jež by byla následnickým orgánem po odborné skupině na vysoké úrovni. „Kromě představitelů technologií u všech šesti klíčových technologií (nanotechnologie, mikroelektronika, biotechnologie, fotonika, pokročilé materiály, pokročilé výrobní systémy) se navrhuje využití představitelů multidisciplinárních klíčových technologií (většina inovativních výrobků vzniká jejich kombinací) a využití většího počtu představitelů navazujících průmyslových odvětví (např. letectví, automobilní průmysl, kosmonautika, stavebnictví, energetika, potravinářství, lékařské přístroje, zařízení, design) než tom bylo v první odborné skupině na vysoké úrovni (protože záměrem strategie klíčových technologií je podpořit průmyslovou výrobu výrobků založených na klíčových technologiích).“ |
| --- | --- |

6.6

Komise informovala EHSV o svých záměrech založit externí skupinu pro záležitosti klíčových technologií, jež by byla následnickým orgánem po odborné skupině na vysoké úrovni. „Kromě představitelů technologií u všech šesti klíčových technologií (nanotechnologie, mikroelektronika, biotechnologie, fotonika, pokročilé materiály, pokročilé výrobní systémy) se navrhuje využití představitelů multidisciplinárních klíčových technologií (většina inovativních výrobků vzniká jejich kombinací) a využití většího počtu představitelů navazujících průmyslových odvětví (např. letectví, automobilní průmysl, kosmonautika, stavebnictví, energetika, potravinářství, lékařské přístroje, zařízení, design) než tom bylo v první odborné skupině na vysoké úrovni (protože záměrem strategie klíčových technologií je podpořit průmyslovou výrobu výrobků založených na klíčových technologiích).“

| 6.7 | Velmi bude záviset na reprezentovaných společnostech a jejich vlivu na (mnohem) větší skupinu pro záležitosti klíčových technologií, na tom, jak úspěšně bude tato skupina pomáhat 118 výrobním společnostem v oblasti vyspělých technologií na našem území dosáhnout globálního statusu a především, jak úspěšně podpoří vznik dalších 118 na našem území. |
| --- | --- |

6.7

Velmi bude záviset na reprezentovaných společnostech a jejich vlivu na (mnohem) větší skupinu pro záležitosti klíčových technologií, na tom, jak úspěšně bude tato skupina pomáhat 118 výrobním společnostem v oblasti vyspělých technologií na našem území dosáhnout globálního statusu a především, jak úspěšně podpoří vznik dalších 118 na našem území.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 112.

1

(2)  COM(2009) 512 final.

2

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/kets/hlg_report_final_en.pdf

3

(4)  Společnosti označené hvězdičkou (*) jsou švýcarské a nepatří do EU.

4

(5)  Odborná skupina na vysoké úrovni doporučuje, aby EU uzpůsobila ustanovení o státní pomoci tak, aby usnadnila činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a umožnila rozsáhlé investice do klíčových technologií, zejména zavedením odpovídajícího všeobecně platného ustanovení v unijním rámci státní pomoci, přehodnocením mechanismu zmenšování u vysokých prahů oznamování u větších investic, zrychlením postupů a užíváním projektů společného evropského zájmu.

5

(6)  Modernizace státní podpory (Úř. věst. C 11, 15.1.2013).

6

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/95

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zprostředkování pojištění (přepracované znění)

COM(2012) 360 final – 2012/0175 (COD)

2013/C 44/16

Zpravodajka: paní NYGREN

Dne 11. září 2012 se Evropský parlament, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodl konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zprostředkování pojištění (přepracované znění)

COM(2012) 360 final – 2012/0175 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor jednomyslně následující stanovisko.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá iniciativu Komise přezkoumat směrnici o zprostředkování pojištění (dále jen „IMD1“ (insurance mediation directive 1)) a staví se k návrhu v podstatě kladně. Základní cíle jsou opodstatněné a návrh je z větší části odůvodněný. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá iniciativu Komise přezkoumat směrnici o zprostředkování pojištění (dále jen „IMD1“ (insurance mediation directive 1)) a staví se k návrhu v podstatě kladně. Základní cíle jsou opodstatněné a návrh je z větší části odůvodněný.

| 1.2 | Některé z návrhů jsou však nedostatečně analyzovány a vyžadují další zvážení předtím, než se budou moci provést. V některých případech je třeba vyjasnit definice pojmů, aby měla pravidla zamýšlený účinek. |
| --- | --- |

1.2

Některé z návrhů jsou však nedostatečně analyzovány a vyžadují další zvážení předtím, než se budou moci provést. V některých případech je třeba vyjasnit definice pojmů, aby měla pravidla zamýšlený účinek.

| 1.3 | Požadavky na informování zákazníků, jež jsou stanoveny v návrhu, jsou přiměřené a prospěšné pro spotřebitele. |
| --- | --- |

1.3

Požadavky na informování zákazníků, jež jsou stanoveny v návrhu, jsou přiměřené a prospěšné pro spotřebitele.

| 1.4 | V návrhu je uvedeno, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny mají přijmout opatření k odhalení střetů zájmů, které mohou vzniknout při zprostředkování pojistných produktů, a že mají zákazníky informovat o situaci. EHSV to považuje za důležité a podporuje ambice návrhu, domnívá se však, že by bylo možné vylepšit některé jeho části uvedené níže. |
| --- | --- |

1.4

V návrhu je uvedeno, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny mají přijmout opatření k odhalení střetů zájmů, které mohou vzniknout při zprostředkování pojistných produktů, a že mají zákazníky informovat o situaci. EHSV to považuje za důležité a podporuje ambice návrhu, domnívá se však, že by bylo možné vylepšit některé jeho části uvedené níže.

| 1.5 | EHSV hodnotí kladně, že jsou stanoveny konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele při nákupu pojistných investičních produktů. Často se jedná o důchodové spoření, jež má vysokou ekonomickou hodnotu pro spotřebitele a platí po dlouhou dobu. Design těchto produktů je často složitý a může být obtížné předem rozeznat a posoudit rozdíly v obsahu a podmínkách. Zájem na ochraně spotřebitelů je tedy u této kategorie pojistných produktů mnohem vyšší než u jednodušších pojistných produktů s nižším hospodářským významem. |
| --- | --- |

1.5

EHSV hodnotí kladně, že jsou stanoveny konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele při nákupu pojistných investičních produktů. Často se jedná o důchodové spoření, jež má vysokou ekonomickou hodnotu pro spotřebitele a platí po dlouhou dobu. Design těchto produktů je často složitý a může být obtížné předem rozeznat a posoudit rozdíly v obsahu a podmínkách. Zájem na ochraně spotřebitelů je tedy u této kategorie pojistných produktů mnohem vyšší než u jednodušších pojistných produktů s nižším hospodářským významem.

2.   Shrnutí dokumentu Komise

| 2.1 | IMD1 je jediným právním předpisem EU, který upravuje místo prodeje pojistných produktů s cílem zajistit práva spotřebitele. Byla přijata v roce 2002 a členské státy ji musely provést do vnitrostátního práva do ledna 2005. Směrnice je nástroj minimální harmonizace obsahující nejdůležitější zásady a v členských státech byla provedena podstatně odlišnými způsoby. Nutnost jejího přezkumu vyvstala již při kontrole provádění, kterou Komise provedla v letech 2005–2008. |
| --- | --- |

2.1

IMD1 je jediným právním předpisem EU, který upravuje místo prodeje pojistných produktů s cílem zajistit práva spotřebitele. Byla přijata v roce 2002 a členské státy ji musely provést do vnitrostátního práva do ledna 2005. Směrnice je nástroj minimální harmonizace obsahující nejdůležitější zásady a v členských státech byla provedena podstatně odlišnými způsoby. Nutnost jejího přezkumu vyvstala již při kontrole provádění, kterou Komise provedla v letech 2005–2008.

| 2.2 | Finanční otřesy navíc zdůraznily význam účinné ochrany spotřebitele ve všech finančních odvětvích. V roce 2010 požádala skupina G20 organizaci OECD, aby společně s dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi vypracovala společné zásady s cílem posílit ochranu spotřebitele při nákupu finančních služeb. Stávající návrh na přepracování IMD1 je třeba zasadit i do těchto souvislostí. |
| --- | --- |

2.2

Finanční otřesy navíc zdůraznily význam účinné ochrany spotřebitele ve všech finančních odvětvích. V roce 2010 požádala skupina G20 organizaci OECD, aby společně s dalšími příslušnými mezinárodními organizacemi vypracovala společné zásady s cílem posílit ochranu spotřebitele při nákupu finančních služeb. Stávající návrh na přepracování IMD1 je třeba zasadit i do těchto souvislostí.

| 2.3 | Návrh revidované směrnice (IMD2) usiluje o zlepšení právní úpravy pojistného trhu zajištěním rovných podmínek pro všechny účastníky prodeje pojistných produktů a o posílení ochrany pojistníků. |
| --- | --- |

2.3

Návrh revidované směrnice (IMD2) usiluje o zlepšení právní úpravy pojistného trhu zajištěním rovných podmínek pro všechny účastníky prodeje pojistných produktů a o posílení ochrany pojistníků.

| 2.3.1 | Zastřešujícími cíli jsou spravedlivá hospodářská soutěž, ochrana spotřebitele a integrace trhu. Mají se vymezit, řídit a zmírňovat střety zájmů. Odborná kvalifikace prodejců má odpovídat komplexnosti prodávaných produktů. Mají se zjednodušit postupy v přeshraniční činnosti. |
| --- | --- |

2.3.1

Zastřešujícími cíli jsou spravedlivá hospodářská soutěž, ochrana spotřebitele a integrace trhu. Mají se vymezit, řídit a zmírňovat střety zájmů. Odborná kvalifikace prodejců má odpovídat komplexnosti prodávaných produktů. Mají se zjednodušit postupy v přeshraniční činnosti.

| 2.3.2 | Návrh rozšiřuje oblast působnosti směrnice z výlučného prodeje prostřednictvím zprostředkovatelů pojištění jako mezičlánku v podstatě na veškerou distribuci pojistných produktů. |
| --- | --- |

2.3.2

Návrh rozšiřuje oblast působnosti směrnice z výlučného prodeje prostřednictvím zprostředkovatelů pojištění jako mezičlánku v podstatě na veškerou distribuci pojistných produktů.

| 2.3.3 | Návrh lze podle Komise považovat za směrnici, jíž se provádí minimální harmonizace, což znamená, že členské státy mají možnost stanovit z důvodu ochrany spotřebitele přísnější požadavky. |
| --- | --- |

2.3.3

Návrh lze podle Komise považovat za směrnici, jíž se provádí minimální harmonizace, což znamená, že členské státy mají možnost stanovit z důvodu ochrany spotřebitele přísnější požadavky.

3.   Připomínky EHSV k návrhu směrnice

| 3.1 | EHSV vítá iniciativu Komise přezkoumat směrnici o zprostředkování pojištění (IMD1) a staví se k návrhu v podstatě kladně. Základní cíle jsou opodstatněné a návrh je z větší části odůvodněný. Výbor podporuje rovněž návrh na učinění rozhodnutí o tom, zda tato směrnice bude pět let po svém vstupu v platnost přezkoumána. Některé z návrhů jsou však nedostatečně analyzovány a vyžadují další zvážení předtím, než se budou moci provést. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vítá iniciativu Komise přezkoumat směrnici o zprostředkování pojištění (IMD1) a staví se k návrhu v podstatě kladně. Základní cíle jsou opodstatněné a návrh je z větší části odůvodněný. Výbor podporuje rovněž návrh na učinění rozhodnutí o tom, zda tato směrnice bude pět let po svém vstupu v platnost přezkoumána. Některé z návrhů jsou však nedostatečně analyzovány a vyžadují další zvážení předtím, než se budou moci provést.

3.2   Oblast působnosti a definice

| 3.2.1 | V článku 1 se navrhuje podstatné rozšíření oblasti působnosti oproti současné právní situaci. Pojem zprostředkování pojištění se v návrhu rozšiřuje a nezahrnuje jen nezávislé zprostředkovatele, ale také zaměstnance pojišťoven. To může být pozitivní, neboť pro celý pojistný trh tedy platí stejná pravidla. Zahrnuty budou i banky, jelikož jejich sortiment zahrnuje rovněž pojistné produkty. |
| --- | --- |

3.2.1

V článku 1 se navrhuje podstatné rozšíření oblasti působnosti oproti současné právní situaci. Pojem zprostředkování pojištění se v návrhu rozšiřuje a nezahrnuje jen nezávislé zprostředkovatele, ale také zaměstnance pojišťoven. To může být pozitivní, neboť pro celý pojistný trh tedy platí stejná pravidla. Zahrnuty budou i banky, jelikož jejich sortiment zahrnuje rovněž pojistné produkty.

| 3.2.2 | Podle EHSV je podstatné, aby se reguloval akt prodeje nezávisle na tom, jaká profesní kategorie prodává. Proto se zdá být důležité, že návrh výslovně uvádí profesionální správu pojistných událostí a likvidaci škod. |
| --- | --- |

3.2.2

Podle EHSV je podstatné, aby se reguloval akt prodeje nezávisle na tom, jaká profesní kategorie prodává. Proto se zdá být důležité, že návrh výslovně uvádí profesionální správu pojistných událostí a likvidaci škod.

3.3   Požadavky na profesní a organizační způsobilost

| 3.3.1 | EHSV považuje za velmi pozitivní návrh, aby členské státy zajistily, aby zprostředkovatelé pojištění a zaměstnanci pojišťoven, kteří vykonávají činnost ve zprostředkování pojištění, neustále obnovovali své znalosti a schopnosti v této oblasti. V této souvislosti je důležité zdůraznit odpovědnost zaměstnavatelů za zajištění přístupu zaměstnanců k potřebnému profesními rozvoji, aby tito mohli efektivně a uspokojivě vykonávat svoji činnost. |
| --- | --- |

3.3.1

EHSV považuje za velmi pozitivní návrh, aby členské státy zajistily, aby zprostředkovatelé pojištění a zaměstnanci pojišťoven, kteří vykonávají činnost ve zprostředkování pojištění, neustále obnovovali své znalosti a schopnosti v této oblasti. V této souvislosti je důležité zdůraznit odpovědnost zaměstnavatelů za zajištění přístupu zaměstnanců k potřebnému profesními rozvoji, aby tito mohli efektivně a uspokojivě vykonávat svoji činnost.

| 3.3.2 | Výbor dále zdůrazňuje, že by bylo žádoucí určitým způsobem uložit všem zprostředkovatelům pojištění (jak zaměstnancům, tak samostatně výdělečným osobám), aby byli schopni doložit vzdělání související s tímto povoláním, kterého dosáhli. |
| --- | --- |

3.3.2

Výbor dále zdůrazňuje, že by bylo žádoucí určitým způsobem uložit všem zprostředkovatelům pojištění (jak zaměstnancům, tak samostatně výdělečným osobám), aby byli schopni doložit vzdělání související s tímto povoláním, kterého dosáhli.

| 3.3.3 | V čl. 8 odst. 2 se navrhuje, že nikdo, kdo přímo vykonává činnosti ve zprostředkování pojištění nesmí mít záznam v trestním rejstříku, pokud jde o trestné činy proti majetku nebo trestné činy související s činností ve finanční oblasti. Výbor se domnívá, že tento dohled by měly být schopny vykonávat oficiální státní orgány, aby se zaručila poctivost a předešlo se komplikovaným a nákladným postupům. Potíží může být v této souvislosti fakt, že různé země mají různá kritéria pro záznamy do trestního rejstříku, a proto mohou mít pravidla v různých zemích různé důsledky. |
| --- | --- |

3.3.3

V čl. 8 odst. 2 se navrhuje, že nikdo, kdo přímo vykonává činnosti ve zprostředkování pojištění nesmí mít záznam v trestním rejstříku, pokud jde o trestné činy proti majetku nebo trestné činy související s činností ve finanční oblasti. Výbor se domnívá, že tento dohled by měly být schopny vykonávat oficiální státní orgány, aby se zaručila poctivost a předešlo se komplikovaným a nákladným postupům. Potíží může být v této souvislosti fakt, že různé země mají různá kritéria pro záznamy do trestního rejstříku, a proto mohou mít pravidla v různých zemích různé důsledky.

3.4   Informační požadavky

| 3.4.1 | Návrh stanoví požadavek, podle něhož musí být veškeré informace, včetně propagace, jasné a neklamavé. Z poskytnutého materiálu musí být jasné, zda se jedná o propagaci nebo jiné informace. Zprostředkovatel pojištění informuje zákazníka o tom, zda se poskytuje poradenství ohledně pojistných produktů. Mělo by být jasné, zda zprostředkovatel pracuje z pověření nějaké pojišťovny nebo jedná nezávisle a kdo vyplácí zprostředkovateli odměnu. Podle EHSV jsou tyto návrhy v zásadě přiměřené a prospěšné pro spotřebitele. |
| --- | --- |

3.4.1

Návrh stanoví požadavek, podle něhož musí být veškeré informace, včetně propagace, jasné a neklamavé. Z poskytnutého materiálu musí být jasné, zda se jedná o propagaci nebo jiné informace. Zprostředkovatel pojištění informuje zákazníka o tom, zda se poskytuje poradenství ohledně pojistných produktů. Mělo by být jasné, zda zprostředkovatel pracuje z pověření nějaké pojišťovny nebo jedná nezávisle a kdo vyplácí zprostředkovateli odměnu. Podle EHSV jsou tyto návrhy v zásadě přiměřené a prospěšné pro spotřebitele.

| 3.4.2 | Může hrozit riziko, že se zprostředkovatel bude své povinnosti poskytovat poradenství snažit vyhnout tak, že bude zákazníka informovat, že se poradenství neposkytuje. Navržené ustanovení tedy může způsobit problém ve výkladu. Pokud má existovat toto pravidlo, je třeba ho doplnit o pravidlo stanovící, že v případě, že se později ukáže, že zprostředkovatel ve skutečnosti poradenství o zprostředkovávaných produktech poskytl, by to nemělo mít vliv na možnost zákazníka získat náhradu za ledabylé poradenství. |
| --- | --- |

3.4.2

Může hrozit riziko, že se zprostředkovatel bude své povinnosti poskytovat poradenství snažit vyhnout tak, že bude zákazníka informovat, že se poradenství neposkytuje. Navržené ustanovení tedy může způsobit problém ve výkladu. Pokud má existovat toto pravidlo, je třeba ho doplnit o pravidlo stanovící, že v případě, že se později ukáže, že zprostředkovatel ve skutečnosti poradenství o zprostředkovávaných produktech poskytl, by to nemělo mít vliv na možnost zákazníka získat náhradu za ledabylé poradenství.

| 3.4.3 | Mnohé jednodušší pojistné produkty se prodávají bez poradenství, např. na internetu. Článek 18 upravuje prodej bez poradenství. V čl. 18 odst. 1 písm. b) se uvádí, že zprostředkovatel oznámí zákazníkovi důvody pro každou poskytnutou radu, ačkoliv se článek zabývá situacemi, v nichž se poradenství neposkytuje. Toto znění však znamená opak, a návrh je proto třeba vyjasnit. |
| --- | --- |

3.4.3

Mnohé jednodušší pojistné produkty se prodávají bez poradenství, např. na internetu. Článek 18 upravuje prodej bez poradenství. V čl. 18 odst. 1 písm. b) se uvádí, že zprostředkovatel oznámí zákazníkovi důvody pro každou poskytnutou radu, ačkoliv se článek zabývá situacemi, v nichž se poradenství neposkytuje. Toto znění však znamená opak, a návrh je proto třeba vyjasnit.

| 3.4.4 | Co se týče požadavků na formu předávání informací spotřebiteli, stanoví článek 20, že se veškeré informace předávají na papíře. Počet výjimek dokazuje, že už se nejedná o hlavní pravidlo. Bylo by například lepší poskytnout na papíře základní informace o produktu a uvést, kde lze získat další informace. |
| --- | --- |

3.4.4

Co se týče požadavků na formu předávání informací spotřebiteli, stanoví článek 20, že se veškeré informace předávají na papíře. Počet výjimek dokazuje, že už se nejedná o hlavní pravidlo. Bylo by například lepší poskytnout na papíře základní informace o produktu a uvést, kde lze získat další informace.

3.5   Střety zájmů a transparentnost

| 3.5.1 | V návrhu je uvedeno, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny mají přijmout opatření k odhalení střetů zájmů, které mohou vzniknout při zprostředkování pojistných produktů, a že mají zákazníky informovat o situaci. EHSV to považuje za důležité a podporuje ambice návrhu, domnívá se však, že by bylo možné ho vylepšit, viz níže. |
| --- | --- |

3.5.1

V návrhu je uvedeno, že zprostředkovatelé pojištění a pojišťovny mají přijmout opatření k odhalení střetů zájmů, které mohou vzniknout při zprostředkování pojistných produktů, a že mají zákazníky informovat o situaci. EHSV to považuje za důležité a podporuje ambice návrhu, domnívá se však, že by bylo možné ho vylepšit, viz níže.

| 3.5.2 | V čl. 17 odst. 1 písm. d) až g) jsou navržena pravidla pro informace, které se mají poskytnout o povaze odměny, již zprostředkovatel za zprostředkování obdrží. EHSV schvaluje, aby se poskytovaly informace o tom, jak se stanovuje odměna, obává se však, že příliš podrobné informace o částkách podle písmene f) mohou být pro zákazníka při rozhodování zavádějící. Je důležité, aby měl zákazník jasné informace o celkové ceně ve vztahu k produktu, o ceně, již platí zprostředkovateli, a o odměně, již zprostředkovatel případně získá od pojišťovny. |
| --- | --- |

3.5.2

V čl. 17 odst. 1 písm. d) až g) jsou navržena pravidla pro informace, které se mají poskytnout o povaze odměny, již zprostředkovatel za zprostředkování obdrží. EHSV schvaluje, aby se poskytovaly informace o tom, jak se stanovuje odměna, obává se však, že příliš podrobné informace o částkách podle písmene f) mohou být pro zákazníka při rozhodování zavádějící. Je důležité, aby měl zákazník jasné informace o celkové ceně ve vztahu k produktu, o ceně, již platí zprostředkovateli, a o odměně, již zprostředkovatel případně získá od pojišťovny.

| 3.5.3 | V čl. 17 odst. 4 je stanoven požadavek na informace o odměně zprostředkovatele pokaždé, když zákazník provede platbu pojištění po uzavření smlouvy. Vzhledem k automatickým způsobům platby, které jsou nyní u dlouhodobých pojistných smluv běžné (např. přímé inkaso), se návrh jeví jako nadměrná regulace. Úplně stačí informovat zákazníka o odměně zprostředkovatele jednou ročně. |
| --- | --- |

3.5.3

V čl. 17 odst. 4 je stanoven požadavek na informace o odměně zprostředkovatele pokaždé, když zákazník provede platbu pojištění po uzavření smlouvy. Vzhledem k automatickým způsobům platby, které jsou nyní u dlouhodobých pojistných smluv běžné (např. přímé inkaso), se návrh jeví jako nadměrná regulace. Úplně stačí informovat zákazníka o odměně zprostředkovatele jednou ročně.

| 3.5.4 | EHSV schvaluje návrh v článku 21 týkajícím se křížového prodeje, podle něhož má zprostředkovatel pojištění informovat zákazníka o tom, že je části balíčku možné koupit odděleně. |
| --- | --- |

3.5.4

EHSV schvaluje návrh v článku 21 týkajícím se křížového prodeje, podle něhož má zprostředkovatel pojištění informovat zákazníka o tom, že je části balíčku možné koupit odděleně.

| 3.5.5 | Pro vyvážené informace a transparentnost bez rizika narušení hospodářské soutěže je velmi důležité zavedení obecné zásady rovných podmínek pro distribuční kanály. |
| --- | --- |

3.5.5

Pro vyvážené informace a transparentnost bez rizika narušení hospodářské soutěže je velmi důležité zavedení obecné zásady rovných podmínek pro distribuční kanály.

3.6   Dodatečné požadavky na ochranu zákazníka ve vztahu k pojistným investičním produktům

| 3.6.1 | EHSV hodnotí kladně, že jsou stanoveny konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele při nákupu pojistných investičních produktů. Existují zásadní rozdíly mezi jednoduššími a investičními formami pojištění. Často se jedná o důchodové spoření, jež má vysokou ekonomickou hodnotu pro spotřebitele a platí po dlouhou dobu. Jak období spoření, tak období vyplácení může trvat několik desetiletí. Design těchto produktů je často složitý a pro spotřebitele může být obtížné předem rozeznat a posoudit rozdíly v obsahu a podmínkách. Zájem na ochraně spotřebitelů je tedy u této kategorie pojistných produktů mnohem vyšší než u jednodušších pojistných produktů s nižším hospodářským významem. |
| --- | --- |

3.6.1

EHSV hodnotí kladně, že jsou stanoveny konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele při nákupu pojistných investičních produktů. Existují zásadní rozdíly mezi jednoduššími a investičními formami pojištění. Často se jedná o důchodové spoření, jež má vysokou ekonomickou hodnotu pro spotřebitele a platí po dlouhou dobu. Jak období spoření, tak období vyplácení může trvat několik desetiletí. Design těchto produktů je často složitý a pro spotřebitele může být obtížné předem rozeznat a posoudit rozdíly v obsahu a podmínkách. Zájem na ochraně spotřebitelů je tedy u této kategorie pojistných produktů mnohem vyšší než u jednodušších pojistných produktů s nižším hospodářským významem.

| 3.6.2 | Výbor proto žádá, aby se vyjasnilo, o jaké produkty se jedná. Definice uvedená v čl. 2 odst. 4 návrhu odkazuje na nařízení o klíčových informativních dokumentech pro investiční produkty. Tato definice je podle Výboru příliš vágní, jelikož se v návrhu stanoví konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele v těchto případech zprostředkování. Je proto důležité, aby se vyjasnila oblast působnosti těchto pravidel a měla odpovídající rozsah, aby se kýžené ochrany spotřebitele dosáhlo v praxi (1). |
| --- | --- |

3.6.2

Výbor proto žádá, aby se vyjasnilo, o jaké produkty se jedná. Definice uvedená v čl. 2 odst. 4 návrhu odkazuje na nařízení o klíčových informativních dokumentech pro investiční produkty. Tato definice je podle Výboru příliš vágní, jelikož se v návrhu stanoví konkrétnější požadavky na ochranu spotřebitele v těchto případech zprostředkování. Je proto důležité, aby se vyjasnila oblast působnosti těchto pravidel a měla odpovídající rozsah, aby se kýžené ochrany spotřebitele dosáhlo v praxi (1).

| 3.6.3 | Pro případ, kdy zprostředkovatel informuje zákazníka, že je poradenství ohledně pojištění poskytováno nezávisle, stanoví čl. 24 odst. 5 písm. b), že zprostředkovatel nesmí přijímat poplatky, provize nebo jakékoli peněžní výhody vyplacené nebo poskytnuté třetí stranou. EHSV tento návrh schvaluje, neboť je v tomto ohledu jasně v zájmu ochrany spotřebitele. |
| --- | --- |

3.6.3

Pro případ, kdy zprostředkovatel informuje zákazníka, že je poradenství ohledně pojištění poskytováno nezávisle, stanoví čl. 24 odst. 5 písm. b), že zprostředkovatel nesmí přijímat poplatky, provize nebo jakékoli peněžní výhody vyplacené nebo poskytnuté třetí stranou. EHSV tento návrh schvaluje, neboť je v tomto ohledu jasně v zájmu ochrany spotřebitele.

3.7   Mimosoudní urovnávání sporů

| 3.7.1 | V článku 13 je stanoveno, že členské státy zákazníkům zajišťují dostatečné, účinné, nezávislé a nestranné možnosti řešení sporů. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby se tyto postupy staly skutečnými opravnými prostředky a aby bylo možné předkládat důkazy u ústního řízení, aby se splnily požadavky směrnice. Výbor rovněž podtrhuje důležitost toho, aby se zároveň zajistila možnost urovnávat spory u soudu, aby spotřebitel nebyl omezen pouze na alternativní formu tohoto urovnávání. |
| --- | --- |

3.7.1

V článku 13 je stanoveno, že členské státy zákazníkům zajišťují dostatečné, účinné, nezávislé a nestranné možnosti řešení sporů. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje, že je důležité, aby se tyto postupy staly skutečnými opravnými prostředky a aby bylo možné předkládat důkazy u ústního řízení, aby se splnily požadavky směrnice. Výbor rovněž podtrhuje důležitost toho, aby se zároveň zajistila možnost urovnávat spory u soudu, aby spotřebitel nebyl omezen pouze na alternativní formu tohoto urovnávání.

3.8   Sankce

| 3.8.1 | Navrhovaný článek 26 stanovuje, že členské státy zajistí, aby v případě porušení byly správní sankce a opatření účinné, přiměřené a odrazující. EHSV s tímto cílem souhlasí. |
| --- | --- |

3.8.1

Navrhovaný článek 26 stanovuje, že členské státy zajistí, aby v případě porušení byly správní sankce a opatření účinné, přiměřené a odrazující. EHSV s tímto cílem souhlasí.

| 3.8.2 | V čl. 28 odst. 2 písm. f) se však navrhuje, aby fyzickým osobám mohly být uloženy správní peněžité sankce až do výše 5 000 000 EUR. Výbor se domnívá, že je to neúměrně vysoká částka, i když se jedná o maximální možnou výši správní peněžité sankce. Toto pravidlo lze zpochybnit především na základě toho, že se jedná o správní peněžitou sankci a ne o náhradu škody poškozeného stanovenou soudem. |
| --- | --- |

3.8.2

V čl. 28 odst. 2 písm. f) se však navrhuje, aby fyzickým osobám mohly být uloženy správní peněžité sankce až do výše 5 000 000 EUR. Výbor se domnívá, že je to neúměrně vysoká částka, i když se jedná o maximální možnou výši správní peněžité sankce. Toto pravidlo lze zpochybnit především na základě toho, že se jedná o správní peněžitou sankci a ne o náhradu škody poškozeného stanovenou soudem.

3.9   Hlášení případů porušení

| 3.9.1 | Článek 30 vyžaduje účinné mechanismy hlášení případů porušení předpisů. Zde Výbor zdůrazňuje, že zaměstnanci musí mít možnost hlásit případná porušení předpisů příslušnému orgánu dohledu, aniž by to mělo pracovněprávní či jiné dopady. Je to důležité pro právní jistotu, spravedlivou hospodářskou soutěž a samozřejmě i pro ochranu spotřebitele. Musí být možné hlásit také podezření na porušování platných právních předpisů. Nestačí, aby byli zaměstnanci pojišťoven a zprostředkujících společností odkázáni pouze na vnitropodnikové postupy hlášení porušování. |
| --- | --- |

3.9.1

Článek 30 vyžaduje účinné mechanismy hlášení případů porušení předpisů. Zde Výbor zdůrazňuje, že zaměstnanci musí mít možnost hlásit případná porušení předpisů příslušnému orgánu dohledu, aniž by to mělo pracovněprávní či jiné dopady. Je to důležité pro právní jistotu, spravedlivou hospodářskou soutěž a samozřejmě i pro ochranu spotřebitele. Musí být možné hlásit také podezření na porušování platných právních předpisů. Nestačí, aby byli zaměstnanci pojišťoven a zprostředkujících společností odkázáni pouze na vnitropodnikové postupy hlášení porušování.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Zásadní význam má definice toho, co se rozumí „pojistnými investičními produkty“, neboť se na tyto produkty vztahují přísnější právní předpisy než na ostatní pojistné produkty. Definice, již obsahuje dotčený článek, je tedy nešťastně formulována takto: „smlouva o pojištění, kterou by též bylo možné klasifikovat jako ‚investiční produkt‘“. Co by mohl být „pojistný investiční produkt“, lze tedy interpretovat různými způsoby. |
| --- | --- |

4.1

Zásadní význam má definice toho, co se rozumí „pojistnými investičními produkty“, neboť se na tyto produkty vztahují přísnější právní předpisy než na ostatní pojistné produkty. Definice, již obsahuje dotčený článek, je tedy nešťastně formulována takto: „smlouva o pojištění, kterou by též bylo možné klasifikovat jako ‚investiční produkt‘“. Co by mohl být „pojistný investiční produkt“, lze tedy interpretovat různými způsoby.

| 4.2 | Výbor považuje za nejasnou definici „poradenství“. Pokus o definici poradenství se vyskytuje na několika místech návrhu. V čl. 2 odst. 9 se uvádí, že poradenství je poskytování doporučení zákazníkům. Taková definice poradenství je velmi široká a mohou vyvstat nejasnosti ohledně toho, zda lze vůbec zprostředkovávat pojistné produkty bez poradenství. |
| --- | --- |

4.2

Výbor považuje za nejasnou definici „poradenství“. Pokus o definici poradenství se vyskytuje na několika místech návrhu. V čl. 2 odst. 9 se uvádí, že poradenství je poskytování doporučení zákazníkům. Taková definice poradenství je velmi široká a mohou vyvstat nejasnosti ohledně toho, zda lze vůbec zprostředkovávat pojistné produkty bez poradenství.

| 4.2.1 | Pokus o definici poradenství se zároveň vyskytuje na jiných místech návrhu. V kapitole IV, čl. 17. odst. 1 písm. c) je uvedeno, že zákazník má být informován o tom, zda mu je poradenství poskytováno „na základě nestranné analýzy“. V čl. 18 odst. 3 se stanoví materiální obsah rad poskytovaných na základě nestranné analýzy. Takové rady se mají poskytovat „na základě analýzy dostatečně velkého počtu pojistných smluv nabízených na trhu, aby jim to umožnilo učinit doporučení v souladu s odbornými kritérii k tomu, jaká pojistná smlouva odpovídá potřebám zákazníka“. |
| --- | --- |

4.2.1

Pokus o definici poradenství se zároveň vyskytuje na jiných místech návrhu. V kapitole IV, čl. 17. odst. 1 písm. c) je uvedeno, že zákazník má být informován o tom, zda mu je poradenství poskytováno „na základě nestranné analýzy“. V čl. 18 odst. 3 se stanoví materiální obsah rad poskytovaných na základě nestranné analýzy. Takové rady se mají poskytovat „na základě analýzy dostatečně velkého počtu pojistných smluv nabízených na trhu, aby jim to umožnilo učinit doporučení v souladu s odbornými kritérii k tomu, jaká pojistná smlouva odpovídá potřebám zákazníka“.

| 4.2.2 | V čl. 24 odst. 3 a čl. 24. odst. 5 se používá jiná formulace. Hovoří se tam o „nezávislém“ poradenství. Podle návrhu se může toto nezávislé poradenství navíc zakládat na „široké či omezenější analýze trhu“. |
| --- | --- |

4.2.2

V čl. 24 odst. 3 a čl. 24. odst. 5 se používá jiná formulace. Hovoří se tam o „nezávislém“ poradenství. Podle návrhu se může toto nezávislé poradenství navíc zakládat na „široké či omezenější analýze trhu“.

| 4.2.3 | Celkově vzato lze říci, že se v návrhu vyskytuje řada různých forem zprostředkování:






  — | zprostředkování bez poradenství, např. při prodeji na internetu, |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Celkově vzato lze říci, že se v návrhu vyskytuje řada různých forem zprostředkování:

—

zprostředkování bez poradenství, např. při prodeji na internetu,

| — | zprostředkování s poradenstvím spočívajícím v poskytnutí doporučení, |
| --- | --- |

—

zprostředkování s poradenstvím spočívajícím v poskytnutí doporučení,

| — | zprostředkování s poradenstvím založeným na nestranné analýze, pro jejíž formu existují doprovodné požadavky, |
| --- | --- |

—

zprostředkování s poradenstvím založeným na nestranné analýze, pro jejíž formu existují doprovodné požadavky,

| — | zprostředkování s poradenstvím vycházejícím z nezávislého základu






  — | založeného na široké analýze trhu nebo |
| --- | --- | --- |

—

zprostředkování s poradenstvím vycházejícím z nezávislého základu

—

založeného na široké analýze trhu nebo

| — | na omezenější analýze trhu. |
| --- | --- |

—

na omezenější analýze trhu.

| 4.2.4 | Jak je uvedeno výše, i u poradenství vycházejícího z nezávislého základu existují vedlejší požadavky na jeho formu. Zda se tyto požadavky na formu mají dodržovat jak u důkladné analýzy trhu, tak u omezenější analýzy, však není jasné. |
| --- | --- |

4.2.4

Jak je uvedeno výše, i u poradenství vycházejícího z nezávislého základu existují vedlejší požadavky na jeho formu. Zda se tyto požadavky na formu mají dodržovat jak u důkladné analýzy trhu, tak u omezenější analýzy, však není jasné.

4.3   Článek 17

| 4.3.1 | Výbor souhlasí s tím, že pro spotřebitele je smysluplné, aby se střety zájmů dostaly na povrch a aby formy odměn byly určitým způsobem transparentní. Pozornost by se neměla zaměřovat pouze na otevřenost v otázkách odměn, ale také na systém řízení výkonnosti (performance management system), na němž se zakládají jak pohyblivé odměny, tak vývoj pevných platů. Střety zájmů mohou vyvstat, aniž by byla vyplacena jakákoliv forma pohyblivé odměny, v případech, kdy musí zprostředkovatel dostát operačním cílům. V mnoha případech se může jednat o prodejní cíle u určitého produktu, ale tyto cíle mohou mít také méně přímou povahu. Tyto cíle mohou způsobit riziko vzniku střetu zájmů mezi cíli stanovenými pojišťovnami a potřebami zákazníků týkajícími se vhodného pojistného produktu. |
| --- | --- |

4.3.1

Výbor souhlasí s tím, že pro spotřebitele je smysluplné, aby se střety zájmů dostaly na povrch a aby formy odměn byly určitým způsobem transparentní. Pozornost by se neměla zaměřovat pouze na otevřenost v otázkách odměn, ale také na systém řízení výkonnosti (performance management system), na němž se zakládají jak pohyblivé odměny, tak vývoj pevných platů. Střety zájmů mohou vyvstat, aniž by byla vyplacena jakákoliv forma pohyblivé odměny, v případech, kdy musí zprostředkovatel dostát operačním cílům. V mnoha případech se může jednat o prodejní cíle u určitého produktu, ale tyto cíle mohou mít také méně přímou povahu. Tyto cíle mohou způsobit riziko vzniku střetu zájmů mezi cíli stanovenými pojišťovnami a potřebami zákazníků týkajícími se vhodného pojistného produktu.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stanovisko EHSV k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o sděleních klíčových informací týkajících se investičních produktů, CESE 1841/2012, 14.11.2012.

1

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/99 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/99

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES

COM(2012) 369 final – 2012/0192 (COD)

2013/C 44/17

Zpravodajka: paní KÖSSLER

Dne 7. září 2012 se Rada Evropské unie a dne 11. září 2012 Evropský parlament, v souladu s článkem 114 a čl. 168 odst. 4 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o klinických hodnoceních humánních léčivých přípravků a o zrušení směrnice 2001/20/ES

COM(2012) 369 final – 2012/192 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 105 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 5 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV uznává, že klinický výzkum je klíčovou a neustále se rozvíjející oblastí vědeckého úsilí s cílem porozumět onemocněním a vyvíjet léčivé přípravky pro pacienty. |
| --- | --- |

1.1

EHSV uznává, že klinický výzkum je klíčovou a neustále se rozvíjející oblastí vědeckého úsilí s cílem porozumět onemocněním a vyvíjet léčivé přípravky pro pacienty.

| 1.2 | V souvislosti s vědeckým pokrokem v oblasti klinického výzkumu a s rozvojem inovativních terapií je třeba plně zohlednit ochranu subjektů před přehnanými riziky a zátěží, přičemž blahobyt jednotlivých subjektů musí být nadřazen všem ostatním zájmům. |
| --- | --- |

1.2

V souvislosti s vědeckým pokrokem v oblasti klinického výzkumu a s rozvojem inovativních terapií je třeba plně zohlednit ochranu subjektů před přehnanými riziky a zátěží, přičemž blahobyt jednotlivých subjektů musí být nadřazen všem ostatním zájmům.

| 1.3 | Toto nařízení bude během doby svého trvání systémem, prostřednictvím něhož budou posuzovány rozvíjející se a nové zkušební projekty. Vzhledem k tomu, jak se věda a technologie vyvíjí a s ohledem na jejich dopad na budoucí způsoby vedení hodnocení a produkty testované v klinických hodnoceních v budoucnosti, je pochopitelné, že jsou zaváděna přísná ustanovení s cílem pravidelně hodnotit toto nařízení, a v případě nutnosti jej pozměnit. |
| --- | --- |

1.3

Toto nařízení bude během doby svého trvání systémem, prostřednictvím něhož budou posuzovány rozvíjející se a nové zkušební projekty. Vzhledem k tomu, jak se věda a technologie vyvíjí a s ohledem na jejich dopad na budoucí způsoby vedení hodnocení a produkty testované v klinických hodnoceních v budoucnosti, je pochopitelné, že jsou zaváděna přísná ustanovení s cílem pravidelně hodnotit toto nařízení, a v případě nutnosti jej pozměnit.

| 1.4 | EHSV požaduje, aby byla vytvořena jednotná oblast řízení EU pro klinická hodnocení, kde by mohli pacienti absolvovat různá klinická hodnocení v různých členských státech bez ohledu na jejich zemi původu či bydliště. Tato oblast musí dodržovat obecné etické, vědecké a technické zásady, prostřednictvím nichž jsou prováděna klinická hodnocení. |
| --- | --- |

1.4

EHSV požaduje, aby byla vytvořena jednotná oblast řízení EU pro klinická hodnocení, kde by mohli pacienti absolvovat různá klinická hodnocení v různých členských státech bez ohledu na jejich zemi původu či bydliště. Tato oblast musí dodržovat obecné etické, vědecké a technické zásady, prostřednictvím nichž jsou prováděna klinická hodnocení.

| 1.5 | EHSV vítá a důrazně hájí provádění a používání jednotného portálu pro mnohonárodní klinická hodnocení i pro klinická hodnocení jednotlivých zemí, aniž by bylo zapotřebí dále kódovat údaje do jakýchkoli vnitrostátních systémů. Tím se zmenší byrokratická zátěž vytvořená stávající směrnicí a bude zajištěna harmonizace požadavků pro předložení vnitrostátními orgány. Kromě toho jednotný portál zajistí zjednodušený postup pro životní cyklus klinického hodnocení, protože usnadní možnost zahrnutí dalších členských států do klinického hodnocení. |
| --- | --- |

1.5

EHSV vítá a důrazně hájí provádění a používání jednotného portálu pro mnohonárodní klinická hodnocení i pro klinická hodnocení jednotlivých zemí, aniž by bylo zapotřebí dále kódovat údaje do jakýchkoli vnitrostátních systémů. Tím se zmenší byrokratická zátěž vytvořená stávající směrnicí a bude zajištěna harmonizace požadavků pro předložení vnitrostátními orgány. Kromě toho jednotný portál zajistí zjednodušený postup pro životní cyklus klinického hodnocení, protože usnadní možnost zahrnutí dalších členských států do klinického hodnocení.

| 1.6 | EHSV podporuje koordinovaný postup posuzování, jenž je dále rozdělený do dvou částí, jak navrhuje nařízení. Bude vytvořen jasný a srozumitelný systém, v rámci něhož nebude docházet k duplikacím hodnocení dotyčnými orgány, přičemž pacienti budou mít co nejrychlejší přístup ke klinickému hodnocení v přibližně stejném časovém měřítku ve všech příslušných členských státech. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje koordinovaný postup posuzování, jenž je dále rozdělený do dvou částí, jak navrhuje nařízení. Bude vytvořen jasný a srozumitelný systém, v rámci něhož nebude docházet k duplikacím hodnocení dotyčnými orgány, přičemž pacienti budou mít co nejrychlejší přístup ke klinickému hodnocení v přibližně stejném časovém měřítku ve všech příslušných členských státech.

| 1.7 | EHSV požaduje, aby byla do nařízení výslovně začleněna posouzení nezávislých etických komisí (v souladu s požadavky odstavce 15 Helsinské deklarace, kapitola II návrhu a směrnice 2001/20/ES). Etické posouzení je klíčovou součástí povolovacího procesu klinických hodnocení, aby bylo zajištěno dodržování práv pacientů. Schválení klinického hodnocení by nemělo být uděleno, dokud nezávislé etické komise nevydají příznivé stanovisko. |
| --- | --- |

1.7

EHSV požaduje, aby byla do nařízení výslovně začleněna posouzení nezávislých etických komisí (v souladu s požadavky odstavce 15 Helsinské deklarace, kapitola II návrhu a směrnice 2001/20/ES). Etické posouzení je klíčovou součástí povolovacího procesu klinických hodnocení, aby bylo zajištěno dodržování práv pacientů. Schválení klinického hodnocení by nemělo být uděleno, dokud nezávislé etické komise nevydají příznivé stanovisko.

| 1.8 | EHSV vyzývá EU, aby podporovala a usnadňovala spolupráci a výměnu vědeckých informací mezi členskými státy v rámci sítě, jež propojuje etické komise jmenované členskými státy. EHSV uznává, že existuje EurecNet, ale požaduje, aby byl zřízen formální orgán zaměřený na pacienty, jenž by nahradil EurecNet. Ustanovení týkající se sítě etických komisí by měla být zahrnuta do nařízení. |
| --- | --- |

1.8

EHSV vyzývá EU, aby podporovala a usnadňovala spolupráci a výměnu vědeckých informací mezi členskými státy v rámci sítě, jež propojuje etické komise jmenované členskými státy. EHSV uznává, že existuje EurecNet, ale požaduje, aby byl zřízen formální orgán zaměřený na pacienty, jenž by nahradil EurecNet. Ustanovení týkající se sítě etických komisí by měla být zahrnuta do nařízení.

| 1.9 | EHSV zcela podporuje rozlišování nízkointervenčních klinických hodnocení, jež zavádí nařízení. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zcela podporuje rozlišování nízkointervenčních klinických hodnocení, jež zavádí nařízení.

| 1.10 | EHSV vítá záměr posílit záruky týkající se zpracování osobních údajů, existuje-li vhodná rovnováha mezi právy jednotlivců a bezpečným a zabezpečeným využíváním údajů o pacientech pro účely zdravotního výzkumu. |
| --- | --- |

1.10

EHSV vítá záměr posílit záruky týkající se zpracování osobních údajů, existuje-li vhodná rovnováha mezi právy jednotlivců a bezpečným a zabezpečeným využíváním údajů o pacientech pro účely zdravotního výzkumu.

| 1.11 | EHSV podporuje zřízení Koordinační a poradní skupiny pro klinická hodnocení, jak je uvedeno v článku 81. |
| --- | --- |

1.11

EHSV podporuje zřízení Koordinační a poradní skupiny pro klinická hodnocení, jak je uvedeno v článku 81.

| 1.12 | Třebaže klinická hodnocení jsou nejčastěji prováděna u léčivých přípravků, je také třeba se zmínit o tom, že v některých případech je rovněž možné provádět klinická hodnocení – nebo studie klinické funkce – v oblasti zdravotnických prostředků a diagnostiky in vitro, a nedávné návrhy Komise týkající se nařízení o zdravotnických prostředcích (1) a nařízení o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
   (2) zahrnují požadavky na studie klinické funkce. Zejména v kontextu personalizované medicíny se pravděpodobně zvýší počet společných hodnocení s farmaceutickými a diagnostickými zdravotnickými prostředky. Mělo by tedy být zajištěno, že požadavky a postupy uplatňování pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky budou kompatibilní a co nejvíce se sníží duplicita. |
| --- | --- |

1.12

Třebaže klinická hodnocení jsou nejčastěji prováděna u léčivých přípravků, je také třeba se zmínit o tom, že v některých případech je rovněž možné provádět klinická hodnocení – nebo studie klinické funkce – v oblasti zdravotnických prostředků a diagnostiky in vitro, a nedávné návrhy Komise týkající se nařízení o zdravotnických prostředcích (1) a nařízení o diagnostických zdravotnických prostředcích in vitro
   (2) zahrnují požadavky na studie klinické funkce. Zejména v kontextu personalizované medicíny se pravděpodobně zvýší počet společných hodnocení s farmaceutickými a diagnostickými zdravotnickými prostředky. Mělo by tedy být zajištěno, že požadavky a postupy uplatňování pro léčivé přípravky a zdravotnické prostředky budou kompatibilní a co nejvíce se sníží duplicita.

| 1.12.1 | EHSV uznává, že údaje z klinického hodnocení předložené v dokumentaci k žádosti musí být založeny na klinických hodnoceních, která byla před svým zahájením zaznamenána ve veřejném registru, který je primárním registrem platformy International Clinical Trials Registry Platform Světové zdravotnické organizace (mezinárodní platforma pro registry klinických hodnocení) nebo Mezinárodního výboru redaktorů lékařských časopisů (International Committee of Medical Journal Editors). |
| --- | --- |

1.12.1

EHSV uznává, že údaje z klinického hodnocení předložené v dokumentaci k žádosti musí být založeny na klinických hodnoceních, která byla před svým zahájením zaznamenána ve veřejném registru, který je primárním registrem platformy International Clinical Trials Registry Platform Světové zdravotnické organizace (mezinárodní platforma pro registry klinických hodnocení) nebo Mezinárodního výboru redaktorů lékařských časopisů (International Committee of Medical Journal Editors).

2.   Shrnutí návrhu Komise

| 2.1 | V posledních letech počet žádostí o klinická hodnocení v EU výrazně poklesl (od roku 2007 do roku 2011 o 25 %), náklady na provádění klinických hodnocení a průměrná prodleva v zahájení klinického hodnocení se zvýšily. Podle Evropské komise měla směrnice 2001/20/ES mnoho přímých dopadů na náklady a uskutečnitelnost provádění klinických hodnocení, což následně vedlo k poklesu aktivity v oblasti klinických hodnocení v EU. |
| --- | --- |

2.1

V posledních letech počet žádostí o klinická hodnocení v EU výrazně poklesl (od roku 2007 do roku 2011 o 25 %), náklady na provádění klinických hodnocení a průměrná prodleva v zahájení klinického hodnocení se zvýšily. Podle Evropské komise měla směrnice 2001/20/ES mnoho přímých dopadů na náklady a uskutečnitelnost provádění klinických hodnocení, což následně vedlo k poklesu aktivity v oblasti klinických hodnocení v EU.

| 2.2 | Cílem stávajícího návrhu je přispět k tomu, aby bylo provádění klinických hodnocení rychlejší, jednodušší a levnější tím, že se stanoví harmonizovaná pravidla pro povolení a provádění klinických hodnocení s cílem zvýšit atraktivitu EU jako místa pro klinická hodnocení, snížit náklady klinického testování a propagovat veřejné zdraví. |
| --- | --- |

2.2

Cílem stávajícího návrhu je přispět k tomu, aby bylo provádění klinických hodnocení rychlejší, jednodušší a levnější tím, že se stanoví harmonizovaná pravidla pro povolení a provádění klinických hodnocení s cílem zvýšit atraktivitu EU jako místa pro klinická hodnocení, snížit náklady klinického testování a propagovat veřejné zdraví.

| 2.3 | Návrh má podobu nařízení a nahrazuje směrnici 2001/20/ES. Tato právní forma zajišťuje, aby členské státy vycházely při svém posuzování žádosti o povolení klinického hodnocení spíše z totožného znění, než z odlišných vnitrostátních prováděcích opatření. Umožňuje příslušným zúčastněným stranám plánovat a provádět klinická hodnocení, včetně mnohonárodních klinických hodnocení, na základě jednoho regulačního rámce. |
| --- | --- |

2.3

Návrh má podobu nařízení a nahrazuje směrnici 2001/20/ES. Tato právní forma zajišťuje, aby členské státy vycházely při svém posuzování žádosti o povolení klinického hodnocení spíše z totožného znění, než z odlišných vnitrostátních prováděcích opatření. Umožňuje příslušným zúčastněným stranám plánovat a provádět klinická hodnocení, včetně mnohonárodních klinických hodnocení, na základě jednoho regulačního rámce.

| 2.4 | Návrh pokrývá tyto hlavní body: povolovací postup pro klinická hodnocení, podávání zpráv o bezpečnosti, informovaný souhlas, výroba a označování testovaného výrobku, provádění hodnocení, náhrada škody, odpovědnosti (zkoušející, zadavatelé, spoluzadavatel), kontaktní osoba v EU a inspekce. |
| --- | --- |

2.4

Návrh pokrývá tyto hlavní body: povolovací postup pro klinická hodnocení, podávání zpráv o bezpečnosti, informovaný souhlas, výroba a označování testovaného výrobku, provádění hodnocení, náhrada škody, odpovědnosti (zkoušející, zadavatelé, spoluzadavatel), kontaktní osoba v EU a inspekce.

3.   Obecné připomínky

| 3.1 | EHSV vítá přezkum evropských právních předpisů v oblasti klinických hodnocení jako příležitost pro Evropu ukázat, že působí jako jednotný soudržný region při regulování a řízení provádění klinických hodnocení a je atraktivním místem pro zadavatele, aby zde prováděli svůj klinický výzkum a zabezpečili přístup pacientů k tomu, aby absolvovali klinická hodnocení. |
| --- | --- |

3.1

EHSV vítá přezkum evropských právních předpisů v oblasti klinických hodnocení jako příležitost pro Evropu ukázat, že působí jako jednotný soudržný region při regulování a řízení provádění klinických hodnocení a je atraktivním místem pro zadavatele, aby zde prováděli svůj klinický výzkum a zabezpečili přístup pacientů k tomu, aby absolvovali klinická hodnocení.

| 3.2 | EHSV uznává, že klinická hodnocení v EU jsou na poklesu (zejména akademický výzkum v EU výrazně poklesl). Tento pokles není zaviněn pouze právními předpisy EU, ale řadou matoucích faktorů. Počet klinických studií se snížil i v USA, v posledních letech mohla k tomuto poklesu přispět rovněž hospodářské krize. Právní předpisy EU však mohou pomoci tuto situaci vyřešit. |
| --- | --- |

3.2

EHSV uznává, že klinická hodnocení v EU jsou na poklesu (zejména akademický výzkum v EU výrazně poklesl). Tento pokles není zaviněn pouze právními předpisy EU, ale řadou matoucích faktorů. Počet klinických studií se snížil i v USA, v posledních letech mohla k tomuto poklesu přispět rovněž hospodářské krize. Právní předpisy EU však mohou pomoci tuto situaci vyřešit.

| 3.3 | EHSV konstatuje, že stávající návrh může zpomalit tempo tohoto poklesu, avšak ve své současné podobě jej zcela nezastaví ani nezvrátí. Je však příležitostí k vytvoření lepšího prostředí pro klinický výzkum v EU, jež by mohlo usnadnit konkurenceschopnější rámec pro klinický výzkum obecně. |
| --- | --- |

3.3

EHSV konstatuje, že stávající návrh může zpomalit tempo tohoto poklesu, avšak ve své současné podobě jej zcela nezastaví ani nezvrátí. Je však příležitostí k vytvoření lepšího prostředí pro klinický výzkum v EU, jež by mohlo usnadnit konkurenceschopnější rámec pro klinický výzkum obecně.

| 3.4 | EHSV zdůrazňuje, že vědecký výzkum pokročil, stejně jako pokročily naše vědecké a technické znalosti. Pro zajištění toho, že nařízení bude i nadále podporovat evropský klinický výzkum, musí být proveden pravidelný přezkum – plně posvěcený, aby mohlo dojít k potřebné změně. To podporuje sdělení Komise Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace – Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu (3), které uvádí, že „systematická hodnocení právních předpisů se musejí stát nedílnou součástí inteligentní regulace“. |
| --- | --- |

3.4

EHSV zdůrazňuje, že vědecký výzkum pokročil, stejně jako pokročily naše vědecké a technické znalosti. Pro zajištění toho, že nařízení bude i nadále podporovat evropský klinický výzkum, musí být proveden pravidelný přezkum – plně posvěcený, aby mohlo dojít k potřebné změně. To podporuje sdělení Komise Integrovaná průmyslová politika pro éru globalizace – Konkurenceschopnost a udržitelnost ve středu zájmu (3), které uvádí, že „systematická hodnocení právních předpisů se musejí stát nedílnou součástí inteligentní regulace“.

| 3.4.1 | EHSV požaduje, aby byla zavedena ustanovení pro hodnocení a podávání zpráv o provádění tohoto nařízení na základě získaných zkušeností se speciálním zřetelem na různé typy schválených klinických hodnocení a na vědecký a technologický pokrok. |
| --- | --- |

3.4.1

EHSV požaduje, aby byla zavedena ustanovení pro hodnocení a podávání zpráv o provádění tohoto nařízení na základě získaných zkušeností se speciálním zřetelem na různé typy schválených klinických hodnocení a na vědecký a technologický pokrok.

| 3.4.2 | EHSV požaduje, aby byla zavedena následující změna do doložky o přezkumu: „Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, jež bude zahrnovat celkové informace o různých typech klinických hodnocení schválených podle tohoto nařízení včetně definování plánů pro jakoukoli vhodnou změnu.“ |
| --- | --- |

3.4.2

EHSV požaduje, aby byla zavedena následující změna do doložky o přezkumu: „Pět let po vstupu tohoto nařízení v platnost a poté každých pět let předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto nařízení, jež bude zahrnovat celkové informace o různých typech klinických hodnocení schválených podle tohoto nařízení včetně definování plánů pro jakoukoli vhodnou změnu.“

| 3.4.3 | V této zprávě EHSV žádá Komisi, aby posuzovala dopad vědeckého a technologického pokroku na uplatňování tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3.4.3

V této zprávě EHSV žádá Komisi, aby posuzovala dopad vědeckého a technologického pokroku na uplatňování tohoto nařízení.

| 3.5 | EHSV konstatuje, že v důsledku stávajících disproporčních administrativních požadavků na nízkointervenční klinická hodnocení poklesl v Evropě počet klinických výzkumů prováděných akademickou obcí. Nízkointervenční klinická hodnocení jsou převážně prováděna akademickou obcí a jsou klíčová pro zlepšení a pokrok zdravotní péče. |
| --- | --- |

3.5

EHSV konstatuje, že v důsledku stávajících disproporčních administrativních požadavků na nízkointervenční klinická hodnocení poklesl v Evropě počet klinických výzkumů prováděných akademickou obcí. Nízkointervenční klinická hodnocení jsou převážně prováděna akademickou obcí a jsou klíčová pro zlepšení a pokrok zdravotní péče.

| 3.5.1 | EHSV podporuje klasifikaci nízkointervenčních klinických hodnocení v čl. 5 odst. 2 písm. d), jelikož by se snížila značná administrativní zátěž na zadavatele, čímž by se znovu zavedl přístup pacientů k těmto nízkointervenčním klinickým hodnocením. |
| --- | --- |

3.5.1

EHSV podporuje klasifikaci nízkointervenčních klinických hodnocení v čl. 5 odst. 2 písm. d), jelikož by se snížila značná administrativní zátěž na zadavatele, čímž by se znovu zavedl přístup pacientů k těmto nízkointervenčním klinickým hodnocením.

| 3.6 | EHSV požaduje, aby nařízení zajistilo vytvoření jednotné oblasti řízení EU pro klinická hodnocení, jež umožní přístup pacientů k informacím o klinických hodnoceních a postupný vstup do různých klinických hodnocení v různých členských státech bez ohledu na jejich zemi původu či bydliště a jež bude rovněž dodržovat obecné etické, vědecké a technické zásady, na základě nichž jsou klinická hodnocení posuzována. Tyto zásady byly dohodnuty na mezinárodní konferenci o harmonizovaných pokynech pro správnou klinickou praxi a jsou v souladu s principy, které mají svůj původ v helsinské deklaraci Světové lékařské asociace – etické zásady pro lékařský výzkum za účasti lidských subjektů. EHSV se domnívá, že nařízení by se mělo zmínit o helsinské deklaraci nejen v bodech odůvodnění, ale také v článku 9. |
| --- | --- |

3.6

EHSV požaduje, aby nařízení zajistilo vytvoření jednotné oblasti řízení EU pro klinická hodnocení, jež umožní přístup pacientů k informacím o klinických hodnoceních a postupný vstup do různých klinických hodnocení v různých členských státech bez ohledu na jejich zemi původu či bydliště a jež bude rovněž dodržovat obecné etické, vědecké a technické zásady, na základě nichž jsou klinická hodnocení posuzována. Tyto zásady byly dohodnuty na mezinárodní konferenci o harmonizovaných pokynech pro správnou klinickou praxi a jsou v souladu s principy, které mají svůj původ v helsinské deklaraci Světové lékařské asociace – etické zásady pro lékařský výzkum za účasti lidských subjektů. EHSV se domnívá, že nařízení by se mělo zmínit o helsinské deklaraci nejen v bodech odůvodnění, ale také v článku 9.

| 3.7 | EHSV navrhuje, že zásadní změna, jež dosáhne radikálního rozdílu, pokud jde o atraktivitu Evropy jakožto destinace klinických hodnocení a zajištění přístupu evropských pacientů k nejinovativnějším léčbám, by byla úvodním krokem k jednotné oblasti EU bez hranic pro provádění těchto hodnocení. |
| --- | --- |

3.7

EHSV navrhuje, že zásadní změna, jež dosáhne radikálního rozdílu, pokud jde o atraktivitu Evropy jakožto destinace klinických hodnocení a zajištění přístupu evropských pacientů k nejinovativnějším léčbám, by byla úvodním krokem k jednotné oblasti EU bez hranic pro provádění těchto hodnocení.

| 3.8 | EHSV zdůrazňuje, že za účelem usnadnění provádění včetně jednoznačných lhůt na základě mechanismu tichého souhlasu je zapotřebí, aby bylo v textu objasněno, že hodnocení může začít v den oznámení, pokud členský stát nepředložil důvody pro nepřijetí klinického hodnocení. Lhůty na základě mechanismu tichého souhlasu uvedené v návrhu nařízení jsou jednoznačně považovány za příliš krátké, a proto by měly být prodlouženy. |
| --- | --- |

3.8

EHSV zdůrazňuje, že za účelem usnadnění provádění včetně jednoznačných lhůt na základě mechanismu tichého souhlasu je zapotřebí, aby bylo v textu objasněno, že hodnocení může začít v den oznámení, pokud členský stát nepředložil důvody pro nepřijetí klinického hodnocení. Lhůty na základě mechanismu tichého souhlasu uvedené v návrhu nařízení jsou jednoznačně považovány za příliš krátké, a proto by měly být prodlouženy.

| 3.9 | EHSV uznává, že je zapotřebí vytvořit mechanismus na pomoc etickým komisím sdílet odborné znalosti a poznatky a učit se jeden od druhého. Platforma pro takovouto síť musí být koordinována a financována na úrovni EU. EHSV doporučuje, aby zapojení pacientů bylo povinné, jelikož dostatečné zastoupení pacientů zajistí, že rozhodnutí budou odrážet zájmy a skutečnosti pacientů, stejně jako je názor pacientů zohledňován při procesu posuzování, v souladu s článkem 9. |
| --- | --- |

3.9

EHSV uznává, že je zapotřebí vytvořit mechanismus na pomoc etickým komisím sdílet odborné znalosti a poznatky a učit se jeden od druhého. Platforma pro takovouto síť musí být koordinována a financována na úrovni EU. EHSV doporučuje, aby zapojení pacientů bylo povinné, jelikož dostatečné zastoupení pacientů zajistí, že rozhodnutí budou odrážet zájmy a skutečnosti pacientů, stejně jako je názor pacientů zohledňován při procesu posuzování, v souladu s článkem 9.

| 3.10 | EHSV doporučuje, aby spolupráce mezi etickými komisemi byla zvýšena za účelem podpory členských států při dosahování větší účinnosti, úspor z rozsahu a předcházení duplicity činností. Toto nařízení by mělo usnadnit vytvoření udržitelných systémů zahrnujících všechny příslušné orgány členských států, jejichž základem budou stávající pilotní projekty a konzultace se širokou škálou dotčených subjektů. Toto nařízení by se proto mělo stát základem trvalé podpory této spolupráce ze strany Unie. Bude základem pro zlepšení účinnosti posuzování aspektů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v čl. 7 odst. 1. |
| --- | --- |

3.10

EHSV doporučuje, aby spolupráce mezi etickými komisemi byla zvýšena za účelem podpory členských států při dosahování větší účinnosti, úspor z rozsahu a předcházení duplicity činností. Toto nařízení by mělo usnadnit vytvoření udržitelných systémů zahrnujících všechny příslušné orgány členských států, jejichž základem budou stávající pilotní projekty a konzultace se širokou škálou dotčených subjektů. Toto nařízení by se proto mělo stát základem trvalé podpory této spolupráce ze strany Unie. Bude základem pro zlepšení účinnosti posuzování aspektů uvedených v čl. 6 odst. 1 a v čl. 7 odst. 1.

| 3.10.1 | EHSV uznává, že pojištění na klinické hodnocení představuje vysoké náklady pro zadavatele a za pět let může vést k dalšímu nárůstu cen za léčiva. Pokus Evropské komise snížit náklady na pojištění odpovědnosti pro zadavatele by však neměl vést ke zhoršení bezpečnosti účastníků v případě pojistné události, což by mohlo nastat, pokud bude zrušeno povinné pojištění. EHSV je proti všeobecnému zrušení povinného pojištění, i když souhlasí s tím, že v jednoznačně stanovených případech by mělo být možné udělit výjimku. |
| --- | --- |

3.10.1

EHSV uznává, že pojištění na klinické hodnocení představuje vysoké náklady pro zadavatele a za pět let může vést k dalšímu nárůstu cen za léčiva. Pokus Evropské komise snížit náklady na pojištění odpovědnosti pro zadavatele by však neměl vést ke zhoršení bezpečnosti účastníků v případě pojistné události, což by mohlo nastat, pokud bude zrušeno povinné pojištění. EHSV je proti všeobecnému zrušení povinného pojištění, i když souhlasí s tím, že v jednoznačně stanovených případech by mělo být možné udělit výjimku.

| 3.10.2 | Zavedení kompenzačního mechanismu si žádá konkrétnější specifikaci, zejména pokud jde o to, jak a kým by byl tento mechanismus financován. Zřízení vnitrostátních kompenzačních mechanismů představuje riziko v podobě různého finančního krytí v jednotlivých členských státech. Rovněž různé systémy zdravotního pojištění a pojištění odpovědnosti produktu, stejně jako různé předpisy o odpovědnosti v členských státech mohou vést k možnému zhoršení v případě poškození subjektů. |
| --- | --- |

3.10.2

Zavedení kompenzačního mechanismu si žádá konkrétnější specifikaci, zejména pokud jde o to, jak a kým by byl tento mechanismus financován. Zřízení vnitrostátních kompenzačních mechanismů představuje riziko v podobě různého finančního krytí v jednotlivých členských státech. Rovněž různé systémy zdravotního pojištění a pojištění odpovědnosti produktu, stejně jako různé předpisy o odpovědnosti v členských státech mohou vést k možnému zhoršení v případě poškození subjektů.

| 3.11 | Zjednodušení podávání zpráv o bezpečnosti, a konkrétněji jeho centralizace v Evropské agentuře pro léčivé přípravky, bude hlavním cílem, a proto by měla být snížena zbytečná administrativní zátěž související s farmakovigilancí, zatímco je zapotřebí maximalizovat schopnost EU zjišťovat příslušné případy včas. |
| --- | --- |

3.11

Zjednodušení podávání zpráv o bezpečnosti, a konkrétněji jeho centralizace v Evropské agentuře pro léčivé přípravky, bude hlavním cílem, a proto by měla být snížena zbytečná administrativní zátěž související s farmakovigilancí, zatímco je zapotřebí maximalizovat schopnost EU zjišťovat příslušné případy včas.

| 3.11.1 | EHSV doporučuje nezavádět v nařízení specifické kategorie onemocnění nebo typy léčivých přípravků. Nařízení by se mělo zaměřit na zajištění bezpečnosti pacientů a na spolehlivost nashromážděných údajů. Budou-li mít specifická onemocnění svou vlastní klasifikaci v rámci nařízení, existuje velké riziko, že by došlo k zahlcení novými zavedenými klasifikacemi, čímž by vznikly zmatky pro zadavatele a příslušné vnitrostátní orgány. Existuje vážné riziko, že rozsáhlý systém klasifikace by byl ve skutečnosti v rozporu s cílem nařízení, zejména pokud jde o zjednodušení a harmonizaci. |
| --- | --- |

3.11.1

EHSV doporučuje nezavádět v nařízení specifické kategorie onemocnění nebo typy léčivých přípravků. Nařízení by se mělo zaměřit na zajištění bezpečnosti pacientů a na spolehlivost nashromážděných údajů. Budou-li mít specifická onemocnění svou vlastní klasifikaci v rámci nařízení, existuje velké riziko, že by došlo k zahlcení novými zavedenými klasifikacemi, čímž by vznikly zmatky pro zadavatele a příslušné vnitrostátní orgány. Existuje vážné riziko, že rozsáhlý systém klasifikace by byl ve skutečnosti v rozporu s cílem nařízení, zejména pokud jde o zjednodušení a harmonizaci.

| 3.12 | EHSV podporuje zřízení koordinační a poradní skupiny pro klinická hodnocení jako klíčový krok k zajištění skutečné harmonizace klinického výzkumu v Evropě. Pro maximalizaci fungování této skupiny by se schůzí měly účastnit pouze strany uvedené v článku 81. Mělo by však být zajištěno, že zúčastněné strany budou mít v souladu s tímto nařízením možnost předkládat otázky či témata k diskusi prostřednictvím této poradní skupiny. Tím by se zvýšila transparentnost a zlepšila rovnováha mezi všemi subjekty zapojenými do klinického hodnocení, včetně pacientů. |
| --- | --- |

3.12

EHSV podporuje zřízení koordinační a poradní skupiny pro klinická hodnocení jako klíčový krok k zajištění skutečné harmonizace klinického výzkumu v Evropě. Pro maximalizaci fungování této skupiny by se schůzí měly účastnit pouze strany uvedené v článku 81. Mělo by však být zajištěno, že zúčastněné strany budou mít v souladu s tímto nařízením možnost předkládat otázky či témata k diskusi prostřednictvím této poradní skupiny. Tím by se zvýšila transparentnost a zlepšila rovnováha mezi všemi subjekty zapojenými do klinického hodnocení, včetně pacientů.

| 3.12.1 | EHSV proto požaduje, aby byl do čl. 81 odst. 5 začleněn tento text: „Na žádost příslušné skupiny zúčastněných stran předloží Komise koordinační a poradní skupině pro klinická hodnocení jednu nebo více otázek, jež jsou relevantní v rámci čl. 81 odst. 2, k projednání na nejbližší schůzi a, bude-li to nezbytné, svolá za tímto účelem tuto skupinu. Pokud Komise zamítne předložit otázku koordinační a poradní skupině pro klinická hodnocení nebo svolat tuto skupinu na žádost skupiny zúčastněných stran, informuje Komise písemně žadatele o svém zamítnutí a specifikuje důvody, proč tak učinila. V případech, kdy koordinační a poradní skupina pro klinická hodnocení projedná otázku v souladu s tímto ustanovením, Komise zajistí, že bude příslušný žadatel informován o výsledku této diskuse.“ |
| --- | --- |

3.12.1

EHSV proto požaduje, aby byl do čl. 81 odst. 5 začleněn tento text: „Na žádost příslušné skupiny zúčastněných stran předloží Komise koordinační a poradní skupině pro klinická hodnocení jednu nebo více otázek, jež jsou relevantní v rámci čl. 81 odst. 2, k projednání na nejbližší schůzi a, bude-li to nezbytné, svolá za tímto účelem tuto skupinu. Pokud Komise zamítne předložit otázku koordinační a poradní skupině pro klinická hodnocení nebo svolat tuto skupinu na žádost skupiny zúčastněných stran, informuje Komise písemně žadatele o svém zamítnutí a specifikuje důvody, proč tak učinila. V případech, kdy koordinační a poradní skupina pro klinická hodnocení projedná otázku v souladu s tímto ustanovením, Komise zajistí, že bude příslušný žadatel informován o výsledku této diskuse.“

| 3.13 | EHSV podporuje záměr Komise posílit záruky týkající se zpracování osobních údajů, avšak zdůrazňuje, že musí nastat vhodná rovnováha mezi právy jednotlivců a bezpečným a zabezpečeným využíváním údajů o pacientech pro účely zdravotního výzkumu. Zejména v případech, kdy pacienti účastnící se klinických hodnocení dali zjevný informovaný souhlas, jež umožňuje využít vzorky a údaje pro budoucí výzkum, je nezbytné, aby byla dodržována správná klinická praxe a etické zásady pro používání těchto údajů. |
| --- | --- |

3.13

EHSV podporuje záměr Komise posílit záruky týkající se zpracování osobních údajů, avšak zdůrazňuje, že musí nastat vhodná rovnováha mezi právy jednotlivců a bezpečným a zabezpečeným využíváním údajů o pacientech pro účely zdravotního výzkumu. Zejména v případech, kdy pacienti účastnící se klinických hodnocení dali zjevný informovaný souhlas, jež umožňuje využít vzorky a údaje pro budoucí výzkum, je nezbytné, aby byla dodržována správná klinická praxe a etické zásady pro používání těchto údajů.

4.   Specifické připomínky

| 4.1 | EHSV rozhodně podporuje jednotnou strukturu řízení EU pro klinická hodnocení, jež musí výrazným způsobem usnadnit provádění klinického výzkumu v EU a měla by být srovnávacím prvkem a cílem pro změnu a přezkum tohoto nařízení. |
| --- | --- |

4.1

EHSV rozhodně podporuje jednotnou strukturu řízení EU pro klinická hodnocení, jež musí výrazným způsobem usnadnit provádění klinického výzkumu v EU a měla by být srovnávacím prvkem a cílem pro změnu a přezkum tohoto nařízení.

| 4.2 | EHSV požaduje, aby byla do nařízení zahrnuta ustanovení o síti etických komisí. |
| --- | --- |

4.2

EHSV požaduje, aby byla do nařízení zahrnuta ustanovení o síti etických komisí.

| 4.2.1 | Členové této sítě budou jmenováni členskými státy, které sdělí jejich jména a kontaktní údaje Komisi. Tito členové se budou účastnit činnosti sítě a budou do ní přispívat. Tato síť je založena na zásadách řádné správy věcí veřejných včetně transparentnosti, objektivnosti, nezávislosti odborných posudků, spravedlivých postupů a vhodné konzultace zúčastněných subjektů se smysluplným zapojením pacientů ve všech fázích. |
| --- | --- |

4.2.1

Členové této sítě budou jmenováni členskými státy, které sdělí jejich jména a kontaktní údaje Komisi. Tito členové se budou účastnit činnosti sítě a budou do ní přispívat. Tato síť je založena na zásadách řádné správy věcí veřejných včetně transparentnosti, objektivnosti, nezávislosti odborných posudků, spravedlivých postupů a vhodné konzultace zúčastněných subjektů se smysluplným zapojením pacientů ve všech fázích.

| 4.2.2 | Cíle sítě etických komisí jsou následující:






  a) | podporovat spolupráci mezi vnitrostátními a místními etickými komisemi za účelem zefektivnění a harmonizace postupů vedoucích k vydání souhlasu etické komise; |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Cíle sítě etických komisí jsou následující:

a)

podporovat spolupráci mezi vnitrostátními a místními etickými komisemi za účelem zefektivnění a harmonizace postupů vedoucích k vydání souhlasu etické komise;

| b) | podporovat analýzu povahy a druhu informací, které mohou být vyměňovány; |
| --- | --- |

b)

podporovat analýzu povahy a druhu informací, které mohou být vyměňovány;

| c) | zamezit dvojímu hodnocení; |
| --- | --- |

c)

zamezit dvojímu hodnocení;

| d) | zabezpečit, že pacienti účastnící se klinických hodnocení v EU, jsou chráněni podle stejných obecných etických zásad; |
| --- | --- |

d)

zabezpečit, že pacienti účastnící se klinických hodnocení v EU, jsou chráněni podle stejných obecných etických zásad;

| e) | podporovat celoevropskou harmonizaci kvalifikací a odborné přípravy členů etických komisí. |
| --- | --- |

e)

podporovat celoevropskou harmonizaci kvalifikací a odborné přípravy členů etických komisí.

| 4.2.3 | EHSV podporuje financování této komise prostřednictvím výzkumného programu EU. Nárok na podporu Unie mají pouze orgány a subjekty v síti, které jsou zúčastněnými členskými státy určeny jako příjemci. |
| --- | --- |

4.2.3

EHSV podporuje financování této komise prostřednictvím výzkumného programu EU. Nárok na podporu Unie mají pouze orgány a subjekty v síti, které jsou zúčastněnými členskými státy určeny jako příjemci.

| 4.3 | EHSV uznává, že časové lhůty pro doplnění nového členského státu nejsou konkurenceschopné a nejsou v souladu s lhůtami části II zprávy o posouzení dotyčnými členskými státy, jak je uvedeno v článku 7. Jakožto další příslušný členský stát může nesouhlasit se závěrem členského státu podávajícího zprávu týkající se části I pouze z těchto důvodů:






  a) | významné rozdíly v běžné klinické praxi mezi dotčenými členskými státy a členským státem podávajícím zprávu, v jejichž důsledku by subjektu hodnocení byla poskytnuta horší léčba než v rámci běžné praxe; |
| --- | --- | --- |

4.3

EHSV uznává, že časové lhůty pro doplnění nového členského státu nejsou konkurenceschopné a nejsou v souladu s lhůtami části II zprávy o posouzení dotyčnými členskými státy, jak je uvedeno v článku 7. Jakožto další příslušný členský stát může nesouhlasit se závěrem členského státu podávajícího zprávu týkající se části I pouze z těchto důvodů:

a)

významné rozdíly v běžné klinické praxi mezi dotčenými členskými státy a členským státem podávajícím zprávu, v jejichž důsledku by subjektu hodnocení byla poskytnuta horší léčba než v rámci běžné praxe;

| b) | porušení vnitrostátních právních předpisů podle článku 86. Toto hodnocení by mělo být také k dispozici za méně než 10–20 navrhovaných dnů, tj. za deset dnů a možnost pozastavit příslušnou dobu pro získání doplňujících vysvětlení by měla být v souladu s lhůtami části II hodnocení předloženého dotčeným členským státem, jak je definováno v článku 7 a v čl. 14 odst. 8. |
| --- | --- |

b)

porušení vnitrostátních právních předpisů podle článku 86. Toto hodnocení by mělo být také k dispozici za méně než 10–20 navrhovaných dnů, tj. za deset dnů a možnost pozastavit příslušnou dobu pro získání doplňujících vysvětlení by měla být v souladu s lhůtami části II hodnocení předloženého dotčeným členským státem, jak je definováno v článku 7 a v čl. 14 odst. 8.

| 4.4 | Pokud jde o postup hodnocení, EHSV doporučuje, aby každý členský stát, kromě podmínek stanovených v čl. 7 odst. 1, posoudil žádost s ohledem na splnění požadavků na ochranu subjektů. S cílem zabránit zdlouhavým schvalovacím postupům v oblasti klinického hodnocení, které by zpozdily přístup pacientů ke klinickým hodnocením, EHSV navrhuje následující změnu v čl. 7 odst. 2, první věta: „Každý dotčený členský stát dokončí vlastní posouzení, včetně stanoviska národní etické komise, do deseti dnů od data ověření podle čl. 6 odst. 4.“ |
| --- | --- |

4.4

Pokud jde o postup hodnocení, EHSV doporučuje, aby každý členský stát, kromě podmínek stanovených v čl. 7 odst. 1, posoudil žádost s ohledem na splnění požadavků na ochranu subjektů. S cílem zabránit zdlouhavým schvalovacím postupům v oblasti klinického hodnocení, které by zpozdily přístup pacientů ke klinickým hodnocením, EHSV navrhuje následující změnu v čl. 7 odst. 2, první věta: „Každý dotčený členský stát dokončí vlastní posouzení, včetně stanoviska národní etické komise, do deseti dnů od data ověření podle čl. 6 odst. 4.“

| 4.5 | Na konec čl. 8 odst. 6 by měla být dodána následující věta: „Zadavatel může zahájit klinické hodnocení bezprostředně po dni oznámení, pokud dotčený členský stát nesdělí svůj nesouhlas v souladu s odstavcem 2.“ |
| --- | --- |

4.5

Na konec čl. 8 odst. 6 by měla být dodána následující věta: „Zadavatel může zahájit klinické hodnocení bezprostředně po dni oznámení, pokud dotčený členský stát nesdělí svůj nesouhlas v souladu s odstavcem 2.“

| 4.6 | Za účelem zajištění bezpečnosti pacientů Výbor požaduje, aby byly naléhavě rozšířeny časové lhůty uvedené v návrhu nařízení. Zejména by se měla rozšířit tato období: v čl. 5 odst. 2 z 6 na 14 dnů, v čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec z 3 na 7 dnů, v čl. 6 odst. 4 z 10 na 25 dnů, z 25 na 35 dnů a z 30 na 40 dnů a rovněž v čl. 17 odst. 2 ze 4 na 10 dnů. |
| --- | --- |

4.6

Za účelem zajištění bezpečnosti pacientů Výbor požaduje, aby byly naléhavě rozšířeny časové lhůty uvedené v návrhu nařízení. Zejména by se měla rozšířit tato období: v čl. 5 odst. 2 z 6 na 14 dnů, v čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec z 3 na 7 dnů, v čl. 6 odst. 4 z 10 na 25 dnů, z 25 na 35 dnů a z 30 na 40 dnů a rovněž v čl. 17 odst. 2 ze 4 na 10 dnů.

| 4.7 | Normy týkající se ochrany uvedené v článku 31 a 32 návrhu nařízení by měly být založeny na ustanoveních směrnice 2001/20/ES anebo je alespoň zapotřebí předpokládat možnost výjimky pro členské státy s ohledem na ochranu zranitelných skupin. |
| --- | --- |

4.7

Normy týkající se ochrany uvedené v článku 31 a 32 návrhu nařízení by měly být založeny na ustanoveních směrnice 2001/20/ES anebo je alespoň zapotřebí předpokládat možnost výjimky pro členské státy s ohledem na ochranu zranitelných skupin.

| 4.8 | Pokud jde o dokumentaci týkající se souladu se správnou výrobní praxí pro hodnocený léčivý přípravek (příloha I, bod 6), EHSV zdůrazňuje, že žádost by měla obsahovat prohlášení potvrzující, že veškerá dokumentace týkající se souladu se správnou výrobní praxí pro hodnocený léčivý přípravek (léčivé přípravky) je uschována a k dispozici pro inspekci, aby bylo zajištěno zachování bezpečnosti pacientů. |
| --- | --- |

4.8

Pokud jde o dokumentaci týkající se souladu se správnou výrobní praxí pro hodnocený léčivý přípravek (příloha I, bod 6), EHSV zdůrazňuje, že žádost by měla obsahovat prohlášení potvrzující, že veškerá dokumentace týkající se souladu se správnou výrobní praxí pro hodnocený léčivý přípravek (léčivé přípravky) je uschována a k dispozici pro inspekci, aby bylo zajištěno zachování bezpečnosti pacientů.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2012) 542 final.

1

(2)  COM(2012) 541 final.

2

(3)  COM(2010) 614 final.

3

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/104

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kolektivní správě autorského práva a práv s ním souvisejících a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl online na vnitřním trhu

COM(2012) 372 final – 2012/0180 (COD)

2013/C 44/18

Zpravodaj: pan LEMERCIER

Dne 10. září 2012 se Rada a dne 11. září 2012 Evropský parlament, v souladu s články 50 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kolektivní správě autorského práva a práv s ním souvisejících a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl online na vnitřním trhu

COM(2012) 372 final – 2012/0180 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 116 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV souhlasí s návrhem směrnice o kolektivní správě digitálních práv a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

1.1

EHSV souhlasí s návrhem směrnice o kolektivní správě digitálních práv a udělování licencí pro více území k právům k užití hudebních děl na vnitřním trhu.

| 1.2 | Domnívá se, že oblast působnosti je dobře zvolena, vzhledem k významu hudby na trzích s kulturními obsahy online. Umožní poznat, jak funguje přeshraniční správa práv, a později ji bude možné využít jako vzoru, případně zdroj inspirace pro online prodej veškerého multimediálního obsahu a knih. |
| --- | --- |

1.2

Domnívá se, že oblast působnosti je dobře zvolena, vzhledem k významu hudby na trzích s kulturními obsahy online. Umožní poznat, jak funguje přeshraniční správa práv, a později ji bude možné využít jako vzoru, případně zdroj inspirace pro online prodej veškerého multimediálního obsahu a knih.

| 1.3 | EHSV zohlednil posouzení dopadu (1) i reakce příslušných profesních odvětví a spotřebitelů. Sdílí názor, že by měl být stanoven jednotný právní rámec pro kolektivní správce práv a vytvořen jakýsi evropský pas pro licence pro využívání hudebních děl online. |
| --- | --- |

1.3

EHSV zohlednil posouzení dopadu (1) i reakce příslušných profesních odvětví a spotřebitelů. Sdílí názor, že by měl být stanoven jednotný právní rámec pro kolektivní správce práv a vytvořen jakýsi evropský pas pro licence pro využívání hudebních děl online.

| 1.4 | Upozorňuje na to, že je nutné podpořit kolektivní správce v rámci přechodové fáze, aby se mohli adaptovat na tuto formu přeshraniční distribuce, jež jim způsobuje technické a materiální problémy, jichž si je EHSV vědom. |
| --- | --- |

1.4

Upozorňuje na to, že je nutné podpořit kolektivní správce v rámci přechodové fáze, aby se mohli adaptovat na tuto formu přeshraniční distribuce, jež jim způsobuje technické a materiální problémy, jichž si je EHSV vědom.

| 1.5 | Souhlasí s navrženým právním základem (články 50 až 54 SFEU), jenž se vztahuje ke svobodě usazování a volnému pohybu služeb na vnitřním trhu. Co se směrnice o službách týče, je třeba zohlednit, že kolektivní správci jsou neziskovými subjekty a vyznačují se specifiky, jež je odlišují od podniků. |
| --- | --- |

1.5

Souhlasí s navrženým právním základem (články 50 až 54 SFEU), jenž se vztahuje ke svobodě usazování a volnému pohybu služeb na vnitřním trhu. Co se směrnice o službách týče, je třeba zohlednit, že kolektivní správci jsou neziskovými subjekty a vyznačují se specifiky, jež je odlišují od podniků.

| 1.6 | Tvůrci se často nacházejí ve velmi nestabilní situaci, jelikož jejich úspěch je nejistý a příjmy nepravidelné. Kolektivní správci mohou tvůrcům pomáhat rozvíjet kulturní činnosti tím, že podpoří křehčí repertoár a začínající umělce. Kolektivní správci pracují na zásadě solidarity, a proto podporují autory nacházející se v obtížné situaci a pomáhají propagovat nové talenty. Kolektivní správci tak významně přispívají k rozvoji evropské kulturní scény a k rozvoji kulturního hospodářství. |
| --- | --- |

1.6

Tvůrci se často nacházejí ve velmi nestabilní situaci, jelikož jejich úspěch je nejistý a příjmy nepravidelné. Kolektivní správci mohou tvůrcům pomáhat rozvíjet kulturní činnosti tím, že podpoří křehčí repertoár a začínající umělce. Kolektivní správci pracují na zásadě solidarity, a proto podporují autory nacházející se v obtížné situaci a pomáhají propagovat nové talenty. Kolektivní správci tak významně přispívají k rozvoji evropské kulturní scény a k rozvoji kulturního hospodářství.

2.   Návrh Komise

| 2.1 | Dle Komise spočívá platné acquis communautaire v oblasti autorského práva v pouhé definici autorského práva a práv s ním souvisejících, omezeních a výjimkách a souvisejících ustanoveních. |
| --- | --- |

2.1

Dle Komise spočívá platné acquis communautaire v oblasti autorského práva v pouhé definici autorského práva a práv s ním souvisejících, omezeních a výjimkách a souvisejících ustanoveních.

| 2.2 | Jen velmi málo ustanovení směrnice o autorském právu a souvisejících aktů (2) se zaobírá kolektivní správou práv a žádné nestanoví rámec pro fungování kolektivních správců. Pokud budou od tohoto okamžiku stanoveny imperativní normy týkající se jejich správy a transparentnosti a budou dále rozpracovávány, začne vznikat judikatura Soudního dvora a budou vydávána rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

2.2

Jen velmi málo ustanovení směrnice o autorském právu a souvisejících aktů (2) se zaobírá kolektivní správou práv a žádné nestanoví rámec pro fungování kolektivních správců. Pokud budou od tohoto okamžiku stanoveny imperativní normy týkající se jejich správy a transparentnosti a budou dále rozpracovávány, začne vznikat judikatura Soudního dvora a budou vydávána rozhodnutí Komise.

| 2.3 | Právo se však v praxi v různých členských státech liší, rozdílná jsou také pravidla týkající se kolektivních správců a především se velmi různí způsoby a postupy kontroly využívání vybraných prostředků a rozdělení výtěžku mezi oprávněné osoby, přičemž jsou tyto postupy často netransparentní. V některých zemích byly dokonce zjištěny postupy hraničící se zneužíváním sociálních statků. |
| --- | --- |

2.3

Právo se však v praxi v různých členských státech liší, rozdílná jsou také pravidla týkající se kolektivních správců a především se velmi různí způsoby a postupy kontroly využívání vybraných prostředků a rozdělení výtěžku mezi oprávněné osoby, přičemž jsou tyto postupy často netransparentní. V některých zemích byly dokonce zjištěny postupy hraničící se zneužíváním sociálních statků.

| 2.4 | Cílem návrhu je „zavést vhodný právní rámec pro kolektivní správu práv, kterou vykonávají kolektivní správci jménem nositelů práv, a stanovit:






  — | pravidla, která zajistí lepší řízení a větší transparentnost všech kolektivních správců, a rovněž |
| --- | --- | --- |

2.4

Cílem návrhu je „zavést vhodný právní rámec pro kolektivní správu práv, kterou vykonávají kolektivní správci jménem nositelů práv, a stanovit:

—

pravidla, která zajistí lepší řízení a větší transparentnost všech kolektivních správců, a rovněž

| — | podpořit a usnadnit udělování licencí pro více území k právům autorů na jejich hudební díla kolektivními správci, kteří autory zastupují.“ |
| --- | --- |

—

podpořit a usnadnit udělování licencí pro více území k právům autorů na jejich hudební díla kolektivními správci, kteří autory zastupují.“

| 2.5 | Pouze vhodný právní akt (zde směrnice) na evropské úrovni může umožnit splnění těchto cílů, při respektování zásad subsidiarity a proporcionality. |
| --- | --- |

2.5

Pouze vhodný právní akt (zde směrnice) na evropské úrovni může umožnit splnění těchto cílů, při respektování zásad subsidiarity a proporcionality.

| 2.6 | EHSV souhlasí s cíli návrhu a dalších právních ustanovení stanovených za účelem jejich naplnění. Souhlasí rovněž s právním základem, který byl pro směrnici zvolen – články 50 a 51 až 54 SFEU –, a vítá skutečnost, že z návrhu nevyplývají žádné rozpočtové důsledky. |
| --- | --- |

2.6

EHSV souhlasí s cíli návrhu a dalších právních ustanovení stanovených za účelem jejich naplnění. Souhlasí rovněž s právním základem, který byl pro směrnici zvolen – články 50 a 51 až 54 SFEU –, a vítá skutečnost, že z návrhu nevyplývají žádné rozpočtové důsledky.

3.   Všeobecné připomínky

| 3.1 | EHSV se již vyjádřil (3) k základním normám, jež by měly být stanoveny jako závazné v oblasti kolektivní správy práv a fungování kolektivních správců s cílem zajistit spravedlivé rozdělení prostředků vybraných ve prospěch autorů a jiných oprávněných osob a transparentní fungování správy, jež by měla být pod kontrolou kolektivních správců a nezávislého správního či soudního orgánu, jenž by kontroloval účetnictví a pravidelně zveřejňoval zprávu o činnosti každého kolektivního správce, jak tomu již v řadě členských států je. |
| --- | --- |

3.1

EHSV se již vyjádřil (3) k základním normám, jež by měly být stanoveny jako závazné v oblasti kolektivní správy práv a fungování kolektivních správců s cílem zajistit spravedlivé rozdělení prostředků vybraných ve prospěch autorů a jiných oprávněných osob a transparentní fungování správy, jež by měla být pod kontrolou kolektivních správců a nezávislého správního či soudního orgánu, jenž by kontroloval účetnictví a pravidelně zveřejňoval zprávu o činnosti každého kolektivního správce, jak tomu již v řadě členských států je.

| 3.2 | Duch návrhu směrnice by měl být v souladu s duchem směrnice o autorských právech, podle níž musí veškerá harmonizace autorských práv a práv s nimi souvisejících vycházet z vysokého stupně ochrany. Jejich ochrana totiž napomáhá zajistit udržení a rozvoj tvořivosti v zájmu autorů, výkonných umělců, výrobců, podniků a široké veřejnosti. |
| --- | --- |

3.2

Duch návrhu směrnice by měl být v souladu s duchem směrnice o autorských právech, podle níž musí veškerá harmonizace autorských práv a práv s nimi souvisejících vycházet z vysokého stupně ochrany. Jejich ochrana totiž napomáhá zajistit udržení a rozvoj tvořivosti v zájmu autorů, výkonných umělců, výrobců, podniků a široké veřejnosti.

| 3.3 | To, že byl vybrán k legislativnímu návrhu hudební trh, lze vysvětlit relativní důležitostí hudby na evropském trhu ve srovnání s jinými kulturními nabídkami i technickými důvody, jelikož hudba nevyžaduje jazykové úpravy nabídky. |
| --- | --- |

3.3

To, že byl vybrán k legislativnímu návrhu hudební trh, lze vysvětlit relativní důležitostí hudby na evropském trhu ve srovnání s jinými kulturními nabídkami i technickými důvody, jelikož hudba nevyžaduje jazykové úpravy nabídky.

| 3.4 | Bývalo by možná bylo vhodnější předložit dva návrhy směrnice, z nichž jeden by byl obecnější a týkal se kolektivních správců a druhý se zabýval licencemi pro více území na distribuci hudby online. |
| --- | --- |

3.4

Bývalo by možná bylo vhodnější předložit dva návrhy směrnice, z nichž jeden by byl obecnější a týkal se kolektivních správců a druhý se zabýval licencemi pro více území na distribuci hudby online.

| 3.5 | EHSV nicméně akceptuje jedinou směrnici, s ohledem na prvořadou úlohu kolektivních správců v šíření hudby. Právě oni mají nejlepší podmínky pro správu licencí a výběr příspěvků na odměny pro nositele práv a jejich rozdělování. Avšak když se nositelé svobodně rozhodnou, že svá práva svěří do správy kolektivnímu správci, musí si zachovat možnost kontrolovat jejich využívání a možnost ověřit si, zda je jejich finanční řízení transparentní a spravedlivé. |
| --- | --- |

3.5

EHSV nicméně akceptuje jedinou směrnici, s ohledem na prvořadou úlohu kolektivních správců v šíření hudby. Právě oni mají nejlepší podmínky pro správu licencí a výběr příspěvků na odměny pro nositele práv a jejich rozdělování. Avšak když se nositelé svobodně rozhodnou, že svá práva svěří do správy kolektivnímu správci, musí si zachovat možnost kontrolovat jejich využívání a možnost ověřit si, zda je jejich finanční řízení transparentní a spravedlivé.

| 3.6 | EHSV se domnívá, že dobrovolné normy, které si přejí kolektivní správci, by nebyly dostatečné pro zajištění otevřených, jasných a jednotných pravidel, která žádají autoři a nositelé práv. Pravidla, jež by nebyla právně vynutitelná, by v praxi přispěla k zachování přílišné různorodosti a důležitosti pravidel platných na různých územích, která převládají a která tříští evropský trh šíření kulturních obsahů online. |
| --- | --- |

3.6

EHSV se domnívá, že dobrovolné normy, které si přejí kolektivní správci, by nebyly dostatečné pro zajištění otevřených, jasných a jednotných pravidel, která žádají autoři a nositelé práv. Pravidla, jež by nebyla právně vynutitelná, by v praxi přispěla k zachování přílišné různorodosti a důležitosti pravidel platných na různých územích, která převládají a která tříští evropský trh šíření kulturních obsahů online.

| 3.7 | EHSV má za to, že směrnice je vhodným aktem, poněvadž sjednocuje právo a současně umožňuje členským státům v rámci jejího provádění určité věci upravit s ohledem na své okolnosti a zvláštnosti. |
| --- | --- |

3.7

EHSV má za to, že směrnice je vhodným aktem, poněvadž sjednocuje právo a současně umožňuje členským státům v rámci jejího provádění určité věci upravit s ohledem na své okolnosti a zvláštnosti.

| 3.8 | Co se týče kolektivních správců, EHSV plně souhlasí s tvrzením, že „se správa kolektivních práv musí ve všech odvětvích upravit tak, aby členům a uživatelům poskytovala účinné, spolehlivé, transparentní a odpovědné služby“. Tyto požadavky mají přirozený rámec v Digitální agendě pro Evropu a strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, sděleních Komise s názvem Jednotný trh práv duševního vlastnictví a Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb a navazují na zelenou knihu o on-line distribuci audiovizuálních děl v Evropské unii. |
| --- | --- |

3.8

Co se týče kolektivních správců, EHSV plně souhlasí s tvrzením, že „se správa kolektivních práv musí ve všech odvětvích upravit tak, aby členům a uživatelům poskytovala účinné, spolehlivé, transparentní a odpovědné služby“. Tyto požadavky mají přirozený rámec v Digitální agendě pro Evropu a strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění, sděleních Komise s názvem Jednotný trh práv duševního vlastnictví a Soudržný rámec pro posílení důvěry v jednotný digitální trh elektronického obchodu a on-line služeb a navazují na zelenou knihu o on-line distribuci audiovizuálních děl v Evropské unii.

| 3.9 | „Doporučení Komise 2005/737/ES o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby vyzvalo členské státy, aby podporovaly vytvoření vhodného regulačního prostředí pro správu autorského práva a práv s ním souvisejících k poskytování zákonných online hudebních služeb a zlepšily normy v oblasti řízení a transparentnosti kolektivních správců.“ |
| --- | --- |

3.9

„Doporučení Komise 2005/737/ES o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné on-line hudební služby vyzvalo členské státy, aby podporovaly vytvoření vhodného regulačního prostředí pro správu autorského práva a práv s ním souvisejících k poskytování zákonných online hudebních služeb a zlepšily normy v oblasti řízení a transparentnosti kolektivních správců.“

| 3.10 | Avšak doporučení nejsou závaznými normami – tuto mezeru tak zaplňuje návrh směrnice. |
| --- | --- |

3.10

Avšak doporučení nejsou závaznými normami – tuto mezeru tak zaplňuje návrh směrnice.

| 3.11 | Navíc „tento návrh doplňuje směrnici 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2012 o službách na vnitřním trhu, jejímž cílem je vytvořit právní rámec pro zajištění svobody usazování a volného pohybu služeb mezi členskými státy. Směrnice 2006/123/ES se vztahuje na kolektivní správce jako poskytovatele služeb kolektivní správy práv.“ EHSV si klade otázku, zda je správné obdobně uplatňovat směrnici o službách v jejím plném rozsahu na kolektivní správce. Je třeba se podrobněji zabývat specifiky těchto neziskových organizací. |
| --- | --- |

3.11

Navíc „tento návrh doplňuje směrnici 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2012 o službách na vnitřním trhu, jejímž cílem je vytvořit právní rámec pro zajištění svobody usazování a volného pohybu služeb mezi členskými státy. Směrnice 2006/123/ES se vztahuje na kolektivní správce jako poskytovatele služeb kolektivní správy práv.“ EHSV si klade otázku, zda je správné obdobně uplatňovat směrnici o službách v jejím plném rozsahu na kolektivní správce. Je třeba se podrobněji zabývat specifiky těchto neziskových organizací.

| 3.12 | Vypracování návrhu směrnice je tedy v plném souladu se současným právem a výhledy vytyčenými programy pro rozvoj vnitřního trhu a s mezinárodními dohodami, jejichž jsou členské státy stranami, a EHSV souhlasí s navrženými ustanoveními. |
| --- | --- |

3.12

Vypracování návrhu směrnice je tedy v plném souladu se současným právem a výhledy vytyčenými programy pro rozvoj vnitřního trhu a s mezinárodními dohodami, jejichž jsou členské státy stranami, a EHSV souhlasí s navrženými ustanoveními.

| 3.13 | Stejně jako Komise i EHSV – v plném souladu s svými předchozími stanovisky – podporuje volbu rámce řízení a transparentnosti, který by kodifikoval stávající zásady a poskytl podrobnější rámec pravidel pro řízení a transparentnost, a tím zvýšil možnosti kontroly nad kolektivními správci. Každoroční přezkum správy jednak členy a jednak nezávislým orgánem či institucí nemůže než zajistit dodržování řádné správy. |
| --- | --- |

3.13

Stejně jako Komise i EHSV – v plném souladu s svými předchozími stanovisky – podporuje volbu rámce řízení a transparentnosti, který by kodifikoval stávající zásady a poskytl podrobnější rámec pravidel pro řízení a transparentnost, a tím zvýšil možnosti kontroly nad kolektivními správci. Každoroční přezkum správy jednak členy a jednak nezávislým orgánem či institucí nemůže než zajistit dodržování řádné správy.

| 3.14 | EHSV však v případě řady kolektivních správců, jež v současné době působí na území Unie, pochybuje, zda mají dostatečné technické kapacity na to, aby mohli držet licenci pro více území. |
| --- | --- |

3.14

EHSV však v případě řady kolektivních správců, jež v současné době působí na území Unie, pochybuje, zda mají dostatečné technické kapacity na to, aby mohli držet licenci pro více území.

| 3.15 | Další závažný problém představuje slučování repertoáru. Komise navrhuje „evropský pas“, který by toto slučování, a potažmo udělování licencí, významně zjednodušil. „Byla by stanovena společná pravidla [...] a vyvolal by se konkurenční tlak na správce, aby vytvořili účinnější postupy udělování licencí.“ EHSV tento přístup podporuje. |
| --- | --- |

3.15

Další závažný problém představuje slučování repertoáru. Komise navrhuje „evropský pas“, který by toto slučování, a potažmo udělování licencí, významně zjednodušil. „Byla by stanovena společná pravidla [...] a vyvolal by se konkurenční tlak na správce, aby vytvořili účinnější postupy udělování licencí.“ EHSV tento přístup podporuje.

| 3.16 | Stejně tak souhlasí s právním základem v článku 50 SFEU (bývalý článek 44 Smlouvy o ES) týkajícím se svobody usazování a v článcích 53 (bývalý článek 47) a 62 (bývalý článek 55) SFEU, přičemž tento odkazuje na články 51 až 54 SFEU vztahující se k volnému pohybu služeb. |
| --- | --- |

3.16

Stejně tak souhlasí s právním základem v článku 50 SFEU (bývalý článek 44 Smlouvy o ES) týkajícím se svobody usazování a v článcích 53 (bývalý článek 47) a 62 (bývalý článek 55) SFEU, přičemž tento odkazuje na články 51 až 54 SFEU vztahující se k volnému pohybu služeb.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Autorské právo a práva s ním související musí podporovat uměleckou tvorbu formou spravedlivé či přiměřené odměny pro nositele těchto práv a jejich dědice na dobu 50 až 95 let, v závislosti na tom, jaká práva jsou chráněna, a na právních předpisech členských států WIPO. Tato odměna by jim měla poskytnout dostatečnou materiální jistotu, která by jim umožnila další tvorbu. V praxi může v hudebním odvětví, jakož i v jiných, vyžít ze svých práv jen velmi málo autorů, zejména z důvodu způsobu fungování kolektivních správců, které označují za neprůhledné, a také proto, že produkci a distribuci kontrolují nadnárodní oligopoly. |
| --- | --- |

4.1

Autorské právo a práva s ním související musí podporovat uměleckou tvorbu formou spravedlivé či přiměřené odměny pro nositele těchto práv a jejich dědice na dobu 50 až 95 let, v závislosti na tom, jaká práva jsou chráněna, a na právních předpisech členských států WIPO. Tato odměna by jim měla poskytnout dostatečnou materiální jistotu, která by jim umožnila další tvorbu. V praxi může v hudebním odvětví, jakož i v jiných, vyžít ze svých práv jen velmi málo autorů, zejména z důvodu způsobu fungování kolektivních správců, které označují za neprůhledné, a také proto, že produkci a distribuci kontrolují nadnárodní oligopoly.

| 4.2 | V praxi inkasují většinu peněz vybraných od uživatelů licencí inkasní společnosti a kolektivní správci práv na národní i mezinárodní úrovni, kteří je rozdělují mezi své členy:






  — | buď podle vlastních vzorců pro rozdělování, jež používá každý kolektivní správce u paušálního výběru a které jsou příčinou neprůhlednosti; |
| --- | --- | --- |

4.2

V praxi inkasují většinu peněz vybraných od uživatelů licencí inkasní společnosti a kolektivní správci práv na národní i mezinárodní úrovni, kteří je rozdělují mezi své členy:

—

buď podle vlastních vzorců pro rozdělování, jež používá každý kolektivní správce u paušálního výběru a které jsou příčinou neprůhlednosti;

| — | nebo podle individuálních účtů, v případech, kdy jsou nositelé práv a licencovaná díla individuálně jasně odlišeni (to se používá při distribuci online nebo když jsou nezbytné kompletní informace) dostupnější. |
| --- | --- |

—

nebo podle individuálních účtů, v případech, kdy jsou nositelé práv a licencovaná díla individuálně jasně odlišeni (to se používá při distribuci online nebo když jsou nezbytné kompletní informace) dostupnější.

| 4.3 | Nicméně část, kterou nakonec skutečně získají nositelé práv například ve Francii, se většinou pohybuje kolem 9 až 10 % příjmů hudebního průmyslu, ať už se jedná o prodej CD, nebo o distribuci online, ačkoliv náklady na distribuci po internetu jsou daleko nižší než v případě distribuce offline. Produkční společnosti, zejména ty největší, získávají přibližně 50 % výtěžků offline a více než 60 % online. Provozní poplatky pobírané kolektivními správci jsou často velmi vysoké a členství přináší povinnost odevzdat kolektivnímu správci výhradní práva na všechna díla daného člena. Producenti autorům často účtují mimo jiné také náklady na propagaci či jiné náklady, což jejich podíl ještě zmenšuje. |
| --- | --- |

4.3

Nicméně část, kterou nakonec skutečně získají nositelé práv například ve Francii, se většinou pohybuje kolem 9 až 10 % příjmů hudebního průmyslu, ať už se jedná o prodej CD, nebo o distribuci online, ačkoliv náklady na distribuci po internetu jsou daleko nižší než v případě distribuce offline. Produkční společnosti, zejména ty největší, získávají přibližně 50 % výtěžků offline a více než 60 % online. Provozní poplatky pobírané kolektivními správci jsou často velmi vysoké a členství přináší povinnost odevzdat kolektivnímu správci výhradní práva na všechna díla daného člena. Producenti autorům často účtují mimo jiné také náklady na propagaci či jiné náklady, což jejich podíl ještě zmenšuje.

| 4.4 | EHSV zdůrazňuje, že návrh směrnice odpovídá potřebám harmonizace na jednotném trhu, s ohledem na zvolený právní základ, a současně požadavkům nositelů práv na transparentnost, spravedlnost a kontrolu správy a rovněž na spravedlivé odměny pro členy, pokud jde o kolektivní správce. Avšak mnoho členů má pocit, že nedostává nic, zatímco nepatrná část členů si rozděluje naprostou většinu (4). EHSV dále podtrhuje, že nerovné smlouvy vnucené největšími vydavatelskými a distribučními společnostmi hudebního odvětví jsou i nadále platné a i nadále budou většině autorů a oprávněných osob znemožňovat pobírání spravedlivé odměny za jejich práci. Legislativní návrh je proto dle názoru Výboru neúplný a nemůže zajistit skutečnou podporu kultuře a literárním a uměleckým dílům díky přiměřené odměně pro autory a tvůrce. |
| --- | --- |

4.4

EHSV zdůrazňuje, že návrh směrnice odpovídá potřebám harmonizace na jednotném trhu, s ohledem na zvolený právní základ, a současně požadavkům nositelů práv na transparentnost, spravedlnost a kontrolu správy a rovněž na spravedlivé odměny pro členy, pokud jde o kolektivní správce. Avšak mnoho členů má pocit, že nedostává nic, zatímco nepatrná část členů si rozděluje naprostou většinu (4). EHSV dále podtrhuje, že nerovné smlouvy vnucené největšími vydavatelskými a distribučními společnostmi hudebního odvětví jsou i nadále platné a i nadále budou většině autorů a oprávněných osob znemožňovat pobírání spravedlivé odměny za jejich práci. Legislativní návrh je proto dle názoru Výboru neúplný a nemůže zajistit skutečnou podporu kultuře a literárním a uměleckým dílům díky přiměřené odměně pro autory a tvůrce.

| 4.5 | Jedná se o „minimální“ ustanovení, která nechávají členským státům široký manévrovací prostor v rámci provedení, aby tak mohly lépe reagovat na požadavky autorů a tvůrců a co nejlépe podpořit kulturu a její šíření. EHSV tak nemůže souhlasit s analýzou některých zákonodárných shromáždění, podle nichž návrh směrnice nerespektuje zásadu subsidiarity, jelikož je příliš direktivní a podrobný. Vyzývá Komisi, aby se zamyslela nad tím, jak zajistit, aby ze snížení nákladů na distribuci v případě šíření hudby online profitovali skutečně autoři, jelikož ze zvýšení výtěžků těží jediný účastník trhu, který se tak snaží kompenzovat pokles výtěžků z distribuce offline. Hlavní distribuční společnosti usilují – formou nerovných smluv a intenzivního lobování za velmi represivní legislativu v oblasti nákupu a prodeje online – o zachování ekonomických podmínek vzácnosti, navzdory internetu, jenž umožňuje neomezené masové šíření při nepatrných nákladech. |
| --- | --- |

4.5

Jedná se o „minimální“ ustanovení, která nechávají členským státům široký manévrovací prostor v rámci provedení, aby tak mohly lépe reagovat na požadavky autorů a tvůrců a co nejlépe podpořit kulturu a její šíření. EHSV tak nemůže souhlasit s analýzou některých zákonodárných shromáždění, podle nichž návrh směrnice nerespektuje zásadu subsidiarity, jelikož je příliš direktivní a podrobný. Vyzývá Komisi, aby se zamyslela nad tím, jak zajistit, aby ze snížení nákladů na distribuci v případě šíření hudby online profitovali skutečně autoři, jelikož ze zvýšení výtěžků těží jediný účastník trhu, který se tak snaží kompenzovat pokles výtěžků z distribuce offline. Hlavní distribuční společnosti usilují – formou nerovných smluv a intenzivního lobování za velmi represivní legislativu v oblasti nákupu a prodeje online – o zachování ekonomických podmínek vzácnosti, navzdory internetu, jenž umožňuje neomezené masové šíření při nepatrných nákladech.

| 4.6 | Umělci by měli mít více pod kontrolou propagaci svých děl online a výtěžky z nich plynoucí. Měli by mít možnost přímo distribuovat některá díla, zdarma nebo za nízkou cenu, a tím je propagovat. Internet umožnil nové zdroje financování práce autorů, jako jsou například výzvy k financování připravované produkce posluchači. Směrnice by autorům měla umožnit větší kontrolu a nabídnout více možností. |
| --- | --- |

4.6

Umělci by měli mít více pod kontrolou propagaci svých děl online a výtěžky z nich plynoucí. Měli by mít možnost přímo distribuovat některá díla, zdarma nebo za nízkou cenu, a tím je propagovat. Internet umožnil nové zdroje financování práce autorů, jako jsou například výzvy k financování připravované produkce posluchači. Směrnice by autorům měla umožnit větší kontrolu a nabídnout více možností.

| 4.7 | EHSV vítá článek 38, jenž členské státy vyzývá, aby stanovily sankce k zajištění dodržování ustanovení provedených do jejich práva. |
| --- | --- |

4.7

EHSV vítá článek 38, jenž členské státy vyzývá, aby stanovily sankce k zajištění dodržování ustanovení provedených do jejich práva.

| 4.8 | Hlava II se vztahuje k první části směrnice týkající se uspořádání a fungování kolektivních správců všech typů. Požadavky na transparentnost a povinnosti v oblasti podávání zpráv, na které EHSV klade obzvláštní důraz, jsou dostatečně rozpracovány v kapitole 5 v hlavě II (články 17 až 20). |
| --- | --- |

4.8

Hlava II se vztahuje k první části směrnice týkající se uspořádání a fungování kolektivních správců všech typů. Požadavky na transparentnost a povinnosti v oblasti podávání zpráv, na které EHSV klade obzvláštní důraz, jsou dostatečně rozpracovány v kapitole 5 v hlavě II (články 17 až 20).

| 4.9 | Povinnosti v oblasti transparentnosti jsou ještě posíleny doplňujícími ustanoveními. Konkrétně článek 8 se věnuje dozorčím funkcím, přičemž členům nabízí záruky řádné správy, a EHSV podporuje ustanovení sledující tento účel. Hlava IV, která se zabývá řešením sporů, (články 34 až 40) přičemž článek 37 je věnován stížnostem, efektivně doplňuje ustanovení o fungování kolektivních správců, jelikož členům umožňuje napadnout takovou správu jejich práv, kterou považují za nesprávnou. |
| --- | --- |

4.9

Povinnosti v oblasti transparentnosti jsou ještě posíleny doplňujícími ustanoveními. Konkrétně článek 8 se věnuje dozorčím funkcím, přičemž členům nabízí záruky řádné správy, a EHSV podporuje ustanovení sledující tento účel. Hlava IV, která se zabývá řešením sporů, (články 34 až 40) přičemž článek 37 je věnován stížnostem, efektivně doplňuje ustanovení o fungování kolektivních správců, jelikož členům umožňuje napadnout takovou správu jejich práv, kterou považují za nesprávnou.

| 4.10 | Co se týče některých kritérií navržených proto, aby licence pro více území nebyly povinně předepisovány i kolektivním správcům malých rozměrů, EHSV konstatuje, že hrozí spojování podniků na trhu, což by mohlo narušit hospodářskou soutěž a poškodit tak účastníky menších rozměrů, jako jsou ty z některých zemí s malým počtem obyvatel nebo zastupující určité národnostní menšiny, jejichž příspěvek k evropské kultuře může vyžadovat zvláštní podpůrná opatření, pokud se mají účastnit evropského trhu s licencemi. EHSV má za to, že s ohledem na kulturní rozmanitost by – v souladu s článkem 107 SFEU – kolektivní správci nevelkých dimenzí měli mít možnost získat ve svých zemích veřejnou podporu, aby tak mohli své katalogy přímo zhodnotit na evropské úrovni a samy nabídnout licence pro více území. |
| --- | --- |

4.10

Co se týče některých kritérií navržených proto, aby licence pro více území nebyly povinně předepisovány i kolektivním správcům malých rozměrů, EHSV konstatuje, že hrozí spojování podniků na trhu, což by mohlo narušit hospodářskou soutěž a poškodit tak účastníky menších rozměrů, jako jsou ty z některých zemí s malým počtem obyvatel nebo zastupující určité národnostní menšiny, jejichž příspěvek k evropské kultuře může vyžadovat zvláštní podpůrná opatření, pokud se mají účastnit evropského trhu s licencemi. EHSV má za to, že s ohledem na kulturní rozmanitost by – v souladu s článkem 107 SFEU – kolektivní správci nevelkých dimenzí měli mít možnost získat ve svých zemích veřejnou podporu, aby tak mohli své katalogy přímo zhodnotit na evropské úrovni a samy nabídnout licence pro více území.

| 4.11 | Ustanovení, jejichž cílem je předcházet střetu zájmů, zajistit transparentnost a efektivitu správy a podávání zpráv členům kolektivních správců, jsou vhodná, zejména pak článek 9, který stanoví povinnosti osob, které skutečně řídí činnost kolektivního správce. |
| --- | --- |

4.11

Ustanovení, jejichž cílem je předcházet střetu zájmů, zajistit transparentnost a efektivitu správy a podávání zpráv členům kolektivních správců, jsou vhodná, zejména pak článek 9, který stanoví povinnosti osob, které skutečně řídí činnost kolektivního správce.

| 4.12 | Hlava III (články 21 až 33) se zabývají evropskými licencemi v oblasti hudebních děl online. Článek 21 (Udělování licencí pro více území na vnitřním trhu) stanoví zásadu účinného přezkumu plnění ustanovení hlavy III příslušnými orgány (viz jejich definice v článku 39). |
| --- | --- |

4.12

Hlava III (články 21 až 33) se zabývají evropskými licencemi v oblasti hudebních děl online. Článek 21 (Udělování licencí pro více území na vnitřním trhu) stanoví zásadu účinného přezkumu plnění ustanovení hlavy III příslušnými orgány (viz jejich definice v článku 39).

| 4.13 | Článek 22 (Kapacita zpracování licencí pro více území) se týká hlavních ustanovení 2. části. Kolektivní správci oprávnění k udělování licencí pro více území, musí být s to elektronicky, transparentně a efektivně zpracovat údaje o správě licencí a výběru poplatků od uživatelů, výběru poplatků za autorská práva a distribuci částek splatných nositelům práv. EHSV souhlasí s detailními požadavky (odstavec 2) a jejich minimálním charakterem, avšak upozorňuje na potíže, jež to přinese v praxi, v souvislosti s vyhodnocováním toho, zda mají charakter zákonné překážky, či nikoliv. |
| --- | --- |

4.13

Článek 22 (Kapacita zpracování licencí pro více území) se týká hlavních ustanovení 2. části. Kolektivní správci oprávnění k udělování licencí pro více území, musí být s to elektronicky, transparentně a efektivně zpracovat údaje o správě licencí a výběru poplatků od uživatelů, výběru poplatků za autorská práva a distribuci částek splatných nositelům práv. EHSV souhlasí s detailními požadavky (odstavec 2) a jejich minimálním charakterem, avšak upozorňuje na potíže, jež to přinese v praxi, v souvislosti s vyhodnocováním toho, zda mají charakter zákonné překážky, či nikoliv.

| 4.14 | Nároky na kolektivní správce jsou zapotřebí. V článku 23 (Transparentnost informací o repertoáru pro více území) se požaduje, aby tyto informace zahrnovaly „hudební díla a práva zastupovaná v celém rozsahu nebo zčásti a zastupované členské státy“ a článek 24 (Přesnost informací o repertoáru pro více území) po kolektivních správcích požaduje, aby byly „zavedeny postupy, které nositelům práv a jiným kolektivním správcům umožní vznést námitku k obsahu údajů uvedených v čl. 22 odst. 2 nebo informacím poskytovaným podle článku 23“. EHSV je toho názoru, že kolektivní správci musí akceptovat důkazy v jakékoliv zákonné podobě a urychleně vykonat příslušné úpravy. |
| --- | --- |

4.14

Nároky na kolektivní správce jsou zapotřebí. V článku 23 (Transparentnost informací o repertoáru pro více území) se požaduje, aby tyto informace zahrnovaly „hudební díla a práva zastupovaná v celém rozsahu nebo zčásti a zastupované členské státy“ a článek 24 (Přesnost informací o repertoáru pro více území) po kolektivních správcích požaduje, aby byly „zavedeny postupy, které nositelům práv a jiným kolektivním správcům umožní vznést námitku k obsahu údajů uvedených v čl. 22 odst. 2 nebo informacím poskytovaným podle článku 23“. EHSV je toho názoru, že kolektivní správci musí akceptovat důkazy v jakékoliv zákonné podobě a urychleně vykonat příslušné úpravy.

| 4.15 | Kolektivní správci musí sledovat užívání práv poskytovateli, kterým poskytli licenci pro více území, a to je nutí k tomu, aby nabídli možnost podat zprávu po internetu o skutečném využívání práv prostřednictvím metody uznávané dobrovolnými normami a používanými postupy. EHSV souhlasí s možností odmítnout přijetí zprávy, kterou uživatel podal v chráněném formátu, pokud správce umožňuje podávání zpráv za použití normy pro elektronickou výměnu údajů. |
| --- | --- |

4.15

Kolektivní správci musí sledovat užívání práv poskytovateli, kterým poskytli licenci pro více území, a to je nutí k tomu, aby nabídli možnost podat zprávu po internetu o skutečném využívání práv prostřednictvím metody uznávané dobrovolnými normami a používanými postupy. EHSV souhlasí s možností odmítnout přijetí zprávy, kterou uživatel podal v chráněném formátu, pokud správce umožňuje podávání zpráv za použití normy pro elektronickou výměnu údajů.

| 4.16 | EHSV vyzdvihuje, že používání otevřených a svobodných norem, i pro fakturaci online (článek 25), by bylo vhodné a přijatelné řešení za všech okolností, a to by zde mělo být uvedeno. |
| --- | --- |

4.16

EHSV vyzdvihuje, že používání otevřených a svobodných norem, i pro fakturaci online (článek 25), by bylo vhodné a přijatelné řešení za všech okolností, a to by zde mělo být uvedeno.

| 4.17 | EHSV souhlasí s požadavky týkajícími se fakturace uvedenými v článku 25: na přesnost, rychlost – neprodleně po využití licence pro více zemí – a povinnost nabídnout postupy pro odvolání v případě nesouhlasu s fakturou. Platba nositelům práv musí být prováděna přesně a urychleně (článek 26). EHSV souhlasí s uvedenými požadavky na poskytování informací nositelům práv spolu s platbou a odůvodnění pobíraných honorářů. |
| --- | --- |

4.17

EHSV souhlasí s požadavky týkajícími se fakturace uvedenými v článku 25: na přesnost, rychlost – neprodleně po využití licence pro více zemí – a povinnost nabídnout postupy pro odvolání v případě nesouhlasu s fakturou. Platba nositelům práv musí být prováděna přesně a urychleně (článek 26). EHSV souhlasí s uvedenými požadavky na poskytování informací nositelům práv spolu s platbou a odůvodnění pobíraných honorářů.

| 4.18 | EHSV podporuje také ustanovení článků 27, 28 a článku 29 (Povinnost zastupovat jiného kolektivního správce při udělování licencí pro více území), jež kolektivnímu správci, který by neudělil licence pro více území k právům k užití hudebních děl online ve svém vlastním hudebním repertoáru nebo nenabídl jejich udělování, umožňuje požádat jiného kolektivního správce, který splňuje požadavky směrnice, aby s ním uzavřel smlouvu o zastupování k zastupování uvedených práv. |
| --- | --- |

4.18

EHSV podporuje také ustanovení článků 27, 28 a článku 29 (Povinnost zastupovat jiného kolektivního správce při udělování licencí pro více území), jež kolektivnímu správci, který by neudělil licence pro více území k právům k užití hudebních děl online ve svém vlastním hudebním repertoáru nebo nenabídl jejich udělování, umožňuje požádat jiného kolektivního správce, který splňuje požadavky směrnice, aby s ním uzavřel smlouvu o zastupování k zastupování uvedených práv.

| 4.19 | EHSV žádá, aby bylo znění upřesněno – jedná se o povinnost přijmout mandát za okolností pospaných v čl. 29 odst. 1, či nikoliv? |
| --- | --- |

4.19

EHSV žádá, aby bylo znění upřesněno – jedná se o povinnost přijmout mandát za okolností pospaných v čl. 29 odst. 1, či nikoliv?

| 4.20 | EHSV rovněž souhlasí s ustanoveními týkajícími se udělování licencí pro více území článku 30 (Přístup k udělování licencí pro více území), článku 31 (Udělování licencí pro více území dceřinými společnostmi kolektivních správců), článku 32 (Licenční podmínky v rámci online služeb). |
| --- | --- |

4.20

EHSV rovněž souhlasí s ustanoveními týkajícími se udělování licencí pro více území článku 30 (Přístup k udělování licencí pro více území), článku 31 (Udělování licencí pro více území dceřinými společnostmi kolektivních správců), článku 32 (Licenční podmínky v rámci online služeb).

| 4.21 | EHSV souhlasí s výjimkou (článek 33), podle níž se požadavky hlavy III neuplatňují na kolektivní správce, kteří na základě dobrovolného slučování požadovaných práv udělují licence pro více území k právům k užití hudebních děl online požadované vysílatelem pro jeho televizní nebo rozhlasové programy. |
| --- | --- |

4.21

EHSV souhlasí s výjimkou (článek 33), podle níž se požadavky hlavy III neuplatňují na kolektivní správce, kteří na základě dobrovolného slučování požadovaných práv udělují licence pro více území k právům k užití hudebních děl online požadované vysílatelem pro jeho televizní nebo rozhlasové programy.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  SWD(2012) 204 final (pouze v angličtině) a SWD(2012) 205 final.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/29/ES ze dne 22. května 2001 o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti; různé související akty – směrnice a doporučení –, například směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách.

2

(3)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28 a Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 32.

3

(4)  http://www.senat.fr/lc/lc30/lc30_mono.html – srovnávací studie kolektivních správců v Evropě.

4

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/109 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/109

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 443/2009 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových osobních automobilů do roku 2020

COM(2012) 393 final – 2012/0190 (COD)

a

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020

COM(2012) 394 final – 2012/0191 (COD)

2013/C 44/19

Zpravodaj: pan IOZIA

Dne 11. září 2012 se Evropský parlament a dne 11. září 2012 Rada, v souladu s čl. 192 odst. 1 a článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 443/2009 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020

COM(2012) 393 final – 2012/0190 (COD)

a

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020

COM(2012) 394 final – 2012/0191 (COD).

Specializovaná sekce Jednotný trh, výroba a spotřeba, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 4. prosince 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 116 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 4 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) ve svých stanoviscích vždy podporoval všechny iniciativy Komise týkající se snížení emisí CO2, jež sledují cíl bezuhlíkové Evropy do roku 2050, kde by odvětví dopravy mělo snížit vlastní emise o 60 %. |
| --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) ve svých stanoviscích vždy podporoval všechny iniciativy Komise týkající se snížení emisí CO2, jež sledují cíl bezuhlíkové Evropy do roku 2050, kde by odvětví dopravy mělo snížit vlastní emise o 60 %.

| 1.2 | EHSV připomíná, že Evropská rada potvrdila v únoru 2011 cíl EU snížit emise skleníkových plynů do roku 2050 o 80–95 % oproti úrovni z roku 1990 (1). Podle mezivládní skupiny pro změnu klimatu budou muset rozvinuté země společně splnit cíle snížení s přihlédnutím k nutnému úsilí na straně rozvíjejících se zemí. To by mělo umožnit celosvětové snížení emisí o 50 % do roku 2050 plněním cíle snížení přijatém po summitu v Kjótu v globálním právním rámci, který by měl být přijat do roku 2015 a realizován počínaje rokem 2020. |
| --- | --- |

1.2

EHSV připomíná, že Evropská rada potvrdila v únoru 2011 cíl EU snížit emise skleníkových plynů do roku 2050 o 80–95 % oproti úrovni z roku 1990 (1). Podle mezivládní skupiny pro změnu klimatu budou muset rozvinuté země společně splnit cíle snížení s přihlédnutím k nutnému úsilí na straně rozvíjejících se zemí. To by mělo umožnit celosvětové snížení emisí o 50 % do roku 2050 plněním cíle snížení přijatém po summitu v Kjótu v globálním právním rámci, který by měl být přijat do roku 2015 a realizován počínaje rokem 2020.

| 1.3 | EHSV souhlasí s tím, že je třeba stanovovat stále přísnější cíle v boji proti změně klimatu, především v odvětví silniční dopravy, která má 24 % podíl na celkových emisích oxidu uhličitého (CO2) v EU, jenž je hlavním skleníkovým plynem (GHG) a v období od roku 1990 do roku 2010 zaznamenal nárůst přibližně o 23 %. Tento trend není ve světle klimatické politiky Evropské unie udržitelný. |
| --- | --- |

1.3

EHSV souhlasí s tím, že je třeba stanovovat stále přísnější cíle v boji proti změně klimatu, především v odvětví silniční dopravy, která má 24 % podíl na celkových emisích oxidu uhličitého (CO2) v EU, jenž je hlavním skleníkovým plynem (GHG) a v období od roku 1990 do roku 2010 zaznamenal nárůst přibližně o 23 %. Tento trend není ve světle klimatické politiky Evropské unie udržitelný.

| 1.4 | EHSV podporuje změny uvedené v obou návrzích, upozorňuje však na nutnost postupovat koordinovaně a efektivně při bezpečném a konkurenceschopném využívání zdrojů, jež odstraní všechny překážky, které dnes omezují vnitřní trh s dopravou, bude podporovat čisté technologie a přinese modernizaci dopravních sítí. Výbor vyzývá k rychlému přijetí předpisů zohledňujících jeho návrhy. |
| --- | --- |

1.4

EHSV podporuje změny uvedené v obou návrzích, upozorňuje však na nutnost postupovat koordinovaně a efektivně při bezpečném a konkurenceschopném využívání zdrojů, jež odstraní všechny překážky, které dnes omezují vnitřní trh s dopravou, bude podporovat čisté technologie a přinese modernizaci dopravních sítí. Výbor vyzývá k rychlému přijetí předpisů zohledňujících jeho návrhy.

| 1.5 | EHSV přikládá mimořádný význam stanovení dlouhodobých cílů také na období po roce 2020, aby nedošlo ke ztrátě konkurenceschopnosti jednotného trhu. EHSV podporuje myšlenku stanovit nové cíle pro období po roce 2020 do roku 2014 pod podmínkou, že bude provedeno pečlivé a hloubkové posouzení dopadu. EHSV doporučuje provést do roku 2017 přezkum těchto cílů s ohledem na rozvoj technologií, předpoklady vývoje trhu a požadavky snižovat emise skleníkových plynů. Podniky právem požadují stabilní a včasný normativní rámec, jenž musí skýtat konkrétní možnosti plnit uvedené vysoce náročné cíle. |
| --- | --- |

1.5

EHSV přikládá mimořádný význam stanovení dlouhodobých cílů také na období po roce 2020, aby nedošlo ke ztrátě konkurenceschopnosti jednotného trhu. EHSV podporuje myšlenku stanovit nové cíle pro období po roce 2020 do roku 2014 pod podmínkou, že bude provedeno pečlivé a hloubkové posouzení dopadu. EHSV doporučuje provést do roku 2017 přezkum těchto cílů s ohledem na rozvoj technologií, předpoklady vývoje trhu a požadavky snižovat emise skleníkových plynů. Podniky právem požadují stabilní a včasný normativní rámec, jenž musí skýtat konkrétní možnosti plnit uvedené vysoce náročné cíle.

| 1.6 | EHSV stejně jako v dřívějších stanoviscích doporučuje, aby byl vypracován model internalizace při výpočtu CO2 ze všech emisí spojených s výrobou automobilů. Uhlíková stopa by měla být trvale zohledňována, neboť se týká celého životního cyklu automobilů. |
| --- | --- |

1.6

EHSV stejně jako v dřívějších stanoviscích doporučuje, aby byl vypracován model internalizace při výpočtu CO2 ze všech emisí spojených s výrobou automobilů. Uhlíková stopa by měla být trvale zohledňována, neboť se týká celého životního cyklu automobilů.

| 1.7 | EHSV oceňuje návrh Komise na posouzení vhodného parametru užitkovosti do roku 2014. Již dlouhou dobu totiž prosazuje, aby před hmotností byla dána přednost uhlíkové stopě, z důvodu podpory vozidel s nižším dopadem na životní prostředí, s nižší hmotností a spotřebou. |
| --- | --- |

1.7

EHSV oceňuje návrh Komise na posouzení vhodného parametru užitkovosti do roku 2014. Již dlouhou dobu totiž prosazuje, aby před hmotností byla dána přednost uhlíkové stopě, z důvodu podpory vozidel s nižším dopadem na životní prostředí, s nižší hmotností a spotřebou.

| 1.8 | EHSV žádá Komisi, aby znovu zvážila návrh lineární křivky (sklon v procentech), s poukazem na skutečnost, že stanovení 60procentního sklonu představuje nárůst CO2 o 4,6 g pro automobily. Čím je sklon bližší 100 %, tím více jsou zvýhodněna těžká vozidla. |
| --- | --- |

1.8

EHSV žádá Komisi, aby znovu zvážila návrh lineární křivky (sklon v procentech), s poukazem na skutečnost, že stanovení 60procentního sklonu představuje nárůst CO2 o 4,6 g pro automobily. Čím je sklon bližší 100 %, tím více jsou zvýhodněna těžká vozidla.

| 1.9 | U lehkých užitkových vozidel Komise navrhuje 100 % sklon, kde méně zátěže připadne na výrobce lehkých užitkových vozidel s vyšší hmotností. |
| --- | --- |

1.9

U lehkých užitkových vozidel Komise navrhuje 100 % sklon, kde méně zátěže připadne na výrobce lehkých užitkových vozidel s vyšší hmotností.

| 1.10 | EHSV souhlasí s politikou týkající se poplatků po roce 2020 v harmonizované výši 95 EUR za gram CO2 na osobní automobil a lehké užitkové vozidlo a domnívá se, že tyto prostředky je třeba vyhradit na činnosti podporující posílení automobilového průmyslu. |
| --- | --- |

1.10

EHSV souhlasí s politikou týkající se poplatků po roce 2020 v harmonizované výši 95 EUR za gram CO2 na osobní automobil a lehké užitkové vozidlo a domnívá se, že tyto prostředky je třeba vyhradit na činnosti podporující posílení automobilového průmyslu.

| 1.11 | EHSV se domnívá, že je nezbytné zachovat celosvětově vedoucí postavení udržitelné mobility; opožděné či nesmělé zavádění nových technologií by mohlo odsoudit odvětví dopravy Evropské unie k nezvratnému úpadku na rychle se rozvíjejícím globálním trhu. |
| --- | --- |

1.11

EHSV se domnívá, že je nezbytné zachovat celosvětově vedoucí postavení udržitelné mobility; opožděné či nesmělé zavádění nových technologií by mohlo odsoudit odvětví dopravy Evropské unie k nezvratnému úpadku na rychle se rozvíjejícím globálním trhu.

| 1.12 | EHSV doporučuje přijetí technického popisu emisí jednotlivých modelů, jenž by byl porovnatelný, jasný a jenž by obsahoval vyčerpávající seznam všech škodlivých emisí. Současný systém, jenž ponechává volbu tohoto označování na členských státech, by měl být změněn. Je zapotřebí zavést v Evropě jednotný systém, který by případně byl koordinován také s dalšími mezinárodními partnery. V současnosti může tentýž automobil získat různá označení emisí podle toho, zda příslušný členský stát používá systém relativního označení, přestože podle selského rozumu by bylo žádoucí použít namísto porovnání s konkurenty v daném segmentu označení absolutní, vycházející z absolutní hodnoty vyprodukovaných emisí. |
| --- | --- |

1.12

EHSV doporučuje přijetí technického popisu emisí jednotlivých modelů, jenž by byl porovnatelný, jasný a jenž by obsahoval vyčerpávající seznam všech škodlivých emisí. Současný systém, jenž ponechává volbu tohoto označování na členských státech, by měl být změněn. Je zapotřebí zavést v Evropě jednotný systém, který by případně byl koordinován také s dalšími mezinárodními partnery. V současnosti může tentýž automobil získat různá označení emisí podle toho, zda příslušný členský stát používá systém relativního označení, přestože podle selského rozumu by bylo žádoucí použít namísto porovnání s konkurenty v daném segmentu označení absolutní, vycházející z absolutní hodnoty vyprodukovaných emisí.

| 1.13 | EHSV doporučuje použít u budoucích cílů pro lehká užitková vozidla postupné zavádění přiměřené době na zavedení opatření v odvětví (7–10 let namísto 5–7 let u osobních automobilů). Charakteristika výroby lehkých užitkových vozidel není uzpůsobena k tak rychlé úpravě konstrukčního řešení, tím spíše v době krize trhu s tak vážným průběhem v různých zemích. |
| --- | --- |

1.13

EHSV doporučuje použít u budoucích cílů pro lehká užitková vozidla postupné zavádění přiměřené době na zavedení opatření v odvětví (7–10 let namísto 5–7 let u osobních automobilů). Charakteristika výroby lehkých užitkových vozidel není uzpůsobena k tak rychlé úpravě konstrukčního řešení, tím spíše v době krize trhu s tak vážným průběhem v různých zemích.

2.   Návrhy Komise

| 2.1 | Evropská komise přijala dne 11. července 2012 dva návrhy nařízení, kterými se mění nařízení (ES) č. 443/2009 a (ES) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z osobních automobilů a nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020. |
| --- | --- |

2.1

Evropská komise přijala dne 11. července 2012 dva návrhy nařízení, kterými se mění nařízení (ES) č. 443/2009 a (ES) č. 510/2011 za účelem vymezení způsobů, jak dosáhnout cíle snížení emisí CO2 z osobních automobilů a nových lehkých užitkových vozidel do roku 2020.

| 2.2 | Komise hodlá do roku 2020 dosáhnout následujících cílů:






  — | průměrné hodnoty 147 g CO2/km u lehkých užitkových vozidel, |
| --- | --- | --- |

2.2

Komise hodlá do roku 2020 dosáhnout následujících cílů:

—

průměrné hodnoty 147 g CO2/km u lehkých užitkových vozidel,

| — | průměrné hodnoty 95 g CO2/km u nových osobních automobilů. |
| --- | --- |

—

průměrné hodnoty 95 g CO2/km u nových osobních automobilů.

| 2.3 | Ke splnění cíle do roku 2020 určila Komise následující kroky pro osobní automobily:






  — | návrh zachovává jako parametr užitkovosti hmotnost vozidla v provozním stavu, |
| --- | --- | --- |

2.3

Ke splnění cíle do roku 2020 určila Komise následující kroky pro osobní automobily:

—

návrh zachovává jako parametr užitkovosti hmotnost vozidla v provozním stavu,

| — | křivka limitních hodnot zůstává lineární se sklonem 60 % vzhledem k referenčnímu parku, který nadále odpovídá parku z roku 2006 v souladu s křivkou limitní hodnoty pro rok 2015, |
| --- | --- |

—

křivka limitních hodnot zůstává lineární se sklonem 60 % vzhledem k referenčnímu parku, který nadále odpovídá parku z roku 2006 v souladu s křivkou limitní hodnoty pro rok 2015,

| — | pro osobní automobily, které vypouštějí méně emisí než 35 g CO2/km, budou mezi lety 2020 a 2023 zavedeny superkredity s multiplikátorem 1,3, které budou během doby trvání tohoto režimu omezeny celkovým počtem 20 000 vozidel na výrobce, |
| --- | --- |

—

pro osobní automobily, které vypouštějí méně emisí než 35 g CO2/km, budou mezi lety 2020 a 2023 zavedeny superkredity s multiplikátorem 1,3, které budou během doby trvání tohoto režimu omezeny celkovým počtem 20 000 vozidel na výrobce,

| — | aktualizuje se cíl v rámci výjimky pro specializované výrobce pro rok 2020, |
| --- | --- |

—

aktualizuje se cíl v rámci výjimky pro specializované výrobce pro rok 2020,

| — | výrobci, kteří jsou odpovědní za méně než 500 registrací nových osobních automobilů za rok, jsou vyňati z povinnosti splnit cíl pro CO2, |
| --- | --- |

—

výrobci, kteří jsou odpovědní za méně než 500 registrací nových osobních automobilů za rok, jsou vyňati z povinnosti splnit cíl pro CO2,

| — | povoluje se větší flexibilita při časovém rozvržení u rozhodnutí o poskytnutí výjimek pro malé objemy výroby, |
| --- | --- |

—

povoluje se větší flexibilita při časovém rozvržení u rozhodnutí o poskytnutí výjimek pro malé objemy výroby,

| — | ekologické inovace se ponechají, jakmile bude proveden revidovaný zkušební postup, |
| --- | --- |

—

ekologické inovace se ponechají, jakmile bude proveden revidovaný zkušební postup,

| — | poplatek za překročení emisí se zachovává ve výši 95 EUR na g/km a vozidlo. |
| --- | --- |

—

poplatek za překročení emisí se zachovává ve výši 95 EUR na g/km a vozidlo.

| 2.4 | Ke splnění cíle do roku 2020 určila Komise následující kroky pro lehká užitková vozidla:






  — | parametrem užitkovosti bude i nadále hmotnost vozidla v provozním stavu, |
| --- | --- | --- |

2.4

Ke splnění cíle do roku 2020 určila Komise následující kroky pro lehká užitková vozidla:

—

parametrem užitkovosti bude i nadále hmotnost vozidla v provozním stavu,

| — | křivka limitních hodnot zůstává lineární se sklonem 100 % vzhledem k referenčnímu parku, |
| --- | --- |

—

křivka limitních hodnot zůstává lineární se sklonem 100 % vzhledem k referenčnímu parku,

| — | výrobci, kteří jsou odpovědní za méně než 500 registrací nových lehkých užitkových vozidel za rok, jsou vyňati z povinnosti splnit cíl pro specifické emise, |
| --- | --- |

—

výrobci, kteří jsou odpovědní za méně než 500 registrací nových lehkých užitkových vozidel za rok, jsou vyňati z povinnosti splnit cíl pro specifické emise,

| — | povoluje se větší flexibilita při časovém rozvržení u rozhodnutí o poskytnutí výjimek pro malé objemy výroby, |
| --- | --- |

—

povoluje se větší flexibilita při časovém rozvržení u rozhodnutí o poskytnutí výjimek pro malé objemy výroby,

| — | ekologické inovace se ponechají, jakmile bude proveden revidovaný zkušební postup, |
| --- | --- |

—

ekologické inovace se ponechají, jakmile bude proveden revidovaný zkušební postup,

| — | poplatek za překročení emisí se zachovává ve výši 95 EUR na g/km a vozidlo. |
| --- | --- |

—

poplatek za překročení emisí se zachovává ve výši 95 EUR na g/km a vozidlo.

| 2.5 | Stanovené cíle umožní snížit průměrné emise z nových osobních automobilů ze 135,7 g CO2/km v roce 2011 na 95 g CO2/km v roce 2020, s povinným cílem 130 g CO2/km v roce 2015. Emise z užitkových vozidel se sníží ze 181,4 g CO2/km v roce 2010 (poslední rok, z nějž jsou k dispozici data) na 147 g CO2/km v roce 2020, s povinným cílem 175 g CO2/km v roce 2017. |
| --- | --- |

2.5

Stanovené cíle umožní snížit průměrné emise z nových osobních automobilů ze 135,7 g CO2/km v roce 2011 na 95 g CO2/km v roce 2020, s povinným cílem 130 g CO2/km v roce 2015. Emise z užitkových vozidel se sníží ze 181,4 g CO2/km v roce 2010 (poslední rok, z nějž jsou k dispozici data) na 147 g CO2/km v roce 2020, s povinným cílem 175 g CO2/km v roce 2017.

3.   Úvod

| 3.1 | EHSV podobně jako v předchozích stanoviscích k legislativním návrhům týkajícím se lidské činnosti způsobující nárůst emisí CO2 souhlasí se záměrem plnit stále náročnější cíle snížení emisí skleníkových plynů a domnívá se, že pro zmírnění změny klimatu je zásadně důležité změnit chování výrobců a spotřebitelů. V této souvislosti nelze tudíž pominout žádné racionální opatření vedoucí ke konkrétnímu snížení emisí z osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel, jež dohromady představují zhruba 15 % veškerých emisí CO2 EU včetně emisí pocházejících ze zásobování palivy. |
| --- | --- |

3.1

EHSV podobně jako v předchozích stanoviscích k legislativním návrhům týkajícím se lidské činnosti způsobující nárůst emisí CO2 souhlasí se záměrem plnit stále náročnější cíle snížení emisí skleníkových plynů a domnívá se, že pro zmírnění změny klimatu je zásadně důležité změnit chování výrobců a spotřebitelů. V této souvislosti nelze tudíž pominout žádné racionální opatření vedoucí ke konkrétnímu snížení emisí z osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel, jež dohromady představují zhruba 15 % veškerých emisí CO2 EU včetně emisí pocházejících ze zásobování palivy.

| 3.1.1 | EHSV se domnívá, že posílení evropských právních předpisů po roce 2020 je nezbytné k zachování globálního vedoucího postavení v oblasti technologií, především vzhledem ke značným investicím do inovací ve spojení s náročným vnitřním trhem. |
| --- | --- |

3.1.1

EHSV se domnívá, že posílení evropských právních předpisů po roce 2020 je nezbytné k zachování globálního vedoucího postavení v oblasti technologií, především vzhledem ke značným investicím do inovací ve spojení s náročným vnitřním trhem.

| 3.1.2 | EHSV je přesvědčen o správnosti změn legislativního rámce v oblasti snížení emisí oxidu uhličitého z osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel po roce 2020, které mají jasné cíle vyplývající z účinné legislativy a současně nabízejí přesný a stabilní směr pro investice, jež dále podpoří inovace na straně výrobců vozidel a dodavatelů dílů a ještě více posílí konkurenční výhodu evropského průmyslu v tomto odvětví. |
| --- | --- |

3.1.2

EHSV je přesvědčen o správnosti změn legislativního rámce v oblasti snížení emisí oxidu uhličitého z osobních automobilů a lehkých užitkových vozidel po roce 2020, které mají jasné cíle vyplývající z účinné legislativy a současně nabízejí přesný a stabilní směr pro investice, jež dále podpoří inovace na straně výrobců vozidel a dodavatelů dílů a ještě více posílí konkurenční výhodu evropského průmyslu v tomto odvětví.

| 3.1.3 | EHSV se domnívá, že zavedení moderních a jednotných pravidel zajistí lepší dohled nad trhem s cílem vytvořit klima zdravé hospodářské soutěže mezi evropskými výrobci technologií, jež budou efektivnější z hlediska spotřeby i emisí. |
| --- | --- |

3.1.3

EHSV se domnívá, že zavedení moderních a jednotných pravidel zajistí lepší dohled nad trhem s cílem vytvořit klima zdravé hospodářské soutěže mezi evropskými výrobci technologií, jež budou efektivnější z hlediska spotřeby i emisí.

| 3.1.4 | EHSV konstatuje, že se počítá s čistými úsporami pro spotřebitele a dle analýzy Komise jsou cíle pro rok 2020 proveditelné a ekonomicky smysluplné. Zamýšlené cíle jsou nákladově efektivní, použitá technologie je na trhu snadno dostupná a její nasazení by mělo posílit zaměstnanost prospěšnou pro spotřebitele i průmysl. |
| --- | --- |

3.1.4

EHSV konstatuje, že se počítá s čistými úsporami pro spotřebitele a dle analýzy Komise jsou cíle pro rok 2020 proveditelné a ekonomicky smysluplné. Zamýšlené cíle jsou nákladově efektivní, použitá technologie je na trhu snadno dostupná a její nasazení by mělo posílit zaměstnanost prospěšnou pro spotřebitele i průmysl.

4.   Připomínky

4.1   Osobní automobily – COM(2012) 393 final

| 4.1.1 | EHSV připomíná, že automobily mají zhruba 12,5 % podíl na celkových emisích CO2 v Evropské unii. Množství vyprodukovaných emisí CO2 je přímo úměrné množství spotřebovaného paliva, a proto jsou vozidla s nízkými emisemi účinnější při spotřebě paliva a nabízejí hospodárnější provoz během svého životního cyklu. |
| --- | --- |

4.1.1

EHSV připomíná, že automobily mají zhruba 12,5 % podíl na celkových emisích CO2 v Evropské unii. Množství vyprodukovaných emisí CO2 je přímo úměrné množství spotřebovaného paliva, a proto jsou vozidla s nízkými emisemi účinnější při spotřebě paliva a nabízejí hospodárnější provoz během svého životního cyklu.

| 4.1.2 | Automobilový trh byl obzvláště silně zasažen hospodářskou krizí posledních pěti let. Počet nových registrací poklesl v prvních devíti měsících roku 2012 proti stejnému období roku 2011 o 7,6 %, v září pak o 10,8 %. |
| --- | --- |

4.1.2

Automobilový trh byl obzvláště silně zasažen hospodářskou krizí posledních pěti let. Počet nových registrací poklesl v prvních devíti měsících roku 2012 proti stejnému období roku 2011 o 7,6 %, v září pak o 10,8 %.

| 4.1.3 | EHSV s uspokojením sleduje průběh provádění politik a rostoucí informovanost spotřebitelů, jak dokazují nedávné studie Evropské agentury pro životní prostředí. Nově registrovaná vozidla vykazují tendenci k rostoucí efektivitě z hlediska emisí a v roce 2012 již téměř dosáhla průběžného cíle pro rok 2015.
  Vývoj emisí CO2 u nových automobilů podle typu paliva (EU-27) (2) |
| --- | --- |

4.1.3

EHSV s uspokojením sleduje průběh provádění politik a rostoucí informovanost spotřebitelů, jak dokazují nedávné studie Evropské agentury pro životní prostředí. Nově registrovaná vozidla vykazují tendenci k rostoucí efektivitě z hlediska emisí a v roce 2012 již téměř dosáhla průběžného cíle pro rok 2015.

Vývoj emisí CO2 u nových automobilů podle typu paliva (EU-27) (2)

Image

| 4.1.4 | EHSV považuje za zásadní využití analýz nákladů a přínosů pro čistou úsporu pro spotřebitele. Každý nový osobní automobil ušetří v průměru během prvního roku palivo v přibližné hodnotě 340 EUR a celkový odhad se pohybuje od 2 904 do 3 836 EUR za životní cyklus osobního automobilu (třináct let) v návaznosti na průběžný cíl pro rok 2015. |
| --- | --- |

4.1.4

EHSV považuje za zásadní využití analýz nákladů a přínosů pro čistou úsporu pro spotřebitele. Každý nový osobní automobil ušetří v průměru během prvního roku palivo v přibližné hodnotě 340 EUR a celkový odhad se pohybuje od 2 904 do 3 836 EUR za životní cyklus osobního automobilu (třináct let) v návaznosti na průběžný cíl pro rok 2015.

4.2   EHSV připomíná návrh použít jako parametr užitkovosti namísto hmotnosti uhlíkovou stopu. Výhody by byly následující:

| — | další snížení emisí, |
| --- | --- |

—

další snížení emisí,

| — | snížení hmotnosti osobních automobilů, |
| --- | --- |

—

snížení hmotnosti osobních automobilů,

| — | značná úspora paliva, |
| --- | --- |

—

značná úspora paliva,

| — | rozvoj materiálů a výzkum, |
| --- | --- |

—

rozvoj materiálů a výzkum,

| — | podnět k umírněnější spotřebě, která upřednostňuje funkčnost a účinnost. |
| --- | --- |

—

podnět k umírněnější spotřebě, která upřednostňuje funkčnost a účinnost.

4.3   EHSV se domnívá, že rozhodnutí o zachování lineární křivky se sklonem 60 % je v rozporu s ohlášeným směrem vývoje, jímž má být snaha o další snížení podílu emisí z nových automobilů. Dosažený politický kompromis chrání několik evropských podniků, škodí však všem občanům.

4.4   Lehká užitková vozidla – COM(2012) 394 final

| 4.4.1 | EHSV připomíná, že lehká užitková vozidla mají zhruba 1,5 % podíl na celkových emisích CO2 v Evropské unii. Množství vyprodukovaných emisí CO2 je přímo úměrné množství spotřebovaného paliva, a proto jsou vozidla s nízkými emisemi účinnější při spotřebě paliva a nabízejí hospodárnější provoz během svého životního cyklu. |
| --- | --- |

4.4.1

EHSV připomíná, že lehká užitková vozidla mají zhruba 1,5 % podíl na celkových emisích CO2 v Evropské unii. Množství vyprodukovaných emisí CO2 je přímo úměrné množství spotřebovaného paliva, a proto jsou vozidla s nízkými emisemi účinnější při spotřebě paliva a nabízejí hospodárnější provoz během svého životního cyklu.

| 4.4.1.1 | Palivo u lehkých užitkových vozidel představuje zhruba třetinu nákladů vlastnictví, což se v případě vznětových motorů odhaduje na přibližně 2 400 EUR ročně. |
| --- | --- |

4.4.1.1

Palivo u lehkých užitkových vozidel představuje zhruba třetinu nákladů vlastnictví, což se v případě vznětových motorů odhaduje na přibližně 2 400 EUR ročně.

| 4.4.1.2 | Emise z lehkých užitkových vozidel vzrostly od roku 1990 do roku 2010 o 26 %. |
| --- | --- |

4.4.1.2

Emise z lehkých užitkových vozidel vzrostly od roku 1990 do roku 2010 o 26 %.

| 4.4.2 | Trh lehkých užitkových vozidel byl vážně poznamenán hospodářskou krizí posledních let, kdy v roce 2009 došlo k výraznému poklesu počtu nově registrovaných vozidel (– 29,5 %), na rozdíl od odvětví osobních automobilů však došlo k návratu růstu v letech 2010 (+ 8,7 %) a 2011 (+ 7,5 %). Za prvních deset měsíců roku 2012 však opět došlo k poklesu prodejů o 10,6 %. |
| --- | --- |

4.4.2

Trh lehkých užitkových vozidel byl vážně poznamenán hospodářskou krizí posledních let, kdy v roce 2009 došlo k výraznému poklesu počtu nově registrovaných vozidel (– 29,5 %), na rozdíl od odvětví osobních automobilů však došlo k návratu růstu v letech 2010 (+ 8,7 %) a 2011 (+ 7,5 %). Za prvních deset měsíců roku 2012 však opět došlo k poklesu prodejů o 10,6 %.

| 4.4.3 | EHSV se domnívá, že projednávaný návrh, který kopíruje základ nařízení schválený pro osobní automobily, podceňuje rozdíly mezi osobními automobily a lehkými užitkovými vozidly, u nichž:






  — | cyklus vývoje a výroby je delší než u osobních automobilů, |
| --- | --- | --- |

4.4.3

EHSV se domnívá, že projednávaný návrh, který kopíruje základ nařízení schválený pro osobní automobily, podceňuje rozdíly mezi osobními automobily a lehkými užitkovými vozidly, u nichž:

—

cyklus vývoje a výroby je delší než u osobních automobilů,

| — | je odlišný účel těchto vozidel, která jsou využívána pro takové ekonomické činnosti, u nichž účinnost a robustnost motoru a příslušná spotřeba paliva představují často nejdůležitější položku provozních nákladů. Není náhoda, že 97 % vozového parku lehkých užitkových vozidel má vznětové motory, |
| --- | --- |

—

je odlišný účel těchto vozidel, která jsou využívána pro takové ekonomické činnosti, u nichž účinnost a robustnost motoru a příslušná spotřeba paliva představují často nejdůležitější položku provozních nákladů. Není náhoda, že 97 % vozového parku lehkých užitkových vozidel má vznětové motory,

| — | je odlišný profil kupujících – více než 90 % jsou malé podniky a mikropodniky živnostníků, kteří jsou velmi citliví na proměnlivost cen. |
| --- | --- |

—

je odlišný profil kupujících – více než 90 % jsou malé podniky a mikropodniky živnostníků, kteří jsou velmi citliví na proměnlivost cen.

| 4.4.4 | EHSV považuje za zásadní využití analýzy nákladů a přínosů, jež by přihlížela jak ke zvýšení nákladů vyplývajícímu z plnění legislativních požadavků na nové osobní automobily a nová lehká užitková vozidla, tak k potřebě čisté úspory pro spotřebitele. Každé nové lehké užitkové vozidlo ušetří v průměru během prvního roku palivo v přibližné hodnotě 400 EUR a celkový odhad se pohybuje od 3 363 do 4 564 EUR za třináctiletý životní cyklus lehkého užitkového vozidla v návaznosti na průběžný cíl pro rok 2017. |
| --- | --- |

4.4.4

EHSV považuje za zásadní využití analýzy nákladů a přínosů, jež by přihlížela jak ke zvýšení nákladů vyplývajícímu z plnění legislativních požadavků na nové osobní automobily a nová lehká užitková vozidla, tak k potřebě čisté úspory pro spotřebitele. Každé nové lehké užitkové vozidlo ušetří v průměru během prvního roku palivo v přibližné hodnotě 400 EUR a celkový odhad se pohybuje od 3 363 do 4 564 EUR za třináctiletý životní cyklus lehkého užitkového vozidla v návaznosti na průběžný cíl pro rok 2017.

| 4.4.5 | Vzhledem k výše uvedenému EHSV potvrzuje nutnost snižovat emise CO2, podporuje však nové postupné zavádění budoucích cílů, přiměřené době potřebné na zavedení opatření v odvětví (7–10 let namísto 5–7 let u osobních automobilů). |
| --- | --- |

4.4.5

Vzhledem k výše uvedenému EHSV potvrzuje nutnost snižovat emise CO2, podporuje však nové postupné zavádění budoucích cílů, přiměřené době potřebné na zavedení opatření v odvětví (7–10 let namísto 5–7 let u osobních automobilů).

4.5   Informování a standardizace

4.5.1   EHSV se stejně jako Komise domnívá, že koncoví uživatelé by měli mít přístupné, jasné a srovnatelné informace o ekonomické a environmentální úspornosti vozidel, která si hodlají pořídit.

4.5.2   Jedním z nástrojů, jež se ukázaly jako velmi účinné, je označování. EHSV doporučuje Komisi prozkoumat možnost rozšířit povinnost označování emisí vypočtených podle principu životního cyklu. Jasné, vyčerpávající, přístupné a především bezprostředně srozumitelné informace by posílily informovanost a uvědomělost volby spotřebitelů a zároveň nastartovaly koloběh osvědčených postupů.

4.5.3   Současná směrnice 1999/94 nestanoví přesné požadavky, nýbrž pouze „minimum“ informací tohoto typu, což ponechalo značnou volnost výkladu jednotlivých členských států. Některé tak zavedly relativní označení, jež poskytuje nejednoznačné informace ve vztahu k segmentu, do nějž dané vozidlo náleží, bez přesného uvedení emisí příslušného vozidla. Tímto systémem je spotřebitel uváděn v omyl, neboť označení první kategorie budí dojem, že dané vozidlo vypouští v absolutním měřítku málo emisí, zatímco údaj ve skutečnosti platí pouze pro jeho vlastní kategorii. Může se tak stát, že vozidlo v luxusním segmentu F vypouští pětkrát více emisí než užitkové vozidlo, a přitom bude označeno třídou A, zatímco dané užitkové vozidlo obdrží ve svém segmentu třídu D. Komise by obdobně jako například u domácích spotřebičů měla uvádět to, co by každý rád věděl: absolutní označení např. v té podobě, že třídu A získají vozidla vypouštějící méně než 100 g/km, B pro vozidla s emisemi mezi hodnotami 101 a 120 a s přesným uvedením emisí každého vozidla v jednotných barvách v celé Evropě.

4.5.4   EHSV schvaluje opatření přijatá za účelem šíření informací určených spotřebitelům.

4.5.5   EHSV podporuje veškeré dlouhodobé iniciativy v oblasti zvyšování informovanosti spotřebitelů, jež povedou k rozvážné volbě vozidel s nulovými emisemi CO2 a s ekonomickými přínosy díky úsporám, které v důsledku přinesou.

4.5.6   EHSV s potěšením konstatuje, že výrobci jsou vyzýváni k napnutí úsilí na poli vývoje a výzkumu a investování do nových technologií pro zelená vozidla, a považuje za potřebné zachovat návrh Komise týkající se investování 80 miliard eur dle plánovaného rozpočtu pro Horizont 2020 na období 2014–2020.

4.5.7   Energetika

| 4.5.7.1 | EHSV zdůrazňuje myšlenku rozvíjení strategie upřednostňující ekologické dopravní prostředky (osobní automobily a lehká užitková vozidla) ve snaze snížit emise CO2. |
| --- | --- |

4.5.7.1

EHSV zdůrazňuje myšlenku rozvíjení strategie upřednostňující ekologické dopravní prostředky (osobní automobily a lehká užitková vozidla) ve snaze snížit emise CO2.

| 4.5.7.2 | EHSV doporučuje možnost postupného zavedení evropského vozového parku s nulovými emisemi, který by znamenal změnu prostředku k dosažení dlouhodobých cílů. |
| --- | --- |

4.5.7.2

EHSV doporučuje možnost postupného zavedení evropského vozového parku s nulovými emisemi, který by znamenal změnu prostředku k dosažení dlouhodobých cílů.

4.5.8   Udržitelné výrobky

EHSV při četných příležitostech zdůraznil zásadní význam udržitelného rozvoje pro budoucnost Evropy. Proto podporuje hlavní směry Komise týkající se zvyšování udržitelnosti výrobků a podpory ekologického konstrukčního řešení všech výrobků, především pak těch, jež využívají fosilní zdroje energie.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  COM(2011) 885 final.

1

(2)  http://www.eea.europa.eu/publications/monitoring-co2-emissions-from-new

2

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/115 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/115

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU pro vymýcení obchodu s lidmi 2012–2016

COM(2012) 286 final

2013/C 44/20

Zpravodajka: paní OUIN

Dne 19. června 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Strategie EU pro vymýcení obchodu s lidmi 2012–2016

COM(2012) 286 final.

Specializovaná sekce Zaměstnanost, sociální věci, občanství, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 23. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 104 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 1 člen se zdržel hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Výbor vítá strategii pro vymýcení obchodu s lidmi, na níž by se rád podílel. Nicméně konstatuje, že vzhledem k současnému rozsahu jevu, atmosféře relativní tolerance vůči tomuto jevu a chabosti prostředků věnovaných na boj proti němu se pojem „vymýcení“ jeví jako nepříliš realistický. |
| --- | --- |

1.1

Výbor vítá strategii pro vymýcení obchodu s lidmi, na níž by se rád podílel. Nicméně konstatuje, že vzhledem k současnému rozsahu jevu, atmosféře relativní tolerance vůči tomuto jevu a chabosti prostředků věnovaných na boj proti němu se pojem „vymýcení“ jeví jako nepříliš realistický.

| 1.2 | Výbor podtrhuje, že tuto strategii nelze uskutečnit bez aktivní pomoci občanské společnosti, jež je v kontaktu s oběťmi. Aby mohla sdružení na pomoc obětem řádně vykonávat své úkoly, potřebují finanční prostředky. |
| --- | --- |

1.2

Výbor podtrhuje, že tuto strategii nelze uskutečnit bez aktivní pomoci občanské společnosti, jež je v kontaktu s oběťmi. Aby mohla sdružení na pomoc obětem řádně vykonávat své úkoly, potřebují finanční prostředky.

| 1.3 | Výbor navrhuje, aby se rozlišovalo mezi obchodem s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování a obchodem s lidmi za jinými účely (práce, fiktivní sňatky, žebrání, nedovolený obchod s orgány), aby bylo všem jasné, proti čemu je nutno bojovat. Navrhuje, aby bylo zavedeno označení pro města, jež nepřejí sexuálnímu vykořisťování žen a dětí. |
| --- | --- |

1.3

Výbor navrhuje, aby se rozlišovalo mezi obchodem s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování a obchodem s lidmi za jinými účely (práce, fiktivní sňatky, žebrání, nedovolený obchod s orgány), aby bylo všem jasné, proti čemu je nutno bojovat. Navrhuje, aby bylo zavedeno označení pro města, jež nepřejí sexuálnímu vykořisťování žen a dětí.

| 1.4 | Výbor by si rovněž přál, aby existoval diferencovaný přístup k dětem (Úmluva OSN o právech dítěte). |
| --- | --- |

1.4

Výbor by si rovněž přál, aby existoval diferencovaný přístup k dětem (Úmluva OSN o právech dítěte).

| 1.5 | Členské státy by měly urychleně ratifikovat úmluvu MOP o důstojné práci pro pracovníky v domácnosti i všechny ostatní mezinárodní úmluvy zabývající se tímto tématem. |
| --- | --- |

1.5

Členské státy by měly urychleně ratifikovat úmluvu MOP o důstojné práci pro pracovníky v domácnosti i všechny ostatní mezinárodní úmluvy zabývající se tímto tématem.

| 1.6 | Výbor klade důraz na to, že ochrana obětí musí být dostatečná, tak aby jim umožnila návrat do legální sféry společnosti, ze které byly vyloučeny (ochrana v případě, že podají trestní oznámení, přístup k ubytování, zdravotní péče atd.). V zájmu udržitelnosti tohoto začlenění by měla být obětem poskytnuta možnost získat zaměstnání na trhu práce podporujícím začlenění a podporovaným z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

1.6

Výbor klade důraz na to, že ochrana obětí musí být dostatečná, tak aby jim umožnila návrat do legální sféry společnosti, ze které byly vyloučeny (ochrana v případě, že podají trestní oznámení, přístup k ubytování, zdravotní péče atd.). V zájmu udržitelnosti tohoto začlenění by měla být obětem poskytnuta možnost získat zaměstnání na trhu práce podporujícím začlenění a podporovaným z veřejných zdrojů.

| 1.7 | Boj proti obchodu s lidmi musí být pojat jako průřezová politika a vedle represe musí existovat skutečná sociální politika. Je třeba vytvořit součinnost s ostatními strategiemi – pro začleňování Romů, pro boj proti chudobě, pro boj proti drogové závislosti, proti sexuálnímu zneužívání dětí atd. |
| --- | --- |

1.7

Boj proti obchodu s lidmi musí být pojat jako průřezová politika a vedle represe musí existovat skutečná sociální politika. Je třeba vytvořit součinnost s ostatními strategiemi – pro začleňování Romů, pro boj proti chudobě, pro boj proti drogové závislosti, proti sexuálnímu zneužívání dětí atd.

2.   Úvod

| 2.1 | Otroctví se neobjevuje jen v knihách o historii, ale stále existuje i v těch nejvyspělejších zemích. Přetrvávání, dokonce další rozmach obchodu s lidmi na území Evropské unie, je nákaza, která ohrožuje její demokratické základy. Když jsou v právních státech lidé prodáváni jinými lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, nucené práce či nuceného žebrání, nebo – jako je tomu v současnosti – nedovoleného obchodu s orgány či fiktivních sňatků, a když na těchto obchodech zločinci, kteří je provádějí, vydělávají značné peníze, ohrožuje to důvěryhodnost zásad respektování lidských práv, o jejichž šíření ve světě Unie usiluje. |
| --- | --- |

2.1

Otroctví se neobjevuje jen v knihách o historii, ale stále existuje i v těch nejvyspělejších zemích. Přetrvávání, dokonce další rozmach obchodu s lidmi na území Evropské unie, je nákaza, která ohrožuje její demokratické základy. Když jsou v právních státech lidé prodáváni jinými lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, nucené práce či nuceného žebrání, nebo – jako je tomu v současnosti – nedovoleného obchodu s orgány či fiktivních sňatků, a když na těchto obchodech zločinci, kteří je provádějí, vydělávají značné peníze, ohrožuje to důvěryhodnost zásad respektování lidských práv, o jejichž šíření ve světě Unie usiluje.

| 2.2 | Obchod s lidmi je zakázán článkem 5 Listiny základních práv Evropské unie. Lepší možnosti zabývat se touto otázkou by měla poskytnout směrnice 2011/35/EU o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, která zaujímá globální přístup a klade důraz na lidská práva a na oběti a zahrnuje genderový rozměr, jakmile bude provedena do práva členských států (do 6. dubna 2013). V boji proti obchodníkům s lidmi mohou pomoci i další právní nástroje týkající se například práv obětí, rovnosti mezi muži a ženami, sexuálního vykořisťování dětí či zaměstnavatelů, kteří vědomě přijímají na práci státní příslušníky třetích zemí bez oprávnění k pobytu. |
| --- | --- |

2.2

Obchod s lidmi je zakázán článkem 5 Listiny základních práv Evropské unie. Lepší možnosti zabývat se touto otázkou by měla poskytnout směrnice 2011/35/EU o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí, která zaujímá globální přístup a klade důraz na lidská práva a na oběti a zahrnuje genderový rozměr, jakmile bude provedena do práva členských států (do 6. dubna 2013). V boji proti obchodníkům s lidmi mohou pomoci i další právní nástroje týkající se například práv obětí, rovnosti mezi muži a ženami, sexuálního vykořisťování dětí či zaměstnavatelů, kteří vědomě přijímají na práci státní příslušníky třetích zemí bez oprávnění k pobytu.

| 2.3 | Existuje celá řada těchto právních nástrojů, jež jsou roztříštěné, a mohou se tak překrývat či zdvojovat a nevytvářejí společně jednu politiku. Proto je nutné, aby byla přijata strategie, jež stanoví priority, zaplní mezery a sjednotí různé texty. To je záměr strategie, jež je předmětem tohoto stanoviska. |
| --- | --- |

2.3

Existuje celá řada těchto právních nástrojů, jež jsou roztříštěné, a mohou se tak překrývat či zdvojovat a nevytvářejí společně jednu politiku. Proto je nutné, aby byla přijata strategie, jež stanoví priority, zaplní mezery a sjednotí různé texty. To je záměr strategie, jež je předmětem tohoto stanoviska.

| 2.4 | Jedním ze zjištění o současné situaci je to, že existuje značný rozdíl mezi deklarovanými zásadami a realitou praxe. Evropská unie, členské státy i občané se ve svých zásadách staví rozhodně proti obchodu s lidmi, který je označován za moderní formu otroctví. V praxi se může s jeho oběťmi – velmi mladými cizinkami prodávajícími se na chodnících evropských měst či žebravými dětmi – potkávat každý, ať už je to obyčejný občan, sociální pracovník, lékař, policista, volený zástupce atd., a může se také nepřímo podílet na vykořisťování tím, že kupuje výrobky, které jsou tak levné, až vzbuzují podezření, že v rámci jejich výrobního řetězce musí být alespoň jeden článek spojen s nucenou prací. Ve skutečnosti je obchod s lidmi do značné míry kolektivně tolerován a přehlížen. Většina lidí od něho odvrací zrak, předstírá, že o něm neví, má pocit, že se jí to netýká. Avšak každý z nás by měl něco učinit. |
| --- | --- |

2.4

Jedním ze zjištění o současné situaci je to, že existuje značný rozdíl mezi deklarovanými zásadami a realitou praxe. Evropská unie, členské státy i občané se ve svých zásadách staví rozhodně proti obchodu s lidmi, který je označován za moderní formu otroctví. V praxi se může s jeho oběťmi – velmi mladými cizinkami prodávajícími se na chodnících evropských měst či žebravými dětmi – potkávat každý, ať už je to obyčejný občan, sociální pracovník, lékař, policista, volený zástupce atd., a může se také nepřímo podílet na vykořisťování tím, že kupuje výrobky, které jsou tak levné, až vzbuzují podezření, že v rámci jejich výrobního řetězce musí být alespoň jeden článek spojen s nucenou prací. Ve skutečnosti je obchod s lidmi do značné míry kolektivně tolerován a přehlížen. Většina lidí od něho odvrací zrak, předstírá, že o něm neví, má pocit, že se jí to netýká. Avšak každý z nás by měl něco učinit.

| 2.5 | V textu, jenž je předmětem tohoto stanoviska, navrhuje Komise akční strategii za účelem zvýšení efektivity. V tomto smyslu se Výbor vyjádřil ve svém stanovisku ke směrnici (1), a proto tento bod nemůže než podpořit. |
| --- | --- |

2.5

V textu, jenž je předmětem tohoto stanoviska, navrhuje Komise akční strategii za účelem zvýšení efektivity. V tomto smyslu se Výbor vyjádřil ve svém stanovisku ke směrnici (1), a proto tento bod nemůže než podpořit.

| 2.6 | Tato strategie může být úspěšná pouze tehdy, pokud bude jejím hlavním partnerem občanská společnost. Této oblasti rozumí nejlépe organizace občanské společnosti, které mohou pomoci odhalit oběti a věnovat se prevenci. Policie, justice, pracovní inspekce atd. jsou nezbytné, ale kdyby státní orgány byly schopny samy obchod s lidmi vymýtit, už by žádný neexistoval. Zapojení organizací občanské společnosti do provádění strategie je jediný možný způsob, jak být efektivní. Organizace pomáhající obětem potřebují finanční podporu. |
| --- | --- |

2.6

Tato strategie může být úspěšná pouze tehdy, pokud bude jejím hlavním partnerem občanská společnost. Této oblasti rozumí nejlépe organizace občanské společnosti, které mohou pomoci odhalit oběti a věnovat se prevenci. Policie, justice, pracovní inspekce atd. jsou nezbytné, ale kdyby státní orgány byly schopny samy obchod s lidmi vymýtit, už by žádný neexistoval. Zapojení organizací občanské společnosti do provádění strategie je jediný možný způsob, jak být efektivní. Organizace pomáhající obětem potřebují finanční podporu.

| 2.7 | Ve strategii je navrženo pět priorit: identifikace obětí a ochrana obětí, pomoc obětem; zesílení prevence; stíhání obchodníků s lidmi; posílená koordinace, spolupráce a soudržnost; reakce na vznikající problémy, zejména pokud jde o využívání internetu zločineckými sítěmi. |
| --- | --- |

2.7

Ve strategii je navrženo pět priorit: identifikace obětí a ochrana obětí, pomoc obětem; zesílení prevence; stíhání obchodníků s lidmi; posílená koordinace, spolupráce a soudržnost; reakce na vznikající problémy, zejména pokud jde o využívání internetu zločineckými sítěmi.

3.   Připomínky Výboru

| 3.1 | Výbor se již vyjádřil k otázkám souvisejícím s obchodem s lidmi v několika svých stanoviscích, mimo jiné ve stanovisku k tématu pohlavního vykořisťování dětí (2), stanovisku o právech obětí (3) či o globálním přístupu k migraci a mobilitě (4). |
| --- | --- |

3.1

Výbor se již vyjádřil k otázkám souvisejícím s obchodem s lidmi v několika svých stanoviscích, mimo jiné ve stanovisku k tématu pohlavního vykořisťování dětí (2), stanovisku o právech obětí (3) či o globálním přístupu k migraci a mobilitě (4).

Identifikace obětí

| 3.2 | Ve stanovisku z října 2010 Výbor zdůrazňoval ochranu obětí od okamžiku, kdy jsou jako oběti uznány. Problém tkví v tomto uznávání a v důkazním břemenu v případě ohrožených osob, které nehovoří jazykem dané země, na něž dohlíží jejich vykořisťovatelé, které mají strach, které neznají svá práva a nevědí, na koho se obrátit. Pokročit by se mělo zcela jistě právě v odhalování obětí, aby bylo možné jim více naslouchat. Odborové organizace již provedly pilotní opatření zaměřená na odbornou přípravu pracovníků, kteří by mohli přijít do kontaktu s oběťmi nucené práce, tak aby je byli schopni identifikovat, věděli, jak je oslovit, pomáhat jim a chránit je. Stejnou činnost by měly provádět orgány veřejné moci a sdružení v případě osob, jež mohou přijít do kontaktu s oběťmi obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování (které činí přibližně 80 % obětí). Existující nástroje, školení, pokyny a příručky postupů je třeba mnohem více propagovat, aby bylo povědomí o tom, jak a na koho se obrátit v případě podezření na obchod s lidmi. |
| --- | --- |

3.2

Ve stanovisku z října 2010 Výbor zdůrazňoval ochranu obětí od okamžiku, kdy jsou jako oběti uznány. Problém tkví v tomto uznávání a v důkazním břemenu v případě ohrožených osob, které nehovoří jazykem dané země, na něž dohlíží jejich vykořisťovatelé, které mají strach, které neznají svá práva a nevědí, na koho se obrátit. Pokročit by se mělo zcela jistě právě v odhalování obětí, aby bylo možné jim více naslouchat. Odborové organizace již provedly pilotní opatření zaměřená na odbornou přípravu pracovníků, kteří by mohli přijít do kontaktu s oběťmi nucené práce, tak aby je byli schopni identifikovat, věděli, jak je oslovit, pomáhat jim a chránit je. Stejnou činnost by měly provádět orgány veřejné moci a sdružení v případě osob, jež mohou přijít do kontaktu s oběťmi obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování (které činí přibližně 80 % obětí). Existující nástroje, školení, pokyny a příručky postupů je třeba mnohem více propagovat, aby bylo povědomí o tom, jak a na koho se obrátit v případě podezření na obchod s lidmi.

| 3.3 | Je třeba zvrátit současný trend: když se oběť obrátí na sdružení pomoci, je velmi často odkázána na jiné sdružení považované za povolanější. Některé oběti tak musí svůj příběh převyprávět desítkám osob, než je někdo skutečně podpoří. Bylo by naopak třeba, aby se každý cítil schopen oběti vyslechnout a pomoci jim, a proto musí být informován, vzdělán a vybaven nástroji, aby věděl, jak s oběťmi hovořit a co udělat. Je také nutné, aby sdružení a sociální služby spolupracovaly v rámci sítí. |
| --- | --- |

3.3

Je třeba zvrátit současný trend: když se oběť obrátí na sdružení pomoci, je velmi často odkázána na jiné sdružení považované za povolanější. Některé oběti tak musí svůj příběh převyprávět desítkám osob, než je někdo skutečně podpoří. Bylo by naopak třeba, aby se každý cítil schopen oběti vyslechnout a pomoci jim, a proto musí být informován, vzdělán a vybaven nástroji, aby věděl, jak s oběťmi hovořit a co udělat. Je také nutné, aby sdružení a sociální služby spolupracovaly v rámci sítí.

| 3.4 | Různé oběti také vyžadují specifické zacházení, zejména pokud jde o děti. Hlavní zásadou musí být nejvyšší zájem dítěte. Do evropské strategie integrace Romů musí být zahrnut boj proti nucenému žebrání romských dětí. |
| --- | --- |

3.4

Různé oběti také vyžadují specifické zacházení, zejména pokud jde o děti. Hlavní zásadou musí být nejvyšší zájem dítěte. Do evropské strategie integrace Romů musí být zahrnut boj proti nucenému žebrání romských dětí.

Zesílení prevence

| 3.5 | Výbor oceňuje důraz kladený na genderový rozměr. Přibližně 80 % obětí je totiž ženského pohlaví a většina z nich je odsouzena k nucené prostituci. Sexuální vykořisťování představuje 76 % obchodu s lidmi. Přetrvávání obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování poukazuje na nerovnost mezi muži a ženami. Skutečnost, že jsou do nejbohatších měst Evropské unie přiváženy ženy, často mladé, aby zde byly využívány k prostituci, vyvolává otázku, co si klienti myslí o těchto ženách a ženách obecně, a má negativní dopad na opatření prováděná za účelem nastolení rovnosti mezi muži a ženami. |
| --- | --- |

3.5

Výbor oceňuje důraz kladený na genderový rozměr. Přibližně 80 % obětí je totiž ženského pohlaví a většina z nich je odsouzena k nucené prostituci. Sexuální vykořisťování představuje 76 % obchodu s lidmi. Přetrvávání obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování poukazuje na nerovnost mezi muži a ženami. Skutečnost, že jsou do nejbohatších měst Evropské unie přiváženy ženy, často mladé, aby zde byly využívány k prostituci, vyvolává otázku, co si klienti myslí o těchto ženách a ženách obecně, a má negativní dopad na opatření prováděná za účelem nastolení rovnosti mezi muži a ženami.

| 3.6 | Výbor proto doporučuje jasně rozlišovat mezi obchodem s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, za účelem nucené práce či nuceného žebrání a za účelem nedovoleného obchodu s orgány. Dále je třeba odlišit sexuální vykořisťování dětí. Podstatná část obchodu s lidmi (80 %) se týká sexuálního vykořisťování. Je tudíž důležité jej pojmenovat, abychom měli jasno v tom, proti čemu bojujeme. Obchodníci jako by tvořili nějakou vzdálenou, nedosažitelnou mlhavou skupinu, ale klienti a oběti jsou osoby, které každý z nás potkává na evropských ulicích. |
| --- | --- |

3.6

Výbor proto doporučuje jasně rozlišovat mezi obchodem s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, za účelem nucené práce či nuceného žebrání a za účelem nedovoleného obchodu s orgány. Dále je třeba odlišit sexuální vykořisťování dětí. Podstatná část obchodu s lidmi (80 %) se týká sexuálního vykořisťování. Je tudíž důležité jej pojmenovat, abychom měli jasno v tom, proti čemu bojujeme. Obchodníci jako by tvořili nějakou vzdálenou, nedosažitelnou mlhavou skupinu, ale klienti a oběti jsou osoby, které každý z nás potkává na evropských ulicích.

| 3.7 | Posílit prevenci v první řadě znamená bojovat proti poptávce. Dokud budou klienti, budou i obchodníci. Pro snížení poptávky je nutné vychovávat k rovnosti mezi muži a ženami od nejútlejšího věku a působit v tomto směru ve všech prostředích. Vyžaduje to tedy i rovnější zastoupení obou pohlaví na profesní úrovni. Když jsou zaměstnáváni muži i ženy, vykonávají stejné povolání a mají přístup ke stejné úrovni odpovědnosti, je složitější ženy fantaskně zpodobňovat a nahlížet na ně jako na sexuální spotřební zboží, které je možné si koupit. Zásadní význam má výchova k sexualitě zohledňující citovou stránku a lidskou důstojnost. Pokud rodiče o sexu nemluví, hledají mladí lidé informace na internetu a tam mohou objevit jeho negativní pojetí, jež může narušit jejich budoucí pohled na vztahy mezi muži a ženami. |
| --- | --- |

3.7

Posílit prevenci v první řadě znamená bojovat proti poptávce. Dokud budou klienti, budou i obchodníci. Pro snížení poptávky je nutné vychovávat k rovnosti mezi muži a ženami od nejútlejšího věku a působit v tomto směru ve všech prostředích. Vyžaduje to tedy i rovnější zastoupení obou pohlaví na profesní úrovni. Když jsou zaměstnáváni muži i ženy, vykonávají stejné povolání a mají přístup ke stejné úrovni odpovědnosti, je složitější ženy fantaskně zpodobňovat a nahlížet na ně jako na sexuální spotřební zboží, které je možné si koupit. Zásadní význam má výchova k sexualitě zohledňující citovou stránku a lidskou důstojnost. Pokud rodiče o sexu nemluví, hledají mladí lidé informace na internetu a tam mohou objevit jeho negativní pojetí, jež může narušit jejich budoucí pohled na vztahy mezi muži a ženami.

| 3.8 | Genderový rozměr je sice důležitý, ale je také nutné rozlišovat mezi tím, jak se přistupuje k dětem, a jak k dospělým. Je zapotřebí připomenout, že pohlavní styk s dětmi je trestný čin. Na tuto problematiku je nutné věnovat prostředky, a to značné, jelikož pornografické internetové stránky znázorňující děti se znásobují a někteří dospělí lidé zapomínají na trestnost nebo neznají zákony. Děti je k sexualitě také třeba vychovávat a poučit je o tom, že si zaslouží respekt (5). |
| --- | --- |

3.8

Genderový rozměr je sice důležitý, ale je také nutné rozlišovat mezi tím, jak se přistupuje k dětem, a jak k dospělým. Je zapotřebí připomenout, že pohlavní styk s dětmi je trestný čin. Na tuto problematiku je nutné věnovat prostředky, a to značné, jelikož pornografické internetové stránky znázorňující děti se znásobují a někteří dospělí lidé zapomínají na trestnost nebo neznají zákony. Děti je k sexualitě také třeba vychovávat a poučit je o tom, že si zaslouží respekt (5).

| 3.9 | Věnovat se prevenci znamená také bojovat proti chudobě, která lidi vyhání z jejich domova, a proti pašerákům lidí, kteří z toho těží. Nelegální přistěhovalci přicházející za vidinou snu o západním blahobytu, jsou zranitelní, nemají dokumenty, nemají peníze, nejsou schopni komunikovat, mají strach, že je dopadne policie, a ocitají se na pospas „obchodníků“, kteří si je podrobí jako otroky, třebaže tyto osoby přišly z vlastní vůle, a nebyly uneseny ze své země. |
| --- | --- |

3.9

Věnovat se prevenci znamená také bojovat proti chudobě, která lidi vyhání z jejich domova, a proti pašerákům lidí, kteří z toho těží. Nelegální přistěhovalci přicházející za vidinou snu o západním blahobytu, jsou zranitelní, nemají dokumenty, nemají peníze, nejsou schopni komunikovat, mají strach, že je dopadne policie, a ocitají se na pospas „obchodníků“, kteří si je podrobí jako otroky, třebaže tyto osoby přišly z vlastní vůle, a nebyly uneseny ze své země.

| 3.10 | Pokud jde o nucenou práci, její nárůst je znepokojující. Je třeba také vyjasnit postavení au pair a poutníků pracujících pro některé církevní instituce a zamezit tak zneužívání, protože hranice mezi dobrovolnictvím a nucenou prací je v těchto případech někdy velmi nezřetelná. |
| --- | --- |

3.10

Pokud jde o nucenou práci, její nárůst je znepokojující. Je třeba také vyjasnit postavení au pair a poutníků pracujících pro některé církevní instituce a zamezit tak zneužívání, protože hranice mezi dobrovolnictvím a nucenou prací je v těchto případech někdy velmi nezřetelná.

Stíhání obchodníků s lidmi

| 3.11 | V dřívějším stanovisku Výbor zdůraznil finanční aspekt vyšetřování, který je i nadále aktuální. Tento druh kriminality je totiž jedním z nejlukrativnějších. Odhadované celosvětové roční zisky z využívání veškeré pracovní síly pocházející z obchodu s lidmi dosahují 31,6 miliardy USD. Z toho zisk ve výši 15,5 miliardy USD, tj. 49 %, se vytváří v průmyslových zemích (6). Finanční šetření na evropské úrovni je zásadní součástí pátrání po obchodnících s lidmi. Výbor doporučuje, aby byly statky vytvořené v rámci obchodu s lidmi konfiskovány a aby byly tyto prostředky využívány k odškodnění obětí a boji proti obchodu s lidmi. |
| --- | --- |

3.11

V dřívějším stanovisku Výbor zdůraznil finanční aspekt vyšetřování, který je i nadále aktuální. Tento druh kriminality je totiž jedním z nejlukrativnějších. Odhadované celosvětové roční zisky z využívání veškeré pracovní síly pocházející z obchodu s lidmi dosahují 31,6 miliardy USD. Z toho zisk ve výši 15,5 miliardy USD, tj. 49 %, se vytváří v průmyslových zemích (6). Finanční šetření na evropské úrovni je zásadní součástí pátrání po obchodnících s lidmi. Výbor doporučuje, aby byly statky vytvořené v rámci obchodu s lidmi konfiskovány a aby byly tyto prostředky využívány k odškodnění obětí a boji proti obchodu s lidmi.

| 3.12 | Ochrana obětí se zohledněním genderového rozměru je výzva, kterou je třeba řešit. Oběti hrají zásadní úlohu při dovádění trestních řízení proti obchodníkům s lidmi do úspěšného konce, a k tomu je nutné, aby měly důvěru. Jejich ochrana musí zahrnovat také zajištění ubytování, zdravotní péče a osobní bezpečnosti. V zájmu udržitelnosti tohoto začlenění by měla být obětem poskytnuta možnost získat zaměstnání na trhu práce podporujícím začlenění a podporovaným z veřejných zdrojů, aby si mohly osvojit pracovní návyky a získat pracovní zkušenosti, které jsou nezbytným předpokladem jejich rehabilitace a úspěšného přechodu na otevřený trh práce. Po nuceném životě na okraji se obětem musí pomoci v začlenění do společnosti založené na právu. |
| --- | --- |

3.12

Ochrana obětí se zohledněním genderového rozměru je výzva, kterou je třeba řešit. Oběti hrají zásadní úlohu při dovádění trestních řízení proti obchodníkům s lidmi do úspěšného konce, a k tomu je nutné, aby měly důvěru. Jejich ochrana musí zahrnovat také zajištění ubytování, zdravotní péče a osobní bezpečnosti. V zájmu udržitelnosti tohoto začlenění by měla být obětem poskytnuta možnost získat zaměstnání na trhu práce podporujícím začlenění a podporovaným z veřejných zdrojů, aby si mohly osvojit pracovní návyky a získat pracovní zkušenosti, které jsou nezbytným předpokladem jejich rehabilitace a úspěšného přechodu na otevřený trh práce. Po nuceném životě na okraji se obětem musí pomoci v začlenění do společnosti založené na právu.

| 3.13 | Je třeba podepsat úmluvy se státy původu nelegálních přistěhovalců, s cílem pomoci jim v účinnějším boji proti převaděčům, kteří nejsou stíháni za obchod s lidmi, ačkoliv kriminální sítě zásobují potenciálními oběťmi. |
| --- | --- |

3.13

Je třeba podepsat úmluvy se státy původu nelegálních přistěhovalců, s cílem pomoci jim v účinnějším boji proti převaděčům, kteří nejsou stíháni za obchod s lidmi, ačkoliv kriminální sítě zásobují potenciálními oběťmi.

Posílení koordinace, spolupráce a soudržnosti

| 3.14 | Výbor je potěšen projektem Evropské obchodní koalice proti obchodu s lidmi. Zapojení podniků má klíčový význam pro boj proti nucené práci ve třetích zemích, ale i v Evropské unii. Do této koalice by měly být zahrnuty také malé podniky, které jsou subdodavateli koncernů v odvětvích, o nichž se ví, že je v nich černá práce značně rozšířená: v pohostinství, výstavbě a zemědělství. Potírání obchodu s lidmi je jedním ze základních rozměrů sociální odpovědnosti podniků. Týká se jednak nelegální a jednak nucené práce ve třetích zemích, a to u všech subdodavatelů ve všech fázích výrobního řetězce. Vzhledem k tomu, že výrobní procesy jsou prováděny po celém světě, hrají nadnárodní podniky důležitou úlohu, pokud jde o kontrolu způsobů, jakými jsou vyráběny všechny produkty, jež využívají. |
| --- | --- |

3.14

Výbor je potěšen projektem Evropské obchodní koalice proti obchodu s lidmi. Zapojení podniků má klíčový význam pro boj proti nucené práci ve třetích zemích, ale i v Evropské unii. Do této koalice by měly být zahrnuty také malé podniky, které jsou subdodavateli koncernů v odvětvích, o nichž se ví, že je v nich černá práce značně rozšířená: v pohostinství, výstavbě a zemědělství. Potírání obchodu s lidmi je jedním ze základních rozměrů sociální odpovědnosti podniků. Týká se jednak nelegální a jednak nucené práce ve třetích zemích, a to u všech subdodavatelů ve všech fázích výrobního řetězce. Vzhledem k tomu, že výrobní procesy jsou prováděny po celém světě, hrají nadnárodní podniky důležitou úlohu, pokud jde o kontrolu způsobů, jakými jsou vyráběny všechny produkty, jež využívají.

| 3.15 | Stejně tak obchodní dohody musí výslovně obsahovat doložky zakazující pohyb zboží a služeb, které jsou výsledky nucené práce. |
| --- | --- |

3.15

Stejně tak obchodní dohody musí výslovně obsahovat doložky zakazující pohyb zboží a služeb, které jsou výsledky nucené práce.

| 3.16 | Ví se o tom, že ve službách, zejména pokud jde o služby v domácnosti, otroctví nevymizelo. V červnu 2011 přijala MOP nástroj pro boj proti zneužívání – Úmluvu č. 189 o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti (7). EHSV doporučuje urychlenou ratifikaci této úmluvy a všech ostatních mezinárodních nástrojů týkajících se obchodu s lidmi (8) všemi 27 členskými státy EU. |
| --- | --- |

3.16

Ví se o tom, že ve službách, zejména pokud jde o služby v domácnosti, otroctví nevymizelo. V červnu 2011 přijala MOP nástroj pro boj proti zneužívání – Úmluvu č. 189 o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti (7). EHSV doporučuje urychlenou ratifikaci této úmluvy a všech ostatních mezinárodních nástrojů týkajících se obchodu s lidmi (8) všemi 27 členskými státy EU.

| 3.17 | Výbor je nakloněn vytvoření platformy občanské společnosti, díky čemuž by mohly být všem potenciálně dotčeným sdružením s nezbytnými znalostmi poskytovány informace a odborná školení o obchodu s lidmi. |
| --- | --- |

3.17

Výbor je nakloněn vytvoření platformy občanské společnosti, díky čemuž by mohly být všem potenciálně dotčeným sdružením s nezbytnými znalostmi poskytovány informace a odborná školení o obchodu s lidmi.

| 3.18 | Zásadní význam má to, aby na úrovni členských států působili zpravodajové a aby se lépe sbíraly údaje. Sběr údajů musí být jednotný, aby každý stát postupoval stejně. Národní zpravodajové ponesou hlavní odpovědnost za boj proti obchodu s lidmi, a budou tak moci koordinovat činnost různých dotčených subjektů a sdružení, které ne vždy spolupracují: v oblasti přistěhovalectví, ochrany dětí a mládeže, inspekce práce, sdružení pro potírání násilí páchaného na ženách atd. Významnou úlohu musí sehrát Europol, protože obchodníci s lidmi neznají hranic. |
| --- | --- |

3.18

Zásadní význam má to, aby na úrovni členských států působili zpravodajové a aby se lépe sbíraly údaje. Sběr údajů musí být jednotný, aby každý stát postupoval stejně. Národní zpravodajové ponesou hlavní odpovědnost za boj proti obchodu s lidmi, a budou tak moci koordinovat činnost různých dotčených subjektů a sdružení, které ne vždy spolupracují: v oblasti přistěhovalectví, ochrany dětí a mládeže, inspekce práce, sdružení pro potírání násilí páchaného na ženách atd. Významnou úlohu musí sehrát Europol, protože obchodníci s lidmi neznají hranic.

| 3.19 | Koordinace vnější činnosti EU a explicitní zmínky o obchodu s lidmi v dohodách o volném obchodu musí nutně upozornit na tento jev, jenž je příliš často zastírán nebo podceňován. |
| --- | --- |

3.19

Koordinace vnější činnosti EU a explicitní zmínky o obchodu s lidmi v dohodách o volném obchodu musí nutně upozornit na tento jev, jenž je příliš často zastírán nebo podceňován.

| 3.20 | Místní veřejné orgány, zejména magistráty velkých měst, jsou blíže realitě a praxi, a mají tedy lepší výchozí pozici pro boj proti nelegálnímu sexuálnímu vykořisťování obětí obchodu. Výbor doporučuje, aby nějaký nezávislý orgán vytvořil označení odměňující města, jež nejvíce nepřejí obchodu s lidmi, a nejvíce mobilizují proti nucené prostituci či nucenému žebrání. Existují označení kvality ovzduší či vody, není snad lidské prostředí stejně důležité? |
| --- | --- |

3.20

Místní veřejné orgány, zejména magistráty velkých měst, jsou blíže realitě a praxi, a mají tedy lepší výchozí pozici pro boj proti nelegálnímu sexuálnímu vykořisťování obětí obchodu. Výbor doporučuje, aby nějaký nezávislý orgán vytvořil označení odměňující města, jež nejvíce nepřejí obchodu s lidmi, a nejvíce mobilizují proti nucené prostituci či nucenému žebrání. Existují označení kvality ovzduší či vody, není snad lidské prostředí stejně důležité?

| 3.21 | Je nezbytné vyhodnotit účinnost financování poskytovaného EU a vypracovat, distribuovat a přeložit příručky osvědčených postupů a účinné postupy uzpůsobené jednotlivým aktérům, policii, justici, místním orgánům a sdružením. |
| --- | --- |

3.21

Je nezbytné vyhodnotit účinnost financování poskytovaného EU a vypracovat, distribuovat a přeložit příručky osvědčených postupů a účinné postupy uzpůsobené jednotlivým aktérům, policii, justici, místním orgánům a sdružením.

Reakce na vznikající problémy

| 3.22 | Novým nebezpečím je získávání obětí a klientů přes internet. Je třeba toto nebezpečí vyhodnotit a přejít s využitím internetu a sociálních sítí do protiútoku v podobě šíření diskurzu o odpovědnosti, respektu a lidské důstojnosti. Byla by škoda upozorňovat pouze na – sice skutečná – nebezpečí internetu, když tento nový nástroj může být využíván také k podpoře šíření pozitivního poselství a být prostředkem prevence. |
| --- | --- |

3.22

Novým nebezpečím je získávání obětí a klientů přes internet. Je třeba toto nebezpečí vyhodnotit a přejít s využitím internetu a sociálních sítí do protiútoku v podobě šíření diskurzu o odpovědnosti, respektu a lidské důstojnosti. Byla by škoda upozorňovat pouze na – sice skutečná – nebezpečí internetu, když tento nový nástroj může být využíván také k podpoře šíření pozitivního poselství a být prostředkem prevence.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 51, 17.2.2011, s. 50–54.

1

(2)  Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 138–144.

2

(3)  Úř. věst. C 43, 15.2.2012, s. 39–46.

3

(4)  Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 134–141.

4

(5)  Úř. věst. C 24, 28.1.2012, s. 154–158.

5

(6)  Belser, Patrick. Nucená práce a obchod s lidmi: Odhad zisků (Forced Labor and Human Trafficking: Estimating the Profits), pracovní dokument, Ženeva, Mezinárodní úřad práce, 2005.

6

(7)  Tuto úmluvu MOP doposud neratifikoval žádný evropský stát (byla ratifikována dvěma státy – Uruguayí a Filipínami).

7

(8)  Protokol o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi, doplňující Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu, sv. 2237, s. 319; Úmluva Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi (CETS č. 197), Varšava, 16. května 2005; Úmluva OSN o odstranění všech forem diskriminace žen, New York, 18. prosince 1979, sbírka smluv OSN, sv. 1249, s. 13; Úmluva OSN o právech dítěte, 20. listopadu 1989, sbírka smluv OSN, sv. 1577, s. 3; Úmluva MOP o nucené nebo povinné práci, 1930 (č. 29); Úmluva MOP o odstranění nucené práce, 1957 (č. 105); Úmluva o zákazu a okamžitých opatřeních k odstranění nejhorších forem dětské práce, 1999 (č. 182).

8

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/119 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/119

---

Stanovisko specializované sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí ke sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o evropském inovačním partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“

COM(2012) 79 final

2013/C 44/21

Zpravodaj: pan CHIRIACO

Dne 29. února 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě o evropském inovačním partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“

COM(2012) 79 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 125 hlasy pro, a 2 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV považuje za nezbytné, aby Evropská unie i nadále zajišťovala odpovídající úroveň veřejných intervencí v podpoře inovací v zemědělství. Proto je podle EHSV potřeba zajistit lepší koordinaci mezi politikami výzkumu v užším smyslu a agrárními politikami podporujícími inovace, se zvláštním zaměřením na politiky financované ze SZP. EHSV se dále domnívá, že diskuse o EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ může být příležitostí, jak současně přispět i k reformě společné zemědělské politiky po roce 2013. |
| --- | --- |

1.1

EHSV považuje za nezbytné, aby Evropská unie i nadále zajišťovala odpovídající úroveň veřejných intervencí v podpoře inovací v zemědělství. Proto je podle EHSV potřeba zajistit lepší koordinaci mezi politikami výzkumu v užším smyslu a agrárními politikami podporujícími inovace, se zvláštním zaměřením na politiky financované ze SZP. EHSV se dále domnívá, že diskuse o EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ může být příležitostí, jak současně přispět i k reformě společné zemědělské politiky po roce 2013.

| 1.2 | EHSV žádá, aby strategie vytyčená v EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ náležitě zohlednila cíl posílit a upevnit evropské odvětví průmyslového zpracování. Pouze prostřednictvím náležitého propojení jednotlivých součástí zemědělsko-potravinářského řetězce bude totiž možné zaručit současně růst nabídky evropského zemědělství, odpovídající zhodnocení a jistý přístup na trh evropské primární produkce. |
| --- | --- |

1.2

EHSV žádá, aby strategie vytyčená v EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ náležitě zohlednila cíl posílit a upevnit evropské odvětví průmyslového zpracování. Pouze prostřednictvím náležitého propojení jednotlivých součástí zemědělsko-potravinářského řetězce bude totiž možné zaručit současně růst nabídky evropského zemědělství, odpovídající zhodnocení a jistý přístup na trh evropské primární produkce.

| 1.3 | EHSV se domnívá, že je potřeba zvážit ukazatel navržený Komisí pro hodnocení činností EIP z hlediska udržitelnosti. EHSV sice uznává, že uspokojivá funkčnost půdy může mít rozhodující přínos pro udržitelnost, domnívá se však, že se nesmí opomíjet použití dalších ukazatelů vlivu, které umožní zhodnotit příspěvek, jejž mohou mít některé zemědělské postupy zejména k ochraně přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

1.3

EHSV se domnívá, že je potřeba zvážit ukazatel navržený Komisí pro hodnocení činností EIP z hlediska udržitelnosti. EHSV sice uznává, že uspokojivá funkčnost půdy může mít rozhodující přínos pro udržitelnost, domnívá se však, že se nesmí opomíjet použití dalších ukazatelů vlivu, které umožní zhodnotit příspěvek, jejž mohou mít některé zemědělské postupy zejména k ochraně přírodních zdrojů.

| 1.4 | EHSV považuje za nutné, aby EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ podpořilo zavádění inovací v oblasti organizace, jejichž účelem je optimalizovat vztah mezi subjekty vnitrostátního a evropského zemědělsko-potravinářského sektoru. Odpovídající úroveň ziskovosti zemědělských podniků, zlepšení fungování zemědělsko-potravinářských zásobovacích řetězců, obnova tržní síly zemědělských subjektů a spravedlivější rozdělení hodnoty mezi subjekty zemědělsko-potravinářského sektoru jsou totiž hlavními cíli i pro předejití zániku zemědělské činnosti v mnoha evropských venkovských oblastech. |
| --- | --- |

1.4

EHSV považuje za nutné, aby EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ podpořilo zavádění inovací v oblasti organizace, jejichž účelem je optimalizovat vztah mezi subjekty vnitrostátního a evropského zemědělsko-potravinářského sektoru. Odpovídající úroveň ziskovosti zemědělských podniků, zlepšení fungování zemědělsko-potravinářských zásobovacích řetězců, obnova tržní síly zemědělských subjektů a spravedlivější rozdělení hodnoty mezi subjekty zemědělsko-potravinářského sektoru jsou totiž hlavními cíli i pro předejití zániku zemědělské činnosti v mnoha evropských venkovských oblastech.

| 1.5 | EHSV žádá Komisi, aby zaručila náležitou účast a zapojení zástupců hospodářského, sociálního a institucionálního zemědělského partnerství do správy EIP, aby se co nejvíce zvýšila efektivita a racionalizace činností, které se budou realizovat. |
| --- | --- |

1.5

EHSV žádá Komisi, aby zaručila náležitou účast a zapojení zástupců hospodářského, sociálního a institucionálního zemědělského partnerství do správy EIP, aby se co nejvíce zvýšila efektivita a racionalizace činností, které se budou realizovat.

| 1.6 | EHSV se domnívá, že přístup EIP bude mít pozitivní důsledky, pouze pokud se operační skupiny dokážou skutečně přeměnit na subjekty schopné spustit procesy rozvoje s měřitelnými cíli spíše než na nová partnerství prostě požadující veřejné finance. EHSV také souhlasí s návrhem Komise zaručit odpovídající koordinaci různých operačních skupin EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ vytvořením sítě EIP v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se domnívá, že přístup EIP bude mít pozitivní důsledky, pouze pokud se operační skupiny dokážou skutečně přeměnit na subjekty schopné spustit procesy rozvoje s měřitelnými cíli spíše než na nová partnerství prostě požadující veřejné finance. EHSV také souhlasí s návrhem Komise zaručit odpovídající koordinaci různých operačních skupin EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ vytvořením sítě EIP v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova.

| 1.7 | Iniciativa EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ je podle EHSV významným příspěvkem k inovacím v zemědělství, neboť vytváří síť provozovatelů a propojuje místa vzniku inovací s místy jejich uplatňování. EHSV se domnívá, že tento přístup bude muset umožnit existenci zprostředkujících subjektů, jež jsou spojovacím článkem mezi různými aktéry zapojenými do postupu vývoje inovací. Podle EHSV dopad EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ skutečně závisí na aktivním zapojení zprostředkovatelů inovací (innovation brokers), kteří budou schopni vytvořit a upevnit vztahy spolupráce v oblasti inovací mezi řadou různých aktérů. |
| --- | --- |

1.7

Iniciativa EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ je podle EHSV významným příspěvkem k inovacím v zemědělství, neboť vytváří síť provozovatelů a propojuje místa vzniku inovací s místy jejich uplatňování. EHSV se domnívá, že tento přístup bude muset umožnit existenci zprostředkujících subjektů, jež jsou spojovacím článkem mezi různými aktéry zapojenými do postupu vývoje inovací. Podle EHSV dopad EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ skutečně závisí na aktivním zapojení zprostředkovatelů inovací (innovation brokers), kteří budou schopni vytvořit a upevnit vztahy spolupráce v oblasti inovací mezi řadou různých aktérů.

| 1.8 | EHSV považuje za prioritní propojit iniciativy operačních skupin EIP s opatřeními na poli generační výměny, technické pomoci, vzdělávání, zejména mladých zemědělců, podpory strukturálních investic, propagace a zdůraznění hodnoty zemědělské produkce, vytváření nových odbytišť na trzích (např. krátkých řetězců) a diverzifikace příjmů podniku pomocí prioritního přístupu k prostředkům z programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

1.8

EHSV považuje za prioritní propojit iniciativy operačních skupin EIP s opatřeními na poli generační výměny, technické pomoci, vzdělávání, zejména mladých zemědělců, podpory strukturálních investic, propagace a zdůraznění hodnoty zemědělské produkce, vytváření nových odbytišť na trzích (např. krátkých řetězců) a diverzifikace příjmů podniku pomocí prioritního přístupu k prostředkům z programů rozvoje venkova.

| 1.9 | EHSV žádá, aby byla spuštěna specifická opatření, která zaručí koordinaci a součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, EIP v oblasti surovin a EIP v oblasti hospodaření s vodou. |
| --- | --- |

1.9

EHSV žádá, aby byla spuštěna specifická opatření, která zaručí koordinaci a součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, EIP v oblasti surovin a EIP v oblasti hospodaření s vodou.

2.   Evropská inovační partnerství (EIP)

| 2.1 | Komise ve svém sdělení Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací navrhuje evropská inovační partnerství (EIP) (1). Komise se domnívá, že EIP přispějí k řešení zásadních společenských výzev, např. poskytování zdravých nebo vysoce kvalitních potravin produkovaných na základě udržitelných metod výroby. |
| --- | --- |

2.1

Komise ve svém sdělení Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací navrhuje evropská inovační partnerství (EIP) (1). Komise se domnívá, že EIP přispějí k řešení zásadních společenských výzev, např. poskytování zdravých nebo vysoce kvalitních potravin produkovaných na základě udržitelných metod výroby.

| 2.2 | Komise dosud zahájila první pokusné partnerství, a to v oblasti aktivního a zdravého stárnutí (2). Zároveň byly předloženy návrhy těchto tří partnerství:






  — | suroviny (3); |
| --- | --- | --- |

2.2

Komise dosud zahájila první pokusné partnerství, a to v oblasti aktivního a zdravého stárnutí (2). Zároveň byly předloženy návrhy těchto tří partnerství:

—

suroviny (3);

| — | produktivita a udržitelnost zemědělství (4); |
| --- | --- |

—

produktivita a udržitelnost zemědělství (4);

| — | voda (5). |
| --- | --- |

—

voda (5).

| 2.3 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) již projevil zájem ohledně evropských partnerství. Nicméně připomenul řadu obecných opatření a postupů, které již v tomto ohledu byly přijaty. EHSV upozornil, že je potřeba mít tyto zkušenosti na paměti a vycházet z již podniknutých iniciativ. EHSV se domnívá, že při tvorbě nových iniciativ bude nutné uznat, upevnit a využít veškerou práci, již dosud vykonala Komise a zúčastněné strany. EHSV v této souvislosti doporučil harmonizaci navrhovaných nových opatření a nástrojů s již probíhajícími postupy, aby se zabránilo komplikacím a duplikacím a byla dodržena nutná kontinuita, právní jistota a stabilita (6). EHSV rovněž žádal, aby byla při provádění evropských inovačních partnerství zajištěna zásada dobrovolnosti, flexibilní uspořádání, transparentnost a jasná, snadno proveditelná forma správy (7). |
| --- | --- |

2.3

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) již projevil zájem ohledně evropských partnerství. Nicméně připomenul řadu obecných opatření a postupů, které již v tomto ohledu byly přijaty. EHSV upozornil, že je potřeba mít tyto zkušenosti na paměti a vycházet z již podniknutých iniciativ. EHSV se domnívá, že při tvorbě nových iniciativ bude nutné uznat, upevnit a využít veškerou práci, již dosud vykonala Komise a zúčastněné strany. EHSV v této souvislosti doporučil harmonizaci navrhovaných nových opatření a nástrojů s již probíhajícími postupy, aby se zabránilo komplikacím a duplikacím a byla dodržena nutná kontinuita, právní jistota a stabilita (6). EHSV rovněž žádal, aby byla při provádění evropských inovačních partnerství zajištěna zásada dobrovolnosti, flexibilní uspořádání, transparentnost a jasná, snadno proveditelná forma správy (7).

3.   Shrnutí sdělení

| 3.1 | Komise předložila v rámci iniciativy Unie inovací sdělení na podporu nového evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnosti zemědělství“. |
| --- | --- |

3.1

Komise předložila v rámci iniciativy Unie inovací sdělení na podporu nového evropského inovačního partnerství „Produktivita a udržitelnosti zemědělství“.

| 3.2 | Komise stanovuje pro EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ dva cíle:






  — | podpořit produktivitu a efektivitu zemědělství tak, že se do roku 2020 zvrátí nejnovější trend snižujícího se růstu produktivity; |
| --- | --- | --- |

3.2

Komise stanovuje pro EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ dva cíle:

—

podpořit produktivitu a efektivitu zemědělství tak, že se do roku 2020 zvrátí nejnovější trend snižujícího se růstu produktivity;

| — | zaručit udržitelnost zemědělství tím, že se do roku 2020 dosáhne uspokojivé funkčnosti půdy. |
| --- | --- |

—

zaručit udržitelnost zemědělství tím, že se do roku 2020 dosáhne uspokojivé funkčnosti půdy.

V tomto smyslu má EIP přispět k úspěšnému překlenutí propasti mezi špičkovým výzkumem a špičkovými technologiemi na jedné straně a zúčastněnými stranami, jako jsou zemědělci, podniky, průmysl, poradenské služby a nevládní organizace, na straně druhé.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV podporuje iniciativu Komise zahájit evropská inovační partnerství. EHSV souhlasí zejména s volbou Komise věnovat jednu iniciativu v oblasti EIP produktivitě a udržitelnosti zemědělství. EHSV se totiž domnívá, že tato iniciativa může být zajímavou příležitostí, jak rovněž podpořit úvahy zúčastněných stran ze zemědělsko-potravinářského sektoru o stanovení prioritních strategických rozvojových cílů pro evropské zemědělství do roku 2050. EHSV v této souvislosti vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu některé jeho návrhy, které uvedl v předešlých stanoviscích (8). |
| --- | --- |

4.1

EHSV podporuje iniciativu Komise zahájit evropská inovační partnerství. EHSV souhlasí zejména s volbou Komise věnovat jednu iniciativu v oblasti EIP produktivitě a udržitelnosti zemědělství. EHSV se totiž domnívá, že tato iniciativa může být zajímavou příležitostí, jak rovněž podpořit úvahy zúčastněných stran ze zemědělsko-potravinářského sektoru o stanovení prioritních strategických rozvojových cílů pro evropské zemědělství do roku 2050. EHSV v této souvislosti vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu některé jeho návrhy, které uvedl v předešlých stanoviscích (8).

| 4.2 | EHSV se domnívá, že jednou z největších výzev pro budoucnost zemědělství je stanovení takového modelu výroby, který umožní sladit zemědělskou výrobu s ochranou životního prostředí a respektováním udržitelnosti. Dosažení tohoto cíle brání některé prvky, které v poslední době charakterizují situaci zemědělsko-potravinářsko sektoru na celosvětové úrovni. Fluktuace cen zemědělských komodit, posílení finančních vlivů v zemědělském sektoru, rostoucí využívání zemědělských produktů k energetickým účelům a důsledky globální hospodářské krize jsou vážnými překážkami pro vytvoření nových, produktivnějších a udržitelnějších zemědělských postupů. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje význam výzkumu a inovací a domnívá se, že EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ může významně přispět k řešení této výzvy, která má rozhodující význam pro budoucnost evropského zemědělství. |
| --- | --- |

4.2

EHSV se domnívá, že jednou z největších výzev pro budoucnost zemědělství je stanovení takového modelu výroby, který umožní sladit zemědělskou výrobu s ochranou životního prostředí a respektováním udržitelnosti. Dosažení tohoto cíle brání některé prvky, které v poslední době charakterizují situaci zemědělsko-potravinářsko sektoru na celosvětové úrovni. Fluktuace cen zemědělských komodit, posílení finančních vlivů v zemědělském sektoru, rostoucí využívání zemědělských produktů k energetickým účelům a důsledky globální hospodářské krize jsou vážnými překážkami pro vytvoření nových, produktivnějších a udržitelnějších zemědělských postupů. EHSV v této souvislosti zdůrazňuje význam výzkumu a inovací a domnívá se, že EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ může významně přispět k řešení této výzvy, která má rozhodující význam pro budoucnost evropského zemědělství.

| 4.3 | EHSV zdůrazňuje, že úroveň konkurenceschopnosti celého evropského zemědělsko-potravinářského systému je rozhodujícím způsobem ovlivněna příspěvkem odvětví průmyslového zpracování a prodeje potravin. EHSV v této souvislosti žádá Komisi, aby nepodceňovala příspěvek dovozu zemědělských surovin k hospodářským výsledkům evropského zemědělsko-potravinářského sektoru. Strategie vytyčená v EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ bude proto muset náležitě zohlednit cíl zaměřený na posílení a upevnění evropského odvětví průmyslového zpracování. Pouze prostřednictvím náležitého propojení jednotlivých součástí zemědělsko-potravinářského řetězce bude totiž možné zaručit současně růst nabídky evropského zemědělství, odpovídající zhodnocení a jistý přístup na trh evropské primární produkce. |
| --- | --- |

4.3

EHSV zdůrazňuje, že úroveň konkurenceschopnosti celého evropského zemědělsko-potravinářského systému je rozhodujícím způsobem ovlivněna příspěvkem odvětví průmyslového zpracování a prodeje potravin. EHSV v této souvislosti žádá Komisi, aby nepodceňovala příspěvek dovozu zemědělských surovin k hospodářským výsledkům evropského zemědělsko-potravinářského sektoru. Strategie vytyčená v EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ bude proto muset náležitě zohlednit cíl zaměřený na posílení a upevnění evropského odvětví průmyslového zpracování. Pouze prostřednictvím náležitého propojení jednotlivých součástí zemědělsko-potravinářského řetězce bude totiž možné zaručit současně růst nabídky evropského zemědělství, odpovídající zhodnocení a jistý přístup na trh evropské primární produkce.

| 4.4 | EHSV konstatuje, že Komise ve sdělení nenavrhuje definici produktivity v zemědělství. Úvahy o pojetí produktivity v zemědělství musí nutně vycházet ze společné definice výstupů zemědělství. EHSV v různých stanoviscích (9) zdůraznil, že je důležité zachovat evropský model zemědělství, a připomněl, že evropské obyvatelstvo se zasazuje o různé funkce zemědělství (produkce potravin a vláknin, ochrana životního prostředí a rozvoje venkova, příspěvek k dobrým životním podmínkám ve venkovských oblastech, vyvážený územní rozvoj, kvalita potravin a dobré životní podmínky zvířat). EHSV se tedy domnívá, že veškeré úsilí o podporu a zlepšení produktivity v zemědělství by se mělo zaměřit na cíl maximálně využít multifunkční charakter zemědělství, podpořit vyvážený rozvoj tohoto sektoru a nepřehlížet žádný z výstupů evropského modelu zemědělství. |
| --- | --- |

4.4

EHSV konstatuje, že Komise ve sdělení nenavrhuje definici produktivity v zemědělství. Úvahy o pojetí produktivity v zemědělství musí nutně vycházet ze společné definice výstupů zemědělství. EHSV v různých stanoviscích (9) zdůraznil, že je důležité zachovat evropský model zemědělství, a připomněl, že evropské obyvatelstvo se zasazuje o různé funkce zemědělství (produkce potravin a vláknin, ochrana životního prostředí a rozvoje venkova, příspěvek k dobrým životním podmínkám ve venkovských oblastech, vyvážený územní rozvoj, kvalita potravin a dobré životní podmínky zvířat). EHSV se tedy domnívá, že veškeré úsilí o podporu a zlepšení produktivity v zemědělství by se mělo zaměřit na cíl maximálně využít multifunkční charakter zemědělství, podpořit vyvážený rozvoj tohoto sektoru a nepřehlížet žádný z výstupů evropského modelu zemědělství.

| 4.5 | EHSV se domnívá, že v pojetí zemědělské produktivity by se kromě toho nemělo zapomínat na zhodnocení přínosu jednotlivých faktorů k produkci. Mnoho analýz zemědělské produktivity totiž přikládá význam výhradně příspěvku technických faktorů (půda, voda, hnojiva, přípravky na ochranu rostlin, osiva) a zapomíná zdůraznit zásadní přínos lidského faktoru, zejména pro kvalitu produkce. Podle EHSV tedy nebude možné stanovit strategii podpory a zhodnocování zemědělské produkce, pokud nebudou přijaty vhodné kroky (v oblasti vzdělávání či bezpečnosti) ke zlepšení kvality práce v zemědělství. |
| --- | --- |

4.5

EHSV se domnívá, že v pojetí zemědělské produktivity by se kromě toho nemělo zapomínat na zhodnocení přínosu jednotlivých faktorů k produkci. Mnoho analýz zemědělské produktivity totiž přikládá význam výhradně příspěvku technických faktorů (půda, voda, hnojiva, přípravky na ochranu rostlin, osiva) a zapomíná zdůraznit zásadní přínos lidského faktoru, zejména pro kvalitu produkce. Podle EHSV tedy nebude možné stanovit strategii podpory a zhodnocování zemědělské produkce, pokud nebudou přijaty vhodné kroky (v oblasti vzdělávání či bezpečnosti) ke zlepšení kvality práce v zemědělství.

| 4.6 | S ohledem na provádění EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ považuje EHSV za vhodné podnítit úvahy o koncepci udržitelnosti, mimo jiné za účelem zohlednění zvláštností evropského modelu zemědělství i událostí a výzev, jež charakterizují světovou situaci. Co se týče vztahu mezi zemědělstvím a udržitelností, chtěl by EHSV především připomenout přínos multifunkčnosti k dosažení tohoto cíle. EHSV v této souvislosti považuje za vhodné zdůraznit, že multifunkčnost je znakem, který je zemědělství vlastní, a který je tedy třeba chránit a zhodnocovat, a to i v souvislosti s podporou udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.6

S ohledem na provádění EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ považuje EHSV za vhodné podnítit úvahy o koncepci udržitelnosti, mimo jiné za účelem zohlednění zvláštností evropského modelu zemědělství i událostí a výzev, jež charakterizují světovou situaci. Co se týče vztahu mezi zemědělstvím a udržitelností, chtěl by EHSV především připomenout přínos multifunkčnosti k dosažení tohoto cíle. EHSV v této souvislosti považuje za vhodné zdůraznit, že multifunkčnost je znakem, který je zemědělství vlastní, a který je tedy třeba chránit a zhodnocovat, a to i v souvislosti s podporou udržitelného rozvoje.

| 4.7 | EHSV připomíná výrazný pokrok, jehož evropské zemědělství dosáhlo, pokud jde o složky udržitelného rozvoje (hospodářská, sociální a environmentální). EHSV však upozorňuje na to, že udržitelný rozvoj nelze zajistit, aniž by se věnovala náležitá pozornost institucionálnímu rozměru udržitelnosti. EHSV chce proto zdůraznit, že je potřeba podpořit rovněž prostřednictvím EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ odpovídající úroveň účasti a zapojení všech subjektů sektoru zemědělství, aby se maximalizoval příspěvek, jaký může poskytnout evropský model zemědělství k cíli udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

4.7

EHSV připomíná výrazný pokrok, jehož evropské zemědělství dosáhlo, pokud jde o složky udržitelného rozvoje (hospodářská, sociální a environmentální). EHSV však upozorňuje na to, že udržitelný rozvoj nelze zajistit, aniž by se věnovala náležitá pozornost institucionálnímu rozměru udržitelnosti. EHSV chce proto zdůraznit, že je potřeba podpořit rovněž prostřednictvím EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ odpovídající úroveň účasti a zapojení všech subjektů sektoru zemědělství, aby se maximalizoval příspěvek, jaký může poskytnout evropský model zemědělství k cíli udržitelného rozvoje.

| 4.8 | EHSV souhlasí s rozhodnutím Komise stanovit udržitelnost zemědělství za jeden z prioritních cílů EIP. Nicméně EHSV se v této souvislosti domnívá, že je potřeba zvážit ukazatel navržený Komisí pro hodnocení výsledků činností EIP z hlediska udržitelnosti. EHSV sice uznává, že uspokojivá funkčnost půdy může mít rozhodující přínos pro udržitelnost, domnívá se však, že se nesmí opomíjet použití dalších ukazatelů výsledků, které umožní zhodnotit příspěvek, jaký mohou představovat některé zemědělské postupy zejména pro ochranu přírodních zdrojů. |
| --- | --- |

4.8

EHSV souhlasí s rozhodnutím Komise stanovit udržitelnost zemědělství za jeden z prioritních cílů EIP. Nicméně EHSV se v této souvislosti domnívá, že je potřeba zvážit ukazatel navržený Komisí pro hodnocení výsledků činností EIP z hlediska udržitelnosti. EHSV sice uznává, že uspokojivá funkčnost půdy může mít rozhodující přínos pro udržitelnost, domnívá se však, že se nesmí opomíjet použití dalších ukazatelů výsledků, které umožní zhodnotit příspěvek, jaký mohou představovat některé zemědělské postupy zejména pro ochranu přírodních zdrojů.

| 4.9 | EHSV považuje dále za vhodné, aby se podpořilo prohloubení koncepce inovací v zemědělství, jehož prostřednictvím by se mohly identifikovat a zvážit zvláštnosti evropského modelu zemědělství. V 60.–80. letech zaznamenala zemědělská výroba výrazný nárůst, a to také díky inovacím, které přinesla zelená revoluce. K tomuto zlepšení výsledků produkce však došlo na úkor environmentální udržitelnosti zemědělství, jelikož se stále vyšší měrou používaly chemické látky (hnojiva, herbicidy a pesticidy) a – pro mechanizovanou činnost – paliva. EHSV je sice přesvědčen, že zabezpečení potravin představuje jedno ze základních lidských práv, domnívá se však, že model zelené revoluce není vhodný pro budoucí řešení této základní globální výzvy. V této souvislosti musí být inovační postupy v zemědělství zaměřeny na podporu vyvážené strategie rozvoje tohoto sektoru, která by byla orientována na efektivní využití všech výrobních faktorů (půda, voda, práce, energie) a na zdůraznění hodnoty kvalitní výroby, a podpořila tak multifunkční charakter zemědělství. |
| --- | --- |

4.9

EHSV považuje dále za vhodné, aby se podpořilo prohloubení koncepce inovací v zemědělství, jehož prostřednictvím by se mohly identifikovat a zvážit zvláštnosti evropského modelu zemědělství. V 60.–80. letech zaznamenala zemědělská výroba výrazný nárůst, a to také díky inovacím, které přinesla zelená revoluce. K tomuto zlepšení výsledků produkce však došlo na úkor environmentální udržitelnosti zemědělství, jelikož se stále vyšší měrou používaly chemické látky (hnojiva, herbicidy a pesticidy) a – pro mechanizovanou činnost – paliva. EHSV je sice přesvědčen, že zabezpečení potravin představuje jedno ze základních lidských práv, domnívá se však, že model zelené revoluce není vhodný pro budoucí řešení této základní globální výzvy. V této souvislosti musí být inovační postupy v zemědělství zaměřeny na podporu vyvážené strategie rozvoje tohoto sektoru, která by byla orientována na efektivní využití všech výrobních faktorů (půda, voda, práce, energie) a na zdůraznění hodnoty kvalitní výroby, a podpořila tak multifunkční charakter zemědělství.

| 4.10 | EHSV je přesvědčen, že je důležité zhodnotit a hájit evropský model zemědělství. Je totiž potřeba uznat multifunkční charakter zemědělství a zhodnotit přínos, který může znamenat pro cíl, jakým je zaručit udržitelný rozvoj. Z důvodu tohoto rozšíření funkcí a úkolů zemědělství je třeba přehodnotit inovativní strategie určené tomuto sektoru. EHSV se domnívá, že je nutné zejména znovu stanovit hranice a oblasti činnosti, přičemž je třeba mít na paměti rostoucí interakce mezi zemědělstvím a ostatními výrobními odvětvími. Z tohoto důvodu musí být inovativní strategie stále méně odvětvové, ale naopak zaměřené na soubor činností spadajících pod pojem biohospodářství. |
| --- | --- |

4.10

EHSV je přesvědčen, že je důležité zhodnotit a hájit evropský model zemědělství. Je totiž potřeba uznat multifunkční charakter zemědělství a zhodnotit přínos, který může znamenat pro cíl, jakým je zaručit udržitelný rozvoj. Z důvodu tohoto rozšíření funkcí a úkolů zemědělství je třeba přehodnotit inovativní strategie určené tomuto sektoru. EHSV se domnívá, že je nutné zejména znovu stanovit hranice a oblasti činnosti, přičemž je třeba mít na paměti rostoucí interakce mezi zemědělstvím a ostatními výrobními odvětvími. Z tohoto důvodu musí být inovativní strategie stále méně odvětvové, ale naopak zaměřené na soubor činností spadajících pod pojem biohospodářství.

| 4.11 | EHSV vyzývá Komisi, aby nezapomínala na žádnou formu inovací, kterou by bylo možné zavést v sektoru zemědělství. Jelikož nelze podceňovat význam, jaký má zaručení odpovídající podpory tvorbě a šíření inovací v zemědělské výrobě, EHSV v této souvislosti žádá, aby se věnovala větší pozornost inovacím, které lze zavést ve fázi marketingu, inovacím souvisejícím se zkoušením nových forem organizace podniku a inovacím, jejichž účelem je optimalizovat vztah mezi subjekty vnitrostátního a evropského zemědělsko-potravinářského sektoru. |
| --- | --- |

4.11

EHSV vyzývá Komisi, aby nezapomínala na žádnou formu inovací, kterou by bylo možné zavést v sektoru zemědělství. Jelikož nelze podceňovat význam, jaký má zaručení odpovídající podpory tvorbě a šíření inovací v zemědělské výrobě, EHSV v této souvislosti žádá, aby se věnovala větší pozornost inovacím, které lze zavést ve fázi marketingu, inovacím souvisejícím se zkoušením nových forem organizace podniku a inovacím, jejichž účelem je optimalizovat vztah mezi subjekty vnitrostátního a evropského zemědělsko-potravinářského sektoru.

| 4.12 | Co se týče inovací produktů, EHSV připomíná rostoucí pozornost, již věnují soukromé subjekty vývoji, šíření a marketingu funkčních potravin. EHSV si uvědomuje hospodářský význam těchto nových forem marketingu a jejich důležitost ze zdravotního hlediska a zdůrazňuje, že je potřeba podpořit takové inovační postupy u produktů, které i navzdory zapojení soukromých iniciativ budou zohledňovat především potřebu přinášet značné výhody pro celé společenství. |
| --- | --- |

4.12

Co se týče inovací produktů, EHSV připomíná rostoucí pozornost, již věnují soukromé subjekty vývoji, šíření a marketingu funkčních potravin. EHSV si uvědomuje hospodářský význam těchto nových forem marketingu a jejich důležitost ze zdravotního hlediska a zdůrazňuje, že je potřeba podpořit takové inovační postupy u produktů, které i navzdory zapojení soukromých iniciativ budou zohledňovat především potřebu přinášet značné výhody pro celé společenství.

| 4.13 | EHSV se domnívá, že Komise stanovila pro EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ velmi ambiciózní cíle. EHSV se domnívá, že pro zaručení lepšího výsledku iniciativy je třeba zajistit maximální součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a různými politikami Unie (podniky, opatření v oblasti klimatu, meziresortní politiky, ekonomika, finance a daně, zaměstnanost a sociální práva, energetika a přírodní zdroje, životní prostředí, spotřebitelé a zdraví, vnější vztahy a zahraniční věci, regiony a místní rozvoj, věda a technologie). V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost zaručení souladu iniciativy EIP s obsahem a nástroji společné zemědělské politiky. |
| --- | --- |

4.13

EHSV se domnívá, že Komise stanovila pro EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ velmi ambiciózní cíle. EHSV se domnívá, že pro zaručení lepšího výsledku iniciativy je třeba zajistit maximální součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a různými politikami Unie (podniky, opatření v oblasti klimatu, meziresortní politiky, ekonomika, finance a daně, zaměstnanost a sociální práva, energetika a přírodní zdroje, životní prostředí, spotřebitelé a zdraví, vnější vztahy a zahraniční věci, regiony a místní rozvoj, věda a technologie). V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost zaručení souladu iniciativy EIP s obsahem a nástroji společné zemědělské politiky.

| 4.14 | EHSV považuje za důležité upozornit na dopad, jaký mohou mít rozhodnutí EU v oblasti obchodních politik na výsledky produktivity zemědělských odvětví. Pro evropské producenty bílkovinných plodin znamenalo například rozhodnutí Unie omezit formy podpory ztrátu konkurenceschopnosti. Podle EHSV tento případ dokazuje, že zvýšení produktivity některých zemědělských odvětví nezávisí výlučně na zvýšení objemu zdrojů převáděných do daného odvětví, ale lze jej rovněž docílit přijímáním účinných obchodních opatření. V této souvislosti je vhodné zdůraznit, že pro zaručení ziskovosti zemědělců je potřeba, aby každé politice zaměřené na růst zemědělské produktivity odpovídala opatření, jež vyšším objemům zemědělské produkce zaručí potřebný přístup na trh. |
| --- | --- |

4.14

EHSV považuje za důležité upozornit na dopad, jaký mohou mít rozhodnutí EU v oblasti obchodních politik na výsledky produktivity zemědělských odvětví. Pro evropské producenty bílkovinných plodin znamenalo například rozhodnutí Unie omezit formy podpory ztrátu konkurenceschopnosti. Podle EHSV tento případ dokazuje, že zvýšení produktivity některých zemědělských odvětví nezávisí výlučně na zvýšení objemu zdrojů převáděných do daného odvětví, ale lze jej rovněž docílit přijímáním účinných obchodních opatření. V této souvislosti je vhodné zdůraznit, že pro zaručení ziskovosti zemědělců je potřeba, aby každé politice zaměřené na růst zemědělské produktivity odpovídala opatření, jež vyšším objemům zemědělské produkce zaručí potřebný přístup na trh.

| 4.15 | EHSV připomíná, že růst produktivity v zemědělství měl pro svět jako celek i pro jednotlivé země ohromné přínosy. Velkou část těchto přínosů lze přisoudit technologickému pokroku dosaženému v důsledku veřejných investic do výzkumu a vývoje v zemědělství. Z dostupných empirických důkazů vyplývá, že přínosy byly v každém případě mnohem vyšší než náklady. EHSV se domnívá, že Evropská unie musí i nadále zajišťovat odpovídající úroveň veřejných zásahů při podpoře inovací v zemědělství. Proto je podle EHSV potřeba zajistit lepší koordinaci mezi politikami výzkumu v užším smyslu a agrárními politikami podporujícími inovace, se zvláštním zaměřením na politiky financované ze SZP. Je účelné zvýšit přínos, jaký mohou představovat jak oddělené přímé platby z prvního pilíře, tak strukturální opatření rozvoje venkova pro šíření technického pokroku. |
| --- | --- |

4.15

EHSV připomíná, že růst produktivity v zemědělství měl pro svět jako celek i pro jednotlivé země ohromné přínosy. Velkou část těchto přínosů lze přisoudit technologickému pokroku dosaženému v důsledku veřejných investic do výzkumu a vývoje v zemědělství. Z dostupných empirických důkazů vyplývá, že přínosy byly v každém případě mnohem vyšší než náklady. EHSV se domnívá, že Evropská unie musí i nadále zajišťovat odpovídající úroveň veřejných zásahů při podpoře inovací v zemědělství. Proto je podle EHSV potřeba zajistit lepší koordinaci mezi politikami výzkumu v užším smyslu a agrárními politikami podporujícími inovace, se zvláštním zaměřením na politiky financované ze SZP. Je účelné zvýšit přínos, jaký mohou představovat jak oddělené přímé platby z prvního pilíře, tak strukturální opatření rozvoje venkova pro šíření technického pokroku.

| 4.16 | EHSV podotýká, že diskuse o EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ probíhá zároveň s diskusí o novém víceletém finančním rámci Evropské unie. V současnosti není zatím s jistotou znám objem prostředků, které EU hodlá vyčlenit na provádění různých unijních politik. EHSV považuje za důležité, aby EU v souladu s cíli strategie Evropa 2020 odpovídajícím způsobem podpořila programy výzkumu a inovací prováděné na evropské úrovni. Co se týče sektoru zemědělství, EHSV žádá, aby bylo v návrhu víceletého finančního rámce na období 2014–2020 nejméně 5,1 miliardy eur vyčleněno konkrétně na výzkum a inovace v zemědělství. |
| --- | --- |

4.16

EHSV podotýká, že diskuse o EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ probíhá zároveň s diskusí o novém víceletém finančním rámci Evropské unie. V současnosti není zatím s jistotou znám objem prostředků, které EU hodlá vyčlenit na provádění různých unijních politik. EHSV považuje za důležité, aby EU v souladu s cíli strategie Evropa 2020 odpovídajícím způsobem podpořila programy výzkumu a inovací prováděné na evropské úrovni. Co se týče sektoru zemědělství, EHSV žádá, aby bylo v návrhu víceletého finančního rámce na období 2014–2020 nejméně 5,1 miliardy eur vyčleněno konkrétně na výzkum a inovace v zemědělství.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | EHSV oceňuje úsilí Komise o zavedení nové formy správy u zavádění inovačních procesů, žádá však, aby byla vyjasněna kritéria, která budou použita pro stanovení složení řídícího výboru, jenž bude mít na starost přípravu víceletého strategického pracovního programu EIP. |
| --- | --- |

5.1

EHSV oceňuje úsilí Komise o zavedení nové formy správy u zavádění inovačních procesů, žádá však, aby byla vyjasněna kritéria, která budou použita pro stanovení složení řídícího výboru, jenž bude mít na starost přípravu víceletého strategického pracovního programu EIP.

| 5.2 | EHSV se domnívá, že je důležité zajistit maximální možnou součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a dalšími iniciativami, jež dosud navrhla Komise v oblasti podpory inovací v tomto sektoru (Stálý výbor pro zemědělský výzkum, ERA-NET a evropské technologické platformy). EHSV (10) již dříve poukázal na přidanou hodnotu a přínosy, které má společné plánování v zemědělském výzkumu z hlediska dopadu na evropskou konkurenceschopnost. EHSV navíc žádá, aby byla objasněna opatření, která budou přijata pro zaručení koordinace a součinnosti mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, EIP v oblasti surovin a EIP v oblasti hospodaření s vodou. |
| --- | --- |

5.2

EHSV se domnívá, že je důležité zajistit maximální možnou součinnost mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ a dalšími iniciativami, jež dosud navrhla Komise v oblasti podpory inovací v tomto sektoru (Stálý výbor pro zemědělský výzkum, ERA-NET a evropské technologické platformy). EHSV (10) již dříve poukázal na přidanou hodnotu a přínosy, které má společné plánování v zemědělském výzkumu z hlediska dopadu na evropskou konkurenceschopnost. EHSV navíc žádá, aby byla objasněna opatření, která budou přijata pro zaručení koordinace a součinnosti mezi EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, EIP v oblasti surovin a EIP v oblasti hospodaření s vodou.

| 5.3 | EHSV se domnívá, že rámec EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, jejž předložila Komise, je velmi ambiciózní. EHSV hodnotí kladně inovativní přístup zdola nahoru navržený pro fungování operačních skupin. EHSV zároveň navrhuje, aby se zvážily potenciální problémy a potíže související s otázkou řízení, které mohou vzniknout při provádění nové strategie EIP. EHSV se totiž domnívá, že přístup EIP bude mít pozitivní důsledky, pouze pokud se operační skupiny dokáží skutečně přeměnit na subjekty schopné spustit procesy rozvoje s měřitelnými cíli – a ne že vzniknou nová partnerství prostě požadující veřejné finance. |
| --- | --- |

5.3

EHSV se domnívá, že rámec EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, jejž předložila Komise, je velmi ambiciózní. EHSV hodnotí kladně inovativní přístup zdola nahoru navržený pro fungování operačních skupin. EHSV zároveň navrhuje, aby se zvážily potenciální problémy a potíže související s otázkou řízení, které mohou vzniknout při provádění nové strategie EIP. EHSV se totiž domnívá, že přístup EIP bude mít pozitivní důsledky, pouze pokud se operační skupiny dokáží skutečně přeměnit na subjekty schopné spustit procesy rozvoje s měřitelnými cíli – a ne že vzniknou nová partnerství prostě požadující veřejné finance.

| 5.4 | EHSV se domnívá, že je potřeba zaručit, aby používání přístupu EIP nezpůsobilo další potíže a komplikace subjektům, jež mohou být potenciálními členy operačních skupin. EHSV zejména zdůrazňuje, že provádění iniciativy EIP by mohlo způsobit administrativní náklady řídícím orgánům a platebním orgánům zapojeným do výběru, platby, monitorování a kontroly používání přístupu EIP. Tato možnost způsobuje podle EHSV riziko, že se sníží přidaná hodnota iniciativy EIP, a to i z hlediska vztahu mezi přínosy a náklady. |
| --- | --- |

5.4

EHSV se domnívá, že je potřeba zaručit, aby používání přístupu EIP nezpůsobilo další potíže a komplikace subjektům, jež mohou být potenciálními členy operačních skupin. EHSV zejména zdůrazňuje, že provádění iniciativy EIP by mohlo způsobit administrativní náklady řídícím orgánům a platebním orgánům zapojeným do výběru, platby, monitorování a kontroly používání přístupu EIP. Tato možnost způsobuje podle EHSV riziko, že se sníží přidaná hodnota iniciativy EIP, a to i z hlediska vztahu mezi přínosy a náklady.

| 5.5 | EHSV je potěšen skutečností, že Komise zaujala k provádění EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ systémový přístup navržený Světovou bankou. Tento přístup spočívá v zemědělském inovačním systému (Agricultural Innovation System – AIS), jehož cílem je vytvořit síť organizací, podniků a jednotlivců zaměřenou na uvádění nových produktů, nových postupů a nových forem organizace na trh, a to společně s institucemi a politikami, které ovlivňují způsob interakce různých aktérů a způsob, jakým tito aktéři sdílí, využívají, vyměňují si a zhodnocují poznatky. Tento přístup dokládá význam existence zprostředkujících subjektů, jež jsou spojovacím článkem mezi různými aktéry zapojenými do postupu vývoje inovací. Podle EHSV závisí tedy dopad EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ na aktivním zapojení zprostředkovatelů inovací (innovation brokers), kteří budou schopni vytvořit a upevnit vztahy spolupráce v oblasti inovací mezi řadou různých aktérů. |
| --- | --- |

5.5

EHSV je potěšen skutečností, že Komise zaujala k provádění EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ systémový přístup navržený Světovou bankou. Tento přístup spočívá v zemědělském inovačním systému (Agricultural Innovation System – AIS), jehož cílem je vytvořit síť organizací, podniků a jednotlivců zaměřenou na uvádění nových produktů, nových postupů a nových forem organizace na trh, a to společně s institucemi a politikami, které ovlivňují způsob interakce různých aktérů a způsob, jakým tito aktéři sdílí, využívají, vyměňují si a zhodnocují poznatky. Tento přístup dokládá význam existence zprostředkujících subjektů, jež jsou spojovacím článkem mezi různými aktéry zapojenými do postupu vývoje inovací. Podle EHSV závisí tedy dopad EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ na aktivním zapojení zprostředkovatelů inovací (innovation brokers), kteří budou schopni vytvořit a upevnit vztahy spolupráce v oblasti inovací mezi řadou různých aktérů.

| 5.6 | EHSV souhlasí s návrhem Komise zaručit odpovídající koordinaci různých operačních skupin EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ vytvořením sítě EIP v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova. V této souvislosti žádá EHSV, aby byl vyjasněn operační postup, jejž Komise přijme, aby připravila Evropskou síť pro rozvoj venkova na plnění tohoto nového úkolu, se zvláštním ohledem na opatření zaměřená na odbornou přípravu zaměstnanců s náležitými schopnostmi a kvalifikací. |
| --- | --- |

5.6

EHSV souhlasí s návrhem Komise zaručit odpovídající koordinaci různých operačních skupin EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ vytvořením sítě EIP v rámci Evropské sítě pro rozvoj venkova. V této souvislosti žádá EHSV, aby byl vyjasněn operační postup, jejž Komise přijme, aby připravila Evropskou síť pro rozvoj venkova na plnění tohoto nového úkolu, se zvláštním ohledem na opatření zaměřená na odbornou přípravu zaměstnanců s náležitými schopnostmi a kvalifikací.

| 5.7 | V důsledku nových globálních výzev (liberalizace trhů, populační růst a nedostatek přírodních zdrojů) je třeba věnovat vyšší pozornost tematice inovací v zemědělství. Dostupné zdroje ukazují tyto slabé stránky: tempo inovací je nižší, než by bylo žádoucí, a převládají klasické typy inovací (inovace v mechanizaci a různé odrůdy) před inovacemi spojenými s novými trhy, přímým zpracováním, novými technikami pěstování a certifikacemi. Iniciativa EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ je podle EHSV významným příspěvkem k inovacím v zemědělství, neboť vytváří síť provozovatelů a propojuje místa vzniku inovací s místy jejich uplatňování. |
| --- | --- |

5.7

V důsledku nových globálních výzev (liberalizace trhů, populační růst a nedostatek přírodních zdrojů) je třeba věnovat vyšší pozornost tematice inovací v zemědělství. Dostupné zdroje ukazují tyto slabé stránky: tempo inovací je nižší, než by bylo žádoucí, a převládají klasické typy inovací (inovace v mechanizaci a různé odrůdy) před inovacemi spojenými s novými trhy, přímým zpracováním, novými technikami pěstování a certifikacemi. Iniciativa EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ je podle EHSV významným příspěvkem k inovacím v zemědělství, neboť vytváří síť provozovatelů a propojuje místa vzniku inovací s místy jejich uplatňování.

| 5.8 | EHSV připomíná, že sklon k inovacím v zemědělství rovněž ovlivňují individuální charakteristiky podnikatele nebo jeho rodiny, strukturální zvláštnosti podniku a tržní podmínky i všeobecné souvislosti (kulturní a institucionální), v nichž podnik provozuje svoji činnost. V této souvislosti považuje EHSV za prioritní propojit iniciativy operačních skupin EIP s opatřeními na poli generační výměny, technické pomoci, vzdělávání, zejména mladých zemědělců, podpory strukturálních investic, propagace a zdůraznění hodnoty zemědělské produkce, vytváření nových odbytišť na trzích (např. krátkých řetězců) a diverzifikace příjmů podniku pomocí prioritního přístupu k prostředkům z programů rozvoje venkova. |
| --- | --- |

5.8

EHSV připomíná, že sklon k inovacím v zemědělství rovněž ovlivňují individuální charakteristiky podnikatele nebo jeho rodiny, strukturální zvláštnosti podniku a tržní podmínky i všeobecné souvislosti (kulturní a institucionální), v nichž podnik provozuje svoji činnost. V této souvislosti považuje EHSV za prioritní propojit iniciativy operačních skupin EIP s opatřeními na poli generační výměny, technické pomoci, vzdělávání, zejména mladých zemědělců, podpory strukturálních investic, propagace a zdůraznění hodnoty zemědělské produkce, vytváření nových odbytišť na trzích (např. krátkých řetězců) a diverzifikace příjmů podniku pomocí prioritního přístupu k prostředkům z programů rozvoje venkova.

| 5.9 | EHSV připomíná, že v rámci plánování rozvoje venkova na období 2007–2013 bylo zavedeno nové ustanovení na podporu „spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví“ (11). EHSV považuje za vhodné, aby se zajistila koordinace a součinnost kroků EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ s těmito iniciativami, které byly dosud uskutečněny v rámci rozvoje venkova. V této souvislosti by bylo vhodné analyzovat s pomocí výsledků průběžných hodnocení programů rozvoje venkova slabé a silné stránky, které dosud vyplynuly z provádění projektů spolupráce, a mít je na paměti v operačním plánování činností EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“. |
| --- | --- |

5.9

EHSV připomíná, že v rámci plánování rozvoje venkova na období 2007–2013 bylo zavedeno nové ustanovení na podporu „spolupráce při vývoji nových produktů, postupů a technologií v zemědělství, potravinářství a lesnictví“ (11). EHSV považuje za vhodné, aby se zajistila koordinace a součinnost kroků EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“ s těmito iniciativami, které byly dosud uskutečněny v rámci rozvoje venkova. V této souvislosti by bylo vhodné analyzovat s pomocí výsledků průběžných hodnocení programů rozvoje venkova slabé a silné stránky, které dosud vyplynuly z provádění projektů spolupráce, a mít je na paměti v operačním plánování činností EIP „Produktivita a udržitelnost zemědělství“.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 – Unie inovací, COM(2010) 546 final.

1

(2)  Realizace strategického prováděcího plánu pro evropské inovační partnerství v oblasti aktivního a zdravého stárnutí, COM(2012) 83 final.

2

(3)  Zajištění surovin pro budoucí prosperitu Evropy – návrh evropského inovačního partnerství v oblasti surovin, COM(2012) 82 final.

3

(4)  Evropské inovační partnerství „Produktivita a udržitelnost zemědělství“, COM(2010) 79 final.

4

(5)  Evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou, COM(2012) 216 final.

5

(6)  Stanovisko EHSV Unie inovací (Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39), odst. 3.5.

6

(7)  Stanovisko EHSV Unie inovací (Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 39), odst. 4.4.

7

(8)  Stanovisko EHSV Budoucnost mladých zemědělců v Evropě (Úř. věst. C 376, 22.12.2011, s. 19–24), odst. 3.5,

8

stanovisko EHSV Úloha žen v zemědělství a ve venkovských oblastech (Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 29–33).

(9)  Stanovisko EHSV Reforma SZP v roce 2013 (Úř. věst. C 354, 28.12.2010, s. 35–42),

9

stanovisko EHSV SZP do roku 2020 (Úř. věst. C 191, 29.6.2012, s. 116–129),

stanovisko EHSV Budoucnost SZP (Úř. věst. C 132, 3.5.2011, s. 63–70).

(10)  Stanovisko EHSV Zemědělský výzkum (Úř. věst. C 128, 18.5.2010, s. 107), odst. 1.3.

10

(11)  Článek 29 nařízení (ES) č. 1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV).

11

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/125 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/125

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací

COM(2012) 498 final

2013/C 44/22

Samostatný zpravodaj: pan BURNS

Dne 1. října 2012 se Rada, v souladu s čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1342/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se zavádí dlouhodobý plán pro populace tresky obecné a lov těchto populací

COM(2012) 498 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 131 hlasy pro, 1 hlas byl proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěr

| 1.1 | EHSV vítá tento návrh. Nadále nevyřešený zůstává malý počet otázek, avšak důležitých. Bezprostřední prioritou je včasné přijetí nového nařízení. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá tento návrh. Nadále nevyřešený zůstává malý počet otázek, avšak důležitých. Bezprostřední prioritou je včasné přijetí nového nařízení.

2.   Úvod

| 2.1 | Přezkum dlouhodobého plánu pro populace tresky obecné (1) je zásadně důležitou otázkou nejen pro dané populace, ale také vzhledem k tomu, že je zdrojem řízení intenzity (dny na moři) pro několik loďstev. Zahrnuje automatická roční snížení intenzity i celkového přípustného odlovu (total allowable catch, TAC) za určitých biologických podmínek. K těmto snížením dochází, ať už se stav populace zlepšuje či nikoliv, a to i v případě, kdy zlepšení není přesně v souladu s podmínkami stanovenými v plánu. Snížení intenzity jsou velmi drastická: např. pro skotské loďstvo lovící bělomasé ryby je na rok 2014 stanoven pokles dnů na moři na plavidlo o 50 % oproti roku 2011. Zatímco cílem snížení intenzity má být souměřitelné snížení úhynu tresky obecné, znamená poloviční snížení času na moři poloviční snížení veškeré rybolovné činnosti. |
| --- | --- |

2.1

Přezkum dlouhodobého plánu pro populace tresky obecné (1) je zásadně důležitou otázkou nejen pro dané populace, ale také vzhledem k tomu, že je zdrojem řízení intenzity (dny na moři) pro několik loďstev. Zahrnuje automatická roční snížení intenzity i celkového přípustného odlovu (total allowable catch, TAC) za určitých biologických podmínek. K těmto snížením dochází, ať už se stav populace zlepšuje či nikoliv, a to i v případě, kdy zlepšení není přesně v souladu s podmínkami stanovenými v plánu. Snížení intenzity jsou velmi drastická: např. pro skotské loďstvo lovící bělomasé ryby je na rok 2014 stanoven pokles dnů na moři na plavidlo o 50 % oproti roku 2011. Zatímco cílem snížení intenzity má být souměřitelné snížení úhynu tresky obecné, znamená poloviční snížení času na moři poloviční snížení veškeré rybolovné činnosti.

3.   Souvislosti

| 3.1 | Původní plán na obnovení populací tresky obecné vstoupil v platnost na počátku roku 2004 (2) a na počátku roku 2009 ho následoval stávající dlouhodobý plán pro populace tresky obecné. Řídící nástroje obsažené v plánech jsou zaměřeny na snížení úhynu způsobeného rybolovem a jsou jimi: snížení TAC (měřeného při vykládce) a, co je nejdůležitější, automatické každoroční snižování intenzity stanovené v současném plánu. Znovu co se týče výše uvedeného příkladu, dopady opatření, jejichž cílem je obnova populací tresky obecné, na skotské loďstvo byly nesmírné. Zejména automatické snižování intenzity podle požadavků plánu má z ekonomického hlediska velmi negativní dopad a nemá ani očekávaný přínos pro populace. |
| --- | --- |

3.1

Původní plán na obnovení populací tresky obecné vstoupil v platnost na počátku roku 2004 (2) a na počátku roku 2009 ho následoval stávající dlouhodobý plán pro populace tresky obecné. Řídící nástroje obsažené v plánech jsou zaměřeny na snížení úhynu způsobeného rybolovem a jsou jimi: snížení TAC (měřeného při vykládce) a, co je nejdůležitější, automatické každoroční snižování intenzity stanovené v současném plánu. Znovu co se týče výše uvedeného příkladu, dopady opatření, jejichž cílem je obnova populací tresky obecné, na skotské loďstvo byly nesmírné. Zejména automatické snižování intenzity podle požadavků plánu má z ekonomického hlediska velmi negativní dopad a nemá ani očekávaný přínos pro populace.

| 3.2 | V souladu s článkem 34 měl být současný plán přezkoumám „nejpozději ve třetím roce používání“. Probíhající přezkum má tedy zpoždění. Po několika matoucích sděleních komisaře na konci roku 2012 je nyní deklarovaným úmyslem Komise navrhnout víceletý plán pro více druhů, který má nahradit plán pro populace tresky obecné. To bude samozřejmě nějakou dobu trvat, zejména protože dosud není k dispozici podkladový vědecký materiál. Členské státy provozující rybolov se však jednomyslně shodují v tom, že další automatická snižování nejsou přijatelná. |
| --- | --- |

3.2

V souladu s článkem 34 měl být současný plán přezkoumám „nejpozději ve třetím roce používání“. Probíhající přezkum má tedy zpoždění. Po několika matoucích sděleních komisaře na konci roku 2012 je nyní deklarovaným úmyslem Komise navrhnout víceletý plán pro více druhů, který má nahradit plán pro populace tresky obecné. To bude samozřejmě nějakou dobu trvat, zejména protože dosud není k dispozici podkladový vědecký materiál. Členské státy provozující rybolov se však jednomyslně shodují v tom, že další automatická snižování nejsou přijatelná.

| 3.3 | Jelikož v blízké budoucnosti neproběhne podrobný přezkum plánu, navrhla Komise projednávané nařízení, jež zavádí krátkodobou změnu. Tento proces komplikuje potřeba přizpůsobit co nejrychleji současný plán SFEU, neboť Rada již nemá pravomoc sama uzákonit postupy v rámci plánu. Radě tak vzniknou právní potíže s přijetím jakýchkoliv urgentních opatření na zmírnění důsledků nadměrného snížení intenzity do konce roku 2012. |
| --- | --- |

3.3

Jelikož v blízké budoucnosti neproběhne podrobný přezkum plánu, navrhla Komise projednávané nařízení, jež zavádí krátkodobou změnu. Tento proces komplikuje potřeba přizpůsobit co nejrychleji současný plán SFEU, neboť Rada již nemá pravomoc sama uzákonit postupy v rámci plánu. Radě tak vzniknou právní potíže s přijetím jakýchkoliv urgentních opatření na zmírnění důsledků nadměrného snížení intenzity do konce roku 2012.

4.   Vědecké faktory

| 4.1 | Plán pro populace tresky obecné byl v roce 2011 formálně zvážen Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Jak Regionální poradní sbor pro Severní moře (NS RAC), tak Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWW RAC) do tohoto procesu přispěly. Na následujících tezích se dohodly vědecké subjekty a regionální poradní sbory:






  — | Plán pro populace tresky obecné neplní svůj primární cíl snížení úhynu tresky obecné způsobeného rybolovem. |
| --- | --- | --- |

4.1

Plán pro populace tresky obecné byl v roce 2011 formálně zvážen Mezinárodní radou pro průzkum moří (ICES) a Vědeckotechnickým a hospodářským výborem pro rybářství (VTHVR). Jak Regionální poradní sbor pro Severní moře (NS RAC), tak Regionální poradní sbor pro severozápadní vody (NWW RAC) do tohoto procesu přispěly. Na následujících tezích se dohodly vědecké subjekty a regionální poradní sbory:

—

Plán pro populace tresky obecné neplní svůj primární cíl snížení úhynu tresky obecné způsobeného rybolovem.

| — | VTHVR souhlasí s názorem odvětví, že by se nemělo očekávat, že snížení úhynu způsobeného rybolovem bude lineárně korelovat s trendy intenzity. |
| --- | --- |

—

VTHVR souhlasí s názorem odvětví, že by se nemělo očekávat, že snížení úhynu způsobeného rybolovem bude lineárně korelovat s trendy intenzity.

| — | Kompletní analytické hodnocení je k dispozici pouze pro Severní moře. Existuje hodnocení pro západní Skotsko, ale naznačuje pouze tendence. V Severním moři úhyn způsobený rybolovem skutečně poklesl a objem biomasy reprodukující se populace vzrostl, ne však na úroveň požadovanou plánem. (Je třeba podotknout, že cíl v oblasti úhynu způsobeného rybolovem stanovený v plánu na obnovu populací tresky obecné z roku 2004 se nyní dosahuje a že plán předpokládal desetileté období pro obnovu.). |
| --- | --- |

—

Kompletní analytické hodnocení je k dispozici pouze pro Severní moře. Existuje hodnocení pro západní Skotsko, ale naznačuje pouze tendence. V Severním moři úhyn způsobený rybolovem skutečně poklesl a objem biomasy reprodukující se populace vzrostl, ne však na úroveň požadovanou plánem. (Je třeba podotknout, že cíl v oblasti úhynu způsobeného rybolovem stanovený v plánu na obnovu populací tresky obecné z roku 2004 se nyní dosahuje a že plán předpokládal desetileté období pro obnovu.).

| — | V západním Skotsku je celkový úhyn způsobený rybolovem i přes velmi významný pokles úrovně intenzity rybolovu i nadále vysoký. Usuzuje se, že ve hře jsou i další faktory, včetně podceňování predátorství. |
| --- | --- |

—

V západním Skotsku je celkový úhyn způsobený rybolovem i přes velmi významný pokles úrovně intenzity rybolovu i nadále vysoký. Usuzuje se, že ve hře jsou i další faktory, včetně podceňování predátorství.

| — | Vzhledem k tomu, že veškeré formální hodnocení populací má kvůli svému trvání jisté zpoždění a že úsudky dotčených rybářů obecně přesně předjímají objem produkce, lze odhadovat, že obnova populací tresky obecné je ve skutečnosti v mnohem pokročilejším stádiu, než naznačuje doporučení. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k tomu, že veškeré formální hodnocení populací má kvůli svému trvání jisté zpoždění a že úsudky dotčených rybářů obecně přesně předjímají objem produkce, lze odhadovat, že obnova populací tresky obecné je ve skutečnosti v mnohem pokročilejším stádiu, než naznačuje doporučení.

5.   Obecné připomínky

| 5.1 | Návrh je obecně vítaný. Pokud budou změny současného plánu řádně zavedeny, měly by otevřít cestu ke splnění cílů a předejití dalším ekonomickým škodám bez biologického užitku. |
| --- | --- |

5.1

Návrh je obecně vítaný. Pokud budou změny současného plánu řádně zavedeny, měly by otevřít cestu ke splnění cílů a předejití dalším ekonomickým škodám bez biologického užitku.

6.   Konkrétní připomínky

6.1   Základní hodnoty a využívání

| 6.1.1 | Článek 4 se mění s cílem vyloučit možnost, kterou zákonodárce nezamýšlel, aby členské státy uplatňovaly vyšší úrovně intenzity rybolovu, než stanoví plán, pouhým používáním různých metod pro výpočet intenzity při stanovování základních hodnot a při výpočtu využívání intenzity. |
| --- | --- |

6.1.1

Článek 4 se mění s cílem vyloučit možnost, kterou zákonodárce nezamýšlel, aby členské státy uplatňovaly vyšší úrovně intenzity rybolovu, než stanoví plán, pouhým používáním různých metod pro výpočet intenzity při stanovování základních hodnot a při výpočtu využívání intenzity.

| 6.1.2 | EHSV sice trvá na názoru, že omezování intenzity se ukázalo jako neúčelný a do velké míry neúspěšný nástroj, považuje však za rozumné a logické požadovat po členských státech, aby stanovovaly intenzitu na stejném základě jako její základní hodnoty. |
| --- | --- |

6.1.2

EHSV sice trvá na názoru, že omezování intenzity se ukázalo jako neúčelný a do velké míry neúspěšný nástroj, považuje však za rozumné a logické požadovat po členských státech, aby stanovovaly intenzitu na stejném základě jako její základní hodnoty.

6.2   Populace, o nichž neexistují dostatečné údaje

| 6.2.1 | Článek 9 definuje postup pro určení TAC v případě chybějících nezbytných informací pro použití článků 7 a 8. Místo automatických snížení o 25 % se navrhuje postupovat případ od případu a flexibilněji, a přesto se i nadále pevně držet dostupných vědeckých stanovisek. |
| --- | --- |

6.2.1

Článek 9 definuje postup pro určení TAC v případě chybějících nezbytných informací pro použití článků 7 a 8. Místo automatických snížení o 25 % se navrhuje postupovat případ od případu a flexibilněji, a přesto se i nadále pevně držet dostupných vědeckých stanovisek.

| 6.2.2 | Dát Radě možnost, aby v případech, kdy chybí analytická hodnocení, použila nižší snížení intenzity než automatické snížení ve výši 25 % požadované u populací v současném plánu, je rozumný a přiměřený návrh, který jí umožní postupovat případ od případu na základě nejobsáhlejších dostupných vědeckých stanovisek. |
| --- | --- |

6.2.2

Dát Radě možnost, aby v případech, kdy chybí analytická hodnocení, použila nižší snížení intenzity než automatické snížení ve výši 25 % požadované u populací v současném plánu, je rozumný a přiměřený návrh, který jí umožní postupovat případ od případu na základě nejobsáhlejších dostupných vědeckých stanovisek.

6.3   Vyloučení plavidel lovících zanedbatelné množství tresky obecné

| 6.3.1 | Původní článek 11 je rozložen do článku 11, článku 11a a článku 11b. Místo vyloučení skupin plavidel specifikovaných každým členským státem se nyní vyloučení zakládají na kritériích obecně použitelných na všechna plavidla, jež je splňují, bez ohledu na stát, jemuž patří. Změněný článek rovněž zamezuje potřebě, aby Rada neustále upravovala základní hodnotu. |
| --- | --- |

6.3.1

Původní článek 11 je rozložen do článku 11, článku 11a a článku 11b. Místo vyloučení skupin plavidel specifikovaných každým členským státem se nyní vyloučení zakládají na kritériích obecně použitelných na všechna plavidla, jež je splňují, bez ohledu na stát, jemuž patří. Změněný článek rovněž zamezuje potřebě, aby Rada neustále upravovala základní hodnotu.

| 6.3.2 | Administrativní překážky pro vyloučení plavidel lovících zanedbatelné množství tresky obecné byly nepřiměřené a narušily záměr tohoto ustanovení. EHSV proto vítá zjednodušení postupů pro vyloučení. |
| --- | --- |

6.3.2

Administrativní překážky pro vyloučení plavidel lovících zanedbatelné množství tresky obecné byly nepřiměřené a narušily záměr tohoto ustanovení. EHSV proto vítá zjednodušení postupů pro vyloučení.

| 6.3.3 | Je třeba vyjasnit, jak by nová vyloučení fungovala ve vztahu k potenciálnímu překrývání selektivity lovných zařízení, prostorového rozmístění úlovků a hloubky. Například pomocí některých zařízení používaných v oblastech s vysokým výskytem tresky obecné jí lze ulovit jen málo a podobně pomocí některých zařízení využívaných v oblastech s relativně nízkým výskytem tresky obecné jí lze ulovit velké množství. |
| --- | --- |

6.3.3

Je třeba vyjasnit, jak by nová vyloučení fungovala ve vztahu k potenciálnímu překrývání selektivity lovných zařízení, prostorového rozmístění úlovků a hloubky. Například pomocí některých zařízení používaných v oblastech s vysokým výskytem tresky obecné jí lze ulovit jen málo a podobně pomocí některých zařízení využívaných v oblastech s relativně nízkým výskytem tresky obecné jí lze ulovit velké množství.

| 6.3.4 | Regionální poradní sbory by se měly podílet na stanovení kritérií používaných k definici oblastí s vysokým výskytem tresky obecné a také toho, jak by se nový přístup používal v praxi. |
| --- | --- |

6.3.4

Regionální poradní sbory by se měly podílet na stanovení kritérií používaných k definici oblastí s vysokým výskytem tresky obecné a také toho, jak by se nový přístup používal v praxi.

| 6.3.5 | Přechodná opatření zajistí, aby již vyloučené skupiny plavidel podléhaly kritériím platným v době vyloučení. |
| --- | --- |

6.3.5

Přechodná opatření zajistí, aby již vyloučené skupiny plavidel podléhaly kritériím platným v době vyloučení.

| 6.3.6 | Je smysluplné zachovat kontinuitu tam, kde již skupiny plavidel splnily stávající kritéria pro vyloučení. |
| --- | --- |

6.3.6

Je smysluplné zachovat kontinuitu tam, kde již skupiny plavidel splnily stávající kritéria pro vyloučení.

6.4   Zcela zdokumentovaný rybolov – vyloučení u intenzity

| 6.4.1 | Vkládá se nový článek 11c. Plavidla zahrnutá do testů v rámci zcela zdokumentovaného rybolovu, v jejichž rámci jsou všechny úlovky započítávány do kvóty, jsou vyloučena z režimu intenzity rybolovu. |
| --- | --- |

6.4.1

Vkládá se nový článek 11c. Plavidla zahrnutá do testů v rámci zcela zdokumentovaného rybolovu, v jejichž rámci jsou všechny úlovky započítávány do kvóty, jsou vyloučena z režimu intenzity rybolovu.

| 6.4.2 | Vyloučení plavidel, která mají své úlovky zcela zdokumentovány, z režimu intenzity rybolovu je úplně logické, neboť jejich podíl na úhynu tresky obecné je plně zaznamenán a nepřekračuje autorizovanou kvótu. Neexistuje tedy důvod pro jejich další začlenění. EHSV však nechápe důvod pro zákaz převodu kvót z těchto plavidel a na ně. Hlavním argumentem je to, že lze dokázat, že od zavedení zcela zdokumentovaného rybolovu značně poklesly jako výsledek testování výměty v Severním moři. Přinejhorším lze dojít k závěru, že by toto špatně promyšlené opatření zabránilo plavidlům, aby se připojila k testování kvót pro úlovky, a bylo by tedy zcela kontraproduktivní. EHSV se domnívá, že jsou zapotřebí další informace od členských států a další diskuse, aby se tento postoj vyjasnil, obecně lze ovšem konstatovat, že řízení kvót spadá do pravomoci členských států a mělo by v ní zůstat. |
| --- | --- |

6.4.2

Vyloučení plavidel, která mají své úlovky zcela zdokumentovány, z režimu intenzity rybolovu je úplně logické, neboť jejich podíl na úhynu tresky obecné je plně zaznamenán a nepřekračuje autorizovanou kvótu. Neexistuje tedy důvod pro jejich další začlenění. EHSV však nechápe důvod pro zákaz převodu kvót z těchto plavidel a na ně. Hlavním argumentem je to, že lze dokázat, že od zavedení zcela zdokumentovaného rybolovu značně poklesly jako výsledek testování výměty v Severním moři. Přinejhorším lze dojít k závěru, že by toto špatně promyšlené opatření zabránilo plavidlům, aby se připojila k testování kvót pro úlovky, a bylo by tedy zcela kontraproduktivní. EHSV se domnívá, že jsou zapotřebí další informace od členských států a další diskuse, aby se tento postoj vyjasnil, obecně lze ovšem konstatovat, že řízení kvót spadá do pravomoci členských států a mělo by v ní zůstat.

6.5   Flexibilita ve stanovování TAC a úrovní intenzity

| 6.5.1 | V čl. 12 odst. 4 dochází ke změnám ze stejných důvodů jako v případě článku 9. |
| --- | --- |

6.5.1

V čl. 12 odst. 4 dochází ke změnám ze stejných důvodů jako v případě článku 9.

| 6.5.2 | Do článku 12 se vkládá nový odstavec 6. V tomto odstavci se stanoví možnost, aby Rada rozhodla, zda použít či nikoli další roční snížení intenzity rybolovu, pokud byla mezní hodnota intenzity rybolovu snížena během čtyř po sobě jdoucích let. |
| --- | --- |

6.5.2

Do článku 12 se vkládá nový odstavec 6. V tomto odstavci se stanoví možnost, aby Rada rozhodla, zda použít či nikoli další roční snížení intenzity rybolovu, pokud byla mezní hodnota intenzity rybolovu snížena během čtyř po sobě jdoucích let.

| 6.5.3 | Pravomoc umožňující Radě zmrazit snížení intenzity, jež se požaduje v plánu, je zásadní pro předejití vážnému a nevratnému socioekonomickému poškození rybářských podniků a komunit. Členské státy, regionální poradní sbory i VTHVR upozornily na neúčelnost a neúměrnost tohoto přístupu a jeho často kontraproduktivní následky. Nejvýznačnějším důsledkem této nové flexibility bude očekávané snížení výmětů. |
| --- | --- |

6.5.3

Pravomoc umožňující Radě zmrazit snížení intenzity, jež se požaduje v plánu, je zásadní pro předejití vážnému a nevratnému socioekonomickému poškození rybářských podniků a komunit. Členské státy, regionální poradní sbory i VTHVR upozornily na neúčelnost a neúměrnost tohoto přístupu a jeho často kontraproduktivní následky. Nejvýznačnějším důsledkem této nové flexibility bude očekávané snížení výmětů.

6.6   Období řízení složení úlovků

| 6.6.1 | Článek 13 je přeformulován, aby se odstranily rozdíly ve výkladu mezi jazykovými zněními. Upřesňuje, že podmínka, aby úlovky tresky obecné představovaly méně než 5 % celkových úlovků, se vztahuje na složení úlovků během celého období řízení, nikoli na jeden výjezd. |
| --- | --- |

6.6.1

Článek 13 je přeformulován, aby se odstranily rozdíly ve výkladu mezi jazykovými zněními. Upřesňuje, že podmínka, aby úlovky tresky obecné představovaly méně než 5 % celkových úlovků, se vztahuje na složení úlovků během celého období řízení, nikoli na jeden výjezd.

| 6.6.2 | Vzhledem k probíhající reformě SRP a eventuální povinnosti vykládat všechny úlovky jsou navržené změny, v jejichž důsledku by se snížily výměty dospělých jedinců tresky obecné, vítány. Flexibilita v dosažení 5 % požadavku ve složení úlovků během celého období řízení by v tomto směru měla být nápomocná. |
| --- | --- |

6.6.2

Vzhledem k probíhající reformě SRP a eventuální povinnosti vykládat všechny úlovky jsou navržené změny, v jejichž důsledku by se snížily výměty dospělých jedinců tresky obecné, vítány. Flexibilita v dosažení 5 % požadavku ve složení úlovků během celého období řízení by v tomto směru měla být nápomocná.

6.7   Snížení výmětů

| 6.7.1 | V článku 14 je zdůrazněna povinnost členských států vypořádat se s problémem výmětů (k čemuž podle stávajících pravidel nedochází); úroveň kontroly a sledování je specifikována na základě řízení rizik. |
| --- | --- |

6.7.1

V článku 14 je zdůrazněna povinnost členských států vypořádat se s problémem výmětů (k čemuž podle stávajících pravidel nedochází); úroveň kontroly a sledování je specifikována na základě řízení rizik.

| 6.7.2 | EHSV důrazně hájí názor, že budoucnost obnovy populací tresky obecné spočívá v různých způsobech zamezení jejich lovu rybářskými plavidly a v uzpůsobení ekonomických pobídek v tomto odvětví cílům hospodaření. Iniciativy v oblasti zamezování lovu tresky obecné se do velké míry překrývají se snižováním výmětů. V kontextu nerovnováhy mezi TAC pro tresku obecnou v Severním moři a faktickou hojností v lovištích byly hlavními prostředky snížení tlaku, který na populace tresky obecné vyvíjí lov, zamezení lovu tresky obecné prostřednictvím ukončení odlovu v reálném čase, kvóty pro úlovky, selektivita zařízení a sezónní a dočasné zamezení lovu. Monitorování a přístup založený na riziku budou tento model nepochybně odrážet. |
| --- | --- |

6.7.2

EHSV důrazně hájí názor, že budoucnost obnovy populací tresky obecné spočívá v různých způsobech zamezení jejich lovu rybářskými plavidly a v uzpůsobení ekonomických pobídek v tomto odvětví cílům hospodaření. Iniciativy v oblasti zamezování lovu tresky obecné se do velké míry překrývají se snižováním výmětů. V kontextu nerovnováhy mezi TAC pro tresku obecnou v Severním moři a faktickou hojností v lovištích byly hlavními prostředky snížení tlaku, který na populace tresky obecné vyvíjí lov, zamezení lovu tresky obecné prostřednictvím ukončení odlovu v reálném čase, kvóty pro úlovky, selektivita zařízení a sezónní a dočasné zamezení lovu. Monitorování a přístup založený na riziku budou tento model nepochybně odrážet.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 1342/2008, Úř. věst. L 348, 24.12.2008, s. 20–33.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 423/2004, Úř. věst. L 70, 9.3.2004, s. 8–11.

2

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/128

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k balíčku předpisů týkajících se technické způsobilosti vozidel obsahujícímu následující dokumenty: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES

COM(2012) 380 final – 2012/0184 (COD),

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel

COM(2012) 381 final – 2012/0185 (COD),

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES

COM(2012) 382 final – 2012/0186 (COD)

2013/C 44/23

Zpravodaj: pan RANOCCHIARI

Dne 7. a 10. září a 8. října 2012 se Rada a dne 11. září 2012 Evropský parlament, v souladu s články 91 a 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

balíčku předpisů týkajících se technické způsobilosti vozidel obsahujícího následující dokumenty: návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES

COM(2012) 380 final – 2012/0184 (COD)

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel

COM(2012) 381 final – 2012/0185 (COD)

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES

COM(2012) 382 final – 2012/0186 (COD).

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 130 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje návrhy Komise a souhlasí s nimi, byť s poznámkami vyjádřenými dále v tomto stanovisku, a to nejméně ze tří důvodů:






  — | snížení nehodovosti a jejích často tragických důsledků musí mít stále větší význam i při dalším nárůstu silničního provozu, který se v příštích letech očekává; |
| --- | --- | --- |

1.1

Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje návrhy Komise a souhlasí s nimi, byť s poznámkami vyjádřenými dále v tomto stanovisku, a to nejméně ze tří důvodů:

—

snížení nehodovosti a jejích často tragických důsledků musí mít stále větší význam i při dalším nárůstu silničního provozu, který se v příštích letech očekává;

| — | provádění cíle snížení nehodovosti vyžaduje vyvážené a jednotné úsilí, které překlene pravomoci jednotlivých států; |
| --- | --- |

—

provádění cíle snížení nehodovosti vyžaduje vyvážené a jednotné úsilí, které překlene pravomoci jednotlivých států;

| — | je nezbytná větší jednotnost pravidel a kontrol, aby se zabránilo tomu, že se na tak důležitý aspekt společenského života, jakým je bezpečnost silničního provozu, budou uplatňovat metody a lhůty, jež nebudou jednotné a v některých případech se od sebe budou velmi lišit. |
| --- | --- |

—

je nezbytná větší jednotnost pravidel a kontrol, aby se zabránilo tomu, že se na tak důležitý aspekt společenského života, jakým je bezpečnost silničního provozu, budou uplatňovat metody a lhůty, jež nebudou jednotné a v některých případech se od sebe budou velmi lišit.

| 1.2 | EHSV nicméně zdůrazňuje, že i přes zásady zaměřené na dosažení předběžné jednotnosti ponechává metoda přijatá Komisí při sestavování balíčku, jež spočívá ve společném využití právních požadavků a právně nevynutitelných předpisů, značnou autonomii členským státům a ztěžuje, a tím i zpomaluje úplnou harmonizaci prohlídek, která by umožnila, aby prohlídky a prohlášení o shodě vystavené jedním členským státem byly automaticky uznány ve všech ostatních členských státech. |
| --- | --- |

1.2

EHSV nicméně zdůrazňuje, že i přes zásady zaměřené na dosažení předběžné jednotnosti ponechává metoda přijatá Komisí při sestavování balíčku, jež spočívá ve společném využití právních požadavků a právně nevynutitelných předpisů, značnou autonomii členským státům a ztěžuje, a tím i zpomaluje úplnou harmonizaci prohlídek, která by umožnila, aby prohlídky a prohlášení o shodě vystavené jedním členským státem byly automaticky uznány ve všech ostatních členských státech.

| 1.3 | Kromě toho by podle názoru EHSV měl být takto zahájený proces harmonizace přirozeně zakončen vytvořením evropského prohlášení o shodě, které by nahradilo stávající vnitrostátní prohlášení a umožnilo provádět pravidelné prohlídky v kterémkoli členském státě bez povinnosti vrátit vozidlo do členského státu, v němž je registrováno. |
| --- | --- |

1.3

Kromě toho by podle názoru EHSV měl být takto zahájený proces harmonizace přirozeně zakončen vytvořením evropského prohlášení o shodě, které by nahradilo stávající vnitrostátní prohlášení a umožnilo provádět pravidelné prohlídky v kterémkoli členském státě bez povinnosti vrátit vozidlo do členského státu, v němž je registrováno.

| 1.4 | EHSV kladně hodnotí jak rozšíření technického a technologického vybavení, které podléhá kontrole, tak vyjmenování kontrol, které je třeba provést. Podporuje také kontrolu zařízení jako ABS a ESC, jež byla dosud ponechána ve výhradní pravomoci výrobců. Kromě toho je správné, že se vozidla rozlišují i podle jejich stáří a počtu ujetých kilometrů, což jsou hlediska, jež jsou zvlášť důležitá pro údržbu vozidel a jejich úroveň bezpečnosti. |
| --- | --- |

1.4

EHSV kladně hodnotí jak rozšíření technického a technologického vybavení, které podléhá kontrole, tak vyjmenování kontrol, které je třeba provést. Podporuje také kontrolu zařízení jako ABS a ESC, jež byla dosud ponechána ve výhradní pravomoci výrobců. Kromě toho je správné, že se vozidla rozlišují i podle jejich stáří a počtu ujetých kilometrů, což jsou hlediska, jež jsou zvlášť důležitá pro údržbu vozidel a jejich úroveň bezpečnosti.

| 1.5 | EHSV kladně hodnotí i návrh podrobit silničním technickým kontrolám lehká nákladní vozidla (lehká užitková vozidla s maximální přípustnou hmotností do 3,5 tuny). Zdůrazňuje však, že tato kategorie zahrnuje značné množství provozovaných vozidel. Ustanovení o kontrole nejméně 5 % vozidel každý rok se zdá být skutečně příliš ambiciózní. |
| --- | --- |

1.5

EHSV kladně hodnotí i návrh podrobit silničním technickým kontrolám lehká nákladní vozidla (lehká užitková vozidla s maximální přípustnou hmotností do 3,5 tuny). Zdůrazňuje však, že tato kategorie zahrnuje značné množství provozovaných vozidel. Ustanovení o kontrole nejméně 5 % vozidel každý rok se zdá být skutečně příliš ambiciózní.

| 1.6 | EHSV v této souvislosti žádá, aby byl na úrovni jednotlivých členských států proveden informativní průzkum počtu mobilních kontrolních jednotek, aby se členské státy mohly bezodkladně postarat o jejich nezbytné doplnění. |
| --- | --- |

1.6

EHSV v této souvislosti žádá, aby byl na úrovni jednotlivých členských států proveden informativní průzkum počtu mobilních kontrolních jednotek, aby se členské státy mohly bezodkladně postarat o jejich nezbytné doplnění.

| 1.7 | Pokud jde ještě o rozšíření kategorií kontrolovaných vozidel, EHSV plně souhlasí s tím, že je nutné zahrnout i motocykly. Domnívá se však, že časové rozvržení prohlídek (4 + 2 + 1) je pro tato vozidla přehnané vzhledem k tomu, že ročně ujedou velmi malý počet kilometrů. Z toho důvodu EHSV tedy navrhuje, alespoň v první fázi, méně časté prohlídky (4 + 2 + 2). |
| --- | --- |

1.7

Pokud jde ještě o rozšíření kategorií kontrolovaných vozidel, EHSV plně souhlasí s tím, že je nutné zahrnout i motocykly. Domnívá se však, že časové rozvržení prohlídek (4 + 2 + 1) je pro tato vozidla přehnané vzhledem k tomu, že ročně ujedou velmi malý počet kilometrů. Z toho důvodu EHSV tedy navrhuje, alespoň v první fázi, méně časté prohlídky (4 + 2 + 2).

2.   Úvod

| 2.1 | Technické prohlídky motorových vozidel mají zásadní úlohu při podpoře bezpečnosti silničního provozu. Každý den v Evropě při nehodách způsobených technickými závadami na vozidlech zemře více než pět osob. Odhaduje se, že tyto závady stojí přinejmenším jako vedlejší příčina za 6 % nehod automobilů a za 8 % nehod motocyklů. |
| --- | --- |

2.1

Technické prohlídky motorových vozidel mají zásadní úlohu při podpoře bezpečnosti silničního provozu. Každý den v Evropě při nehodách způsobených technickými závadami na vozidlech zemře více než pět osob. Odhaduje se, že tyto závady stojí přinejmenším jako vedlejší příčina za 6 % nehod automobilů a za 8 % nehod motocyklů.

| 2.2 | Evropský právní předpis v této oblasti pochází z roku 1977 a během posledních deseti let prošel pouze drobnými změnami s ohledem na ztrojnásobení silničního provozu a intenzivní technologický vývoj vozidel. |
| --- | --- |

2.2

Evropský právní předpis v této oblasti pochází z roku 1977 a během posledních deseti let prošel pouze drobnými změnami s ohledem na ztrojnásobení silničního provozu a intenzivní technologický vývoj vozidel.

| 2.3 | Srovnávací analýza systémů pravidelných prohlídek vozidel platných v členských státech, kterou provedla Komise, přinesla důkazy o řadě nedostatků, jež podle nejnovějších anglických a německých studií umožňují provoz přibližně 10 % automobilů s technickými závadami, které by neprošly vhodnějšími a modernějšími prohlídkami. |
| --- | --- |

2.3

Srovnávací analýza systémů pravidelných prohlídek vozidel platných v členských státech, kterou provedla Komise, přinesla důkazy o řadě nedostatků, jež podle nejnovějších anglických a německých studií umožňují provoz přibližně 10 % automobilů s technickými závadami, které by neprošly vhodnějšími a modernějšími prohlídkami.

| 2.4 | Z těchto a dalších studií vyplynulo, že:






  — | ne všechna nejdůležitější zařízení vozidla v současnosti podléhají prohlídkám – například protiblokovací brzdový systém (ABS) a systém elektronické kontroly stability (ESC); |
| --- | --- | --- |

2.4

Z těchto a dalších studií vyplynulo, že:

—

ne všechna nejdůležitější zařízení vozidla v současnosti podléhají prohlídkám – například protiblokovací brzdový systém (ABS) a systém elektronické kontroly stability (ESC);

| — | definice a hodnocení závad nejsou aktualizovány a harmonizovány v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

—

definice a hodnocení závad nejsou aktualizovány a harmonizovány v celé Evropské unii;

| — | zařízení používaná k prohlídkám nejsou vždy vhodná, neboť v této oblasti chybí přesná ustanovení závazná pro celou EU. Stejně tak by kontroloři provádějící technické prohlídky měli mít úroveň znalostí a kvalifikace, která bude vždy v souladu s technologickým vývojem, aby se zaručila jednotná kvalita jejich práce v celé EU; |
| --- | --- |

—

zařízení používaná k prohlídkám nejsou vždy vhodná, neboť v této oblasti chybí přesná ustanovení závazná pro celou EU. Stejně tak by kontroloři provádějící technické prohlídky měli mít úroveň znalostí a kvalifikace, která bude vždy v souladu s technologickým vývojem, aby se zaručila jednotná kvalita jejich práce v celé EU;

| — | některé kategorie vozidel nepodléhají pravidelným technickým prohlídkám. Jde například o motocykly v aspoň jedenácti členských státech; |
| --- | --- |

—

některé kategorie vozidel nepodléhají pravidelným technickým prohlídkám. Jde například o motocykly v aspoň jedenácti členských státech;

| — | prohlídky nejsou dostatečně časté, zejména v případě užitkových vozidel, obecněji však v případě vozidel, které mají vysoký počet ujetých kilometrů, a nejstarších vozidel; |
| --- | --- |

—

prohlídky nejsou dostatečně časté, zejména v případě užitkových vozidel, obecněji však v případě vozidel, které mají vysoký počet ujetých kilometrů, a nejstarších vozidel;

| — | příslušné orgány neprovádí přiměřený dohled nad stanicemi technické kontroly; |
| --- | --- |

—

příslušné orgány neprovádí přiměřený dohled nad stanicemi technické kontroly;

| — | údaje a informace nezbytné pro prohlídku elektronického zařízení ve vozidle nejsou kontrolorům vždy k dispozici, a stejně tak nejsou výsledky prohlídek k dispozici policejním orgánům. |
| --- | --- |

—

údaje a informace nezbytné pro prohlídku elektronického zařízení ve vozidle nejsou kontrolorům vždy k dispozici, a stejně tak nejsou výsledky prohlídek k dispozici policejním orgánům.

| 2.5 | Vzhledem k výše uvedenému souhlasí EHSV s iniciativou Komise, která díky rozšíření a aktualizaci oblasti působnosti technických prohlídek bude moci přispět k cíli snížit do roku 2020 počet smrtelných dopravních nehod o polovinu a prostřednictvím rozsáhlejších a častějších kontrol emisí také ke snížení dopadu silničního provozu na životní prostředí, zejména pokud jde o CO2. |
| --- | --- |

2.5

Vzhledem k výše uvedenému souhlasí EHSV s iniciativou Komise, která díky rozšíření a aktualizaci oblasti působnosti technických prohlídek bude moci přispět k cíli snížit do roku 2020 počet smrtelných dopravních nehod o polovinu a prostřednictvím rozsáhlejších a častějších kontrol emisí také ke snížení dopadu silničního provozu na životní prostředí, zejména pokud jde o CO2.

3.   Balíček návrhů Komise

Jedná se o tři legislativních návrhy:

| — | nařízení o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (COM(2012) 380 final), |
| --- | --- |

—

nařízení o pravidelných technických prohlídkách motorových vozidel a jejich přípojných vozidel a o zrušení směrnice 2009/40/ES (COM(2012) 380 final),

| — | nařízení o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES (COM(2010) 382 final), |
| --- | --- |

—

nařízení o silničních technických kontrolách užitkových vozidel provozovaných v Unii a o zrušení směrnice 2000/30/ES (COM(2010) 382 final),

| — | směrnici, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel (COM(2012) 381 final). |
| --- | --- |

—

směrnici, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel (COM(2012) 381 final).

3.1   Novinky v návrhu nařízení o pravidelných technických prohlídkách (COM(2012) 380 final)

| 3.1.1 | Oblast působnosti: bude rozšířena na dvoukolová či vícekolová vozidla v celé EU. Nebudou nadále osvobozeny zemědělské traktory s rychlostí vyšší než 40 km/h (kategorie T5) a lehká přípojná vozidla do 3,5 tuny (kategorie O1 a O2). |
| --- | --- |

3.1.1

Oblast působnosti: bude rozšířena na dvoukolová či vícekolová vozidla v celé EU. Nebudou nadále osvobozeny zemědělské traktory s rychlostí vyšší než 40 km/h (kategorie T5) a lehká přípojná vozidla do 3,5 tuny (kategorie O1 a O2).

| 3.1.2 | Lhůty a četnost kontrol: pro vozidla kategorie M1 (vozidla kategorie M jsou vozidla, která mají nejméně 4 kola a slouží k přepravě osob. Jsou dále rozdělena do tří podkategorií podle počtu sedadel a jejich maximální hmotnosti: M1 – 9 sedadel, M2 – více než 9 sedadel a méně než 5 tun, M3 – více než 9 sedadel a více než 5 tun. Vozidla kategorie N jsou vozidla, která mají nejméně 4 kola a slouží k nákladní dopravě. Také zde jsou tři podkategorie podle hmotnosti: N1 – méně než 3,5 tuny, N2 – méně než 12 tun, N3 – více než 12 tun. Kategorie O jsou přípojná vozidla a návěsy a kategorie T jsou kolové traktory) bude první pravidelná technická prohlídka čtyři roky ode dne registrace, druhá za dva roky a poté každoročně. Pro automobily a lehká užitková vozidla (N1), jež k datu první prohlídky ujely více než 160 000 km, bude zavedena povinnost každoročních technických prohlídek (4-1-1 místo 4-2-1); bude to platit i pro motocykly. Není tím dotčena možnost členských států, které to již stanoví, aby pro prohlídky uplatňovaly častější lhůty. Členským státům je dále ponecháno rozhodnutí o četnosti prohlídek pro historická vozidla, včetně motocyklů, jež nejsou zahrnuta do nového nařízení.
  Pro vozidla kategorií M2, M3, N2, N3, O3, O4 a T5 pak musí být první prohlídka provedena jeden rok ode dne jejich registrace. Totéž platí pro vozidla kategorie M1 registrovaná jako vozidla taxislužby a záchranné služby. |
| --- | --- |

3.1.2

Lhůty a četnost kontrol: pro vozidla kategorie M1 (vozidla kategorie M jsou vozidla, která mají nejméně 4 kola a slouží k přepravě osob. Jsou dále rozdělena do tří podkategorií podle počtu sedadel a jejich maximální hmotnosti: M1 – 9 sedadel, M2 – více než 9 sedadel a méně než 5 tun, M3 – více než 9 sedadel a více než 5 tun. Vozidla kategorie N jsou vozidla, která mají nejméně 4 kola a slouží k nákladní dopravě. Také zde jsou tři podkategorie podle hmotnosti: N1 – méně než 3,5 tuny, N2 – méně než 12 tun, N3 – více než 12 tun. Kategorie O jsou přípojná vozidla a návěsy a kategorie T jsou kolové traktory) bude první pravidelná technická prohlídka čtyři roky ode dne registrace, druhá za dva roky a poté každoročně. Pro automobily a lehká užitková vozidla (N1), jež k datu první prohlídky ujely více než 160 000 km, bude zavedena povinnost každoročních technických prohlídek (4-1-1 místo 4-2-1); bude to platit i pro motocykly. Není tím dotčena možnost členských států, které to již stanoví, aby pro prohlídky uplatňovaly častější lhůty. Členským státům je dále ponecháno rozhodnutí o četnosti prohlídek pro historická vozidla, včetně motocyklů, jež nejsou zahrnuta do nového nařízení.

Pro vozidla kategorií M2, M3, N2, N3, O3, O4 a T5 pak musí být první prohlídka provedena jeden rok ode dne jejich registrace. Totéž platí pro vozidla kategorie M1 registrovaná jako vozidla taxislužby a záchranné služby.

| 3.1.3 | Obsah prohlídek, posouzení nedostatků a příslušné sankce: na seznam kontrol, které je třeba provést, by měly být přidány bezpečnostní systémy (ABS a ESC) a systémy k ochraně životního prostředí (zařízení k omezení emisí).
  Závady zjištěné během kontroly budou na základě společných parametrů uvedených v příloze III návrhu klasifikovány jako menší (neohrožující bezpečnost), závažné (mohou být na újmu bezpečnosti vozidla a dalších účastníků silničního provozu) a nebezpečné (vážné a bezprostřední riziko vyžadující odstavení vozidla). Menší závady musí být opraveny, ale není nutné provádět další kontrolu. V případě závažných závad rozhodne příslušný orgán o podmínkách, za kterých může být vozidlo použito do té doby, než bude závada odstraněna, a stanoví se druhá technická prohlídka do šesti týdnů od původní prohlídky. V případě nebezpečných nedostatků musí být odejmuta registrace vozidla, dokud nedojde k odstranění závad a následnému vydání nového osvědčení o technické způsobilosti. |
| --- | --- |

3.1.3

Obsah prohlídek, posouzení nedostatků a příslušné sankce: na seznam kontrol, které je třeba provést, by měly být přidány bezpečnostní systémy (ABS a ESC) a systémy k ochraně životního prostředí (zařízení k omezení emisí).

Závady zjištěné během kontroly budou na základě společných parametrů uvedených v příloze III návrhu klasifikovány jako menší (neohrožující bezpečnost), závažné (mohou být na újmu bezpečnosti vozidla a dalších účastníků silničního provozu) a nebezpečné (vážné a bezprostřední riziko vyžadující odstavení vozidla). Menší závady musí být opraveny, ale není nutné provádět další kontrolu. V případě závažných závad rozhodne příslušný orgán o podmínkách, za kterých může být vozidlo použito do té doby, než bude závada odstraněna, a stanoví se druhá technická prohlídka do šesti týdnů od původní prohlídky. V případě nebezpečných nedostatků musí být odejmuta registrace vozidla, dokud nedojde k odstranění závad a následnému vydání nového osvědčení o technické způsobilosti.

| 3.1.4 | Zkušební zařízení a vybavení: stanice technické kontroly mají lhůtu pěti let od data použitelnosti nařízení, aby svá zařízení a vybavení uvedly do souladu s minimálními požadavky stanovenými tímto nařízením. |
| --- | --- |

3.1.4

Zkušební zařízení a vybavení: stanice technické kontroly mají lhůtu pěti let od data použitelnosti nařízení, aby svá zařízení a vybavení uvedly do souladu s minimálními požadavky stanovenými tímto nařízením.

| 3.1.5 | Spolupráce mezi členskými státy: Do tří let po vstupu nařízení v platnost budou muset stanice technické kontroly předávat výsledky svých zákroků nebo osvědčení o technické způsobilosti pouze elektronickou cestou příslušným orgánům své země, která určí vnitrostátní kontaktní místo pověřené výměnou informací s ostatními členskými státy a Komisí v rámci provádění nařízení. Doklad o tom, že vozidlo prošlo technickou prohlídkou v jednom členském státě, se bude uznávat i v ostatních členských státech. |
| --- | --- |

3.1.5

Spolupráce mezi členskými státy: Do tří let po vstupu nařízení v platnost budou muset stanice technické kontroly předávat výsledky svých zákroků nebo osvědčení o technické způsobilosti pouze elektronickou cestou příslušným orgánům své země, která určí vnitrostátní kontaktní místo pověřené výměnou informací s ostatními členskými státy a Komisí v rámci provádění nařízení. Doklad o tom, že vozidlo prošlo technickou prohlídkou v jednom členském státě, se bude uznávat i v ostatních členských státech.

3.2   Novinky v návrhu nařízení o silničních technických kontrolách užitkových vozidel (COM(2012) 382 final)

| 3.2.1 | Účelem tohoto návrhu je rozšířit oblast působnosti platné směrnice, zaměřit opatření na vysoce rizikové podniky a omezit opatření týkající se provozovatelů, kteří svá vozidla řádně udržují. Sestavování rizikových profilů (příloha I návrhu) bude provedeno na základě výsledků předchozích technických prohlídek a silničních kontrol se zohledněním příslušných závad. |
| --- | --- |

3.2.1

Účelem tohoto návrhu je rozšířit oblast působnosti platné směrnice, zaměřit opatření na vysoce rizikové podniky a omezit opatření týkající se provozovatelů, kteří svá vozidla řádně udržují. Sestavování rizikových profilů (příloha I návrhu) bude provedeno na základě výsledků předchozích technických prohlídek a silničních kontrol se zohledněním příslušných závad.

| 3.2.2 | Silniční kontroly se nyní provádějí u užitkových vozidel nad 3,5 tuny. Návrh tyto kontroly rozšiřuje na lehká užitková vozidla (N1) a jejich přípojná vozidla (O1 a O2). |
| --- | --- |

3.2.2

Silniční kontroly se nyní provádějí u užitkových vozidel nad 3,5 tuny. Návrh tyto kontroly rozšiřuje na lehká užitková vozidla (N1) a jejich přípojná vozidla (O1 a O2).

| 3.2.3 | Každý členský stát bude muset ročně provést silniční kontroly alespoň 5 % vozidel registrovaných na jeho území. |
| --- | --- |

3.2.3

Každý členský stát bude muset ročně provést silniční kontroly alespoň 5 % vozidel registrovaných na jeho území.

| 3.2.4 | Jak bylo zmíněno výše, bude na vnitrostátní úrovni stanoven rizikový profil (nízké, středně velké a vysoké riziko) na základě předchozích výsledků každého provozovatele. Tento profil bude sdělen příslušnému provozovateli s vědomím, že podniky s vysokým rizikem budou silničním kontrolám podrobovány přednostně. |
| --- | --- |

3.2.4

Jak bylo zmíněno výše, bude na vnitrostátní úrovni stanoven rizikový profil (nízké, středně velké a vysoké riziko) na základě předchozích výsledků každého provozovatele. Tento profil bude sdělen příslušnému provozovateli s vědomím, že podniky s vysokým rizikem budou silničním kontrolám podrobovány přednostně.

| 3.2.5 | Kontroly se budou provádět postupně. Bude provedena prvotní vizuální kontrola stavu vozidla a jeho dokladů, podrobnější kontrola, bude-li nezbytná, bude následovat po prvotní kontrole a použije se k ní buď mobilní kontrolní jednotka, nebo nejbližší stanice technické kontroly. |
| --- | --- |

3.2.5

Kontroly se budou provádět postupně. Bude provedena prvotní vizuální kontrola stavu vozidla a jeho dokladů, podrobnější kontrola, bude-li nezbytná, bude následovat po prvotní kontrole a použije se k ní buď mobilní kontrolní jednotka, nebo nejbližší stanice technické kontroly.

| 3.2.6 | Další novinkou bude kontrola zabezpečení nákladu (příloha IV), které je podle Komise odpovědné za čtvrtinu nehod, v nichž figurují užitková vozidla. |
| --- | --- |

3.2.6

Další novinkou bude kontrola zabezpečení nákladu (příloha IV), které je podle Komise odpovědné za čtvrtinu nehod, v nichž figurují užitková vozidla.

| 3.2.7 | Výsledky silničních kontrol budou předány příslušným orgánům členského státu, v němž je vozidlo registrováno. |
| --- | --- |

3.2.7

Výsledky silničních kontrol budou předány příslušným orgánům členského státu, v němž je vozidlo registrováno.

3.3   Novinky v návrhu směrnice, kterou se mění směrnice Rady 1999/37/ES o registračních dokladech vozidel (COM(2012) 381 final)

| 3.3.1 | Údaje o registrovaných vozidlech budou uchovávány ve vnitrostátních elektronických rejstřících, do nichž budou předávány výsledky pravidelných technických prohlídek. |
| --- | --- |

3.3.1

Údaje o registrovaných vozidlech budou uchovávány ve vnitrostátních elektronických rejstřících, do nichž budou předávány výsledky pravidelných technických prohlídek.

| 3.3.2 | Technické údaje, které umožnily schválení typu vozidla a které nejsou uvedeny v registračním dokladu, budou muset být dány k dispozici kontrolorům za účelem technické prohlídky. |
| --- | --- |

3.3.2

Technické údaje, které umožnily schválení typu vozidla a které nejsou uvedeny v registračním dokladu, budou muset být dány k dispozici kontrolorům za účelem technické prohlídky.

| 3.3.3 | Z pohledu bezpečnosti silničního provozu by měly být přesněji definovány případy odejmutí a zrušení registrace a také nové registrace a likvidace vozidel. |
| --- | --- |

3.3.3

Z pohledu bezpečnosti silničního provozu by měly být přesněji definovány případy odejmutí a zrušení registrace a také nové registrace a likvidace vozidel.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Často se stává, že provozovatelé nákladní dopravy jsou pokutováni při silniční kontrole v zahraničí za nedostatky, které by v zemi, kde jsou registrováni, pokutovány nebyly. Směr, jímž se Komise vydala s tímto balíčkem návrhů zaměřeným také na položení základů harmonizace kontrol na evropské úrovni, se tedy jeví jako správný. Takto zahájený proces by měl být ve druhé fázi doplněn o vzájemné uznávání osvědčení o technické způsobilosti ze strany všech členských států a následné vytvoření evropského osvědčení, které bude moci nahradit vnitrostátní osvědčení. |
| --- | --- |

4.1

Často se stává, že provozovatelé nákladní dopravy jsou pokutováni při silniční kontrole v zahraničí za nedostatky, které by v zemi, kde jsou registrováni, pokutovány nebyly. Směr, jímž se Komise vydala s tímto balíčkem návrhů zaměřeným také na položení základů harmonizace kontrol na evropské úrovni, se tedy jeví jako správný. Takto zahájený proces by měl být ve druhé fázi doplněn o vzájemné uznávání osvědčení o technické způsobilosti ze strany všech členských států a následné vytvoření evropského osvědčení, které bude moci nahradit vnitrostátní osvědčení.

| 4.2 | Povinnost vrátit vozidlo do členského státu, v němž je registrováno, za účelem získání osvědčení totiž nadále představuje vážnou zátěž jak pro osobní, tak užitková vozidla. Vzájemné uznávání by mělo umožnit provádět prohlídky v kterémkoli členském státě. |
| --- | --- |

4.2

Povinnost vrátit vozidlo do členského státu, v němž je registrováno, za účelem získání osvědčení totiž nadále představuje vážnou zátěž jak pro osobní, tak užitková vozidla. Vzájemné uznávání by mělo umožnit provádět prohlídky v kterémkoli členském státě.

| 4.3 | EHSV z obecnějšího pohledu podotýká, že přístup zvolený Komisí při sestavování balíčku, jenž spočívá ve společném využití právních opatření a právně nevynutitelných předpisů, obsahuje riziko, že bude členským státům ponechána značná autonomie, a tak se ztíží a zpomalí, úplná harmonizace a standardizace prohlídek, která by umožnila, aby prohlídky a prohlášení o shodě vystavené jedním členským státem byly automaticky uznávány ve všech ostatních členských státech. |
| --- | --- |

4.3

EHSV z obecnějšího pohledu podotýká, že přístup zvolený Komisí při sestavování balíčku, jenž spočívá ve společném využití právních opatření a právně nevynutitelných předpisů, obsahuje riziko, že bude členským státům ponechána značná autonomie, a tak se ztíží a zpomalí, úplná harmonizace a standardizace prohlídek, která by umožnila, aby prohlídky a prohlášení o shodě vystavené jedním členským státem byly automaticky uznávány ve všech ostatních členských státech.

| 4.4 | Příkladem i podstatných přetrvávajících rozdílů je ustanovení, že členské státy mohou zachovat častější lhůty prohlídek (odstavec 3.1.2). Je pochopitelné, že Komise nechce zemím, které mají již delší dobu stanovené četnější prohlídky, vnutit změny směrem k menší četnosti. Je však také pravda, že přijetí velmi odlišných situací neusnadňuje takovou jednotnost pravidel, které by měly být konečným cílem těchto návrhů: pravidelná technická prohlídka stejná pro celou EU. |
| --- | --- |

4.4

Příkladem i podstatných přetrvávajících rozdílů je ustanovení, že členské státy mohou zachovat častější lhůty prohlídek (odstavec 3.1.2). Je pochopitelné, že Komise nechce zemím, které mají již delší dobu stanovené četnější prohlídky, vnutit změny směrem k menší četnosti. Je však také pravda, že přijetí velmi odlišných situací neusnadňuje takovou jednotnost pravidel, které by měly být konečným cílem těchto návrhů: pravidelná technická prohlídka stejná pro celou EU.

| 4.5 | S ohledem na výše uvedené EHSV doufá, že členské státy, byť jim zůstane možnost zvolit častější prohlídky, se zaváží uznávat platnost prohlídek provedených v jiném členském státě, který se bude řídit minimálním časovým rozvržením a minimálními prohlídkami stanovenými v nařízení. |
| --- | --- |

4.5

S ohledem na výše uvedené EHSV doufá, že členské státy, byť jim zůstane možnost zvolit častější prohlídky, se zaváží uznávat platnost prohlídek provedených v jiném členském státě, který se bude řídit minimálním časovým rozvržením a minimálními prohlídkami stanovenými v nařízení.

| 4.6 | Pokud jde ještě o četnost prohlídek, EHSV si klade otázku, zda je vhodné stanovit stejné časové rozvržení prohlídek pro vozidla kategorie L (mopedy, motocykly, tříkolky a čtyřkolky) jako je stanoveno pro automobily. |
| --- | --- |

4.6

Pokud jde ještě o četnost prohlídek, EHSV si klade otázku, zda je vhodné stanovit stejné časové rozvržení prohlídek pro vozidla kategorie L (mopedy, motocykly, tříkolky a čtyřkolky) jako je stanoveno pro automobily.

| 4.6.1 | Je správné, že i vozidla kategorie L budou podrobena pravidelným prohlídkám, a tak se překlene anomálie v mnoha členských státech, v nichž nebyly prohlídky pro kategorii L přímo stanoveny. |
| --- | --- |

4.6.1

Je správné, že i vozidla kategorie L budou podrobena pravidelným prohlídkám, a tak se překlene anomálie v mnoha členských státech, v nichž nebyly prohlídky pro kategorii L přímo stanoveny.

| 4.6.2 | Nicméně prohlídky těchto vozidel, jež jsou často levná a využívaná převážně ve městech, by měly zůstat jednoduché, aby se omezily investice do specifického kontrolního vybavení, a jejich četnost by měla být stanovena ve lhůtách 4-2-2 místo 4-2-1 s ohledem na jejich mnohem nižší průměrný roční počet ujetých kilometrů. Vozidla kategorie L totiž ročně ujedou mezi 2 800 a 5 300 km v porovnání s 15 000 km u osobních automobilů. |
| --- | --- |

4.6.2

Nicméně prohlídky těchto vozidel, jež jsou často levná a využívaná převážně ve městech, by měly zůstat jednoduché, aby se omezily investice do specifického kontrolního vybavení, a jejich četnost by měla být stanovena ve lhůtách 4-2-2 místo 4-2-1 s ohledem na jejich mnohem nižší průměrný roční počet ujetých kilometrů. Vozidla kategorie L totiž ročně ujedou mezi 2 800 a 5 300 km v porovnání s 15 000 km u osobních automobilů.

| 4.6.3 | Četnost prohlídek by mohla být v budoucnu přehodnocena po zohlednění údajů (z konečně evropského pokrytí) získaných během pravidelných prohlídek, aniž by i v tomto případě byla dotčena volnost členských států pokračovat v provádění dalších zkoušek a častějších prohlídek, které jsou již v platnosti. |
| --- | --- |

4.6.3

Četnost prohlídek by mohla být v budoucnu přehodnocena po zohlednění údajů (z konečně evropského pokrytí) získaných během pravidelných prohlídek, aniž by i v tomto případě byla dotčena volnost členských států pokračovat v provádění dalších zkoušek a častějších prohlídek, které jsou již v platnosti.

| 4.7 | EHSV konečně doufá, že zároveň se standardizací a větší přesností prohlídek bude možné zahájit projekt, který se na základě existence nových standardů postará o zvyšování povědomí všech občanů, zejména těch nejmladších, o pozornějším a odpovědnějším využívání motorových vozidel, především neprovádění technických zásahů, které mohou změnit bezpečnostní požadavky, zvláště u motocyklů. |
| --- | --- |

4.7

EHSV konečně doufá, že zároveň se standardizací a větší přesností prohlídek bude možné zahájit projekt, který se na základě existence nových standardů postará o zvyšování povědomí všech občanů, zejména těch nejmladších, o pozornějším a odpovědnějším využívání motorových vozidel, především neprovádění technických zásahů, které mohou změnit bezpečnostní požadavky, zvláště u motocyklů.

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | EHSV oceňuje rozhodnutí Komise stanovit systém pravidelných technických prohlídek i pro tahače s konstrukční rychlostí převyšující 40 km/h (T5), klade si však otázku, proč tato vozidla ovšem nejsou podrobena možným silničním kontrolám. |
| --- | --- |

5.1

EHSV oceňuje rozhodnutí Komise stanovit systém pravidelných technických prohlídek i pro tahače s konstrukční rychlostí převyšující 40 km/h (T5), klade si však otázku, proč tato vozidla ovšem nejsou podrobena možným silničním kontrolám.

| 5.2 | Návrh týkající se prohlídek ve svých technických přílohách stanoví minimální podmínky, které musí stanice technické kontroly dodržovat, ale není jasné, nakolik tyto podmínky platí i pro mobilní kontrolní jednotky. |
| --- | --- |

5.2

Návrh týkající se prohlídek ve svých technických přílohách stanoví minimální podmínky, které musí stanice technické kontroly dodržovat, ale není jasné, nakolik tyto podmínky platí i pro mobilní kontrolní jednotky.

| 5.3 | Určení 5 % podílu vozidel z celkového počtu provozovaných vozidel, který má být zkontrolován na silnicích (odstavec 3.2.3), se jeví jako ambiciózní, s ohledem na značné množství lehkých užitkových vozidel, která jsou v provozu a která budou přidána k již kontrolovaným středně těžkým a těžkým vozidlům. Stačí uvážit, že v období let 2010–2011 byly registrovány více než 3 miliony lehkých užitkových vozidel, zatímco středně těžkých a těžkých bylo registrováno 450 000, a že lehká užitková vozidla představují více než 80 % provozovaných užitkových vozidel.
  EHSV by v této souvislosti považoval za vhodné, aby se zjistil počet mobilních kontrolních jednotek v EU, aby se členské státy mohly bezodkladně postarat o jejich nezbytné doplnění. |
| --- | --- |

5.3

Určení 5 % podílu vozidel z celkového počtu provozovaných vozidel, který má být zkontrolován na silnicích (odstavec 3.2.3), se jeví jako ambiciózní, s ohledem na značné množství lehkých užitkových vozidel, která jsou v provozu a která budou přidána k již kontrolovaným středně těžkým a těžkým vozidlům. Stačí uvážit, že v období let 2010–2011 byly registrovány více než 3 miliony lehkých užitkových vozidel, zatímco středně těžkých a těžkých bylo registrováno 450 000, a že lehká užitková vozidla představují více než 80 % provozovaných užitkových vozidel.

EHSV by v této souvislosti považoval za vhodné, aby se zjistil počet mobilních kontrolních jednotek v EU, aby se členské státy mohly bezodkladně postarat o jejich nezbytné doplnění.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/133 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/133

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií

COM(2012) 271 final

2013/C 44/24

Zpravodajka: paní SIRKEINEN

Dne 6. června 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Obnovitelná energie: významný činitel na evropském trhu s energií

COM(2012) 271 final.

Specializovaná sekce Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 26. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 163 hlasy pro, 30 hlasů bylo proti a 26 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá sdělení, které otevírá nezbytnou diskusi o obnově politik využívání obnovitelných zdrojů energie a doplňkových politik. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá sdělení, které otevírá nezbytnou diskusi o obnově politik využívání obnovitelných zdrojů energie a doplňkových politik.

| 1.2 | Výbor má vážné obavy, co se týče rostoucích cen pro uživatele energie, včetně vysokých nákladů mnoha vnitrostátních režimů podpory. Tento vývoj se setkává se stále vyšším odporem. Výbor vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o současném a očekávaném vývoji nákladů v celé oblasti energetiky. Výbor podporuje cíl udržet náklady na co nejnižší úrovni, popř. je snížit, a zajistit, aby se technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů staly konkurenceschopnými a v konečném důsledku tržně orientovanými. |
| --- | --- |

1.2

Výbor má vážné obavy, co se týče rostoucích cen pro uživatele energie, včetně vysokých nákladů mnoha vnitrostátních režimů podpory. Tento vývoj se setkává se stále vyšším odporem. Výbor vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o současném a očekávaném vývoji nákladů v celé oblasti energetiky. Výbor podporuje cíl udržet náklady na co nejnižší úrovni, popř. je snížit, a zajistit, aby se technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů staly konkurenceschopnými a v konečném důsledku tržně orientovanými.

| 1.3 | Výbor se domnívá, že požadavky účinnosti a vnitřního trhu by nejlépe splnil systém společných celounijních režimů podpory uzpůsobených pro každou technologii. Tyto režimy by měly být časově omezené (dokud se technologie nestanou konkurenceschopnými), neměly by poskytovat nadměrné náhrady a měly by zajistit podporu šitou na míru místním řešením malého rozsahu. Nicméně dokud nebude vnitřní trh s energií řádně fungovat, měly by být režimy podpory uzpůsobeny pro každou cenovou oblast nebo členský stát. |
| --- | --- |

1.3

Výbor se domnívá, že požadavky účinnosti a vnitřního trhu by nejlépe splnil systém společných celounijních režimů podpory uzpůsobených pro každou technologii. Tyto režimy by měly být časově omezené (dokud se technologie nestanou konkurenceschopnými), neměly by poskytovat nadměrné náhrady a měly by zajistit podporu šitou na míru místním řešením malého rozsahu. Nicméně dokud nebude vnitřní trh s energií řádně fungovat, měly by být režimy podpory uzpůsobeny pro každou cenovou oblast nebo členský stát.

| 1.4 | Namísto soustředění výrazného úsilí na centralizovaný model by větší důraz měl být kladen na stimulaci rozvoje decentralizovaných, místních řešení. Ta mohou a měla by vycházet z toho, co je lokálně prospěšné. Předpisy, podpůrná opatření a přístup k sítím musí být jasné, jednoduché a spolehlivé, aby se mohli snadněji zapojit malí (samo)výrobci. |
| --- | --- |

1.4

Namísto soustředění výrazného úsilí na centralizovaný model by větší důraz měl být kladen na stimulaci rozvoje decentralizovaných, místních řešení. Ta mohou a měla by vycházet z toho, co je lokálně prospěšné. Předpisy, podpůrná opatření a přístup k sítím musí být jasné, jednoduché a spolehlivé, aby se mohli snadněji zapojit malí (samo)výrobci.

| 1.5 | Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií. |
| --- | --- |

1.5

Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií.

| 1.6 | EHSV doporučuje Komisi, aby zaměřila svoji budoucí činnost po roce 2020 na politiku dekarbonizace. Tato politika by mohla nakonec upustit od cílů pro obnovitelnou energii a namísto toho se zakládat na jasném cíli snížení emisí skleníkových plynů, který by byl v souladu s dlouhodobými potřebami snížit emise skleníkových plynů, a ceně uhlíku, která by byla tak vysoká, aby přiměla příslušné subjekty přijímat lepší opatření v oblasti účinnosti a přispívat k VaV a investicím, ale ne příliš vysoká pro spotřebitele a konkurenceschopnost průmyslu. Kromě toho jsou zapotřebí cílená opatření, která budou hnací silou vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů a investic do těchto technologií, jež v konečném výsledku způsobí skutečnou změnu. Tato opatření by ideálně měla být společná pro celou EU a přizpůsobená pro každou technologii. |
| --- | --- |

1.6

EHSV doporučuje Komisi, aby zaměřila svoji budoucí činnost po roce 2020 na politiku dekarbonizace. Tato politika by mohla nakonec upustit od cílů pro obnovitelnou energii a namísto toho se zakládat na jasném cíli snížení emisí skleníkových plynů, který by byl v souladu s dlouhodobými potřebami snížit emise skleníkových plynů, a ceně uhlíku, která by byla tak vysoká, aby přiměla příslušné subjekty přijímat lepší opatření v oblasti účinnosti a přispívat k VaV a investicím, ale ne příliš vysoká pro spotřebitele a konkurenceschopnost průmyslu. Kromě toho jsou zapotřebí cílená opatření, která budou hnací silou vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů a investic do těchto technologií, jež v konečném výsledku způsobí skutečnou změnu. Tato opatření by ideálně měla být společná pro celou EU a přizpůsobená pro každou technologii.

| 1.7 | Výbor vítá záměr Komise přijmout v blízké budoucnosti kroky pro zlepšení stávajícího rámce pro obnovitelnou energii. Bez prodlení by se měla přijmout opatření na integraci obnovitelné energie do trhu s energií, která budou zahrnovat otázky připojení k síti, vyrovnávání a poplatky za využívání sítě. |
| --- | --- |

1.7

Výbor vítá záměr Komise přijmout v blízké budoucnosti kroky pro zlepšení stávajícího rámce pro obnovitelnou energii. Bez prodlení by se měla přijmout opatření na integraci obnovitelné energie do trhu s energií, která budou zahrnovat otázky připojení k síti, vyrovnávání a poplatky za využívání sítě.

2.   Úvod

| 2.1 | Vyšší využívání obnovitelných zdrojů energie je ústředním prvkem současné energetické politiky EU, neboť se očekává, že přispěje ke snížení emisí skleníkových plynů, k zabezpečení dodávek energie i k tvorbě nových pracovních míst. Ve shodě s tím je cíl dosažení 20 % podílu obnovitelné energie, který si EU stanovila na rok 2020, hlavním cílem strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

2.1

Vyšší využívání obnovitelných zdrojů energie je ústředním prvkem současné energetické politiky EU, neboť se očekává, že přispěje ke snížení emisí skleníkových plynů, k zabezpečení dodávek energie i k tvorbě nových pracovních míst. Ve shodě s tím je cíl dosažení 20 % podílu obnovitelné energie, který si EU stanovila na rok 2020, hlavním cílem strategie Evropa 2020.

| 2.2 | EHSV již více než deset let podporuje prostřednictvím řady stanovisek cíl zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie a vyjadřuje své připomínky a doporučení k navrženým přístupům, které zakládá na praktických zkušenostech občanské společnosti (1). |
| --- | --- |

2.2

EHSV již více než deset let podporuje prostřednictvím řady stanovisek cíl zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie a vyjadřuje své připomínky a doporučení k navrženým přístupům, které zakládá na praktických zkušenostech občanské společnosti (1).

| 2.3 | Rozvoj obnovitelných zdrojů energie je podle Komise slibný a v současné době překračuje očekávaný pokrok k 20 % cíli. S ohledem na energetický plán do roku 2050 je nutné zajistit další kladný vývoj. Rychlý růst výroby energie z obnovitelných zdrojů je podle tohoto plánu jednou z „dobrých voleb“. EHSV předložil stanovisko k tomuto plánu v červenci 2012 a podpořil obecné závěry ohledně obnovitelných zdrojů energie (2). |
| --- | --- |

2.3

Rozvoj obnovitelných zdrojů energie je podle Komise slibný a v současné době překračuje očekávaný pokrok k 20 % cíli. S ohledem na energetický plán do roku 2050 je nutné zajistit další kladný vývoj. Rychlý růst výroby energie z obnovitelných zdrojů je podle tohoto plánu jednou z „dobrých voleb“. EHSV předložil stanovisko k tomuto plánu v červenci 2012 a podpořil obecné závěry ohledně obnovitelných zdrojů energie (2).

| 2.4 | Rychlý nárůst využívání obnovitelných zdrojů energie vyvolává otázky nákladů, vlivu trhu s energií a potřeb infrastruktury. Úvahy o možných budoucích přístupech jsou proto aktuální. Investoři již plánují i po roce 2020 a také oni by uvítali jasné signály ohledně budoucích přístupů, aby mohli učinit vysoké investice, jež jsou v této oblasti zapotřebí. |
| --- | --- |

2.4

Rychlý nárůst využívání obnovitelných zdrojů energie vyvolává otázky nákladů, vlivu trhu s energií a potřeb infrastruktury. Úvahy o možných budoucích přístupech jsou proto aktuální. Investoři již plánují i po roce 2020 a také oni by uvítali jasné signály ohledně budoucích přístupů, aby mohli učinit vysoké investice, jež jsou v této oblasti zapotřebí.

3.   Návrh Komise

| 3.1 | Komise usiluje o další rozvoj obnovitelné energie a podporu inovativních řešení. Komisař pro energetiku se domnívá, že provést to nákladově efektivním způsobem zkrátka znamená vyrábět větrnou a solární energii tam, kde to má z ekonomického hlediska smysl, a obchodovat s ní v Evropě. |
| --- | --- |

3.1

Komise usiluje o další rozvoj obnovitelné energie a podporu inovativních řešení. Komisař pro energetiku se domnívá, že provést to nákladově efektivním způsobem zkrátka znamená vyrábět větrnou a solární energii tam, kde to má z ekonomického hlediska smysl, a obchodovat s ní v Evropě.

| 3.2 | Komise žádá o koordinovanější evropský přístup v oblasti režimů podpory a vyšší obchodování s obnovitelnou energií mezi členskými státy. |
| --- | --- |

3.2

Komise žádá o koordinovanější evropský přístup v oblasti režimů podpory a vyšší obchodování s obnovitelnou energií mezi členskými státy.

| 3.3 | Sdělení se zabývá aktuálními výzvami souvisejícími s následujícími otázkami a možnými volbami přístupu k těmto otázkám:






  — | integrace obnovitelné energie do vnitřního trhu; |
| --- | --- | --- |

3.3

Sdělení se zabývá aktuálními výzvami souvisejícími s následujícími otázkami a možnými volbami přístupu k těmto otázkám:

—

integrace obnovitelné energie do vnitřního trhu;

| — | otevření trhu s elektřinou a obnovitelné zdroje; |
| --- | --- |

—

otevření trhu s elektřinou a obnovitelné zdroje;

| — | transformace naší infrastruktury; |
| --- | --- |

—

transformace naší infrastruktury;

| — | posílení práv spotřebitelů; |
| --- | --- |

—

posílení práv spotřebitelů;

| — | stimulace technologií a inovací; |
| --- | --- |

—

stimulace technologií a inovací;

| — | zajištění udržitelnosti obnovitelné energie. |
| --- | --- |

—

zajištění udržitelnosti obnovitelné energie.

| 3.4 | Komise vypracuje návrhy politiky v oblasti obnovitelné energie na období po roce 2020. Aby bylo možné zahájit posuzovaní jednotlivých možností, zkoumá Komise v průvodním posouzení dopadů tři možné přístupy na období po roce 2020:






  1) | dekarbonizace bez stanovení cílů v oblasti obnovitelné energie, která se opírá cíle v oblasti snížení emisí skleníkových plynů a o trh s uhlíkem; |
| --- | --- | --- |

3.4

Komise vypracuje návrhy politiky v oblasti obnovitelné energie na období po roce 2020. Aby bylo možné zahájit posuzovaní jednotlivých možností, zkoumá Komise v průvodním posouzení dopadů tři možné přístupy na období po roce 2020:

1)

dekarbonizace bez stanovení cílů v oblasti obnovitelné energie, která se opírá cíle v oblasti snížení emisí skleníkových plynů a o trh s uhlíkem;

| 2) | pokračování současného režimu se závaznými vnitrostátními cíli pro obnovitelnou energii a cíli pro snížení emisí skleníkových plynů a energetickou účinnost; |
| --- | --- |

2)

pokračování současného režimu se závaznými vnitrostátními cíli pro obnovitelnou energii a cíli pro snížení emisí skleníkových plynů a energetickou účinnost;

| 3) | lepší a harmonizovanější řízení celého našeho energetického odvětví s celoevropským cílem v oblasti energie z obnovitelných zdrojů. |
| --- | --- |

3)

lepší a harmonizovanější řízení celého našeho energetického odvětví s celoevropským cílem v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

Z porovnání těchto možností zhruba vyplývá, že možnosti 1) a 2) o něco lépe plní kritéria stanovená Komisí než možnost 3). Žádná možnost není bezproblémová, pokud jde o stanovená kritéria.

| 3.5 | Na závěr sdělení jsou uvedeny čtyři oblasti, v nichž je třeba do roku 2020 zvýšit úsilí: trh s energií, režimy podpory, mechanismy spolupráce a spolupráce v oblasti energetiky ve Středomoří. |
| --- | --- |

3.5

Na závěr sdělení jsou uvedeny čtyři oblasti, v nichž je třeba do roku 2020 zvýšit úsilí: trh s energií, režimy podpory, mechanismy spolupráce a spolupráce v oblasti energetiky ve Středomoří.

4.   Připomínky EHSV

| 4.1 | EHSV vítá sdělení, které otevírá nezbytnou diskusi o obnově politik využívání obnovitelných zdrojů energie a doplňkových politik. Výbor také v podstatě souhlasí s analýzou stávající situace, výzev a možností, již Komise provedla. Výbor navíc vyjadřuje následující připomínky. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vítá sdělení, které otevírá nezbytnou diskusi o obnově politik využívání obnovitelných zdrojů energie a doplňkových politik. Výbor také v podstatě souhlasí s analýzou stávající situace, výzev a možností, již Komise provedla. Výbor navíc vyjadřuje následující připomínky.

Integrace obnovitelné energie do vnitřního trhu

| 4.2 | Výbor je potěšen, že Komise upozorňuje na prudce rostoucí výdaje a náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů (a to i přes klesající jednotkové náklady) a na očekávané investiční náklady na výrobu, infrastrukturu/sítě a vyrovnávání energie. Výbor má vážné obavy, co se týče rostoucích cen pro uživatele energie, které mohou mít nepřiměřený dopad na spotřebitele s nízkým příjmem, včetně vysokých nákladů mnoha vnitrostátních režimů podpory. Tento vývoj se setkává se stále vyšším odporem. Ani jednotkové náklady již nemusí nadále klesat současným tempem, až se využije většina nákladově účinných možností. Výbor vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o současném a očekávaném vývoji nákladů v celé oblasti energetiky. Výbor podporuje cíl udržet náklady na co nejnižší úrovni, popř. je snížit, a zajistit, aby se technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů staly konkurenceschopnými a v konečném důsledku tržně orientovanými. |
| --- | --- |

4.2

Výbor je potěšen, že Komise upozorňuje na prudce rostoucí výdaje a náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů (a to i přes klesající jednotkové náklady) a na očekávané investiční náklady na výrobu, infrastrukturu/sítě a vyrovnávání energie. Výbor má vážné obavy, co se týče rostoucích cen pro uživatele energie, které mohou mít nepřiměřený dopad na spotřebitele s nízkým příjmem, včetně vysokých nákladů mnoha vnitrostátních režimů podpory. Tento vývoj se setkává se stále vyšším odporem. Ani jednotkové náklady již nemusí nadále klesat současným tempem, až se využije většina nákladově účinných možností. Výbor vyzývá Komisi, aby vypracovala studii o současném a očekávaném vývoji nákladů v celé oblasti energetiky. Výbor podporuje cíl udržet náklady na co nejnižší úrovni, popř. je snížit, a zajistit, aby se technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů staly konkurenceschopnými a v konečném důsledku tržně orientovanými.

| 4.3 | Co se týče režimů podpory, Výbor souhlasí, že změny několika vnitrostátních režimů, k nimž došlo během doby trvání těchto režimů, způsobily vážné problémy. Neuspokojivé jsou rovněž krátkodobé přístupy, jimž se nedaří pokrýt dodatečné náklady investorů. Je třeba zaručit předvídatelnost režimů a jejich nákladovou účinnost a povzbudit konkurenceschopnost technologií. Důraz na vystavení vlivu tržních cen je tedy správný. Je potřeba, aby Komise tlačila na reformu režimů podpory, v jejímž důsledku by se zabránilo roztříštěnosti vnitřního trhu a nakonec se postupně zrušily dotace. |
| --- | --- |

4.3

Co se týče režimů podpory, Výbor souhlasí, že změny několika vnitrostátních režimů, k nimž došlo během doby trvání těchto režimů, způsobily vážné problémy. Neuspokojivé jsou rovněž krátkodobé přístupy, jimž se nedaří pokrýt dodatečné náklady investorů. Je třeba zaručit předvídatelnost režimů a jejich nákladovou účinnost a povzbudit konkurenceschopnost technologií. Důraz na vystavení vlivu tržních cen je tedy správný. Je potřeba, aby Komise tlačila na reformu režimů podpory, v jejímž důsledku by se zabránilo roztříštěnosti vnitřního trhu a nakonec se postupně zrušily dotace.

| 4.4 | Jediný evropský systém zahrnující všechny technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů by byl jen stěží efektivní. Jsou spíše zapotřebí flexibilní systémy uzpůsobené vyspělosti každé technologie a odlišným podmínkám. Výbor se domnívá, že požadavky účinnosti a vnitřního trhu by nejlépe splnil systém společných celounijních režimů uzpůsobených pro každou technologii. Režimy by měly být časově omezené (dokud se technologie nestanou konkurenceschopnými) a neměly by poskytovat nadměrné náhrady. Jsou zapotřebí vhodné režimy pro místní řešení malého rozsahu (viz odstavec 4.11). |
| --- | --- |

4.4

Jediný evropský systém zahrnující všechny technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů by byl jen stěží efektivní. Jsou spíše zapotřebí flexibilní systémy uzpůsobené vyspělosti každé technologie a odlišným podmínkám. Výbor se domnívá, že požadavky účinnosti a vnitřního trhu by nejlépe splnil systém společných celounijních režimů uzpůsobených pro každou technologii. Režimy by měly být časově omezené (dokud se technologie nestanou konkurenceschopnými) a neměly by poskytovat nadměrné náhrady. Jsou zapotřebí vhodné režimy pro místní řešení malého rozsahu (viz odstavec 4.11).

| 4.5 | Nicméně dokud v důsledku neuplatňování platných právních předpisů EU a překážek v přenosové infrastruktuře nebude vnitřní trh řádně fungovat a hladiny cen se budou lišit, měly by být režimy podpory uzpůsobeny pro každou cenovou oblast/členský stát, aby se co nejlépe dosáhlo účinnosti a předešlo se nadměrným náhradám. |
| --- | --- |

4.5

Nicméně dokud v důsledku neuplatňování platných právních předpisů EU a překážek v přenosové infrastruktuře nebude vnitřní trh řádně fungovat a hladiny cen se budou lišit, měly by být režimy podpory uzpůsobeny pro každou cenovou oblast/členský stát, aby se co nejlépe dosáhlo účinnosti a předešlo se nadměrným náhradám.

| 4.6 | Co se týče rozvoje spolupráce a obchodu, Výbor silně podporuje větší spolupráci v energetice mezi členskými státy, tj. skutečnou společnou energetickou politiku EU ve formě evropského energetického společenství. Výbor rovněž podporuje návrhy uvedené v této kapitole sdělení. |
| --- | --- |

4.6

Co se týče rozvoje spolupráce a obchodu, Výbor silně podporuje větší spolupráci v energetice mezi členskými státy, tj. skutečnou společnou energetickou politiku EU ve formě evropského energetického společenství. Výbor rovněž podporuje návrhy uvedené v této kapitole sdělení.

Otevření trhu s elektřinou a obnovitelné zdroje

| 4.7 | Výbor souhlasí s komentářem Komise týkajícím se potřeby integrovat obnovitelnou energii do vnitřního trhu s elektřinou a výzev s ní spojených. Signály tržních cen, včetně cen uhlíku v rámci systému obchodování s emisemi, musí být srozumitelné, aby náležitě usměrňovaly investice. Výbor podporuje zásadu, podle níž všichni výrobci energie, včetně výrobců energie z obnovitelných zdrojů, přijmou stejnou odpovědnost, a to i v oblasti vyrovnávání. |
| --- | --- |

4.7

Výbor souhlasí s komentářem Komise týkajícím se potřeby integrovat obnovitelnou energii do vnitřního trhu s elektřinou a výzev s ní spojených. Signály tržních cen, včetně cen uhlíku v rámci systému obchodování s emisemi, musí být srozumitelné, aby náležitě usměrňovaly investice. Výbor podporuje zásadu, podle níž všichni výrobci energie, včetně výrobců energie z obnovitelných zdrojů, přijmou stejnou odpovědnost, a to i v oblasti vyrovnávání.

| 4.8 | „Platby na kapacitu“ vycházející z požadované úrovně kapacity záložních systémů stanovené vládami, představují problém, neboť jsou odůvodňovány tím, že tržní signály nezaručují nákladovou účinnost těchto zařízení. Pokud bude zapotřebí trhu s kapacitou, měl by tento trh být celoevropský, v první fázi případně regionální nebo alespoň koordinovaný se sousedními státy uvnitř EU. |
| --- | --- |

4.8

„Platby na kapacitu“ vycházející z požadované úrovně kapacity záložních systémů stanovené vládami, představují problém, neboť jsou odůvodňovány tím, že tržní signály nezaručují nákladovou účinnost těchto zařízení. Pokud bude zapotřebí trhu s kapacitou, měl by tento trh být celoevropský, v první fázi případně regionální nebo alespoň koordinovaný se sousedními státy uvnitř EU.

| 4.9 | Je nutné dále analyzovat a kvantifikovat problém velkoobchodních cen elektřiny, jež tlačí příliš dolů rostoucí podíl větrné a solární elektřiny, která má téměř nulové mezní náklady. V úvahu by se měl vzít opačný efekt obchodování s emisemi. Více elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů by pravděpodobně způsobilo mnohem větší volatilitu cen elektřiny, což by způsobilo další problémy. Malé mezní náklady energie v žádném případě nutně neznamenají nízkou cenu pro uživatele elektřiny, protože uživatel tak jako tak zaplatí za všechny investice a výrobu, včetně přenosu, vyrovnávání a podpory. |
| --- | --- |

4.9

Je nutné dále analyzovat a kvantifikovat problém velkoobchodních cen elektřiny, jež tlačí příliš dolů rostoucí podíl větrné a solární elektřiny, která má téměř nulové mezní náklady. V úvahu by se měl vzít opačný efekt obchodování s emisemi. Více elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů by pravděpodobně způsobilo mnohem větší volatilitu cen elektřiny, což by způsobilo další problémy. Malé mezní náklady energie v žádném případě nutně neznamenají nízkou cenu pro uživatele elektřiny, protože uživatel tak jako tak zaplatí za všechny investice a výrobu, včetně přenosu, vyrovnávání a podpory.

Transformace naší infrastruktury

| 4.10 | EHSV uvítal balíček k energetické infrastruktuře (COM(2011) 658) a vydal k němu stanovisko (3) a nyní zdůrazňuje, že je potřeba ho přijmout a provést. Pokud však bude stanoveným cílem „vyrábět větrnou a solární energii tam, kde to má z ekonomického hlediska smysl, a obchodovat s ní v Evropě“, mohly by se investiční náklady na nezbytnou infrastrukturu ukázat jako nepřijatelně vysoké. Náklady a politická rizika může rovněž zvýšit problém s přijetím ze strany veřejnosti. |
| --- | --- |

4.10

EHSV uvítal balíček k energetické infrastruktuře (COM(2011) 658) a vydal k němu stanovisko (3) a nyní zdůrazňuje, že je potřeba ho přijmout a provést. Pokud však bude stanoveným cílem „vyrábět větrnou a solární energii tam, kde to má z ekonomického hlediska smysl, a obchodovat s ní v Evropě“, mohly by se investiční náklady na nezbytnou infrastrukturu ukázat jako nepřijatelně vysoké. Náklady a politická rizika může rovněž zvýšit problém s přijetím ze strany veřejnosti.

| 4.11 | Měl by být kladen větší důraz na stimulaci rozvoje decentralizovaných, místních řešení. Ta mohou a měla by vycházet z toho, co je lokálně prospěšné, a pokrývat různé technologie závislé na místních podmínkách, tj. kromě větrné a solární energie i výrobu energie z biomasy (včetně reziduí) a geotermální energii. Předpisy, podpůrná opatření a přístup k sítím musí být jasné, jednoduché a spolehlivé, aby se mohli snadněji zapojit malí (samo)výrobci. Vytvoření lokálních hybridních energetických systémů, které budou propojeny inteligentními sítěmi a budou jednotně řízeny, by umožnilo směřovat k energetické soběstačnosti na místní úrovni. Tento přístup má ovšem také svá omezení, jelikož je zapotřebí zejména vyrovnávací energie pocházející z fosilních paliv, neboť neexistuje žádné opravdové a dostupné řešení pro skladování elektřiny (viz. Friedrich Wagner, Max-Planck-Institut für Plasmaphysik. Features of an electricity supply system based on variable input). |
| --- | --- |

4.11

Měl by být kladen větší důraz na stimulaci rozvoje decentralizovaných, místních řešení. Ta mohou a měla by vycházet z toho, co je lokálně prospěšné, a pokrývat různé technologie závislé na místních podmínkách, tj. kromě větrné a solární energie i výrobu energie z biomasy (včetně reziduí) a geotermální energii. Předpisy, podpůrná opatření a přístup k sítím musí být jasné, jednoduché a spolehlivé, aby se mohli snadněji zapojit malí (samo)výrobci. Vytvoření lokálních hybridních energetických systémů, které budou propojeny inteligentními sítěmi a budou jednotně řízeny, by umožnilo směřovat k energetické soběstačnosti na místní úrovni. Tento přístup má ovšem také svá omezení, jelikož je zapotřebí zejména vyrovnávací energie pocházející z fosilních paliv, neboť neexistuje žádné opravdové a dostupné řešení pro skladování elektřiny (viz. Friedrich Wagner, Max-Planck-Institut für Plasmaphysik. Features of an electricity supply system based on variable input).

Posílení práv spotřebitele

| 4.12 | Je samozřejmé, že v názorech EHSV na energetiku jsou ústředním bodem zájmy spotřebitelů. Tento přístup byl rozvinut v mnoha předchozích stanoviscích (4). Jedním z problémů zde je kompromis mezi vysokými cenami energie fungujícími jako pobídky pro úspory a rizikem energetické chudoby. Výbor podporuje přístup Komise usilující o posílení postavení spotřebitelů, jelikož bez jejich aktivní účasti nelze dosáhnout dobrých výsledků. Jedním z aspektů, které si zasluhují více pozornosti, je zaručení svobodné volby spotřebitelů v praxi. |
| --- | --- |

4.12

Je samozřejmé, že v názorech EHSV na energetiku jsou ústředním bodem zájmy spotřebitelů. Tento přístup byl rozvinut v mnoha předchozích stanoviscích (4). Jedním z problémů zde je kompromis mezi vysokými cenami energie fungujícími jako pobídky pro úspory a rizikem energetické chudoby. Výbor podporuje přístup Komise usilující o posílení postavení spotřebitelů, jelikož bez jejich aktivní účasti nelze dosáhnout dobrých výsledků. Jedním z aspektů, které si zasluhují více pozornosti, je zaručení svobodné volby spotřebitelů v praxi.

| 4.12.1 | Jak Výbor mnohokrát uvedl, klíčem k posílení postavení spotřebitelů je osvěta a vzdělávání. Spotřebitelům by tedy měly být poskytnuty jasné a snadno přístupné informace o jejich vlastním podílu na podpoře výroby energie z obnovitelných zdrojů, jenž se běžně vyjadřuje jako celkové státní výdaje na podporu obnovitelných zdrojů energie na jednoho obyvatele. Tato informace by se v ideálním případě měla uvádět na fakturách za energii. |
| --- | --- |

4.12.1

Jak Výbor mnohokrát uvedl, klíčem k posílení postavení spotřebitelů je osvěta a vzdělávání. Spotřebitelům by tedy měly být poskytnuty jasné a snadno přístupné informace o jejich vlastním podílu na podpoře výroby energie z obnovitelných zdrojů, jenž se běžně vyjadřuje jako celkové státní výdaje na podporu obnovitelných zdrojů energie na jednoho obyvatele. Tato informace by se v ideálním případě měla uvádět na fakturách za energii.

Stimulace technologií a inovací

| 4.13 | Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Jak již EHSV mnohokrát zdůraznil, je důležité správně navrhnout a zaměřit finanční nástroje ve vztahu k vyspělosti technologií. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií. K tomuto účelu je třeba vyčlenit zdroje z plánu SET. Je naléhavě nutné jednat, neboť podnikový sektor v USA v poslední době zjevně zvýšil celkový objem investic do VaV v energetice, což může mít důsledky pro evropskou konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

4.13

Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Jak již EHSV mnohokrát zdůraznil, je důležité správně navrhnout a zaměřit finanční nástroje ve vztahu k vyspělosti technologií. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií. K tomuto účelu je třeba vyčlenit zdroje z plánu SET. Je naléhavě nutné jednat, neboť podnikový sektor v USA v poslední době zjevně zvýšil celkový objem investic do VaV v energetice, což může mít důsledky pro evropskou konkurenceschopnost.

| 4.14 | Zdá se, že Komise považuje dostatečné společné financování a závazné cíle za odpovídající hnací sílu inovací a tedy i tvorby pracovních míst. Toto financování a tyto cíle však samy o sobě nezaručují efektivní výsledky. Jsou kromě toho zapotřebí otevřené trhy a fungující hospodářská soutěž, jelikož hospodářská soutěž vede podniky k inovacím a obnově. |
| --- | --- |

4.14

Zdá se, že Komise považuje dostatečné společné financování a závazné cíle za odpovídající hnací sílu inovací a tedy i tvorby pracovních míst. Toto financování a tyto cíle však samy o sobě nezaručují efektivní výsledky. Jsou kromě toho zapotřebí otevřené trhy a fungující hospodářská soutěž, jelikož hospodářská soutěž vede podniky k inovacím a obnově.

Zajištění udržitelnosti obnovitelné energie

| 4.15 | Udržitelnost celého energetického systému je nutným cílem. Týká se všech jeho částí, nejen bioenergie. Environmentální a územní dopady spojené s využíváním různých druhů obnovitelných zdrojů energie se liší. Je zapotřebí stanovit pro obnovitelné zdroje energie kritéria udržitelnosti a finanční podporu z fondů EU poskytovat pouze tehdy, bude-li výroba energie z obnovitelných zdrojů splňovat tato kritéria. Výbor podporuje poselství sdělení týkající se udržitelnosti bioenergie a dodává, že žádný nový návrh by neměl zvýšit administrativní zátěž pro výrobce a uživatele. Požadavky by se v co nejvyšší míře měly zakládat na stávajících souvisejících systémech monitorování a podávání zpráv, jako jsou např. systémy týkající se udržitelného lesnictví používané v mnoha členských státech. |
| --- | --- |

4.15

Udržitelnost celého energetického systému je nutným cílem. Týká se všech jeho částí, nejen bioenergie. Environmentální a územní dopady spojené s využíváním různých druhů obnovitelných zdrojů energie se liší. Je zapotřebí stanovit pro obnovitelné zdroje energie kritéria udržitelnosti a finanční podporu z fondů EU poskytovat pouze tehdy, bude-li výroba energie z obnovitelných zdrojů splňovat tato kritéria. Výbor podporuje poselství sdělení týkající se udržitelnosti bioenergie a dodává, že žádný nový návrh by neměl zvýšit administrativní zátěž pro výrobce a uživatele. Požadavky by se v co nejvyšší míře měly zakládat na stávajících souvisejících systémech monitorování a podávání zpráv, jako jsou např. systémy týkající se udržitelného lesnictví používané v mnoha členských státech.

Politika v oblasti obnovitelné energie po roce 2020

| 4.16 | EHSV považuje za nezbytné, aby se zahájila příprava politiky v oblasti obnovitelné energie po roce 2020, jak je uvedeno v odstavci 2.4. |
| --- | --- |

4.16

EHSV považuje za nezbytné, aby se zahájila příprava politiky v oblasti obnovitelné energie po roce 2020, jak je uvedeno v odstavci 2.4.

| 4.17 | Komise v posouzení dopadů (které jako takové není bezvadné, jelikož v něm chybí tabulky atp.) nejprve uvádí scénář bez opatření. Tuto možnost Výbor zamítá. Co se týče dalších tří možností pro budoucí rámec politiky, vyjadřuje Výbor v současnosti obavy v souvislosti s následujícími body: |
| --- | --- |

4.17

Komise v posouzení dopadů (které jako takové není bezvadné, jelikož v něm chybí tabulky atp.) nejprve uvádí scénář bez opatření. Tuto možnost Výbor zamítá. Co se týče dalších tří možností pro budoucí rámec politiky, vyjadřuje Výbor v současnosti obavy v souvislosti s následujícími body:

| 4.17.1 | Možnost dekarbonizace bez cílů pro obnovitelnou energii po roce 2020 nemusí zaručit určitý růst využívání zdrojů obnovitelné energie. Tato možnost se však nejlépe hodí pro otevřený trh s energií a přinesla by nákladově nejúčinnější výsledky. Mohla by také posílit systém obchodování s emisemi. Zdá se, že vlivem této možnosti se bude využívání obnovitelných zdrojů energie určitě vyvíjet pozitivně, a to vzhledem k silnému dosavadnímu rozvoji obnovitelných zdrojů energie, stávajícímu a rostoucímu budoucímu VaV a dalším investicím, závazným cílům v oblasti klimatu a budoucím politikám navrženým Komisí. |
| --- | --- |

4.17.1

Možnost dekarbonizace bez cílů pro obnovitelnou energii po roce 2020 nemusí zaručit určitý růst využívání zdrojů obnovitelné energie. Tato možnost se však nejlépe hodí pro otevřený trh s energií a přinesla by nákladově nejúčinnější výsledky. Mohla by také posílit systém obchodování s emisemi. Zdá se, že vlivem této možnosti se bude využívání obnovitelných zdrojů energie určitě vyvíjet pozitivně, a to vzhledem k silnému dosavadnímu rozvoji obnovitelných zdrojů energie, stávajícímu a rostoucímu budoucímu VaV a dalším investicím, závazným cílům v oblasti klimatu a budoucím politikám navrženým Komisí.

| 4.17.2 | Pokračování současného systému se závaznými vnitrostátními cíli by bylo efektivní a prospěšné alespoň pro část podniků využívajících obnovitelné zdroje energie. Nezaručilo by však nákladovou účinnost dekarbonizace a ceny stanovené v rámci této možnosti by vážně ohrozily systém obchodování s emisemi. Členské státy by opět musely vytvořit vlastní politiky pro zaručení souladu, což by navzdory veškerému úsilí o posílení spolupráce a obchodu narušilo fungování vnitřního trhu s energií. Závazné cíle sice úspěšně napomohly s nastartováním vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů, to však nemusí být i nadále silným argumentem. |
| --- | --- |

4.17.2

Pokračování současného systému se závaznými vnitrostátními cíli by bylo efektivní a prospěšné alespoň pro část podniků využívajících obnovitelné zdroje energie. Nezaručilo by však nákladovou účinnost dekarbonizace a ceny stanovené v rámci této možnosti by vážně ohrozily systém obchodování s emisemi. Členské státy by opět musely vytvořit vlastní politiky pro zaručení souladu, což by navzdory veškerému úsilí o posílení spolupráce a obchodu narušilo fungování vnitřního trhu s energií. Závazné cíle sice úspěšně napomohly s nastartováním vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů, to však nemusí být i nadále silným argumentem.

| 4.17.3 | Možnost spočívající v řízení ze strany EU a ambiciózním celounijním cíli by podle EHSV mohla mít řadu velkých výhod v souladu s koncepcí evropského energetického společenství (5). Tato možnost by měla mít prioritu do té doby, než budou stanoveny cíle pro snížení emisí skleníkových plynů, které budou v souladu s dlouhodobými potřebami snížit emise skleníkových plynů. Rizika vyšších nákladů a problematického přijetí ze strany veřejnosti, na která upozorňuje Komise, se však zdají být odůvodněná. Bylo by pravděpodobně také třeba vybudovat novou, rozsáhlou administrativní strukturu. |
| --- | --- |

4.17.3

Možnost spočívající v řízení ze strany EU a ambiciózním celounijním cíli by podle EHSV mohla mít řadu velkých výhod v souladu s koncepcí evropského energetického společenství (5). Tato možnost by měla mít prioritu do té doby, než budou stanoveny cíle pro snížení emisí skleníkových plynů, které budou v souladu s dlouhodobými potřebami snížit emise skleníkových plynů. Rizika vyšších nákladů a problematického přijetí ze strany veřejnosti, na která upozorňuje Komise, se však zdají být odůvodněná. Bylo by pravděpodobně také třeba vybudovat novou, rozsáhlou administrativní strukturu.

| 4.18 | EHSV doporučuje Komisi, aby při budoucím určování orientace politiky po roce 2020 vycházela zejména z první možnosti. Tato politika dekarbonizace by nebyla založena na cílech pro obnovitelnou energii, ale na jasném cíli snížení emisí skleníkových plynů a ceně uhlíku, která by byla tak vysoká, aby přiměla příslušné subjekty přijímat lepší opatření v oblasti účinnosti a přispívat k VaV a investičním činnostem, ale ne příliš vysoká pro spotřebitele a konkurenceschopnost průmyslu. Kromě toho jsou zapotřebí cílená opatření, která budou hnací silou vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů a investic do těchto technologií, jež v konečném výsledku způsobí skutečnou změnu. Tato opatření by ideálně měla být společná pro celou EU a přizpůsobená pro každou technologii. |
| --- | --- |

4.18

EHSV doporučuje Komisi, aby při budoucím určování orientace politiky po roce 2020 vycházela zejména z první možnosti. Tato politika dekarbonizace by nebyla založena na cílech pro obnovitelnou energii, ale na jasném cíli snížení emisí skleníkových plynů a ceně uhlíku, která by byla tak vysoká, aby přiměla příslušné subjekty přijímat lepší opatření v oblasti účinnosti a přispívat k VaV a investičním činnostem, ale ne příliš vysoká pro spotřebitele a konkurenceschopnost průmyslu. Kromě toho jsou zapotřebí cílená opatření, která budou hnací silou vývoje technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů a investic do těchto technologií, jež v konečném výsledku způsobí skutečnou změnu. Tato opatření by ideálně měla být společná pro celou EU a přizpůsobená pro každou technologii.

Další kroky

| 4.19 | Je potřeba již v blízké budoucnosti přijmout kroky pro zlepšení stávajícího rámce pro obnovitelnou energii. Výbor vítá záměry Komise. Bez prodlení by se měla přijmout opatření na integraci obnovitelné energie do trhu s energií, která budou zahrnovat otázky připojení k síti, vyrovnávání a poplatky za využívání sítě. |
| --- | --- |

4.19

Je potřeba již v blízké budoucnosti přijmout kroky pro zlepšení stávajícího rámce pro obnovitelnou energii. Výbor vítá záměry Komise. Bez prodlení by se měla přijmout opatření na integraci obnovitelné energie do trhu s energií, která budou zahrnovat otázky připojení k síti, vyrovnávání a poplatky za využívání sítě.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Úř. věst. C 65, 17.3.2006, s. 105–113.

1

(2)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 126–132.

2

(3)  Úř. věst. C 143, 22.5.2012, s. 125–129.

3

(4)  Úř. věst. C 44, 11.2.2011, s. 53–56; Úř. věst. C 48, 15.2.2011, s. 81–86; Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 15–20.

4

(5)  Viz odstavec 4.5 a www.eesc.europa.eu/eec

5

---

PŘÍLOHA

ke stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu diskuse zamítnuty, obdržely však alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů:

Odstavec 1.5

Upravit následovně

„Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti v oblasti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií.“

Výsledek hlasování (o odstavcích 1.5 a 4.13 se hlasovalo a byly zamítnuty společně):

Výsledek hlasování

| hlasů pro | : | 68 |
| --- | --- | --- |
| hlasů proti | : | 113 |
| zdrželo se hlasování | : | 21 |

hlasů pro

:

68

hlasů proti

:

113

zdrželo se hlasování

:

21

Nový odstavec 4.3

Nový odstavec 4.3

Za odstavec 4.2 vložit nový odstavec následovně

„V souvislosti s rostoucími cenami energie z obnovitelných zdrojů konstatuje EHSV následující:

„V souvislosti s rostoucími cenami energie z obnovitelných zdrojů konstatuje EHSV následující:

| — | Zatímco ceny ropy v uplynulých letech postupně rostly, náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů stále a rychle klesají. To znamená, že brzy budou schopny konkurovat fosilním zdrojům energie, jež jsou zčásti rovněž dotovány. |
| --- | --- |

—

Zatímco ceny ropy v uplynulých letech postupně rostly, náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů stále a rychle klesají. To znamená, že brzy budou schopny konkurovat fosilním zdrojům energie, jež jsou zčásti rovněž dotovány.

Zatímco ceny ropy v uplynulých letech postupně rostly, náklady na výrobu energie z obnovitelných zdrojů stále a rychle klesají. To znamená, že brzy budou schopny konkurovat fosilním zdrojům energie, jež jsou zčásti rovněž dotovány.

| — | EHSV upozorňuje na to, že ceny energie z fosilních zdrojů kvůli rýsujícímu se poklesu dostupnosti resp. vyšším nákladům na těžbu pravděpodobně ještě porostou. |
| --- | --- |

—

EHSV upozorňuje na to, že ceny energie z fosilních zdrojů kvůli rýsujícímu se poklesu dostupnosti resp. vyšším nákladům na těžbu pravděpodobně ještě porostou.

EHSV upozorňuje na to, že ceny energie z fosilních zdrojů kvůli rýsujícímu se poklesu dostupnosti resp. vyšším nákladům na těžbu pravděpodobně ještě porostou.

| — | Na konferenci Rio+20 letos v červnu se EU zavázala (viz bod 225 závěrečného prohlášení), že „bude postupně rušit škodlivé a neefektivní dotace do fosilních paliv, které vybízejí k nehospodárné spotřebě a brání udržitelnému rozvoji“. Světová banka vyčíslila výši příslušných dotací na 775 mld. USD ročně. Pokud by EU tento slib splnila, byl by současný rozdíl v cenách energie z fosilních a z obnovitelných zdrojů menší, a to i v případě, že by se nedostálo jinému slibu – totiž internalizovat i externí náklady. Výbor vyzývá Komisi, aby provedla a zveřejnila odpovídající propočty. |
| --- | --- |

—

Na konferenci Rio+20 letos v červnu se EU zavázala (viz bod 225 závěrečného prohlášení), že „bude postupně rušit škodlivé a neefektivní dotace do fosilních paliv, které vybízejí k nehospodárné spotřebě a brání udržitelnému rozvoji“. Světová banka vyčíslila výši příslušných dotací na 775 mld. USD ročně. Pokud by EU tento slib splnila, byl by současný rozdíl v cenách energie z fosilních a z obnovitelných zdrojů menší, a to i v případě, že by se nedostálo jinému slibu – totiž internalizovat i externí náklady. Výbor vyzývá Komisi, aby provedla a zveřejnila odpovídající propočty.

Na konferenci Rio+20 letos v červnu se EU zavázala (viz bod 225 závěrečného prohlášení), že „bude postupně rušit škodlivé a neefektivní dotace do fosilních paliv, které vybízejí k nehospodárné spotřebě a brání udržitelnému rozvoji“. Světová banka vyčíslila výši příslušných dotací na 775 mld. USD ročně. Pokud by EU tento slib splnila, byl by současný rozdíl v cenách energie z fosilních a z obnovitelných zdrojů menší, a to i v případě, že by se nedostálo jinému slibu – totiž internalizovat i externí náklady. Výbor vyzývá Komisi, aby provedla a zveřejnila odpovídající propočty.

| — | Německo jakožto členský stát, který v posledních letech prodělal snad nejmohutnější rozvoj v oblasti obnovitelných zdrojů energie, zavedlo úpravu, jež osvobozuje velké spotřebitele energie od určitých nákladů spojených s dodávkami elektřiny z obnovitelných zdrojů. Nemá tak být ohrožena jejich mezinárodní konkurenceschopnost. Seznam společností osvobozených od této „přirážky“ se neustále prodlužuje, takže je tato přirážka rozdělována mezi stále menší podíly elektřiny. Od placení této přirážky jsou dnes již dokonce osvobozena i golfová hřiště, výrobci hranolků a jatka. Jelikož to lze jen stěží vysvětlit mezinárodní konkurenceschopností, plánuje německá spolková vláda v současné době tento seznam opět radikálním způsobem zkrátit, v důsledku čehož klesnou náklady. |
| --- | --- |

—

Německo jakožto členský stát, který v posledních letech prodělal snad nejmohutnější rozvoj v oblasti obnovitelných zdrojů energie, zavedlo úpravu, jež osvobozuje velké spotřebitele energie od určitých nákladů spojených s dodávkami elektřiny z obnovitelných zdrojů. Nemá tak být ohrožena jejich mezinárodní konkurenceschopnost. Seznam společností osvobozených od této „přirážky“ se neustále prodlužuje, takže je tato přirážka rozdělována mezi stále menší podíly elektřiny. Od placení této přirážky jsou dnes již dokonce osvobozena i golfová hřiště, výrobci hranolků a jatka. Jelikož to lze jen stěží vysvětlit mezinárodní konkurenceschopností, plánuje německá spolková vláda v současné době tento seznam opět radikálním způsobem zkrátit, v důsledku čehož klesnou náklady.

Německo jakožto členský stát, který v posledních letech prodělal snad nejmohutnější rozvoj v oblasti obnovitelných zdrojů energie, zavedlo úpravu, jež osvobozuje velké spotřebitele energie od určitých nákladů spojených s dodávkami elektřiny z obnovitelných zdrojů. Nemá tak být ohrožena jejich mezinárodní konkurenceschopnost. Seznam společností osvobozených od této „přirážky“ se neustále prodlužuje, takže je tato přirážka rozdělována mezi stále menší podíly elektřiny. Od placení této přirážky jsou dnes již dokonce osvobozena i golfová hřiště, výrobci hranolků a jatka. Jelikož to lze jen stěží vysvětlit mezinárodní konkurenceschopností, plánuje německá spolková vláda v současné době tento seznam opět radikálním způsobem zkrátit, v důsledku čehož klesnou náklady.

| — | Díky dnes již vysokým kapacitám Německa v oblasti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (30 000 MW větrného výkonu a zhruba 29 000 MW fotovoltaické energie, při zbývajících přibližně 10 000 MW z jaderných elektráren) jsou především v poledních hodinách ceny na energetických burzách tak nízké jako nikdy. Dodavatelé elektrické energie, kteří tak mohou nakupovat levnou elektřinu, však tyto cenové srážky nepředávají dále konečným spotřebitelům! |
| --- | --- |

—

Díky dnes již vysokým kapacitám Německa v oblasti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (30 000 MW větrného výkonu a zhruba 29 000 MW fotovoltaické energie, při zbývajících přibližně 10 000 MW z jaderných elektráren) jsou především v poledních hodinách ceny na energetických burzách tak nízké jako nikdy. Dodavatelé elektrické energie, kteří tak mohou nakupovat levnou elektřinu, však tyto cenové srážky nepředávají dále konečným spotřebitelům!

Díky dnes již vysokým kapacitám Německa v oblasti výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů (30 000 MW větrného výkonu a zhruba 29 000 MW fotovoltaické energie, při zbývajících přibližně 10 000 MW z jaderných elektráren) jsou především v poledních hodinách ceny na energetických burzách tak nízké jako nikdy. Dodavatelé elektrické energie, kteří tak mohou nakupovat levnou elektřinu, však tyto cenové srážky nepředávají dále konečným spotřebitelům!

| — | Nehledě na rostoucí ceny elektřiny je přijímání tzv. transformace energetiky ze strany německé veřejnosti mimořádně vysoké. To je způsobeno mj. i tím, že mnoho občanů, nově založených energetických družstev či veřejných služeb si dnes vyrábí proud samo, a vydělává tím peníze a vytváří lokální pracovní místa.“ |
| --- | --- |

—

Nehledě na rostoucí ceny elektřiny je přijímání tzv. transformace energetiky ze strany německé veřejnosti mimořádně vysoké. To je způsobeno mj. i tím, že mnoho občanů, nově založených energetických družstev či veřejných služeb si dnes vyrábí proud samo, a vydělává tím peníze a vytváří lokální pracovní místa.“

Nehledě na rostoucí ceny elektřiny je přijímání tzv. transformace energetiky ze strany německé veřejnosti mimořádně vysoké. To je způsobeno mj. i tím, že mnoho občanů, nově založených energetických družstev či veřejných služeb si dnes vyrábí proud samo, a vydělává tím peníze a vytváří lokální pracovní místa.“

Výsledek hlasování:

Výsledek hlasování:

| hlasů pro | : | 69 |
| --- | --- | --- |
| hlasů proti | : | 105 |
| zdrželo se hlasování | : | 21 |

hlasů pro

:

69

hlasů proti

:

105

zdrželo se hlasování

:

21

Odstavec 4.13

Odstavec 4.13

Upravit následovně

„Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů nabízejí velké příležitosti v oblasti, stejně jako další technologie snižování emisí skleníkových plynů: čisté uhlí, skladování elektřiny, reakce na poptávku, využívání uhlíku, jaderné štěpení, jaderná fúze, snižování emisí jiných skleníkových plynů, např. metanu atd. Vývoj je v mnoha případech evidentně slibný a je třeba ho povzbudit. Jak již EHSV mnohokrát zdůraznil, je důležité správně navrhnout a zaměřit finanční nástroje ve vztahu k vyspělosti technologií. Podporovat by se měly zejména demonstrace a zavádění nových technologií. K tomuto účelu je třeba vyčlenit zdroje z plánu SET. Je naléhavě nutné jednat, neboť podnikový sektor v USA v poslední době zjevně zvýšil celkový objem investic do VaV v energetice, což může mít důsledky pro evropskou konkurenceschopnost.“

Výsledek hlasování (o odstavcích 1.5 a 4.13 se hlasovalo a byly zamítnuty společně):

Výsledek hlasování

| hlasů pro | : | 68 |
| --- | --- | --- |
| hlasů proti | : | 113 |
| zdrželo se hlasování | : | 21 |

hlasů pro

:

68

hlasů proti

:

113

zdrželo se hlasování

:

21

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/140 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/140

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o komplexních vyhodnoceních rizika a bezpečnosti („zátěžových testech“) jaderných elektráren v Evropské unii a činnostech souvisejících

COM(2012) 571 final

2013/C 44/25

Hlavní zpravodaj: pan MORDANT

Dne 12. října 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o komplexních vyhodnoceních rizika a bezpečnosti („zátěžových testech“) jaderných elektráren v Evropské unii a činnostech souvisejících

COM(2012) 571 final.

Dne 17. září 2012 předsednictvo Výboru pověřilo specializovanou sekci Doprava, energetika, infrastruktura a informační společnost přípravou podkladů na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce (článek 59 jednacího řádu) Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana MORDANTA hlavním zpravodajem na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince 2012), a přijal následující stanovisko 98 hlasy pro, nikdo nebyl proti a 6 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Třebaže řízení rizik závisí převážně na mohutnosti jaderných elektráren, EHSV se domnívá, že je třeba vzít v úvahu všechna rizika elektráren včetně vnějších rizik pro obyvatelstvo, životní prostředí a hospodářství. |
| --- | --- |

1.1

Třebaže řízení rizik závisí převážně na mohutnosti jaderných elektráren, EHSV se domnívá, že je třeba vzít v úvahu všechna rizika elektráren včetně vnějších rizik pro obyvatelstvo, životní prostředí a hospodářství.

| 1.2 | EHSV se domnívá, že v zájmu zabezpečení řízení činnosti při haváriích je nezbytné zabývat se odbornou přípravou personálu, informovat a konzultovat místní obyvatele a umožnit jim, aby se zapojili do přípravy bezpečnostních pokynů, využít jejich zkušeností z daného místa a zároveň zabezpečit řízení činnosti po havárii (dlouhodobé opatření). |
| --- | --- |

1.2

EHSV se domnívá, že v zájmu zabezpečení řízení činnosti při haváriích je nezbytné zabývat se odbornou přípravou personálu, informovat a konzultovat místní obyvatele a umožnit jim, aby se zapojili do přípravy bezpečnostních pokynů, využít jejich zkušeností z daného místa a zároveň zabezpečit řízení činnosti po havárii (dlouhodobé opatření).

| 1.3 | EHSV podporuje Komisi v jejím úmyslu, pokud jde o ambiciózní revizi směrnice o jaderné bezpečnosti, a nabádá ji, aby se nezabývala pouze technickými aspekty, nýbrž všemi lidskými aspekty, které se týkají pracovníků a občanů (zdraví, stres, psychologie, úzkost atd.). |
| --- | --- |

1.3

EHSV podporuje Komisi v jejím úmyslu, pokud jde o ambiciózní revizi směrnice o jaderné bezpečnosti, a nabádá ji, aby se nezabývala pouze technickými aspekty, nýbrž všemi lidskými aspekty, které se týkají pracovníků a občanů (zdraví, stres, psychologie, úzkost atd.).

| 1.4 | EHSV konstatuje, že všechny členské státy nedisponují nezávislým bezpečnostním orgánem s právní odpovědností, a dokonce mezi členskými státy neexistuje ani společný přístup v oblasti právních předpisů o jaderné bezpečnosti. Z tohoto důvodu EHSV doporučuje, aby došlo k harmonizaci prostřednictvím směrnice. |
| --- | --- |

1.4

EHSV konstatuje, že všechny členské státy nedisponují nezávislým bezpečnostním orgánem s právní odpovědností, a dokonce mezi členskými státy neexistuje ani společný přístup v oblasti právních předpisů o jaderné bezpečnosti. Z tohoto důvodu EHSV doporučuje, aby došlo k harmonizaci prostřednictvím směrnice.

| 1.5 | EHSV má za to, že informování veřejnosti a účast občanů by měly vycházet z Aarhuské úmluvy, jež se uplatňuje i pro jadernou energii a jež stanovuje informování, účast/konzultaci a přístup ke spravedlnosti. Tuto úmluvu podepsala EU a její členské státy. |
| --- | --- |

1.5

EHSV má za to, že informování veřejnosti a účast občanů by měly vycházet z Aarhuské úmluvy, jež se uplatňuje i pro jadernou energii a jež stanovuje informování, účast/konzultaci a přístup ke spravedlnosti. Tuto úmluvu podepsala EU a její členské státy.

| 1.6 | EHSV se domnívá, že EU musí v návaznosti na zátěžové testy a doporučení Komise zavést mechanismy dohledu a ověřování, které budou obsahovat předkládání pravidelných zpráv členských států na evropské úrovni. |
| --- | --- |

1.6

EHSV se domnívá, že EU musí v návaznosti na zátěžové testy a doporučení Komise zavést mechanismy dohledu a ověřování, které budou obsahovat předkládání pravidelných zpráv členských států na evropské úrovni.

| 1.7 | EHSV má za to, že těsná spolupráce a sdílení informací mezi provozovateli, výrobci, dozornými orgány a evropskými institucemi, jak uvádí sdělení, jsou důležité a musí být šířeny občanům, zaměstnancům a jejich zástupcům, a to především v pohraničních oblastech, kde je zapotřebí harmonizovat postupy. |
| --- | --- |

1.7

EHSV má za to, že těsná spolupráce a sdílení informací mezi provozovateli, výrobci, dozornými orgány a evropskými institucemi, jak uvádí sdělení, jsou důležité a musí být šířeny občanům, zaměstnancům a jejich zástupcům, a to především v pohraničních oblastech, kde je zapotřebí harmonizovat postupy.

| 1.8 | EHSV doporučuje, aby bylo ve scénářích havárií bezpodmínečně analyzováno zastavení všech reaktorů v jaderné elektrárně v případě současného výpadku chlazení a dodávek elektrické energie. Dále doporučuje přezkoumat postupy, které předpokládají napájení poškozeného reaktoru jiným reaktorem v elektrárně, a také je třeba přezkoumat nouzové vybavení: venkovní osvětlení umožňující pohyb personálu či nouzové dieselové generátory, a posílit dodávky vody v nádržích pro vyhořelé palivové články. |
| --- | --- |

1.8

EHSV doporučuje, aby bylo ve scénářích havárií bezpodmínečně analyzováno zastavení všech reaktorů v jaderné elektrárně v případě současného výpadku chlazení a dodávek elektrické energie. Dále doporučuje přezkoumat postupy, které předpokládají napájení poškozeného reaktoru jiným reaktorem v elektrárně, a také je třeba přezkoumat nouzové vybavení: venkovní osvětlení umožňující pohyb personálu či nouzové dieselové generátory, a posílit dodávky vody v nádržích pro vyhořelé palivové články.

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje, že jelikož v dohledné budoucnosti nebude k dispozici žádný dostačující způsob výroby elektrické energie v pásmu základního zatížení s nízkými emisemi uhlíku, jaderná energie musí zůstat nedílnou součástí skladby zdrojů energie EU, aniž by však bylo ohroženo zabezpečení dodávek elektřiny z důvodu technických výpadků nebo poruch. Z tohoto důvodu naléhá na Komisi, aby podpořila vypracování studie o organizačních a lidských faktorech, neboť tyto faktory jsou pilíři jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zdůrazňuje, že jelikož v dohledné budoucnosti nebude k dispozici žádný dostačující způsob výroby elektrické energie v pásmu základního zatížení s nízkými emisemi uhlíku, jaderná energie musí zůstat nedílnou součástí skladby zdrojů energie EU, aniž by však bylo ohroženo zabezpečení dodávek elektřiny z důvodu technických výpadků nebo poruch. Z tohoto důvodu naléhá na Komisi, aby podpořila vypracování studie o organizačních a lidských faktorech, neboť tyto faktory jsou pilíři jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení.

| 1.10 | EHSV podporuje Komisi v jejím úmyslu navrhnout legislativní akt týkající se pojištění a ručení v jaderné oblasti, který v současné době reálně nepokrývá rizika. EHSV má za to, že je třeba pokrýt sociální, environmentální a hospodářské aspekty prostřednictvím fondů, do nichž by přispívali výrobci jaderné energie v Evropě. Navíc hrozí, že případné oběti nebudou dostatečně chráněny, popřípadě odškodněny. |
| --- | --- |

1.10

EHSV podporuje Komisi v jejím úmyslu navrhnout legislativní akt týkající se pojištění a ručení v jaderné oblasti, který v současné době reálně nepokrývá rizika. EHSV má za to, že je třeba pokrýt sociální, environmentální a hospodářské aspekty prostřednictvím fondů, do nichž by přispívali výrobci jaderné energie v Evropě. Navíc hrozí, že případné oběti nebudou dostatečně chráněny, popřípadě odškodněny.

| 1.11 | EHSV je znepokojen vysokou mírou využívání subdodavatelů (někdy až 80 % zaměstnanců), aniž by byl skutečně zhodnocen přínos těchto praktik z hlediska bezpečnosti. Ztráta kvalifikovaných sil, která z toho vyplývá, oslabuje pracovní týmy. Výbor se domnívá, že je třeba se více zabývat odbornou přípravou zaměstnanců pracujících v různých jaderných elektrárnách. |
| --- | --- |

1.11

EHSV je znepokojen vysokou mírou využívání subdodavatelů (někdy až 80 % zaměstnanců), aniž by byl skutečně zhodnocen přínos těchto praktik z hlediska bezpečnosti. Ztráta kvalifikovaných sil, která z toho vyplývá, oslabuje pracovní týmy. Výbor se domnívá, že je třeba se více zabývat odbornou přípravou zaměstnanců pracujících v různých jaderných elektrárnách.

| 1.12 | Životnost elektráren není řešena, avšak vyvolává otázky ohledně bezpečnosti. EHSV se domnívá, že tato otázka je rozhodující při hodnocení bezpečnosti zařízení a jejich případném nahrazení elektrárnami nové generace, stejně jako pokud jde o současné plánování tohoto nahrazení. Rozšíření životnosti jaderných elektráren prostřednictvím národních dozorných orgánů je možné odsouhlasit pouze na základě osvědčených postupů přijatých na mezinárodní úrovni. |
| --- | --- |

1.12

Životnost elektráren není řešena, avšak vyvolává otázky ohledně bezpečnosti. EHSV se domnívá, že tato otázka je rozhodující při hodnocení bezpečnosti zařízení a jejich případném nahrazení elektrárnami nové generace, stejně jako pokud jde o současné plánování tohoto nahrazení. Rozšíření životnosti jaderných elektráren prostřednictvím národních dozorných orgánů je možné odsouhlasit pouze na základě osvědčených postupů přijatých na mezinárodní úrovni.

| 1.13 | EHSV doporučuje Komisi, aby na celém území EU zavedla harmonizovanou jódovou profylaxi proti onemocnění štítné žlázy tím, že se bude podávat stálá dávka jódu v případech závažných havárií, a aby na základě zkušeností z Fukušimy rozšířila evakuační zóny kolem evropských jaderných elektráren v hustě obydlených oblastech na 20 až 30km. |
| --- | --- |

1.13

EHSV doporučuje Komisi, aby na celém území EU zavedla harmonizovanou jódovou profylaxi proti onemocnění štítné žlázy tím, že se bude podávat stálá dávka jódu v případech závažných havárií, a aby na základě zkušeností z Fukušimy rozšířila evakuační zóny kolem evropských jaderných elektráren v hustě obydlených oblastech na 20 až 30km.

2.   Úvod

| 2.1 | Havárie ve Fukušimě (11. března 2011) dala podnět k revizi bezpečnosti jaderných zařízení v Evropě i ve světě. V Evropské unii je 145 reaktorů, přičemž 13 je vyřazeno nebo se demontuje, což představuje 132 reaktorů v provozu na 58 místech, někdy v pohraničních oblastech. Třebaže v EU nikdy nedošlo k žádné srovnatelné havárii, bylo třeba přezkoumat všechna ustanovení zajišťující co nejvyšší míru bezpečnosti, zabezpečení a radiační ochrany. Ze sousedních zemí se zátěžových testů zúčastnily Švýcarsko a Ukrajina. |
| --- | --- |

2.1

Havárie ve Fukušimě (11. března 2011) dala podnět k revizi bezpečnosti jaderných zařízení v Evropě i ve světě. V Evropské unii je 145 reaktorů, přičemž 13 je vyřazeno nebo se demontuje, což představuje 132 reaktorů v provozu na 58 místech, někdy v pohraničních oblastech. Třebaže v EU nikdy nedošlo k žádné srovnatelné havárii, bylo třeba přezkoumat všechna ustanovení zajišťující co nejvyšší míru bezpečnosti, zabezpečení a radiační ochrany. Ze sousedních zemí se zátěžových testů zúčastnily Švýcarsko a Ukrajina.

| 2.2 | V EU dospěla Evropská rada v březnu 2011 k závěru, že „je třeba prověřit bezpečnost všech jaderných elektráren v EU na základě komplexního a transparentního vyhodnocení rizika a bezpečnosti („zátěžové testy“)“. V tomto důsledku se všechny evropské země zapojily do přezkumného postupu, který probíhal ve třech fázích:






  — | sebehodnocení provozovatelů jaderných zařízení; |
| --- | --- | --- |

2.2

V EU dospěla Evropská rada v březnu 2011 k závěru, že „je třeba prověřit bezpečnost všech jaderných elektráren v EU na základě komplexního a transparentního vyhodnocení rizika a bezpečnosti („zátěžové testy“)“. V tomto důsledku se všechny evropské země zapojily do přezkumného postupu, který probíhal ve třech fázích:

—

sebehodnocení provozovatelů jaderných zařízení;

| — | přezkum sebehodnocení národními dozornými orgány; |
| --- | --- |

—

přezkum sebehodnocení národními dozornými orgány;

| — | vzájemné přezkumy národních zpráv, prováděné odborníky z členských států a Evropské komise v období leden až duben 2012. |
| --- | --- |

—

vzájemné přezkumy národních zpráv, prováděné odborníky z členských států a Evropské komise v období leden až duben 2012.

Všechny zúčastněné členské státy předložily Komisi své zprávy o pokroku v souladu s dohodnutými lhůtami (COM(2011) 784 final).

| 2.3 | Evropská rada navíc požádala Komisi, aby vyzvala země sousedící s EU k účasti na procesu zátěžových testů, ať „přezkoumá stávající právní a regulační rámec pro bezpečnost jaderných zařízení“ a ať „do konce roku 2011 navrhne veškerá zlepšení, která se budou jevit jako nezbytná“. Je třeba připomenout, že přezkum bezpečnosti mohl být proveden až poté, kdy Evropská rada dala Komisi mandát. |
| --- | --- |

2.3

Evropská rada navíc požádala Komisi, aby vyzvala země sousedící s EU k účasti na procesu zátěžových testů, ať „přezkoumá stávající právní a regulační rámec pro bezpečnost jaderných zařízení“ a ať „do konce roku 2011 navrhne veškerá zlepšení, která se budou jevit jako nezbytná“. Je třeba připomenout, že přezkum bezpečnosti mohl být proveden až poté, kdy Evropská rada dala Komisi mandát.

3.   Shrnutí sdělení Komise

| 3.1 | V závěrečné zprávě bylo konstatováno, že bezpečnostní standardy jaderných elektráren v Evropě jsou obecně vysoké, ale že jsou doporučována zlepšení pro různé prvky bezpečnosti prakticky ve všech evropských jaderných elektrárnách. |
| --- | --- |

3.1

V závěrečné zprávě bylo konstatováno, že bezpečnostní standardy jaderných elektráren v Evropě jsou obecně vysoké, ale že jsou doporučována zlepšení pro různé prvky bezpečnosti prakticky ve všech evropských jaderných elektrárnách.

| 3.2 | Národní dozorné orgány nicméně dospěly k závěru, že není nutné uzavírat žádnou jadernou elektrárnu. |
| --- | --- |

3.2

Národní dozorné orgány nicméně dospěly k závěru, že není nutné uzavírat žádnou jadernou elektrárnu.

| 3.3 | Tyto testy prokázaly, že bezpečnostní standardy doporučované Mezinárodní agenturou pro atomovou energii a mezinárodní osvědčené postupy nejsou zcela uplatňovány všemi členskými státy. |
| --- | --- |

3.3

Tyto testy prokázaly, že bezpečnostní standardy doporučované Mezinárodní agenturou pro atomovou energii a mezinárodní osvědčené postupy nejsou zcela uplatňovány všemi členskými státy.

| 3.4 | Komise zajistí pečlivé monitorování provádění těchto doporučení a souběžně navrhne legislativní opatření s cílem ještě více posílit jadernou bezpečnost v Evropě. |
| --- | --- |

3.4

Komise zajistí pečlivé monitorování provádění těchto doporučení a souběžně navrhne legislativní opatření s cílem ještě více posílit jadernou bezpečnost v Evropě.

| 3.5 | Kromě řady doporučení týkajících se specifických technických zlepšení v elektrárnách zátěžové testy dokázaly, že mezinárodní standardy a postupy nejsou systematicky uplatňovány. Je rovněž třeba vzít si ponaučení z Fukušimy, zejména pokud jde o rizika spojená se zemětřesením a záplavami, existenci a využívání seismických nástrojů přímo na místě, zavedení systémů filtrované ventilace v kontejnmentu a zavedení náležitých nouzových zařízení v případě havárie, a rovněž je zapotřebí zřídit nouzovou dozornu mimo lokalitu. |
| --- | --- |

3.5

Kromě řady doporučení týkajících se specifických technických zlepšení v elektrárnách zátěžové testy dokázaly, že mezinárodní standardy a postupy nejsou systematicky uplatňovány. Je rovněž třeba vzít si ponaučení z Fukušimy, zejména pokud jde o rizika spojená se zemětřesením a záplavami, existenci a využívání seismických nástrojů přímo na místě, zavedení systémů filtrované ventilace v kontejnmentu a zavedení náležitých nouzových zařízení v případě havárie, a rovněž je zapotřebí zřídit nouzovou dozornu mimo lokalitu.

| 3.6 | Národní dozorné orgány vypracují národní akční plány s rozvrhy pro provádění a budou dány k dispozici do konce roku 2012. Komise má v úmyslu podat v červnu 2014 zprávu o provádění doporučení vzniklých na základě zátěžových testů v plném partnerství s národními dozornými orgány. |
| --- | --- |

3.6

Národní dozorné orgány vypracují národní akční plány s rozvrhy pro provádění a budou dány k dispozici do konce roku 2012. Komise má v úmyslu podat v červnu 2014 zprávu o provádění doporučení vzniklých na základě zátěžových testů v plném partnerství s národními dozornými orgány.

| 3.7 | Komise zanalyzovala platný evropský právní rámec v oblasti jaderné bezpečnosti a na počátku roku 2013 předloží revizi směrnice o jaderné bezpečnosti. Navržené změny se budou především týkat bezpečnostních požadavků, úlohy, nezávislosti a výsad národních dozorných orgánů, transparentnosti a monitorování. |
| --- | --- |

3.7

Komise zanalyzovala platný evropský právní rámec v oblasti jaderné bezpečnosti a na počátku roku 2013 předloží revizi směrnice o jaderné bezpečnosti. Navržené změny se budou především týkat bezpečnostních požadavků, úlohy, nezávislosti a výsad národních dozorných orgánů, transparentnosti a monitorování.

| 3.8 | Dále bude třeba se zabývat dalšími návrhy, pokud jde o pojištění a ručení v jaderné oblasti a o nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace v potravinách a krmivech. Proces zátěžových testů rovněž zdůraznil potřebu dalších prací v oblasti jaderné bezpečnosti (tj. prevence svévolného úmyslného jednání), kde hlavní odpovědnost přísluší členským státům. |
| --- | --- |

3.8

Dále bude třeba se zabývat dalšími návrhy, pokud jde o pojištění a ručení v jaderné oblasti a o nejvyšší přípustné úrovně radioaktivní kontaminace v potravinách a krmivech. Proces zátěžových testů rovněž zdůraznil potřebu dalších prací v oblasti jaderné bezpečnosti (tj. prevence svévolného úmyslného jednání), kde hlavní odpovědnost přísluší členským státům.

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | Je třeba vyzdvihnout rozsah úsilí a finančních prostředků vyčleněných na tyto testy a také dobré zvládnutí jejich provedení. Prostřednictvím procesu „zátěžových testů“ se 14 členských států provozujících jaderné elektrárny dobrovolně zúčastnilo hodnocení, což je významný přínos pro zavedení společných pravidel v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Tato hodnocení jsou však založena na sebehodnocení provozovatelů, po nichž následuje přezkum národními dozornými orgány a vzájemné přezkumy. V návaznosti na „zátěžové testy“ a doporučení Komise musí EU vytvořit mechanismy pro monitoring a ověřování. |
| --- | --- |

4.1

Je třeba vyzdvihnout rozsah úsilí a finančních prostředků vyčleněných na tyto testy a také dobré zvládnutí jejich provedení. Prostřednictvím procesu „zátěžových testů“ se 14 členských států provozujících jaderné elektrárny dobrovolně zúčastnilo hodnocení, což je významný přínos pro zavedení společných pravidel v oblasti bezpečnosti a zabezpečení. Tato hodnocení jsou však založena na sebehodnocení provozovatelů, po nichž následuje přezkum národními dozornými orgány a vzájemné přezkumy. V návaznosti na „zátěžové testy“ a doporučení Komise musí EU vytvořit mechanismy pro monitoring a ověřování.

4.2   Zjištění ohledně právního rámce

| 4.2.1 | Navzdory směrnici o jaderné bezpečnosti mezi členskými státy neexistuje zcela jednotná koncepce úpravy jaderné bezpečnosti a zabezpečení. Bylo by zapotřebí, aby revize evropské směrnice značným způsobem kodifikovala jadernou bezpečnost. Je třeba pečlivě monitorovat její provádění a postup při zjištění porušení předpisů. |
| --- | --- |

4.2.1

Navzdory směrnici o jaderné bezpečnosti mezi členskými státy neexistuje zcela jednotná koncepce úpravy jaderné bezpečnosti a zabezpečení. Bylo by zapotřebí, aby revize evropské směrnice značným způsobem kodifikovala jadernou bezpečnost. Je třeba pečlivě monitorovat její provádění a postup při zjištění porušení předpisů.

| 4.2.2 | Revize směrnice o jaderné bezpečnosti Dvě země, Polsko a Portugalsko, stále nedokončily transpoziční opatření (lhůta byla 22. července 2011) směrnice o jaderné bezpečnosti (Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení). „Je nezbytně nutné zajistit, aby poučení z fukušimské havárie a závěry zátěžových testů byly řádně a konzistentně uplatněny v EU a odrazily se v legislativním rámci.“ (COM(2012 571 final). EHSV podporuje stávající postup revize a požaduje zejména vyšší kontrolní úlohu EU. Není však možné se omezovat pouze na technickou část, jíž pokrývají „zátěžové testy“. Bezpečnost závisí také na lidech: občanech, pracovnících a jejich zástupcích. Bylo by zajímavé, kdyby doložky o transparentnosti a účasti veřejnosti obsažené ve směrnici o jaderné bezpečnosti vycházely z Aarhuské úmluvy podepsané EU a téměř všemi členskými státy, a to přinejmenším pokud jde o účast občanů. |
| --- | --- |

4.2.2

Revize směrnice o jaderné bezpečnosti Dvě země, Polsko a Portugalsko, stále nedokončily transpoziční opatření (lhůta byla 22. července 2011) směrnice o jaderné bezpečnosti (Směrnice Rady 2009/71/Euratom ze dne 25. června 2009, kterou se stanoví rámec Společenství pro jadernou bezpečnost jaderných zařízení). „Je nezbytně nutné zajistit, aby poučení z fukušimské havárie a závěry zátěžových testů byly řádně a konzistentně uplatněny v EU a odrazily se v legislativním rámci.“ (COM(2012 571 final). EHSV podporuje stávající postup revize a požaduje zejména vyšší kontrolní úlohu EU. Není však možné se omezovat pouze na technickou část, jíž pokrývají „zátěžové testy“. Bezpečnost závisí také na lidech: občanech, pracovnících a jejich zástupcích. Bylo by zajímavé, kdyby doložky o transparentnosti a účasti veřejnosti obsažené ve směrnici o jaderné bezpečnosti vycházely z Aarhuské úmluvy podepsané EU a téměř všemi členskými státy, a to přinejmenším pokud jde o účast občanů.

| 4.2.3 | Je nezbytné zdůraznit potřebu harmonizace pravidel v oblasti radiační ochrany a havarijní připravenosti mimo areál jaderného zařízení v rámci členských států EU: „Situace, že v okruhu 30 km od jaderného zařízení žije více než 100 000 obyvatel, existuje v EU u 47 jaderných elektráren se 111 reaktory. To ukazuje, že preventivní opatření mimo jaderné zařízení mají prvořadý význam. Příslušnost pro taková opatření sdílí několik celostátních, regionálních a místních orgánů.“ (COM(2012) 571 final). Z tohoto důvodu Výbor zcela podporuje revizi právních předpisů EU v této oblasti a také potřebu zapojení místních obyvatel. |
| --- | --- |

4.2.3

Je nezbytné zdůraznit potřebu harmonizace pravidel v oblasti radiační ochrany a havarijní připravenosti mimo areál jaderného zařízení v rámci členských států EU: „Situace, že v okruhu 30 km od jaderného zařízení žije více než 100 000 obyvatel, existuje v EU u 47 jaderných elektráren se 111 reaktory. To ukazuje, že preventivní opatření mimo jaderné zařízení mají prvořadý význam. Příslušnost pro taková opatření sdílí několik celostátních, regionálních a místních orgánů.“ (COM(2012) 571 final). Z tohoto důvodu Výbor zcela podporuje revizi právních předpisů EU v této oblasti a také potřebu zapojení místních obyvatel.

| 4.2.4 | Pojištění a ručení v jaderné oblasti Tento bod se nevztahuje na evropskou úroveň, ale „V článku 98 Smlouvy o Euratomu se však stanoví, že závazná opatření k této otázce stanoví směrnice Rady. Na základě posouzení dopadů bude proto Komise analyzovat, do jaké míry by se situace možných obětí jaderné havárie v Evropě měla v rámci mezí kompetence EU zlepšit.“ (COM(2012) 571 final). Komise hodlá navrhnout právní předpis k této otázce a EHSV tuto iniciativu podporuje, neboť pojištění v současnosti dostatečným způsobem nepokrývá rizika. Tento předpis by měl zejména pokrývat sociální, environmentální a hospodářské aspekty a záležitosti poslední instance pro odškodnění, jež v současnosti přísluší danému státu. |
| --- | --- |

4.2.4

Pojištění a ručení v jaderné oblasti Tento bod se nevztahuje na evropskou úroveň, ale „V článku 98 Smlouvy o Euratomu se však stanoví, že závazná opatření k této otázce stanoví směrnice Rady. Na základě posouzení dopadů bude proto Komise analyzovat, do jaké míry by se situace možných obětí jaderné havárie v Evropě měla v rámci mezí kompetence EU zlepšit.“ (COM(2012) 571 final). Komise hodlá navrhnout právní předpis k této otázce a EHSV tuto iniciativu podporuje, neboť pojištění v současnosti dostatečným způsobem nepokrývá rizika. Tento předpis by měl zejména pokrývat sociální, environmentální a hospodářské aspekty a záležitosti poslední instance pro odškodnění, jež v současnosti přísluší danému státu.

| 4.2.5 | Revize právních předpisů o potravinách a krmivech„Zkušenosti z událostí ve Fukušimě a Černobylu ukázaly, že je třeba rozlišovat mezi nástroji, jež upravují dovoz potravin z třetích zemí, a nástroji pro uvádění potravin na trh v případě havárie v rámci EU.“ (COM(2012) 571 final). Je vhodné zrevidovat tyto právní předpisy. |
| --- | --- |

4.2.5

Revize právních předpisů o potravinách a krmivech„Zkušenosti z událostí ve Fukušimě a Černobylu ukázaly, že je třeba rozlišovat mezi nástroji, jež upravují dovoz potravin z třetích zemí, a nástroji pro uvádění potravin na trh v případě havárie v rámci EU.“ (COM(2012) 571 final). Je vhodné zrevidovat tyto právní předpisy.

| 4.3 | Ve specifikacích „zátěžových testů“ bylo popsáno, co bude obsaženo v analýze, ale nebylo popsáno, co v této analýze nebude. Stárnutí a dopad prodlužování životnosti jaderných elektráren, kultura bezpečnosti a nezávislosti, standardy a soudržnost národních regulačních orgánů tedy byly opomenuty, a tudíž nebyly hodnoceny. Minimálně některé tyto faktory by mohly být považovány za ty, které přispěly k rozšíření a dopadu fukušimské havárie, což byl původní důvod pro provedení „zátěžových testů“. |
| --- | --- |

4.3

Ve specifikacích „zátěžových testů“ bylo popsáno, co bude obsaženo v analýze, ale nebylo popsáno, co v této analýze nebude. Stárnutí a dopad prodlužování životnosti jaderných elektráren, kultura bezpečnosti a nezávislosti, standardy a soudržnost národních regulačních orgánů tedy byly opomenuty, a tudíž nebyly hodnoceny. Minimálně některé tyto faktory by mohly být považovány za ty, které přispěly k rozšíření a dopadu fukušimské havárie, což byl původní důvod pro provedení „zátěžových testů“.

| 4.4 | V tomto smyslu EHSV jednoznačně podporuje návrh na zapojení Společného výzkumného střediska a rovněž zřízení stálého Evropského experimentálního zařízení pro jadernou bezpečnost, avšak stále se jedná o technické analýzy. EHSV znovu připomíná svůj názor, že je třeba rozvíjet odbornou přípravu na vysoké úrovni přizpůsobenou jaderné činnosti. Kromě toho je vedle úřadu pro radiační ochranu a šíření jaderných zbraní zapotřebí rovněž úřad pro jadernou bezpečnost v Evropě. |
| --- | --- |

4.4

V tomto smyslu EHSV jednoznačně podporuje návrh na zapojení Společného výzkumného střediska a rovněž zřízení stálého Evropského experimentálního zařízení pro jadernou bezpečnost, avšak stále se jedná o technické analýzy. EHSV znovu připomíná svůj názor, že je třeba rozvíjet odbornou přípravu na vysoké úrovni přizpůsobenou jaderné činnosti. Kromě toho je vedle úřadu pro radiační ochranu a šíření jaderných zbraní zapotřebí rovněž úřad pro jadernou bezpečnost v Evropě.

| 4.5 | EHSV se domnívá, že je třeba se také zabývat odbornou přípravou zaměstnanců pracujících v různých jaderných elektrárnách. Využívání subdodavatelů se v některých státech stává dosti systematické, aniž by byl skutečně zhodnocen přínos těchto praktik z hlediska bezpečnosti. Ztráta kvalifikovaných sil, která z toho vyplývá, oslabuje pracovní týmy. |
| --- | --- |

4.5

EHSV se domnívá, že je třeba se také zabývat odbornou přípravou zaměstnanců pracujících v různých jaderných elektrárnách. Využívání subdodavatelů se v některých státech stává dosti systematické, aniž by byl skutečně zhodnocen přínos těchto praktik z hlediska bezpečnosti. Ztráta kvalifikovaných sil, která z toho vyplývá, oslabuje pracovní týmy.

| 4.6 | Zintenzivnění mezinárodní spolupráce a zlepšení právního rámce na světové úrovni v oblasti jaderné bezpečnosti.„Většina států, jež se této pracovní skupiny zúčastní, obzvlášť vyzdvihla nutnost zohlednit bezpečnostní standardy MAAE, nezávislost a efektivitu dozorných orgánů, rozšířené používání vzájemných partnerských hodnocení, jakož i zlepšenou otevřenost a transparentnost.“ (COM(2012) 571 final). Je třeba konstatovat, že pojmy jako nezávislost, transparentnost či otevřenost jsou původci myšlenek pro sdílení a posílení pravidel. Je to však dostačující, tím spíše, nejsou-li pravidla uplatňována? |
| --- | --- |

4.6

Zintenzivnění mezinárodní spolupráce a zlepšení právního rámce na světové úrovni v oblasti jaderné bezpečnosti.„Většina států, jež se této pracovní skupiny zúčastní, obzvlášť vyzdvihla nutnost zohlednit bezpečnostní standardy MAAE, nezávislost a efektivitu dozorných orgánů, rozšířené používání vzájemných partnerských hodnocení, jakož i zlepšenou otevřenost a transparentnost.“ (COM(2012) 571 final). Je třeba konstatovat, že pojmy jako nezávislost, transparentnost či otevřenost jsou původci myšlenek pro sdílení a posílení pravidel. Je to však dostačující, tím spíše, nejsou-li pravidla uplatňována?

5.   Konkrétní připomínky

5.1   Transparentnost

| 5.1.1 | Je nutné konstatovat, že kromě zmínky o transparentnosti není informování veřejnosti předmětem postupu „zátěžových testů“, a to navzdory tomu, že je propagováno Aarhuskou úmluvou, jež ve svých třech pilířích podporuje dohodu, účast a přístup ke spravedlnosti. Občané jsou však stejně nezbytným prvkem jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. Zapojení občanů EU se zcela nepřizpůsobilo aktuálním výzvám. Zapojení veřejnosti totiž nebylo snadné. Lhůty byly příliš krátké, aby bylo možné prozkoumat jednotlivé spisy. Na veřejných schůzích nebylo vždy zajištěno tlumočení a několik sdružení se nemohlo zapojit z finančních důvodů. Nicméně míra dosažené transparentnosti umožnila, aby některé organizace občanské společnosti provedly velmi podrobnou analýzu zpráv. |
| --- | --- |

5.1.1

Je nutné konstatovat, že kromě zmínky o transparentnosti není informování veřejnosti předmětem postupu „zátěžových testů“, a to navzdory tomu, že je propagováno Aarhuskou úmluvou, jež ve svých třech pilířích podporuje dohodu, účast a přístup ke spravedlnosti. Občané jsou však stejně nezbytným prvkem jaderné bezpečnosti a jaderného zabezpečení. Zapojení občanů EU se zcela nepřizpůsobilo aktuálním výzvám. Zapojení veřejnosti totiž nebylo snadné. Lhůty byly příliš krátké, aby bylo možné prozkoumat jednotlivé spisy. Na veřejných schůzích nebylo vždy zajištěno tlumočení a několik sdružení se nemohlo zapojit z finančních důvodů. Nicméně míra dosažené transparentnosti umožnila, aby některé organizace občanské společnosti provedly velmi podrobnou analýzu zpráv.

| 5.1.2 | „Výskyt nehod v jaderných elektrárnách dokonce i v členských státech s jinak dobrou bezpečnostní bilancí potvrzuje, že je třeba pravidelně provádět důkladné bezpečnostní prověrky a posouzení zkušeností z provozu, a podtrhuje potřebu těsné spolupráce a sdílení informací mezi provozovateli, výrobci, dozornými orgány a evropskými institucemi, jako je Evropské středisko pro vyhodnocování zkušeností z provozu (European Clearinghouse of Operating Experience), jež provozuje Společné výzkumné středisko (JRC) Komise.“ Sdílení informací se nemůže omezovat pouze na „provozovatele, výrobce, dozorné orgány a evropské instituce“ (COM(2012) 571 final). Občané EU musí být zapojeni do tohoto procesu: jedná se o jeden z pilířů (informace, konzultace/účast, přístup ke spravedlnosti) Aarhuské úmluvy.
  Např. ve Francii existují tři instance, jejichž úkolem je pomáhat občanům: Vysoký úřad pro transparentnost a informace o jaderné bezpečnosti (HCTISN), místní informační komise (CLI) a Národní sdružení místních informačních výborů a komisí (ANCCLI) (zákon z června 2006). Tyto instance se zapojily do francouzského postupu „doplňkových posouzení bezpečnosti“. HCTISN se zapojila do přípravy zadávací dokumentace a pověřila pracovní skupinu, aby prostřednictvím auditorů v daném místě upřesnila pracovní podmínky zaměstnanců. CLI a ANCCLI poskytly analýzy zpráv provozovatelů, jež doplnily zprávu francouzského Úřadu pro jadernou bezpečnost.

  Co se týká negativních událostí, tyto instance mají přístup k dopisům ohledně inspekcí a mohou získat dopisy s odpověďmi provozovatelů. Z tohoto důvodu a s ohledem na tyto možnosti existující ve Francii umožňuje zapojení veřejnosti do analýz těchto událostí lépe navázat konstruktivní dialog s obyvatelstvem. |
| --- | --- |

5.1.2

„Výskyt nehod v jaderných elektrárnách dokonce i v členských státech s jinak dobrou bezpečnostní bilancí potvrzuje, že je třeba pravidelně provádět důkladné bezpečnostní prověrky a posouzení zkušeností z provozu, a podtrhuje potřebu těsné spolupráce a sdílení informací mezi provozovateli, výrobci, dozornými orgány a evropskými institucemi, jako je Evropské středisko pro vyhodnocování zkušeností z provozu (European Clearinghouse of Operating Experience), jež provozuje Společné výzkumné středisko (JRC) Komise.“ Sdílení informací se nemůže omezovat pouze na „provozovatele, výrobce, dozorné orgány a evropské instituce“ (COM(2012) 571 final). Občané EU musí být zapojeni do tohoto procesu: jedná se o jeden z pilířů (informace, konzultace/účast, přístup ke spravedlnosti) Aarhuské úmluvy.

Např. ve Francii existují tři instance, jejichž úkolem je pomáhat občanům: Vysoký úřad pro transparentnost a informace o jaderné bezpečnosti (HCTISN), místní informační komise (CLI) a Národní sdružení místních informačních výborů a komisí (ANCCLI) (zákon z června 2006). Tyto instance se zapojily do francouzského postupu „doplňkových posouzení bezpečnosti“. HCTISN se zapojila do přípravy zadávací dokumentace a pověřila pracovní skupinu, aby prostřednictvím auditorů v daném místě upřesnila pracovní podmínky zaměstnanců. CLI a ANCCLI poskytly analýzy zpráv provozovatelů, jež doplnily zprávu francouzského Úřadu pro jadernou bezpečnost.

Co se týká negativních událostí, tyto instance mají přístup k dopisům ohledně inspekcí a mohou získat dopisy s odpověďmi provozovatelů. Z tohoto důvodu a s ohledem na tyto možnosti existující ve Francii umožňuje zapojení veřejnosti do analýz těchto událostí lépe navázat konstruktivní dialog s obyvatelstvem.

| 5.2 | Jednou z důležitých připomínek Komise je, že „národní dozorné orgány dospěly k závěru, že neexistují technické důvody vyžadující uzavření nějaké jaderné elektrárny v Evropě a identifikovaly řadu osvědčených postupů.“ (COM(2012) 571 final). Toto tvrzení je však doplněno doporučeními a žádostmi o zlepšení, jež musí být provedeny ve stanoveném čase: co se stane, pokud nebudou tyto lhůty dodrženy? Některé technické požadavky, např. zesílení podkladu (Fessenheim ve Francii) či „bunkerizace“ budov (dočasná úložiště paliva), možná nebude možné zrealizovat: jak se země rozhodnou? Je také třeba připomenout, že některé elektrárny nezavedly ochranná opatření doporučovaná po haváriích v reaktorech na Three Mile Island a v Černobylu. |
| --- | --- |

5.2

Jednou z důležitých připomínek Komise je, že „národní dozorné orgány dospěly k závěru, že neexistují technické důvody vyžadující uzavření nějaké jaderné elektrárny v Evropě a identifikovaly řadu osvědčených postupů.“ (COM(2012) 571 final). Toto tvrzení je však doplněno doporučeními a žádostmi o zlepšení, jež musí být provedeny ve stanoveném čase: co se stane, pokud nebudou tyto lhůty dodrženy? Některé technické požadavky, např. zesílení podkladu (Fessenheim ve Francii) či „bunkerizace“ budov (dočasná úložiště paliva), možná nebude možné zrealizovat: jak se země rozhodnou? Je také třeba připomenout, že některé elektrárny nezavedly ochranná opatření doporučovaná po haváriích v reaktorech na Three Mile Island a v Černobylu.

5.3   Zjištění týkající se postupů a rámců pro bezpečnost

V návaznosti na události ve Fukušimě se hlavní body týkají:

5.3.1   Posouzení a řízení vnějších rizik

Nikdy se neuvažovalo o tom, že by mohlo dojít k současnému výpadku chladící věže a dodávek elektrické energie u všech reaktorů v jedné elektrárně. V tomto důsledku se ochrana (nouzové dieselové generátory, vodní nádrže) ukázala být neúčinnou tím spíše, že to byly ostatní reaktory v elektrárně, které měly převzít nefungující funkce.

| 5.3.2 | Pravděpodobnostní posouzení bezpečnosti„se značně odlišují“ (COM(2012) 571 final). Mělo by dojít k harmonizaci a měl by být zaujmut přísnější přístup. Není možné se utěšovat nízkou pravděpodobností, neboť havárie obecně vzniká jako souhrn malých, postupných – nebo v horším případě překrývajících se – chyb. Kromě toho analýza havárie ve Fukušimě ukázala, že riziko zemětřesení a tsunami bylo bagatelizováno, a to navzdory tomu, že odborníci připomínali, že tyto události jsou nejen možné, ale že k nim dokonce došlo ve 30. letech 20. století. Trendem bylo domnívat se, že některé havárie jsou „nemožné“.
  A přesto již havárie v elektrárně Three Mile Island dokázala, že jádro reaktoru se může roztavit. Průzkumy prováděné několik let po havárii vedly k závěru, že nádoba jaderného reaktoru praskla, ale vydržela. Naopak v Černobylu se láva (corium) vylila do okolí a ve Fukušimě se 3 reaktory (č. 1, 2, a 3) částečně roztavily a pravděpodobně poškodily podklad. |
| --- | --- |

5.3.2

Pravděpodobnostní posouzení bezpečnosti„se značně odlišují“ (COM(2012) 571 final). Mělo by dojít k harmonizaci a měl by být zaujmut přísnější přístup. Není možné se utěšovat nízkou pravděpodobností, neboť havárie obecně vzniká jako souhrn malých, postupných – nebo v horším případě překrývajících se – chyb. Kromě toho analýza havárie ve Fukušimě ukázala, že riziko zemětřesení a tsunami bylo bagatelizováno, a to navzdory tomu, že odborníci připomínali, že tyto události jsou nejen možné, ale že k nim dokonce došlo ve 30. letech 20. století. Trendem bylo domnívat se, že některé havárie jsou „nemožné“.

A přesto již havárie v elektrárně Three Mile Island dokázala, že jádro reaktoru se může roztavit. Průzkumy prováděné několik let po havárii vedly k závěru, že nádoba jaderného reaktoru praskla, ale vydržela. Naopak v Černobylu se láva (corium) vylila do okolí a ve Fukušimě se 3 reaktory (č. 1, 2, a 3) částečně roztavily a pravděpodobně poškodily podklad.

5.3.3   Zvládání závažných havárií

Je nutné uvažovat o všech možných situacích s cílem pokusit se zavést opatření, jež by umožnila v maximální možné míře minimalizovat havárii, přičemž jedním z nejdůležitějších bodů je odborná příprava zaměstnanců. Aby bylo možné zajistit vnější řízení, je však také zapotřebí připravit řízení havárií s místními obyvateli a umožnit jim, aby se zapojili do přípravy bezpečnostních pokynů a využít jejich zkušeností z daného místa.

Fukušima nám jasně dokázala, jak moc je důležité řízení činnosti po havárii, což bude samozřejmě v kompetenci místních, regionálních a vnitrostátních orgánů. Nicméně místní obyvatelé musí být konzultováni, musí se zapojit do cvičení a musí poskytnout své znalosti. Řízení činnosti po havárii je dlouhodobým opatřením.

5.4   Klíčová doporučení pro bezpečnost na základě zátěžových testů

5.4.1   Doporučení ohledně bezpečnostních opatření ve stávajících jaderných elektrárnách

| — | Další postup zapojených zemí

  Získání mobilního vybavení by mělo umožnit předejít závažným haváriím nebo je zmírnit. Je také zapotřebí posílit zařízení (tzv. tvrdé jádro) a zlepšit odbornou přípravu zaměstnanců. |
| --- | --- |

—

Další postup zapojených zemí

Získání mobilního vybavení by mělo umožnit předejít závažným haváriím nebo je zmírnit. Je také zapotřebí posílit zařízení (tzv. tvrdé jádro) a zlepšit odbornou přípravu zaměstnanců.

| — | Akční plán pro zajištění provádění doporučení

  Především je třeba posoudit význam jednotlivých doporučení, aby bylo možné „vytyčit priority a přidělit financování na oblasti, jež přinášejí největší bezpečnostní přínosy“ (COM (2012) 571 final). Co se týká nové generace reaktorů, jsou vyráběny tak, aby v zásadě vyhovovaly všem opatřením souvisejícím s doporučeními, je však třeba posílit možnosti regulace jaderné bezpečnosti v Evropě. |
| --- | --- |

—

Akční plán pro zajištění provádění doporučení

Především je třeba posoudit význam jednotlivých doporučení, aby bylo možné „vytyčit priority a přidělit financování na oblasti, jež přinášejí největší bezpečnostní přínosy“ (COM (2012) 571 final). Co se týká nové generace reaktorů, jsou vyráběny tak, aby v zásadě vyhovovaly všem opatřením souvisejícím s doporučeními, je však třeba posílit možnosti regulace jaderné bezpečnosti v Evropě.

| — | Odpovědnost za monitorování a kontrolu

  Tato odpovědnost náleží členským státům. Měly by však předkládat pravidelné zprávy na evropské úrovni. |
| --- | --- |

—

Odpovědnost za monitorování a kontrolu

Tato odpovědnost náleží členským státům. Měly by však předkládat pravidelné zprávy na evropské úrovni.

5.4.2   Doporučení pro postupy

| — | Na evropské úrovni „by se měly vypracovat evropské pokyny pro posuzování přírodních nebezpečí, včetně zemětřesení, záplav a extrémních povětrnostních podmínek, a bezpečnostních rezerv, aby se mezi členskými státy zvýšila konzistentnost“ (COM(2012) 571 final). Komise doporučuje svěřit tento úkol Sdružení západoevropských jaderných dozorů (WENRA). Bylo by zajímavé využívat konzultační postup typu Aarhuská úmluva s cílem minimálně zapojit do něj obyvatele z okolí jaderných zařízení; |
| --- | --- |

—

Na evropské úrovni „by se měly vypracovat evropské pokyny pro posuzování přírodních nebezpečí, včetně zemětřesení, záplav a extrémních povětrnostních podmínek, a bezpečnostních rezerv, aby se mezi členskými státy zvýšila konzistentnost“ (COM(2012) 571 final). Komise doporučuje svěřit tento úkol Sdružení západoevropských jaderných dozorů (WENRA). Bylo by zajímavé využívat konzultační postup typu Aarhuská úmluva s cílem minimálně zapojit do něj obyvatele z okolí jaderných zařízení;

| — | pravidelně uskutečňovat návštěvy a hodnocení jednou za deset let a zároveň dále provádět programy údržby přizpůsobené významu zařízení; |
| --- | --- |

—

pravidelně uskutečňovat návštěvy a hodnocení jednou za deset let a zároveň dále provádět programy údržby přizpůsobené významu zařízení;

| — | aktualizovat zprávy související s bezpečností reaktorů minimálně každých deset let; |
| --- | --- |

—

aktualizovat zprávy související s bezpečností reaktorů minimálně každých deset let;

| — | plánovat zařízení „poslední záchrany“, vytvořit centra havarijní odezvy, zřídit záchranné týmy s mobilním vybavením. |
| --- | --- |

—

plánovat zařízení „poslední záchrany“, vytvořit centra havarijní odezvy, zřídit záchranné týmy s mobilním vybavením.

| 5.5 | Zajistit, aby bylo ve scénářích nehod bezpodmínečně analyzováno zastavení všech reaktorů v jaderné elektrárně v případě současného výpadku chlazení a dodávek elektrické energie. Je třeba přezkoumat postupy, které předpokládají napájení poškozeného reaktoru jiným reaktorem v elektrárně, a také je třeba přezkoumat nouzové vybavení: venkovní osvětlení umožňující personálu přemísťovat se, nouzové dieselové generátory. Samozřejmě je zapotřebí přezkoumat nádrže pro vyhořelé palivové články a posílit dodávky vody v těchto nádržích. |
| --- | --- |

5.5

Zajistit, aby bylo ve scénářích nehod bezpodmínečně analyzováno zastavení všech reaktorů v jaderné elektrárně v případě současného výpadku chlazení a dodávek elektrické energie. Je třeba přezkoumat postupy, které předpokládají napájení poškozeného reaktoru jiným reaktorem v elektrárně, a také je třeba přezkoumat nouzové vybavení: venkovní osvětlení umožňující personálu přemísťovat se, nouzové dieselové generátory. Samozřejmě je zapotřebí přezkoumat nádrže pro vyhořelé palivové články a posílit dodávky vody v těchto nádržích.

| 5.6 | „Komise se domnívá, že významnou další činností ke zlepšení bezpečnosti občanů je rozšíření posouzení bezpečnosti na havarijní připravenost mimo areál jaderného zařízení a opatření pro odezvu.“ (COM(2012) 571 final). EHSV se domnívá, že je třeba také harmonizovat postupy mezi sousedními zeměmi. Co se týká CLI, Švýcaři a Němci jsou členy CLIS ve Fessenheimu, Němci a Lucemburčané jsou členy CLIS v Cattenomu. Belgičané se účastní schůzí CLI v Choozu a mohli by se také účastnit schůzí v Gravelines. Je velký zájem připravit zajištění nehod spolu s místními obyvateli. V případě havárie může zvládání situace po havárii trvat velmi dlouho a jsou to právě tito obyvatelé, kteří jsou vystaveni závažnosti škod s vážnými sociálními, hospodářskými a environmentálními důsledky. Pojištění uzavíraná provozovateli ani zdaleka nepokryjí náklady za havárii. To připadne na členské státy, čili na občany. |
| --- | --- |

5.6

„Komise se domnívá, že významnou další činností ke zlepšení bezpečnosti občanů je rozšíření posouzení bezpečnosti na havarijní připravenost mimo areál jaderného zařízení a opatření pro odezvu.“ (COM(2012) 571 final). EHSV se domnívá, že je třeba také harmonizovat postupy mezi sousedními zeměmi. Co se týká CLI, Švýcaři a Němci jsou členy CLIS ve Fessenheimu, Němci a Lucemburčané jsou členy CLIS v Cattenomu. Belgičané se účastní schůzí CLI v Choozu a mohli by se také účastnit schůzí v Gravelines. Je velký zájem připravit zajištění nehod spolu s místními obyvateli. V případě havárie může zvládání situace po havárii trvat velmi dlouho a jsou to právě tito obyvatelé, kteří jsou vystaveni závažnosti škod s vážnými sociálními, hospodářskými a environmentálními důsledky. Pojištění uzavíraná provozovateli ani zdaleka nepokryjí náklady za havárii. To připadne na členské státy, čili na občany.

5.7   Klíčová zjištění a doporučení z posouzení zabezpečení

| 5.7.1 | Ad hoc skupina pro jaderné zabezpečení (AHGNS) zřízená Radou (závěrečná zpráva: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st10/st10616.en12.pdf) předložila své analýzy k pěti tématům: fyzické ochraně, zlovolným zřícením letadel, kybernetickým útokům, havarijnímu plánování a výcviku a školení. Národní zabezpečení však zůstává nadále v příslušnosti členských států. Proto by bylo zapotřebí:






  — | ratifikovat Úmluvu o fyzické ochraně jaderných materiálů (šíření); |
| --- | --- | --- |

5.7.1

Ad hoc skupina pro jaderné zabezpečení (AHGNS) zřízená Radou (závěrečná zpráva: http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/12/st10/st10616.en12.pdf) předložila své analýzy k pěti tématům: fyzické ochraně, zlovolným zřícením letadel, kybernetickým útokům, havarijnímu plánování a výcviku a školení. Národní zabezpečení však zůstává nadále v příslušnosti členských států. Proto by bylo zapotřebí:

—

ratifikovat Úmluvu o fyzické ochraně jaderných materiálů (šíření);

| — | pokračovat v činnostech v oblasti jaderného zabezpečení; |
| --- | --- |

—

pokračovat v činnostech v oblasti jaderného zabezpečení;

| — | vytvořit vazby mezi bezpečností, radiační ochranou a jaderným zabezpečením. |
| --- | --- |

—

vytvořit vazby mezi bezpečností, radiační ochranou a jaderným zabezpečením.

Nedostatek studií o organizačních a lidských faktorech vytváří prázdnotu. Je nezbytné zabývat se touto složkou, která je pilířem bezpečnosti.

| 5.7.2 | Byly vzneseny otázky týkající se toho, zda je v problematice havárií nutné zabývat se svévolným úmyslným jednáním a také možností pádů letadel. Tento bod byl předmětem analýzy během semináře na evropské úrovni. Tento bod (především pád letadel) zdůraznil rozdílné přístupy v jednotlivých zemích EU. Dotazy společnosti jsou však velmi intenzivní a proto je bude třeba vzít v potaz. V současnosti fungující reaktory by neodolaly velmi silnému nárazu, avšak reaktory nového typu EPR musí vyhovovat novým požadavkům na konstrukci: budou dostatečné? |
| --- | --- |

5.7.2

Byly vzneseny otázky týkající se toho, zda je v problematice havárií nutné zabývat se svévolným úmyslným jednáním a také možností pádů letadel. Tento bod byl předmětem analýzy během semináře na evropské úrovni. Tento bod (především pád letadel) zdůraznil rozdílné přístupy v jednotlivých zemích EU. Dotazy společnosti jsou však velmi intenzivní a proto je bude třeba vzít v potaz. V současnosti fungující reaktory by neodolaly velmi silnému nárazu, avšak reaktory nového typu EPR musí vyhovovat novým požadavkům na konstrukci: budou dostatečné?

5.7.3   Opatření na posílení jaderného zabezpečení

| — | snížení hrozby záměrných chemických, biologických, radiačních a jaderných (CBRN) mimořádných událostí, včetně aktů terorismu a detekce radioaktivních a jaderných materiálů; |
| --- | --- |

—

snížení hrozby záměrných chemických, biologických, radiačních a jaderných (CBRN) mimořádných událostí, včetně aktů terorismu a detekce radioaktivních a jaderných materiálů;

| — | revize směrnice 2008/114/ES o určování a označování evropských kritických infrastruktur, naplánovaná na rok 2013; |
| --- | --- |

—

revize směrnice 2008/114/ES o určování a označování evropských kritických infrastruktur, naplánovaná na rok 2013;

| — | Komise předloží do konce roku legislativní návrh na síťové a informační zabezpečení; |
| --- | --- |

—

Komise předloží do konce roku legislativní návrh na síťové a informační zabezpečení;

| — | přijetí návrhu revize mechanizmu civilní ochrany Unie, která usnadňuje spolupráci mezi členskými státy při asistenčních zásazích civilní ochrany v případě závažných mimořádných událostí, včetně radiačních a jaderných havárií. |
| --- | --- |

—

přijetí návrhu revize mechanizmu civilní ochrany Unie, která usnadňuje spolupráci mezi členskými státy při asistenčních zásazích civilní ochrany v případě závažných mimořádných událostí, včetně radiačních a jaderných havárií.

5.8   Další postup

| 5.8.1 | Je třeba konstatovat, že havárie ve Fukušimě vedla k uspořádání „zátěžových testů“ představujících bezprecedentní počin. Je pravdou, že mnohá dokumentace byla dostupná pro veřejnost. Nelze než konstatovat, že je třeba pokračovat v pečlivém monitorování. Ve všech zemích jsou totiž nutná zlepšení a je třeba odstranit slabiny v oblasti právních předpisů. |
| --- | --- |

5.8.1

Je třeba konstatovat, že havárie ve Fukušimě vedla k uspořádání „zátěžových testů“ představujících bezprecedentní počin. Je pravdou, že mnohá dokumentace byla dostupná pro veřejnost. Nelze než konstatovat, že je třeba pokračovat v pečlivém monitorování. Ve všech zemích jsou totiž nutná zlepšení a je třeba odstranit slabiny v oblasti právních předpisů.

| 5.8.2 | Je třeba konstatovat, že lidské a organizační faktory nejsou dobře analyzovány a že nebyl zohledněn jejich dopad na bezpečnost. Pokud jde o organizování v souvislosti s krizí a její řešení, je skutečně třeba zahájit konzultaci se všemi subjekty a zapojit běžné občany. |
| --- | --- |

5.8.2

Je třeba konstatovat, že lidské a organizační faktory nejsou dobře analyzovány a že nebyl zohledněn jejich dopad na bezpečnost. Pokud jde o organizování v souvislosti s krizí a její řešení, je skutečně třeba zahájit konzultaci se všemi subjekty a zapojit běžné občany.

| 5.8.3 | Komise doporučuje:






  — | co nejrychleji provádět formulované požadavky. Bude monitorovat provádění těchto požadavků a v těsné spolupráci s ENSREG (Skupina evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost) vydá v roce 2014 zprávu. Dodává, že cílem akčního plánu musí být zavedení naprosté většiny požadovaných bezpečnostních zlepšení do roku 2015; |
| --- | --- | --- |

5.8.3

—

co nejrychleji provádět formulované požadavky. Bude monitorovat provádění těchto požadavků a v těsné spolupráci s ENSREG (Skupina evropských dozorných orgánů pro jadernou bezpečnost) vydá v roce 2014 zprávu. Dodává, že cílem akčního plánu musí být zavedení naprosté většiny požadovaných bezpečnostních zlepšení do roku 2015;

| — | navrhne Radě pověření k aktivní účasti na pracovní skupině o transparentnosti (v rámci MAAE a na základě evropského průzkumu RISCOM). EHSV doporučuje vycházet z Aarhuské úmluvy; |
| --- | --- |

—

navrhne Radě pověření k aktivní účasti na pracovní skupině o transparentnosti (v rámci MAAE a na základě evropského průzkumu RISCOM). EHSV doporučuje vycházet z Aarhuské úmluvy;

| — | přispívat k posilování jaderného zabezpečení ve spolupráci s členskými státy a orgány EU. |
| --- | --- |

—

přispívat k posilování jaderného zabezpečení ve spolupráci s členskými státy a orgány EU.

EHSV doporučuje zapojení/konzultování veřejnosti.

| 5.8.4 | EHSV se domnívá, že výsledkem procesu zátěžových testů musí být přijetí co nejvyšších bezpečnostních standardů pro jadernou energetiku, která představuje 30 % výroby elektrické energie v EU. Je velmi důležité, aby tento důležitý zdroj elektrické energie s nízkými emisemi uhlíku mohl i nadále přispívat ke skladbě zdrojů energie v Evropě a ke splnění cíle snížení skleníkových plynů. |
| --- | --- |

5.8.4

EHSV se domnívá, že výsledkem procesu zátěžových testů musí být přijetí co nejvyšších bezpečnostních standardů pro jadernou energetiku, která představuje 30 % výroby elektrické energie v EU. Je velmi důležité, aby tento důležitý zdroj elektrické energie s nízkými emisemi uhlíku mohl i nadále přispívat ke skladbě zdrojů energie v Evropě a ke splnění cíle snížení skleníkových plynů.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/147 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/147

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském inovačním partnerství v oblasti hospodaření s vodou

COM(2012) 216 final

2013/C 44/26

Zpravodajka: paní LE NOUAIL MARLIÈRE

Dne 10. května 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o evropském inovačním partnerství v oblasti hospodaření s vodou

COM(2012) 216 final.

Specializovaná sekce Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí, kterou Výbor pověřil přípravou podkladů na toto téma, přijala stanovisko dne 22. listopadu 2012.

Na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince (jednání dne 13. prosince), přijal Evropský hospodářský a sociální výbor následující stanovisko 126 hlasy pro, 5 hlasů bylo proti a 11 členů se zdrželo hlasování.

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | EHSV vítá sdělení Evropské komise týkající se evropského inovačního partnerství (EIP) v oblasti hospodaření s vodou, avšak navrhuje některá vyjasnění a zlepšení, jejichž cílem je odstranit překážky, jež stojí v cestě řádnému rozvoji inovací v této oblasti. |
| --- | --- |

1.1

EHSV vítá sdělení Evropské komise týkající se evropského inovačního partnerství (EIP) v oblasti hospodaření s vodou, avšak navrhuje některá vyjasnění a zlepšení, jejichž cílem je odstranit překážky, jež stojí v cestě řádnému rozvoji inovací v této oblasti.

| 1.2 | Inovace v oblasti hospodaření s vodou v Evropě by měly vycházet z uceleného přístupu zohledňujícího celý koloběh vody a přednostně zaměřeného na cíl dosáhnout v celé Evropě dobrého stavu povrchových a podzemních vod, jak jej stanoví evropská rámcová směrnice v oblasti vodní politiky (1), a z posílení ochrany tohoto zdroje na základě zásady „znečišťovatel platí“, jež by měla dostatečně odrazující účinek, pokud jde o znečišťování, a nepodporovala beztrestnost těch, kdo by odmítali platit. |
| --- | --- |

1.2

Inovace v oblasti hospodaření s vodou v Evropě by měly vycházet z uceleného přístupu zohledňujícího celý koloběh vody a přednostně zaměřeného na cíl dosáhnout v celé Evropě dobrého stavu povrchových a podzemních vod, jak jej stanoví evropská rámcová směrnice v oblasti vodní politiky (1), a z posílení ochrany tohoto zdroje na základě zásady „znečišťovatel platí“, jež by měla dostatečně odrazující účinek, pokud jde o znečišťování, a nepodporovala beztrestnost těch, kdo by odmítali platit.

| 1.3 | Strategický plán provádění priorit evropského inovačního partnerství se musí zabývat skutečností, že více než jeden milion lidí v Evropě nemá přístup k nezávadné, čisté a finančně dostupné vodě a několik milionů nemá přístup k hygienickým zařízením. Potřeby těchto lidí jsou prioritou z hlediska začleňování a boje proti chudobě. |
| --- | --- |

1.3

Strategický plán provádění priorit evropského inovačního partnerství se musí zabývat skutečností, že více než jeden milion lidí v Evropě nemá přístup k nezávadné, čisté a finančně dostupné vodě a několik milionů nemá přístup k hygienickým zařízením. Potřeby těchto lidí jsou prioritou z hlediska začleňování a boje proti chudobě.

| 1.4 | Pozice poskytovatelů veřejných vodohospodářských služeb, uživatelů a spotřebitelů v rámci rozhodovacího procesu v otázce evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou musí být posílena. Dále je nezbytné, aby evropské inovační partnerství vedlo ke zlepšení koordinace mezi všemi provozovateli, aby inovace byla přínosem pro místní úroveň a aby bylo usnadněno zapojení organizací zastupujících občanskou společnost do nových sítí a skupin, jež budou případně vytvořeny. |
| --- | --- |

1.4

Pozice poskytovatelů veřejných vodohospodářských služeb, uživatelů a spotřebitelů v rámci rozhodovacího procesu v otázce evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou musí být posílena. Dále je nezbytné, aby evropské inovační partnerství vedlo ke zlepšení koordinace mezi všemi provozovateli, aby inovace byla přínosem pro místní úroveň a aby bylo usnadněno zapojení organizací zastupujících občanskou společnost do nových sítí a skupin, jež budou případně vytvořeny.

| 1.5 | Podle EHSV je třeba transparentním způsobem zpřístupnit výsledky výzkumů financovaných v rámci inovačních partnerství v oblasti hospodaření s vodou a 7. evropského rámcového programu pro výzkum a rozvoj, vzhledem k zvláštnímu, životně důležitému významu vody pro obyvatelstvo. |
| --- | --- |

1.5

Podle EHSV je třeba transparentním způsobem zpřístupnit výsledky výzkumů financovaných v rámci inovačních partnerství v oblasti hospodaření s vodou a 7. evropského rámcového programu pro výzkum a rozvoj, vzhledem k zvláštnímu, životně důležitému významu vody pro obyvatelstvo.

| 1.6 | EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Doporučuje jejich zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

1.6

EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Doporučuje jejich zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky.

| 1.7 | EHSV žádá Komisi, aby zdvojnásobila úsilí o zajištění transparentnosti a koordinace některých důležitých probíhajících iniciativ souvisejících s rozsáhlou problematikou vody. Je například nezbytné, aby Komise upřesnila otázku součinnosti a společného fungování evropských inovačních partnerství v oblastech hospodaření s vodou, zemědělství a surovin. |
| --- | --- |

1.7

EHSV žádá Komisi, aby zdvojnásobila úsilí o zajištění transparentnosti a koordinace některých důležitých probíhajících iniciativ souvisejících s rozsáhlou problematikou vody. Je například nezbytné, aby Komise upřesnila otázku součinnosti a společného fungování evropských inovačních partnerství v oblastech hospodaření s vodou, zemědělství a surovin.

| 1.8 | Skutečná politika pro výzkum a inovace v otázce vody vyžaduje transparentnost a rovněž politiku zaměstnanosti podporující začlenění, která již nyní zaručí dostatečný počet pracovníků, jejich odbornou přípravu, uznání kvalifikací a technologie, jež umožní zlepšení zdraví a bezpečnosti jak při postupech čištění a úpravy vod, tak v hygienických zařízeních a co nejlépe zajistí splnění všech úkolů v celé jejich škále a na všech úrovních. |
| --- | --- |

1.8

Skutečná politika pro výzkum a inovace v otázce vody vyžaduje transparentnost a rovněž politiku zaměstnanosti podporující začlenění, která již nyní zaručí dostatečný počet pracovníků, jejich odbornou přípravu, uznání kvalifikací a technologie, jež umožní zlepšení zdraví a bezpečnosti jak při postupech čištění a úpravy vod, tak v hygienických zařízeních a co nejlépe zajistí splnění všech úkolů v celé jejich škále a na všech úrovních.

| 1.9 | EHSV zdůrazňuje úlohu sítí organizací občanské společnosti, jež by měly být uznány a doceněny a vzhledem k svému inovačnímu potenciálu, zkušenostem a bohatým poznatkům by se měly stát oblastí výzkumu. |
| --- | --- |

1.9

EHSV zdůrazňuje úlohu sítí organizací občanské společnosti, jež by měly být uznány a doceněny a vzhledem k svému inovačnímu potenciálu, zkušenostem a bohatým poznatkům by se měly stát oblastí výzkumu.

2.   Úvod

| 2.1 | Strategií Evropa 2020 hodlá EU znovu pozvednout evropské hospodářství, tak aby opět vytvářelo pracovní místa, konkurenceschopnost a sociální soudržnost. |
| --- | --- |

2.1

Strategií Evropa 2020 hodlá EU znovu pozvednout evropské hospodářství, tak aby opět vytvářelo pracovní místa, konkurenceschopnost a sociální soudržnost.

| 2.2 | Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelné hospodářství podporující začlenění podtrhuje klíčový význam, jež mají pro růst znalosti a inovace. Komise v kontextu programu Horizont 2020 v návrhu rámcového programu EU pro výzkum a inovace (2014–2020) (2) navrhla zvýšit rozpočet určený na výzkum a vývoj na 80 miliard eur a členské státy souhlasily s cílem EU investovat do roku 2020 v průměru 3 % svého HDP do výzkumu (viz rovněž stanovisko EHSV INT/571 týkající se financování výzkumu a inovací v EU (3)). |
| --- | --- |

2.2

Strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelné hospodářství podporující začlenění podtrhuje klíčový význam, jež mají pro růst znalosti a inovace. Komise v kontextu programu Horizont 2020 v návrhu rámcového programu EU pro výzkum a inovace (2014–2020) (2) navrhla zvýšit rozpočet určený na výzkum a vývoj na 80 miliard eur a členské státy souhlasily s cílem EU investovat do roku 2020 v průměru 3 % svého HDP do výzkumu (viz rovněž stanovisko EHSV INT/571 týkající se financování výzkumu a inovací v EU (3)).

| 2.3 | Proto je Evropský výzkumný prostor (EVP) ústředním prvkem strategie Evropa 2020 a její stěžejní iniciativy Unie inovací (4) a Evropská rada vznesla požadavek, aby byl dokončen do roku 2014 (5). Cílem iniciativy Unie inovací je zajistit, aby nové výrobky a služby založené na znalostech významně přispívaly k růstu a k zaměstnanosti, a omezit odliv mozků. Pro dosažení tohoto cíle je nezbytná vědecká základna skutečně světové úrovně. |
| --- | --- |

2.3

Proto je Evropský výzkumný prostor (EVP) ústředním prvkem strategie Evropa 2020 a její stěžejní iniciativy Unie inovací (4) a Evropská rada vznesla požadavek, aby byl dokončen do roku 2014 (5). Cílem iniciativy Unie inovací je zajistit, aby nové výrobky a služby založené na znalostech významně přispívaly k růstu a k zaměstnanosti, a omezit odliv mozků. Pro dosažení tohoto cíle je nezbytná vědecká základna skutečně světové úrovně.

| 2.4 | Podle návrhu, jenž je předmětem tohoto stanoviska (6), evropská inovační partnerství navržená stěžejní iniciativou strategie Evropa 2020 Unie inovací (7) zajišťují strategický přístup a rámec pro řešení vnitřních nedostatků evropského systému výzkumu a inovací a jeho metod s cílem urychlit inovace, jež významně přispívají k řešení společenských problémů. EIP by mohla být prostředkem, jak soustředit odborné znalosti a zdroje v oblasti klíčových politických priorit mobilizací a propojením všech příslušných zúčastněných subjektů napříč různými oblastmi politiky a odvětvími bez ohledu na hranice, a jejich cílem je lidem co nejrychleji přinést výhody plynoucí z pokroku a inovací (k čemuž vyzývá EHSV ve svých stanoviscích INT/599 k tématu Partnerství v oblasti výzkumu a inovací (8) a NAT/546 k tématu Akční plán pro ekologické inovace (9). Je důležité podtrhnout, že vedle 40 milionů eur vyčleněných v 7. rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj nepočítá evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou s žádnými doplňujícími prostředky ve srovnání se stávajícími zdroji a jeho cíl je omezen na dosahování synergie a koordinaci existujících nástrojů. |
| --- | --- |

2.4

Podle návrhu, jenž je předmětem tohoto stanoviska (6), evropská inovační partnerství navržená stěžejní iniciativou strategie Evropa 2020 Unie inovací (7) zajišťují strategický přístup a rámec pro řešení vnitřních nedostatků evropského systému výzkumu a inovací a jeho metod s cílem urychlit inovace, jež významně přispívají k řešení společenských problémů. EIP by mohla být prostředkem, jak soustředit odborné znalosti a zdroje v oblasti klíčových politických priorit mobilizací a propojením všech příslušných zúčastněných subjektů napříč různými oblastmi politiky a odvětvími bez ohledu na hranice, a jejich cílem je lidem co nejrychleji přinést výhody plynoucí z pokroku a inovací (k čemuž vyzývá EHSV ve svých stanoviscích INT/599 k tématu Partnerství v oblasti výzkumu a inovací (8) a NAT/546 k tématu Akční plán pro ekologické inovace (9). Je důležité podtrhnout, že vedle 40 milionů eur vyčleněných v 7. rámcovém programu pro výzkum a technologický rozvoj nepočítá evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou s žádnými doplňujícími prostředky ve srovnání se stávajícími zdroji a jeho cíl je omezen na dosahování synergie a koordinaci existujících nástrojů.

| 2.5 | Členské státy EU uznávají význam inovací v oblasti hospodaření s vodou. Rada Evropské unie vyzvala dne 21. června 2011 Komisi, aby „v úzké spolupráci s členskými státy prozkoumala možnosti inovativních partnerství v oblasti vodohospodářství v zájmu dosažení udržitelného a hospodárného využívání vody“ (10). |
| --- | --- |

2.5

Členské státy EU uznávají význam inovací v oblasti hospodaření s vodou. Rada Evropské unie vyzvala dne 21. června 2011 Komisi, aby „v úzké spolupráci s členskými státy prozkoumala možnosti inovativních partnerství v oblasti vodohospodářství v zájmu dosažení udržitelného a hospodárného využívání vody“ (10).

| 2.6 | Význam požadavku, aby se Evropa podílela na udržitelném hospodaření s vodou jakožto klíčovým zdrojem, je zdůrazněn ve stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 nazvané Evropa účinněji využívající zdroje (11). Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje (12) zdůrazňuje úspory, které by bylo možné dosáhnout zvýšením účinnosti. Strategické cíle evropského inovačního partnerství do roku 2020 jsou následující:






  i) | zajistit nezávadnou, přístupnou a finančně dostupnou vodu pro všechny a zároveň zaručit dostatek vody pro životní prostředí; |
| --- | --- | --- |

2.6

Význam požadavku, aby se Evropa podílela na udržitelném hospodaření s vodou jakožto klíčovým zdrojem, je zdůrazněn ve stěžejní iniciativě strategie Evropa 2020 nazvané Evropa účinněji využívající zdroje (11). Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje (12) zdůrazňuje úspory, které by bylo možné dosáhnout zvýšením účinnosti. Strategické cíle evropského inovačního partnerství do roku 2020 jsou následující:

i)

zajistit nezávadnou, přístupnou a finančně dostupnou vodu pro všechny a zároveň zaručit dostatek vody pro životní prostředí;

| ii) | dosáhnout odstranění vzájemné závislosti ubývání vodních zdrojů a úrovně ekonomické aktivity v hlavních odvětvích EU; |
| --- | --- |

ii)

dosáhnout odstranění vzájemné závislosti ubývání vodních zdrojů a úrovně ekonomické aktivity v hlavních odvětvích EU;

| iii) | zachovat a posílit dobrý stav vodních zdrojů ve všech povodích v EU. |
| --- | --- |

iii)

zachovat a posílit dobrý stav vodních zdrojů ve všech povodích v EU.

| 2.7 | Komise vypracovala plán na ochranu vodních zdrojů Evropy, který je milníkem postupu k účinnějšímu využívání zdrojů. Plán by měl do konce roku 2012 představit politickou odpověď na problémy a nedostatky v provádění související s právním rámcem EU pro politiku v oblasti hospodaření s vodními zdroji. Provádění plánu a EIP bude úzce koordinováno. EIP budou dále vycházet z akčního plánu pro ekologické inovace (13). |
| --- | --- |

2.7

Komise vypracovala plán na ochranu vodních zdrojů Evropy, který je milníkem postupu k účinnějšímu využívání zdrojů. Plán by měl do konce roku 2012 představit politickou odpověď na problémy a nedostatky v provádění související s právním rámcem EU pro politiku v oblasti hospodaření s vodními zdroji. Provádění plánu a EIP bude úzce koordinováno. EIP budou dále vycházet z akčního plánu pro ekologické inovace (13).

| 2.8 | Politika ochrany vodních zdrojů by měla zahrnovat i náhrady za omezení, kterými je zatížena hospodářská činnost v určitých oblastech postižených silným znečištěním. V těchto konkrétních případech by aktualizace státních podpor mohla být přizpůsobena a mohla by vzít na zřetel evropský plán ochrany vod. |
| --- | --- |

2.8

Politika ochrany vodních zdrojů by měla zahrnovat i náhrady za omezení, kterými je zatížena hospodářská činnost v určitých oblastech postižených silným znečištěním. V těchto konkrétních případech by aktualizace státních podpor mohla být přizpůsobena a mohla by vzít na zřetel evropský plán ochrany vod.

3.   Všeobecné připomínky

| 3.1 | Na své první schůzi dne 25. září pracovní skupina pro evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou identifikovala 8 prioritních oblastí:






  — | vztah mezi vodu a energií: výroba elektrické energie je průmysl náročný z hlediska spotřeby vody s významnými dopady na vodní prostředí; |
| --- | --- | --- |

3.1

Na své první schůzi dne 25. září pracovní skupina pro evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou identifikovala 8 prioritních oblastí:

—

vztah mezi vodu a energií: výroba elektrické energie je průmysl náročný z hlediska spotřeby vody s významnými dopady na vodní prostředí;

| — | vodohospodářská správa: dobrá správa má klíčový význam pro udržitelné hospodaření s vodou; |
| --- | --- |

—

vodohospodářská správa: dobrá správa má klíčový význam pro udržitelné hospodaření s vodou;

| — | financování inovací: financování by mělo podporovat spolupráci mezi subjekty veřejného sektoru (partnerství v rámci veřejného sektoru) i mezi soukromými a veřejnými subjekty; veřejné výdaje musí sledovat veřejný zájem, nikoliv zvyšovat soukromý zisk; |
| --- | --- |

—

financování inovací: financování by mělo podporovat spolupráci mezi subjekty veřejného sektoru (partnerství v rámci veřejného sektoru) i mezi soukromými a veřejnými subjekty; veřejné výdaje musí sledovat veřejný zájem, nikoliv zvyšovat soukromý zisk;

| — | opakované využívání a recyklace vody: inovace musí vycházet z uceleného přístupu zohledňujícího celý koloběh vody; voda je obnovitelný zdroj a zásadní význam pro její udržitelné využívání má to, aby její koloběh nebyl narušen; |
| --- | --- |

—

opakované využívání a recyklace vody: inovace musí vycházet z uceleného přístupu zohledňujícího celý koloběh vody; voda je obnovitelný zdroj a zásadní význam pro její udržitelné využívání má to, aby její koloběh nebyl narušen;

| — | čištění vod a odpadních vod, u něhož v posledních desetiletích proběhlo příliš málo inovací, zejména v oblasti čištění městských odpadních vod; jedním z důležitých aspektů pro obnovu zdrojů z odpadních vod je obnova výživných látek; |
| --- | --- |

—

čištění vod a odpadních vod, u něhož v posledních desetiletích proběhlo příliš málo inovací, zejména v oblasti čištění městských odpadních vod; jedním z důležitých aspektů pro obnovu zdrojů z odpadních vod je obnova výživných látek;

| — | řízení rizik mimořádných událostí souvisejících s vodou (záplavy, sucha); |
| --- | --- |

—

řízení rizik mimořádných událostí souvisejících s vodou (záplavy, sucha);

| — | modely řízení a monitorování řízení; |
| --- | --- |

—

modely řízení a monitorování řízení;

| — | ekosystémové služby. |
| --- | --- |

—

ekosystémové služby.

| 3.2 | Zpráva předložená v rámci Společného monitorovacího programu dodávek vody a hygieny WHO/UNICEF uvádí, že podíl světové populace, jež má přístup k upraveným zdrojům pitné vody (vodovod s tekoucí vodou či chráněné studny) se zvýší z 89 %, což byl stav v roce 2010, na přibližně 92 % do roku 2015. |
| --- | --- |

3.2

Zpráva předložená v rámci Společného monitorovacího programu dodávek vody a hygieny WHO/UNICEF uvádí, že podíl světové populace, jež má přístup k upraveným zdrojům pitné vody (vodovod s tekoucí vodou či chráněné studny) se zvýší z 89 %, což byl stav v roce 2010, na přibližně 92 % do roku 2015.

| 3.3 | OSN sice uznává lidské právo na přístup k vodě a hygienickým zařízením, avšak více než 11 % světové populace – asi 783 milionů lidí – stále nemá přístup k nezávadné pitné vodě a miliardy lidí žijí bez hygienických zařízení. |
| --- | --- |

3.3

OSN sice uznává lidské právo na přístup k vodě a hygienickým zařízením, avšak více než 11 % světové populace – asi 783 milionů lidí – stále nemá přístup k nezávadné pitné vodě a miliardy lidí žijí bez hygienických zařízení.

| 3.4 | Voda má zásadní význam pro téměř všechny lidské aktivity – v průmyslové a energetické výrobě, v zemědělství, dopravě, ve volném čase – a pro zachování biologické rozmanitosti a kulturního a přírodního dědictví. Těžko si lze představit zabezpečování potravin či bezpečnost zásobování energií na evropské či mezinárodní úrovni bez zajištění hlavního zdroje – vody, která se spolu s půdou stává jednou z klíčových problematik 21. století. Druhá polovina minulého století nám zanechala vodní prostředí, jež jsou bohužel poškozená, oslabená, vyschlá a znečištěná. |
| --- | --- |

3.4

Voda má zásadní význam pro téměř všechny lidské aktivity – v průmyslové a energetické výrobě, v zemědělství, dopravě, ve volném čase – a pro zachování biologické rozmanitosti a kulturního a přírodního dědictví. Těžko si lze představit zabezpečování potravin či bezpečnost zásobování energií na evropské či mezinárodní úrovni bez zajištění hlavního zdroje – vody, která se spolu s půdou stává jednou z klíčových problematik 21. století. Druhá polovina minulého století nám zanechala vodní prostředí, jež jsou bohužel poškozená, oslabená, vyschlá a znečištěná.

| 3.5 | Tento zdroj je vážně ohrožen hospodářským rozvojem s ničivými důsledky pro životní prostředí, který vychází z předpokladu, že voda je statek, který lze zužitkovat jako každý jiný, což vede k nadměrnému čerpání podzemních vod, znečištění půdy, vodních toků a oceánů, narušení koloběhu vody a zhoršení stavu vodních zdrojů z ekologického hlediska s dopadem na biologickou rozmanitost, a to na evropské i celosvětové úrovni. Aby byla vodohospodářská politika spravedlivá, účinná a udržitelná, je třeba akceptovat, že voda nebude považována za zboží, ale za světové dědictví, jež je třeba ochraňovat a bránit (14). |
| --- | --- |

3.5

Tento zdroj je vážně ohrožen hospodářským rozvojem s ničivými důsledky pro životní prostředí, který vychází z předpokladu, že voda je statek, který lze zužitkovat jako každý jiný, což vede k nadměrnému čerpání podzemních vod, znečištění půdy, vodních toků a oceánů, narušení koloběhu vody a zhoršení stavu vodních zdrojů z ekologického hlediska s dopadem na biologickou rozmanitost, a to na evropské i celosvětové úrovni. Aby byla vodohospodářská politika spravedlivá, účinná a udržitelná, je třeba akceptovat, že voda nebude považována za zboží, ale za světové dědictví, jež je třeba ochraňovat a bránit (14).

| 3.6 | Hospodaření s tímto zdrojem musí umožnit plnění potřeb obyvatelstva při současném zajištění zachování zdroje pro budoucí generace. Stává se naléhavě nutné uvědomit si to v plné míře a výzkum zaměřený na inovace by z toho měl vycházet. To podtrhuje význam EIP ve vodním hospodářství jako nástroje ke zlepšování věcné i finanční efektivity integrovaného vodního hospodářství. |
| --- | --- |

3.6

Hospodaření s tímto zdrojem musí umožnit plnění potřeb obyvatelstva při současném zajištění zachování zdroje pro budoucí generace. Stává se naléhavě nutné uvědomit si to v plné míře a výzkum zaměřený na inovace by z toho měl vycházet. To podtrhuje význam EIP ve vodním hospodářství jako nástroje ke zlepšování věcné i finanční efektivity integrovaného vodního hospodářství.

| 3.7 | Tohoto cíle však není možné dosáhnout tím, že se kontrola a hospodaření se zdroji ponechá podnikům a velkým globálním soukromým koncernům nebo se zrychlí privatizace inovací a výzkumu v tomto klíčovém odvětví. Ba právě naopak, kvalitní veřejné služby jsou nejlepším prostředkem budování spravedlivých, udržitelných, mírumilovných a demokratických společností a investice do kvalitních veřejných služeb podpořené spravedlivými daňovými politikami stimulujícími inovace a výzkum přispějí k řešení hospodářské krize tím, že napomohou zpřístupnění klíčových a nezbytných služeb všem a zajištění hospodářského růstu. To ospravedlňuje partnerství založená na veřejné správě vodních zdrojů a výzkumu financovaném z veřejných prostředků 7. rámcového programu. |
| --- | --- |

3.7

Tohoto cíle však není možné dosáhnout tím, že se kontrola a hospodaření se zdroji ponechá podnikům a velkým globálním soukromým koncernům nebo se zrychlí privatizace inovací a výzkumu v tomto klíčovém odvětví. Ba právě naopak, kvalitní veřejné služby jsou nejlepším prostředkem budování spravedlivých, udržitelných, mírumilovných a demokratických společností a investice do kvalitních veřejných služeb podpořené spravedlivými daňovými politikami stimulujícími inovace a výzkum přispějí k řešení hospodářské krize tím, že napomohou zpřístupnění klíčových a nezbytných služeb všem a zajištění hospodářského růstu. To ospravedlňuje partnerství založená na veřejné správě vodních zdrojů a výzkumu financovaném z veřejných prostředků 7. rámcového programu.

| 3.8 | Na evropské úrovni by se členské státy měly zasadit o odmítnutí liberalizace vodohospodářských a hygienických služeb a usilovat o to, aby byly definovány jako veřejné služby obecného zájmu a aby se Evropa na mezinárodní scéně více angažovala ve prospěch účinného uplatňování práva na přístup k vodě. EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Doporučuje jejich co nejširší zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky. |
| --- | --- |

3.8

Na evropské úrovni by se členské státy měly zasadit o odmítnutí liberalizace vodohospodářských a hygienických služeb a usilovat o to, aby byly definovány jako veřejné služby obecného zájmu a aby se Evropa na mezinárodní scéně více angažovala ve prospěch účinného uplatňování práva na přístup k vodě. EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Doporučuje jejich co nejširší zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky.

| 3.9 | Procesy a řešení přijatá v rámci EIP ve vodním hospodářství by se měly stát součástí adaptačních opatření při vypořádání se s očekávanými vlivy klimatických změn. |
| --- | --- |

3.9

Procesy a řešení přijatá v rámci EIP ve vodním hospodářství by se měly stát součástí adaptačních opatření při vypořádání se s očekávanými vlivy klimatických změn.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1 | Výbor zaznamenal ustavení skupiny odborníků na vysoké úrovni a pracovní skupiny, jejichž úkolem je vypracovat strategii inovačního partnerství ve vodním hospodářství. To by mělo být příležitostí pro vymezení směrů pro inovace ve vodohospodářské politice a potvrzení účinného uplatňování práva na nezávadnou vodu v přiměřeném množství za účelem podpory udržitelného hospodaření se zdroji. |
| --- | --- |

4.1

Výbor zaznamenal ustavení skupiny odborníků na vysoké úrovni a pracovní skupiny, jejichž úkolem je vypracovat strategii inovačního partnerství ve vodním hospodářství. To by mělo být příležitostí pro vymezení směrů pro inovace ve vodohospodářské politice a potvrzení účinného uplatňování práva na nezávadnou vodu v přiměřeném množství za účelem podpory udržitelného hospodaření se zdroji.

| 4.2 | Toho je možné dosáhnout díky inovačním metodám, jež uvádějí v praxi nejmodernější novátorské technologie, přičemž je nutné zohlednit stav integrované správy povodí na regionální úrovni a věnovat se prevenci znečištění. Udržitelné hospodaření se zdroji musí být zajištěno také díky rozložení mezi různé druhy využití vody, aby se tak zaručil udržitelný lidský, hospodářský a environmentální rozvoj územních celků prostřednictvím plánování využívání zdrojů v rámci integrovaného řízení vodních zdrojů, obnova kvality vodních prostředí, podpora procesů kontroly spotřeby a prevence znečišťování v rámci celého řetězce využívání zdroje, od spotřeby až po opětovnou úpravu, a konečně také zákaz znečišťujících postupů a postihování znečišťovatelů. |
| --- | --- |

4.2

Toho je možné dosáhnout díky inovačním metodám, jež uvádějí v praxi nejmodernější novátorské technologie, přičemž je nutné zohlednit stav integrované správy povodí na regionální úrovni a věnovat se prevenci znečištění. Udržitelné hospodaření se zdroji musí být zajištěno také díky rozložení mezi různé druhy využití vody, aby se tak zaručil udržitelný lidský, hospodářský a environmentální rozvoj územních celků prostřednictvím plánování využívání zdrojů v rámci integrovaného řízení vodních zdrojů, obnova kvality vodních prostředí, podpora procesů kontroly spotřeby a prevence znečišťování v rámci celého řetězce využívání zdroje, od spotřeby až po opětovnou úpravu, a konečně také zákaz znečišťujících postupů a postihování znečišťovatelů.

| 4.3 | Tyto cíle je třeba realizovat díky řádnému financování a spravedlivému a přiměřenému rozložení příspěvků mezi všechny odběratele a spotřebitele, průmyslové, zemědělské i domácnosti, řízenému veřejnou mocí usilující o lepší správu, jak doporučuje EHSV ve svém průzkumném stanovisku NAT/495 Začlenění vodohospodářské politiky do ostatních evropských politik (15). |
| --- | --- |

4.3

Tyto cíle je třeba realizovat díky řádnému financování a spravedlivému a přiměřenému rozložení příspěvků mezi všechny odběratele a spotřebitele, průmyslové, zemědělské i domácnosti, řízenému veřejnou mocí usilující o lepší správu, jak doporučuje EHSV ve svém průzkumném stanovisku NAT/495 Začlenění vodohospodářské politiky do ostatních evropských politik (15).

| 4.4 | Spravedlivá a účinná vodohospodářská politika a realizace inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou potřebuje novátorskou politiku zaměstnávání, díky níž budou odborně připravení a kvalifikovaní pracovníci, zejména v případě nově vytvořených nebo pozměněných pracovních míst, chráněni pracovním řádem zajišťujícím výkon jejich úkolu spočívajícího v hospodaření s veřejným statkem a budou jim také přiznána práva zasáhnout v hospodářských, sociálních a environmentálních záležitostech. Dále by měly být připravena inovativní opatření za účelem snížení namáhavosti práce a jejího dopadu na zdraví u pracovníků v oblasti čištění odpadních vod. |
| --- | --- |

4.4

Spravedlivá a účinná vodohospodářská politika a realizace inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou potřebuje novátorskou politiku zaměstnávání, díky níž budou odborně připravení a kvalifikovaní pracovníci, zejména v případě nově vytvořených nebo pozměněných pracovních míst, chráněni pracovním řádem zajišťujícím výkon jejich úkolu spočívajícího v hospodaření s veřejným statkem a budou jim také přiznána práva zasáhnout v hospodářských, sociálních a environmentálních záležitostech. Dále by měly být připravena inovativní opatření za účelem snížení namáhavosti práce a jejího dopadu na zdraví u pracovníků v oblasti čištění odpadních vod.

| 4.5 | Otázky epidemiologických šetření u pracovníků v hygienických službách, posílení výborů pro hygienu, bezpečnost a pracovní podmínky, zlepšení lékařského sledování, ochranných prostředků a vybavení pro detekci plynů a znečišťujících látek jsou předmětem technických i sociálních výzkumů, která je třeba zohlednit, až bude pracovní skupina připravovat strategický plán provádění priorit evropského inovačního partnerství. |
| --- | --- |

4.5

Otázky epidemiologických šetření u pracovníků v hygienických službách, posílení výborů pro hygienu, bezpečnost a pracovní podmínky, zlepšení lékařského sledování, ochranných prostředků a vybavení pro detekci plynů a znečišťujících látek jsou předmětem technických i sociálních výzkumů, která je třeba zohlednit, až bude pracovní skupina připravovat strategický plán provádění priorit evropského inovačního partnerství.

| 4.6 | Zaručit přístup pro všechny, zachovat zdroje, uspokojit veřejný zájem. To jsou úkoly, jež by měla pracovní skupina rovněž od tohoto okamžiku brát v úvahu při přípravě strategického plánu provádění priorit evropského inovačního partnerství, který má navrhnout tak, aby mohl být přijat 18. prosince 2012. |
| --- | --- |

4.6

Zaručit přístup pro všechny, zachovat zdroje, uspokojit veřejný zájem. To jsou úkoly, jež by měla pracovní skupina rovněž od tohoto okamžiku brát v úvahu při přípravě strategického plánu provádění priorit evropského inovačního partnerství, který má navrhnout tak, aby mohl být přijat 18. prosince 2012.

| 4.7 | Součástí EIP ve vodním hospodářství pracujícího podle navrženého a přijatého strategického plánu musí být příslušné evropské technologické platformy nejen jako zdroj informací o skutečném stavu věci v tom kterém místě/odvětví, ale i jako subjekty podílející se na výzkumu a vývoji a uplatnění nových technologií (16). |
| --- | --- |

4.7

Součástí EIP ve vodním hospodářství pracujícího podle navrženého a přijatého strategického plánu musí být příslušné evropské technologické platformy nejen jako zdroj informací o skutečném stavu věci v tom kterém místě/odvětví, ale i jako subjekty podílející se na výzkumu a vývoji a uplatnění nových technologií (16).

| 4.8 | Vedle horizontálních témat a stanovených priorit EHSV doporučuje, aby v jednotlivých inovačních projektech byla věnována pozornost také interakci vody a půdy, a to zvláště tam, kde se bude jednat o hospodaření s vodami povrchovými. |
| --- | --- |

4.8

Vedle horizontálních témat a stanovených priorit EHSV doporučuje, aby v jednotlivých inovačních projektech byla věnována pozornost také interakci vody a půdy, a to zvláště tam, kde se bude jednat o hospodaření s vodami povrchovými.

| 4.9 | Sucha, požáry i záplavy se zintenzivní a prodlouží, a proto je i navzdory úsporným politikám naprosto nezbytné zachovat veřejné vodohospodářské služby, záchranné služby a služby zvládání katastrof, jež budou odpovídat tomuto novému nepředvídatelnému prostředí. V rámci úsilí o inovace je třeba se zabývat také otázkou úlohy vody v rámci ochrany ekosystémů a biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

4.9

Sucha, požáry i záplavy se zintenzivní a prodlouží, a proto je i navzdory úsporným politikám naprosto nezbytné zachovat veřejné vodohospodářské služby, záchranné služby a služby zvládání katastrof, jež budou odpovídat tomuto novému nepředvídatelnému prostředí. V rámci úsilí o inovace je třeba se zabývat také otázkou úlohy vody v rámci ochrany ekosystémů a biologické rozmanitosti.

| 4.10 | Veřejné orgány a vodohospodářské subjekty musí aktivně předcházet znečišťování vod, a to nejen za účelem trvalého zachování kvality vody, ale i s cílem zabránit potenciálně nezvratným škodám se známými (perzistentní organické znečišťující látky, endokrinní disruptory) i neznámými rizikovými faktory – v důsledku kumulace chemických látek včetně nanočástic, jež lze nepochybně považovat za dodatečné rizikové faktory. Je nezbytné vyhodnotit tato nová rizika, jež by mohla závažným způsobem ohrozit veřejné zdraví. |
| --- | --- |

4.10

Veřejné orgány a vodohospodářské subjekty musí aktivně předcházet znečišťování vod, a to nejen za účelem trvalého zachování kvality vody, ale i s cílem zabránit potenciálně nezvratným škodám se známými (perzistentní organické znečišťující látky, endokrinní disruptory) i neznámými rizikovými faktory – v důsledku kumulace chemických látek včetně nanočástic, jež lze nepochybně považovat za dodatečné rizikové faktory. Je nezbytné vyhodnotit tato nová rizika, jež by mohla závažným způsobem ohrozit veřejné zdraví.

| 4.11 | Cílem zpoplatnění vody je přispět k zachování zdroje z hlediska kvantity. EHSV doporučuje takové zpoplatnění, jež by mělo na zřeteli přístup pro všechny, neboť se jedná o zdroj životně důležitého významu, a ne o obchodní artikl. Zdůrazňuje však, že zpoplatnění problém nevyřeší, protože nejde pouze o kvantitu vody, ale i o její kvalitu. V této souvislosti musí veřejný sektor přijmout opatření zaměřená na zvýšení povědomí soukromých osob a průmyslových a zemědělských odběratelů o změně kvality vod a o nejméně nákladném prostředku nápravy, jímž je prevence. |
| --- | --- |

4.11

Cílem zpoplatnění vody je přispět k zachování zdroje z hlediska kvantity. EHSV doporučuje takové zpoplatnění, jež by mělo na zřeteli přístup pro všechny, neboť se jedná o zdroj životně důležitého významu, a ne o obchodní artikl. Zdůrazňuje však, že zpoplatnění problém nevyřeší, protože nejde pouze o kvantitu vody, ale i o její kvalitu. V této souvislosti musí veřejný sektor přijmout opatření zaměřená na zvýšení povědomí soukromých osob a průmyslových a zemědělských odběratelů o změně kvality vod a o nejméně nákladném prostředku nápravy, jímž je prevence.

| 4.12 | Voda se stává čím dál tím vzácnější pod vlivem změny klimatu a lidské činnosti, roste úroveň znečištění a důsledky jsou stále závažnější. Jde o problém, jemuž musí Evropa čelit a v této oblasti musí provést nezbytné výzkumy. Musí přispět k pokroku v této otázce na mezinárodní úrovni a v rámci své politiky spolupráce a své rozvojové politiky uvolnit prostředky určené na pomoc, za účelem umožnění přístupu k vodě a nápravy změny vodních zdrojů (17). |
| --- | --- |

4.12

Voda se stává čím dál tím vzácnější pod vlivem změny klimatu a lidské činnosti, roste úroveň znečištění a důsledky jsou stále závažnější. Jde o problém, jemuž musí Evropa čelit a v této oblasti musí provést nezbytné výzkumy. Musí přispět k pokroku v této otázce na mezinárodní úrovni a v rámci své politiky spolupráce a své rozvojové politiky uvolnit prostředky určené na pomoc, za účelem umožnění přístupu k vodě a nápravy změny vodních zdrojů (17).

| 4.13 | EHSV podotýká, že důsledky regionálních rozdílù v celé Evropě jsou zvlášť palčivé v této oblasti (sucha a záplavy) a musí být zohledněny v rámci pokynů přípravných skupin: ozývají se hlasy, které se ptají, zda by nešlo „kompenzovat oblasti, v nichž je vody příliš, a ty, jež jí nemají dostatek“. |
| --- | --- |

4.13

EHSV podotýká, že důsledky regionálních rozdílù v celé Evropě jsou zvlášť palčivé v této oblasti (sucha a záplavy) a musí být zohledněny v rámci pokynů přípravných skupin: ozývají se hlasy, které se ptají, zda by nešlo „kompenzovat oblasti, v nichž je vody příliš, a ty, jež jí nemají dostatek“.

| 4.14 | Skutečná politika pro výzkum a inovace v otázce vody vyžaduje transparentnost a rovněž politiku zaměstnanosti podporující začlenění, která již nyní zaručí dostatečný počet pracovníků, jejich odbornou přípravu, uznání kvalifikací a technologie, jež umožní zlepšení zdraví a bezpečnosti jak při postupech čištění a úpravy vod, tak v hygienických zařízeních a co nejlépe zajistí splnění všech úkolů v celé jejich škále a na všech úrovních. |
| --- | --- |

4.14

Skutečná politika pro výzkum a inovace v otázce vody vyžaduje transparentnost a rovněž politiku zaměstnanosti podporující začlenění, která již nyní zaručí dostatečný počet pracovníků, jejich odbornou přípravu, uznání kvalifikací a technologie, jež umožní zlepšení zdraví a bezpečnosti jak při postupech čištění a úpravy vod, tak v hygienických zařízeních a co nejlépe zajistí splnění všech úkolů v celé jejich škále a na všech úrovních.

| 4.15 | Podle programu UN-Water pro rozvoj kapacit v rámci Dekády OSN a nedávno (2012) vydané knihy Water and the Green Economy, Capacity Development Aspects (18) je nutné radikálně změnit přístup, aby bylo možné reagovat na výzvy, jež na celém světě kladou zvyšující se nedostatek a klesající kvalita vody způsobené agresivními způsoby rozvoje. Jinými slovy znečištění nelze donekonečna přehlížet, jelikož voda je také nosičem. Existuje již řada nových technologií, avšak také reálné riziko, že tyto technologie zastarají stejně rychle, jako vznikly, pokud nebudeme brát ohled na všechny aspekty současně: například pro odsolení vody je zapotřebí energie a pro její tzv. druhotné využití (v zemědělství) nesmí být znečištěna současně více způsoby, jejichž účinky by se mezi sebou násobily. |
| --- | --- |

4.15

Podle programu UN-Water pro rozvoj kapacit v rámci Dekády OSN a nedávno (2012) vydané knihy Water and the Green Economy, Capacity Development Aspects (18) je nutné radikálně změnit přístup, aby bylo možné reagovat na výzvy, jež na celém světě kladou zvyšující se nedostatek a klesající kvalita vody způsobené agresivními způsoby rozvoje. Jinými slovy znečištění nelze donekonečna přehlížet, jelikož voda je také nosičem. Existuje již řada nových technologií, avšak také reálné riziko, že tyto technologie zastarají stejně rychle, jako vznikly, pokud nebudeme brát ohled na všechny aspekty současně: například pro odsolení vody je zapotřebí energie a pro její tzv. druhotné využití (v zemědělství) nesmí být znečištěna současně více způsoby, jejichž účinky by se mezi sebou násobily.

| 4.16 | Evropská agentura pro životní prostředí ve své nejnovější výroční zprávě (2011) popisuje stejné obavy. Vyplývá z toho tedy, že voda není ani díky obnově či čištění nevyčerpatelná z hlediska kvantity ani kvality a že výzkum a inovace v oblasti vody je třeba rozšířit tak, aby umožnily trvalé a udržitelné používání vody ve všech oblastech a dostaly pod kontrolu znečištění, zejména znečištění difúzní (19). |
| --- | --- |

4.16

Evropská agentura pro životní prostředí ve své nejnovější výroční zprávě (2011) popisuje stejné obavy. Vyplývá z toho tedy, že voda není ani díky obnově či čištění nevyčerpatelná z hlediska kvantity ani kvality a že výzkum a inovace v oblasti vody je třeba rozšířit tak, aby umožnily trvalé a udržitelné používání vody ve všech oblastech a dostaly pod kontrolu znečištění, zejména znečištění difúzní (19).

| 4.17 | EHSV zdůrazňuje úlohu sítí organizací občanské společnosti, jež by měly být uznány a doceněny a vzhledem k svému inovačnímu potenciálu, zkušenostem a bohatým poznatkům by se měly stát oblastí výzkumu. |
| --- | --- |

4.17

EHSV zdůrazňuje úlohu sítí organizací občanské společnosti, jež by měly být uznány a doceněny a vzhledem k svému inovačnímu potenciálu, zkušenostem a bohatým poznatkům by se měly stát oblastí výzkumu.

| 4.18 | EHSV připomíná, že normy kvality vody a kritéria pro její hodnocení by na celém evropském území měly být totožné. |
| --- | --- |

4.18

EHSV připomíná, že normy kvality vody a kritéria pro její hodnocení by na celém evropském území měly být totožné.

| 4.19 | Voda, její využívání, hospodaření s vodou a její budoucnost vzbuzují u různých stran rozlišné vášně, zájmy a obavy. V této souvislosti EHSV znovu zdůrazňuje, že je třeba brát vážně povinné konzultace v rámci integrované správy povodí i povinné konzultace organizací občanské společnosti v souvislosti s účastí občanů na rozhodování o otázkách životního prostředí, jež se jich týkají, a jejich přístupu k právní ochraně stanovené v rámci Aarhuské úmluvy. Požaduje, aby Komise předložila hodnotící zprávu týkající se těchto dvou bodů, aby EU v případě potřeby mohla využít příslušné údaje ve svých výzkumech zaměřených na inovace a jako příspěvek občanské společnosti v rámci partnerství. |
| --- | --- |

4.19

Voda, její využívání, hospodaření s vodou a její budoucnost vzbuzují u různých stran rozlišné vášně, zájmy a obavy. V této souvislosti EHSV znovu zdůrazňuje, že je třeba brát vážně povinné konzultace v rámci integrované správy povodí i povinné konzultace organizací občanské společnosti v souvislosti s účastí občanů na rozhodování o otázkách životního prostředí, jež se jich týkají, a jejich přístupu k právní ochraně stanovené v rámci Aarhuské úmluvy. Požaduje, aby Komise předložila hodnotící zprávu týkající se těchto dvou bodů, aby EU v případě potřeby mohla využít příslušné údaje ve svých výzkumech zaměřených na inovace a jako příspěvek občanské společnosti v rámci partnerství.

| 4.20 | EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Navrhuje jejich zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky. EHSV se v této souvislosti dotazuje na účast útvarů Ministerstva vědy a technologie Číny v řídícím výboru na vysoké úrovni evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou (20): vzhledem k tomu, že se jedná o zahraniční rozvojovou spolupráci, EHSV by mohl akceptovat přímou účast výše uvedeného ministerstva na přípravě evropské strategie, ale táže se, proč jsou všechny nově se rozvíjející země zastoupeny pouze jednou z nich? A proč do této evropské pracovní skupiny nejsou zapojeny i další země, jichž se týkají potřebné přenosy technologií (21)? |
| --- | --- |

4.20

EHSV nedoporučuje přistupovat k inovacím v této citlivé oblasti pouze z hlediska obchodní ochrany. Navrhuje jejich zpřístupnění i pro úřady, organizace, místní územní orgány i podniky sociální ekonomiky. EHSV se v této souvislosti dotazuje na účast útvarů Ministerstva vědy a technologie Číny v řídícím výboru na vysoké úrovni evropského inovačního partnerství v oblasti hospodaření s vodou (20): vzhledem k tomu, že se jedná o zahraniční rozvojovou spolupráci, EHSV by mohl akceptovat přímou účast výše uvedeného ministerstva na přípravě evropské strategie, ale táže se, proč jsou všechny nově se rozvíjející země zastoupeny pouze jednou z nich? A proč do této evropské pracovní skupiny nejsou zapojeny i další země, jichž se týkají potřebné přenosy technologií (21)?

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky.

1

(2)  COM(2012) 392 final Posílené partnerství Evropského výzkumného prostoru pro excelenci a růst.

2

(3)  Úř. věst. C 318, 29.10.2011, s. 121 a Úř. věst. C 218, 23.7.2011, s. 87.

3

(4)  COM(2010) 546 final Stěžejní iniciativa strategie Evropa 2020 Unie inovací.

4

(5)  „K tomu, aby mohla přilákat talentované pracovníky a investice, potřebuje Evropa jednotný výzkumný prostor. Je proto nezbytné urychleně vyřešit zbývající nedostatky a do roku 2014 dokončit Evropský výzkumný prostor tak, aby bylo možné vytvořit skutečný jednotný trh v oblasti znalostí, výzkumu a inovací.“ – závěry Evropské rady, únor 2011; závěry Evropské rady, březen 2012.

5

(6)  COM(2012) 216 final – sdělení o evropském inovačním partnerství v oblasti hospodaření s vodou.

6

(7)  COM(2010) 546 final.

7

(8)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 39.

8

(9)  Úř. věst. C 351, 15.11.2012, s. 65.

9

(10)  Závěry Rady Evropské unie ze dne 21. června 2011 (dokument č. 11308/11).

10

(11)  COM(2011) 21 final, Evropa účinněji využívající zdroje.

11

(12)  COM(2011) 571 final, Plán pro Evropu účinněji využívající zdroje.

12

(13)  COM(2011) 899 final Inovace pro udržitelnou budoucnost – Akční plán pro ekologické inovace.

13

(14)  „Voda je společným bohatstvím celého lidstva a veřejným statkem [... a] přístup k ní by měl být základním a všeobecně platným právem,“ uvádí se v prohlášení (P7_TA2012-0273), které vypracoval pan Richard Seeber (AT/ELS) a které bylo schváleno hlasováním zvednutím ruky dne 3. července 2012.

14

(15)  Úř. věst. C 248, 25.8.2011, s. 43.

15

(16)  Úř. věst. C 299, 4.10.2012, s. 12–16.

16

(17)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 133–139.

17

(18)  Water and the Green Economy: Capacity Development Aspects (2012). Editoři: Dr. Reza Ardakanian, Dr. Dirk Jaeger, UNW-DPC, Bonn, Německo.

18

(19)  Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 116–118.

19

(20)  Evropská komise: Evropské inovační partnerství v oblasti hospodaření s vodou – řídící výbor na vysoké úrovni.

20

(21)  Úř. věst. C 68, 6.3.2012, s. 28.

21

---

PŘÍLOHA I

ke stanovisku Výboru

Následující pozměňovací návrh, který obdržel alespoň jednu čtvrtinu odevzdaných hlasů, byl během diskuse zamítnut:

Odstavec 2.8

Změnit následovně

„Politika ochrany vodních zdrojů by měla zahrnovat i náhrady za omezení, kterými je zatížena hospodářská činnost v určitých oblastech postižených silným znečištěním
  a jež mají zajistit zachování vodních zdrojů. V těchto konkrétních případech by aktualizace státních podpor mohla být přizpůsobena a mohla by vzít na zřetel evropský plán ochrany vod.“

Výsledek hlasování

Výsledek hlasování

| Hlasů pro: | 46 |
| --- | --- |
| Hlasů proti: | 63 |
| Hlasování se zdrželo: | 27 |

Hlasů pro:

46

Hlasů proti:

63

Hlasování se zdrželo:

27

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/153 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/153

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost

COM(2012) 299 final

2013/C 44/27

Hlavní zpravodaj: pan Xavier VERBOVEN

Dne 14. srpna 2012 se Evropská komise, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodla konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost

COM(2012) 299 final.

Dne 10. července 2012 předsednictvo Výboru pověřilo Řídící výbor pro strategii Evropa 2020 přípravou podkladů Výboru na toto téma.

Vzhledem k naléhavé povaze práce Evropský hospodářský a sociální výbor jmenoval pana VERBOVENA hlavním zpravodajem na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 13. prosince), a přijal následující stanovisko 114 hlasy pro, 40 hlasů bylo proti a 9 členů se zdrželo hlasování.

1.   Doporučení

Na žádost Evropské komise se Evropský hospodářský a sociální výbor rozhodl vypracovat stanovisko ke sdělení na téma Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost. EHSV poukazuje na úzké vzájemné propojení mezi těmito třemi oblastmi, jež vyžadují specifické zodpovědnosti zapojených stran. Toto stanovisko se zaměřuje zejména na společnou zodpovědnost sociálních partnerů a organizované občanské společnosti a na jejich možný přínos, a to zejména zaměstnavatelů a zaměstnanců. Stanovisko vyzdvihuje úlohu, již mohou mít při tvorbě a uplatňování politik, jež mají znovu nastartovat hospodářský růst, vytvořit více lepších pracovních míst a obnovit finanční stabilitu.

| 1.1 | Výbor zdůrazňuje skutečnost, že účast a zapojení jsou základním předpokladem pro to, aby reformy politik a strukturální změny proběhly řádným způsobem, měly správnou formu a byly dovedeny k dobrému konci.
  Výbor zdůrazňuje, že:






  — | strukturální změny v sociální a hospodářské politice mohou ovlivnit stávající a budoucí pracovní příležitosti různých skupin a mají velmi často zásadní dopady na rozdělení příjmů; |
| --- | --- | --- |

1.1

Výbor zdůrazňuje skutečnost, že účast a zapojení jsou základním předpokladem pro to, aby reformy politik a strukturální změny proběhly řádným způsobem, měly správnou formu a byly dovedeny k dobrému konci.

Výbor zdůrazňuje, že:

—

strukturální změny v sociální a hospodářské politice mohou ovlivnit stávající a budoucí pracovní příležitosti různých skupin a mají velmi často zásadní dopady na rozdělení příjmů;

| — | sociální vyjednávání a občanský dialog posilují důvěryhodnost a občanskou podporu plánovaných socioekonomických opatření; |
| --- | --- |

—

sociální vyjednávání a občanský dialog posilují důvěryhodnost a občanskou podporu plánovaných socioekonomických opatření;

| — | účast je rovněž důležitá pro důsledné monitorování skutečně prováděné politiky a jejích výsledků, přičemž organizace občanské společnosti a sociální partneři mohou poskytnout vyhodnocení a signály včasného varování v případech, kdy je to vhodné; |
| --- | --- |

—

účast je rovněž důležitá pro důsledné monitorování skutečně prováděné politiky a jejích výsledků, přičemž organizace občanské společnosti a sociální partneři mohou poskytnout vyhodnocení a signály včasného varování v případech, kdy je to vhodné;

| — | sociální organizace – a to platí zejména o sociálních partnerech – jsou rovněž těmi, kdo v mnoha případech musí návrhy politiky provádět v praxi. |
| --- | --- |

—

sociální organizace – a to platí zejména o sociálních partnerech – jsou rovněž těmi, kdo v mnoha případech musí návrhy politiky provádět v praxi.

| 1.2 | Výbor souhlasí s nutností posílené evropské správy ekonomických záležitostí za účelem lepšího fungování měnové unie pro všechny účastníky. Současně je však třeba se naléhavě poučit ze stávajících okolností. V této souvislosti je sociální vyjednávání nezbytné, a to jak v hospodářské oblasti, tak i ve veřejných financích a sociální soudržnosti. |
| --- | --- |

1.2

Výbor souhlasí s nutností posílené evropské správy ekonomických záležitostí za účelem lepšího fungování měnové unie pro všechny účastníky. Současně je však třeba se naléhavě poučit ze stávajících okolností. V této souvislosti je sociální vyjednávání nezbytné, a to jak v hospodářské oblasti, tak i ve veřejných financích a sociální soudržnosti.

| 1.3 | Výbor vítá návrh Komise vypracovat přehled obsahující ukazatele zaměstnanosti a strukturální provádění vnitrostátních plánů zaměstnanosti. Evropští sociální partneři by měli být úzce zapojeni do vypracování tohoto přehledu obsahujícího ukazatele a kritéria k posuzování národních plánů zaměstnanosti. |
| --- | --- |

1.3

Výbor vítá návrh Komise vypracovat přehled obsahující ukazatele zaměstnanosti a strukturální provádění vnitrostátních plánů zaměstnanosti. Evropští sociální partneři by měli být úzce zapojeni do vypracování tohoto přehledu obsahujícího ukazatele a kritéria k posuzování národních plánů zaměstnanosti.

| 1.4 | Co se stanovování mezd týče by Výbor Komisi rád upozornil na to, že mzdy a vyjednávání o mzdách patří do pravomoci sociálních partnerů, jak to také potvrzuje evropská smlouva. |
| --- | --- |

1.4

Co se stanovování mezd týče by Výbor Komisi rád upozornil na to, že mzdy a vyjednávání o mzdách patří do pravomoci sociálních partnerů, jak to také potvrzuje evropská smlouva.

| 1.5 | Výbor vyzývá evropské politické činitele, aby myšlenku sociálního dialogu a občanské účasti strukturálně zakotvili do různých politických procesů v rámci procesu Evropa 2020. Zkušenosti z praxe ukazují, že těžiště je posunuto z národní na evropskou úroveň, což oslabilo úlohu a kvalitu sociálního vyjednávání a občanské účasti na národní úrovni. |
| --- | --- |

1.5

Výbor vyzývá evropské politické činitele, aby myšlenku sociálního dialogu a občanské účasti strukturálně zakotvili do různých politických procesů v rámci procesu Evropa 2020. Zkušenosti z praxe ukazují, že těžiště je posunuto z národní na evropskou úroveň, což oslabilo úlohu a kvalitu sociálního vyjednávání a občanské účasti na národní úrovni.

| 1.6 | Výbor navrhuje, aby v rámci evropského semestru byli evropští sociální partneři prostřednictvím evropského sociálního dialogu a organizovaná občanská společnost včas zapojeni do příprav roční analýzy růstu, a podobné zapojení je rovněž naléhavě žádoucí při stanovování priorit směrnic týkajících se politiky zaměstnanosti a hlavních ekonomických směrů. |
| --- | --- |

1.6

Výbor navrhuje, aby v rámci evropského semestru byli evropští sociální partneři prostřednictvím evropského sociálního dialogu a organizovaná občanská společnost včas zapojeni do příprav roční analýzy růstu, a podobné zapojení je rovněž naléhavě žádoucí při stanovování priorit směrnic týkajících se politiky zaměstnanosti a hlavních ekonomických směrů.

2.   Úvod

| 2.1 | Dne 30. května zveřejnila Evropská komise sdělení Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost (COM(2012) 299). Toto sdělení je stěžejním momentem evropského semestru. Sdělení začíná ročním přehledem růstu, jenž vypracovala Komise, a končí konkrétními doporučeními pro jednotlivé země, jež jsou schvalována Evropskou radou. |
| --- | --- |

2.1

Dne 30. května zveřejnila Evropská komise sdělení Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost (COM(2012) 299). Toto sdělení je stěžejním momentem evropského semestru. Sdělení začíná ročním přehledem růstu, jenž vypracovala Komise, a končí konkrétními doporučeními pro jednotlivé země, jež jsou schvalována Evropskou radou.

| 2.2 | Evropský hospodářský a sociální výbor se rozhodl, že na žádost Komise vypracuje k tomuto sdělení na téma Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost stanovisko. Toto stanovisko se zaměřuje na specifický aspekt, zejména na společnou zodpovědnost sociálních partnerů a organizované občanské společnosti a na jejich možný přínos. EHSV zdůrazňuje úlohu, již mohou mít při tvorbě a uplatňování politik, jež má znovu nastartovat hospodářský růst, vytvořit více lepších pracovních míst a obnovit finanční stabilitu.
  Výbor chce v tomto stanovisku po analýze určitých politických oblastí formulovat doporučení, jak mohou mít sociální partneři a zástupci organizované občanské společnosti v členských státech větší, lepší a rozhodující úlohu v rámci evropského semestru. Kromě toho Výbor jako další krok vypracuje stanovisko na téma roční analýzy růstu 2013, které projedná všechny oblasti politiky, jimž se Komise v analýze věnuje. |
| --- | --- |

2.2

Evropský hospodářský a sociální výbor se rozhodl, že na žádost Komise vypracuje k tomuto sdělení na téma Akce pro stabilitu, růst a zaměstnanost stanovisko. Toto stanovisko se zaměřuje na specifický aspekt, zejména na společnou zodpovědnost sociálních partnerů a organizované občanské společnosti a na jejich možný přínos. EHSV zdůrazňuje úlohu, již mohou mít při tvorbě a uplatňování politik, jež má znovu nastartovat hospodářský růst, vytvořit více lepších pracovních míst a obnovit finanční stabilitu.

Výbor chce v tomto stanovisku po analýze určitých politických oblastí formulovat doporučení, jak mohou mít sociální partneři a zástupci organizované občanské společnosti v členských státech větší, lepší a rozhodující úlohu v rámci evropského semestru. Kromě toho Výbor jako další krok vypracuje stanovisko na téma roční analýzy růstu 2013, které projedná všechny oblasti politiky, jimž se Komise v analýze věnuje.

| 2.3 | Výbor v prvé řadě konstatuje, že sdělení Komise poukazuje na roli sociálních partnerů a organizované občanské společnosti pouze v souvislosti se třemi tématy, k nimž patří lidský kapitál, mzdy a „změna“ jako obecné téma (viz dále odstavec 4.1). Výbor by v tomto ohledu rád bezprostředně zdůraznil, že sociální vyjednávání a občanský dialog se týkají podstatně více oblastí a témat, k nimž patří např. inovace, hospodářské reformy, průmyslová politika, udržitelný rozvoj, podnikání, více kvalitních pracovních míst, boj proti chudobě a sociální ochrana. Výbor chce proto v tomto stanovisku nejprve zdůraznit význam vyjednávání se sociálními partnery a občanského dialogu (viz kapitola 3) a následně se podrobně zabývat třemi specifickými oblastmi, u nichž sdělení Komise konkrétně poukazuje na úlohu vyjednávání a dialogu (kapitola 4). V poslední části předkládá Výbor další návrhy ke strukturálnímu zakotvení vyjednávání a zapojení do agendy strategie Evropa 2020. |
| --- | --- |

2.3

Výbor v prvé řadě konstatuje, že sdělení Komise poukazuje na roli sociálních partnerů a organizované občanské společnosti pouze v souvislosti se třemi tématy, k nimž patří lidský kapitál, mzdy a „změna“ jako obecné téma (viz dále odstavec 4.1). Výbor by v tomto ohledu rád bezprostředně zdůraznil, že sociální vyjednávání a občanský dialog se týkají podstatně více oblastí a témat, k nimž patří např. inovace, hospodářské reformy, průmyslová politika, udržitelný rozvoj, podnikání, více kvalitních pracovních míst, boj proti chudobě a sociální ochrana. Výbor chce proto v tomto stanovisku nejprve zdůraznit význam vyjednávání se sociálními partnery a občanského dialogu (viz kapitola 3) a následně se podrobně zabývat třemi specifickými oblastmi, u nichž sdělení Komise konkrétně poukazuje na úlohu vyjednávání a dialogu (kapitola 4). V poslední části předkládá Výbor další návrhy ke strukturálnímu zakotvení vyjednávání a zapojení do agendy strategie Evropa 2020.

3.   Vyjednávání se sociálními partnery a občanský dialog jsou klíčová pro úspěšnou politiku

| 3.1 | Výbor zdůrazňuje skutečnost, že účast a zapojení nejsou žádným luxusem, ale naopak základním předpokladem pro to, aby reformy politik a strukturální změny proběhly řádným způsobem, měly správnou formu a byly dovedeny do konce:






  — | Strukturální změny v sociální a hospodářské politice mohou ovlivnit stávající a budoucí pracovní příležitosti různých skupin a mají velmi často zásadní dopady na rozdělení příjmů. Zde mohou vyjednávání se sociálními partnery a organizovaný dialog zajistit, že úsilí vrátit ekonomiku zpět na správnou cestu bude spravedlivě rozděleno. Dialog a účast na jedné straně a sociální spravedlnost na druhé straně jsou vzájemně úzce propojeny. |
| --- | --- | --- |

3.1

Výbor zdůrazňuje skutečnost, že účast a zapojení nejsou žádným luxusem, ale naopak základním předpokladem pro to, aby reformy politik a strukturální změny proběhly řádným způsobem, měly správnou formu a byly dovedeny do konce:

—

Strukturální změny v sociální a hospodářské politice mohou ovlivnit stávající a budoucí pracovní příležitosti různých skupin a mají velmi často zásadní dopady na rozdělení příjmů. Zde mohou vyjednávání se sociálními partnery a organizovaný dialog zajistit, že úsilí vrátit ekonomiku zpět na správnou cestu bude spravedlivě rozděleno. Dialog a účast na jedné straně a sociální spravedlnost na druhé straně jsou vzájemně úzce propojeny.

| — | To také znamená, že sociální vyjednávání a občanský dialog, pokud se zohlední, posilují důvěryhodnost a občanskou podporu přijatých socioekonomických opatření, a mohou proto zaručit úspěch politiky. Politika, od níž se očekává, že bude dlouhodobě důsledně uplatňována, neboť je s ní spojen široký sociální a občanský konsenzus, vytvoří podstatně lepší klima důvěry, jež povede k účinným inovacím a investicím. Naopak politika, jež vyvolá šok, ale bude muset ve svých rozhodnutích rychle ustoupit zpět, neboť rozhodnutí nejsou podporována zúčastněnými stranami, způsobí pochyby a nepochopení, čímž tato politika nakonec ztratí na síle a účinnosti. Jinak řečeno je investice do sociálního vyjednávání a dialogu dobrá investice do sociálního kapitálu společnosti. |
| --- | --- |

—

To také znamená, že sociální vyjednávání a občanský dialog, pokud se zohlední, posilují důvěryhodnost a občanskou podporu přijatých socioekonomických opatření, a mohou proto zaručit úspěch politiky. Politika, od níž se očekává, že bude dlouhodobě důsledně uplatňována, neboť je s ní spojen široký sociální a občanský konsenzus, vytvoří podstatně lepší klima důvěry, jež povede k účinným inovacím a investicím. Naopak politika, jež vyvolá šok, ale bude muset ve svých rozhodnutích rychle ustoupit zpět, neboť rozhodnutí nejsou podporována zúčastněnými stranami, způsobí pochyby a nepochopení, čímž tato politika nakonec ztratí na síle a účinnosti. Jinak řečeno je investice do sociálního vyjednávání a dialogu dobrá investice do sociálního kapitálu společnosti.

| — | Účast je rovněž důležitá pro podrobné monitorování skutečně prováděné politiky a jejích výsledků. V této souvislosti plní organizace občanské společnosti a sociální partneři funkci předčasného varování: mají schopnost včas zjistit nové trendy a také neočekávané a nežádoucí dopady politiky a vyložit je u diskusního stolu zodpovědným politickým činitelům. |
| --- | --- |

—

Účast je rovněž důležitá pro podrobné monitorování skutečně prováděné politiky a jejích výsledků. V této souvislosti plní organizace občanské společnosti a sociální partneři funkci předčasného varování: mají schopnost včas zjistit nové trendy a také neočekávané a nežádoucí dopady politiky a vyložit je u diskusního stolu zodpovědným politickým činitelům.

| — | Sociální organizace – a to platí zejména o sociálních partnerech – jsou rovněž těmi, kdo v mnoha případech musí návrhy politiky provádět v praxi. Pro zaručení dobrého provádění politiky je zásadní, aby aktéři zodpovědní za její provádění s touto politikou také souhlasili. |
| --- | --- |

—

Sociální organizace – a to platí zejména o sociálních partnerech – jsou rovněž těmi, kdo v mnoha případech musí návrhy politiky provádět v praxi. Pro zaručení dobrého provádění politiky je zásadní, aby aktéři zodpovědní za její provádění s touto politikou také souhlasili.

| 3.2 | Výbor důrazně upozorňuje Komisi, Evropskou radu a další tvůrce politik na evropské a vnitrostátní úrovni na nutnost přísného dodržování sociálního vyjednávání a občanského dialogu. Nejde o to vést zvučné proslovy o významu zapojení a pak se vrátit k původním politickým zájmům a provádět je bez zohlednění příspěvků a návrhů sociálních aktérů z praxe. Takový postoj vede ke ztrátě sociálního kapitálu a důvěry ve společnosti a končí sociálními a ekonomickými zkraty. |
| --- | --- |

3.2

Výbor důrazně upozorňuje Komisi, Evropskou radu a další tvůrce politik na evropské a vnitrostátní úrovni na nutnost přísného dodržování sociálního vyjednávání a občanského dialogu. Nejde o to vést zvučné proslovy o významu zapojení a pak se vrátit k původním politickým zájmům a provádět je bez zohlednění příspěvků a návrhů sociálních aktérů z praxe. Takový postoj vede ke ztrátě sociálního kapitálu a důvěry ve společnosti a končí sociálními a ekonomickými zkraty.

| 3.3 | V této souvislosti je vhodné připomenout také tzv. horizontální doložku (článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie). Tato doložka ukládá Evropské unii povinnost zohlednit určitá sociální kritéria a cíle při definici a provádění politik a akcí. To se týká zejména podpory vysoké úrovně zaměstnanosti, dostatečné sociální ochrany, boje proti sociálnímu vyloučení, vysoké úrovně vzdělávání a odborné přípravy a ochrany zdraví. Zapojení sociálních aktérů do politiky z této doložky logicky a nezadatelně vyplývá. |
| --- | --- |

3.3

V této souvislosti je vhodné připomenout také tzv. horizontální doložku (článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie). Tato doložka ukládá Evropské unii povinnost zohlednit určitá sociální kritéria a cíle při definici a provádění politik a akcí. To se týká zejména podpory vysoké úrovně zaměstnanosti, dostatečné sociální ochrany, boje proti sociálnímu vyloučení, vysoké úrovně vzdělávání a odborné přípravy a ochrany zdraví. Zapojení sociálních aktérů do politiky z této doložky logicky a nezadatelně vyplývá.

4.   Specifické oblasti politiky, v nichž Komise odkazuje na sociální vyjednávání a občanský dialog

| 4.1 | Výbor konstatuje, že příslušné sdělení Komise odkazuje na třech místech na význam a roli sociálních partnerů a organizované občanské společnosti. Výbor cituje zejména následující pasáže ze sdělení:






  — | COM(2012) 299 Správa, strana 3, druhý odstavec - „V souvislosti s nezbytností změn a rozhodnutími, která je třeba učinit, potřebujeme nastolit ovzduší všeobecné shody a důvěry. V tomto dialogu budou důležitou úlohu zastávat sociální partneři.
  “ |
| --- | --- | --- |

4.1

Výbor konstatuje, že příslušné sdělení Komise odkazuje na třech místech na význam a roli sociálních partnerů a organizované občanské společnosti. Výbor cituje zejména následující pasáže ze sdělení:

—

COM(2012) 299 Správa, strana 3, druhý odstavec - „V souvislosti s nezbytností změn a rozhodnutími, která je třeba učinit, potřebujeme nastolit ovzduší všeobecné shody a důvěry. V tomto dialogu budou důležitou úlohu zastávat sociální partneři.
  “

| — | COM(2012) 299 Využití potenciálu lidského kapitálu, strana 5, čtvrtý odstavec - „V nedávném balíčku předpisů týkajícím se zaměstnanosti Komise navrhla soubor konkrétních opatření pro hospodářskou obnovu vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst napříč EU. K provedení specifických opatření navržených s cílem využít potenciál klíčových sektorů (např. informační a komunikační technologie, zdravotní péče a zelená ekonomika) vytvářet pracovní místa je nezbytná spolupráce mezi Komisí, členskými státy, sociálními partnery a také zástupci veřejného a soukromého sektoru
  . Posílené monitorování národních plánů zaměstnanosti prostřednictvím referenčního srovnávání a srovnávacího přehledu, které navrhla Komise, ještě více podnítí reformy vedoucí k vytváření pracovních míst [...].“ |
| --- | --- |

—

COM(2012) 299 Využití potenciálu lidského kapitálu, strana 5, čtvrtý odstavec - „V nedávném balíčku předpisů týkajícím se zaměstnanosti Komise navrhla soubor konkrétních opatření pro hospodářskou obnovu vedoucí k intenzivnímu růstu pracovních míst napříč EU. K provedení specifických opatření navržených s cílem využít potenciál klíčových sektorů (např. informační a komunikační technologie, zdravotní péče a zelená ekonomika) vytvářet pracovní místa je nezbytná spolupráce mezi Komisí, členskými státy, sociálními partnery a také zástupci veřejného a soukromého sektoru
  . Posílené monitorování národních plánů zaměstnanosti prostřednictvím referenčního srovnávání a srovnávacího přehledu, které navrhla Komise, ještě více podnítí reformy vedoucí k vytváření pracovních míst [...].“

| — | COM(2012) 299 Řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize, strana 14, šestý odstavec - Některé členské státy zavedly rozsáhlé reformy svých systému stanovování mezd a jejich indexace s cílem zajistit, aby vývoj mezd lépe průběžně odrážel vývoj produktivity. Omezeného pokroku bylo dosaženo v ostatních zemích, kde bylo fungování některých systémů indexace mezd označeno za možné riziko pro konkurenceschopnost. Tyto země budou muset prostřednictvím konzultací se sociálními partnery najít způsoby, jak v budoucnu tuto nevýhodu zmírnit. V zemích s aktuálním přebytkem běžného účtu lze pozorovat určité vyvážení ve prospěch domácí poptávky, též prostřednictvím zvyšování mezd, a tento vývoj by měl pokračovat. |
| --- | --- |

—

COM(2012) 299 Řešení nezaměstnanosti a sociálních dopadů krize, strana 14, šestý odstavec - Některé členské státy zavedly rozsáhlé reformy svých systému stanovování mezd a jejich indexace s cílem zajistit, aby vývoj mezd lépe průběžně odrážel vývoj produktivity. Omezeného pokroku bylo dosaženo v ostatních zemích, kde bylo fungování některých systémů indexace mezd označeno za možné riziko pro konkurenceschopnost. Tyto země budou muset prostřednictvím konzultací se sociálními partnery najít způsoby, jak v budoucnu tuto nevýhodu zmírnit. V zemích s aktuálním přebytkem běžného účtu lze pozorovat určité vyvážení ve prospěch domácí poptávky, též prostřednictvím zvyšování mezd, a tento vývoj by měl pokračovat.

| 4.2 | Výbor v prvé řadě vítá volbu Komise zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti alespoň v těchto třech výše uvedených oblastech. Zároveň by však Výbor rád uvedl následující připomínky. |
| --- | --- |

4.2

Výbor v prvé řadě vítá volbu Komise zapojit sociální partnery a organizace občanské společnosti alespoň v těchto třech výše uvedených oblastech. Zároveň by však Výbor rád uvedl následující připomínky.

| 4.3 | Výbor souhlasí s nutností posílené evropské správy ekonomických záležitostí za účelem lepšího fungování měnové unie pro všechny účastníky. Současně je však třeba se naléhavě poučit ze stávajících okolností. Pokud určitá hospodářská politika vede ke snížení růstu a různé evropské ekonomiky se dostanou do nové recese, která ohrožuje jak stabilitu (deficity a míry zadlužení zůstávají i nadále vysoké), tak sociální soudržnost (vysoká a stále rostoucí nezaměstnanost), pak to musejí brát tvůrci politik vážně a změnit směr této politiky. Sociální vyjednávání má sloužit k tvorbě lepší politiky, již bude podporovat široká veřejnost, a ne k urputnému setrvání na politice, jež má prokazatelně negativní důsledky jak pro ekonomiku, tak i pro veřejné finance a sociální soudržnost. |
| --- | --- |

4.3

Výbor souhlasí s nutností posílené evropské správy ekonomických záležitostí za účelem lepšího fungování měnové unie pro všechny účastníky. Současně je však třeba se naléhavě poučit ze stávajících okolností. Pokud určitá hospodářská politika vede ke snížení růstu a různé evropské ekonomiky se dostanou do nové recese, která ohrožuje jak stabilitu (deficity a míry zadlužení zůstávají i nadále vysoké), tak sociální soudržnost (vysoká a stále rostoucí nezaměstnanost), pak to musejí brát tvůrci politik vážně a změnit směr této politiky. Sociální vyjednávání má sloužit k tvorbě lepší politiky, již bude podporovat široká veřejnost, a ne k urputnému setrvání na politice, jež má prokazatelně negativní důsledky jak pro ekonomiku, tak i pro veřejné finance a sociální soudržnost.

| 4.4 | Výbor vítá návrh Komise vypracovat přehled obsahující ukazatele zaměstnanosti a strukturální provádění vnitrostátních plánů zaměstnanosti. Evropští sociální partneři musejí být úzce zapojeni do vypracování těchto přehledů obsahujících ukazatele a kritéria na posuzování národních plánů zaměstnanosti. |
| --- | --- |

4.4

Výbor vítá návrh Komise vypracovat přehled obsahující ukazatele zaměstnanosti a strukturální provádění vnitrostátních plánů zaměstnanosti. Evropští sociální partneři musejí být úzce zapojeni do vypracování těchto přehledů obsahujících ukazatele a kritéria na posuzování národních plánů zaměstnanosti.

| 4.5 | Třetí oblastí, v níž Komise specificky odkazuje na úlohu sociálních aktérů a sociálních partnerů, je oblast mezd. V této oblasti musejí být sociální partneři – řečeno slovy Komise – při reformě systémů stanovování mezd konzultováni. Výbor by v této souvislosti Komisi rád upozornil na to, že mzdy, vyjednávání o mzdách a rovněž systémy stanovování mezd samé patří v mnoha státech do autonomní pravomoci sociálních partnerů, kteří za tímto účelem vyjednávají a uzavírají kolektivní smlouvy. Tato úloha sociálních partnerů autonomně vyjednávat nesmí být snížena na pouhou konzultaci. Pravomoc vyjednávat nesmí být omezena na pouhou poradní úlohu. Autonomii sociálních partnerů a sociálního dialogu potvrzuje v článcích 152 a 153 až 155 evropská smlouva, v nichž je mj. stanovena zásada, že EU musí respektovat vnitrostátní systémy průmyslových vztahů. V tomto kontextu je konzultace sociálních partnerů např. při reformě indexačních mechanizmů naprosto nedostatečná a dokonce mylná, zejména když v rámci zmíněných vnitrostátních modelů sociálního vyjednávání sami sociální partneři v kolektivních smlouvách tyto mechanizmy vyjednávají a stanovují.
  Co se podstaty věci týče, Výbor si klade otázku, zda Komise nepřipisuje příliš velký význam poklesu mezd. Při podrobné analýze doporučení pro jednotlivé členské státy, jež jsou součástí sdělení Komise, je zřejmé, že se u 16 členských států ze 17, na něž se vztahuje doporučení Komise týkající se mezd, jedná o to, aby snížily dynamičnost mezd, a to buď reformou indexace, omezením minimálních mezd, decentralizací vyjednávání o mzdách nebo zvýšením flexibility nejnižších mezd. Nerovnováha charakterizující evropskou měnovou unii je však ve skutečnosti strukturálního původu a souvisí zejména s tím, že globalizace má různorodé dopady na různé členy této unie (poznámka: odkaz na MMF. Vnější nerovnováha v zóně eura (External Imbalances in the Euro Area), pracovní dokument 12/136,2012). I nadále zůstává skutečností, že konkurenční boj se zeměmi s nízkými příjmy nemůžeme vyhrát snižováním mezd. |
| --- | --- |

4.5

Třetí oblastí, v níž Komise specificky odkazuje na úlohu sociálních aktérů a sociálních partnerů, je oblast mezd. V této oblasti musejí být sociální partneři – řečeno slovy Komise – při reformě systémů stanovování mezd konzultováni. Výbor by v této souvislosti Komisi rád upozornil na to, že mzdy, vyjednávání o mzdách a rovněž systémy stanovování mezd samé patří v mnoha státech do autonomní pravomoci sociálních partnerů, kteří za tímto účelem vyjednávají a uzavírají kolektivní smlouvy. Tato úloha sociálních partnerů autonomně vyjednávat nesmí být snížena na pouhou konzultaci. Pravomoc vyjednávat nesmí být omezena na pouhou poradní úlohu. Autonomii sociálních partnerů a sociálního dialogu potvrzuje v článcích 152 a 153 až 155 evropská smlouva, v nichž je mj. stanovena zásada, že EU musí respektovat vnitrostátní systémy průmyslových vztahů. V tomto kontextu je konzultace sociálních partnerů např. při reformě indexačních mechanizmů naprosto nedostatečná a dokonce mylná, zejména když v rámci zmíněných vnitrostátních modelů sociálního vyjednávání sami sociální partneři v kolektivních smlouvách tyto mechanizmy vyjednávají a stanovují.

Co se podstaty věci týče, Výbor si klade otázku, zda Komise nepřipisuje příliš velký význam poklesu mezd. Při podrobné analýze doporučení pro jednotlivé členské státy, jež jsou součástí sdělení Komise, je zřejmé, že se u 16 členských států ze 17, na něž se vztahuje doporučení Komise týkající se mezd, jedná o to, aby snížily dynamičnost mezd, a to buď reformou indexace, omezením minimálních mezd, decentralizací vyjednávání o mzdách nebo zvýšením flexibility nejnižších mezd. Nerovnováha charakterizující evropskou měnovou unii je však ve skutečnosti strukturálního původu a souvisí zejména s tím, že globalizace má různorodé dopady na různé členy této unie (poznámka: odkaz na MMF. Vnější nerovnováha v zóně eura (External Imbalances in the Euro Area), pracovní dokument 12/136,2012). I nadále zůstává skutečností, že konkurenční boj se zeměmi s nízkými příjmy nemůžeme vyhrát snižováním mezd.

5.   Strukturální zakotvení sociálního vyjednávání a procesů účasti

| 5.1 | Výbor závěrem vyzývá zodpovědné evropské politické činitele, aby myšlenku občanské účasti strukturálně zakotvili do různých politických procesů. Zkušenosti z oblasti ukazují, že z řady důvodů a zejména z důvodu institucionálních reforem, jež Komise v rámci těchto politických procesů průběžně provádí, má evropské rozhodování stále silnější dopad na vyjednávání a občanské zapojení na národní úrovni. V této souvislosti je pro Výbor zcela nepřijatelné degradovat vyjednávání a občanské zapojení na národní úrovni na jakési pseudovyjednávání tím, že budou narušeny vnitrostátní tradice vyjednávání nebo dokonce nebudou dodržovány jako celek (zohlednit problémy načasování při vyjednávání a centralizace příprav plánů reforem národními subjekty, které neprovádí žádné sociální vyjednávání či pouze ve velmi omezené míře). |
| --- | --- |

5.1

Výbor závěrem vyzývá zodpovědné evropské politické činitele, aby myšlenku občanské účasti strukturálně zakotvili do různých politických procesů. Zkušenosti z oblasti ukazují, že z řady důvodů a zejména z důvodu institucionálních reforem, jež Komise v rámci těchto politických procesů průběžně provádí, má evropské rozhodování stále silnější dopad na vyjednávání a občanské zapojení na národní úrovni. V této souvislosti je pro Výbor zcela nepřijatelné degradovat vyjednávání a občanské zapojení na národní úrovni na jakési pseudovyjednávání tím, že budou narušeny vnitrostátní tradice vyjednávání nebo dokonce nebudou dodržovány jako celek (zohlednit problémy načasování při vyjednávání a centralizace příprav plánů reforem národními subjekty, které neprovádí žádné sociální vyjednávání či pouze ve velmi omezené míře).

| 5.2 | V souladu s kalendářem evropského semestru navrhuje Výbor následující:






  — | evropští sociální partneři prostřednictvím evropského sociálního dialogu a organizovaná občanská společnost musejí být včas zapojeni do příprav roční analýzy růstu; |
| --- | --- | --- |

5.2

V souladu s kalendářem evropského semestru navrhuje Výbor následující:

—

evropští sociální partneři prostřednictvím evropského sociálního dialogu a organizovaná občanská společnost musejí být včas zapojeni do příprav roční analýzy růstu;

| — | podobné zapojení je rovněž naléhavě žádoucí při stanovování priorit směrnic týkajících se politiky zaměstnanosti a hlavních ekonomických směrů; |
| --- | --- |

—

podobné zapojení je rovněž naléhavě žádoucí při stanovování priorit směrnic týkajících se politiky zaměstnanosti a hlavních ekonomických směrů;

| — | při tvorbě národních plánů reforem je třeba zorganizovat široký dialog se sociálními partnery a občanskou společností, jež umožní rozsáhleji účast. To předpokládá revizi časového plánu tak, aby poskytoval dostatečný časový prostor pro rozsáhlé debaty, jež umožní předložit dobře odůvodněné alternativní návrhy a přístupy. Výbor dále navrhuje vypracování závěrečné zprávy o dialogu na národní úrovni, jež by popisovala různé postoje a návrhy, a její připojení ke zprávám o jednotlivých zemích vypracovávaných Komisí. Tímto způsobem bude možné zjistit, kde hraje sociální účast důležitou roli; |
| --- | --- |

—

při tvorbě národních plánů reforem je třeba zorganizovat široký dialog se sociálními partnery a občanskou společností, jež umožní rozsáhleji účast. To předpokládá revizi časového plánu tak, aby poskytoval dostatečný časový prostor pro rozsáhlé debaty, jež umožní předložit dobře odůvodněné alternativní návrhy a přístupy. Výbor dále navrhuje vypracování závěrečné zprávy o dialogu na národní úrovni, jež by popisovala různé postoje a návrhy, a její připojení ke zprávám o jednotlivých zemích vypracovávaných Komisí. Tímto způsobem bude možné zjistit, kde hraje sociální účast důležitou roli;

| — | dalším krokem v rámci evropského semestru je zveřejnění doporučení pro jednotlivé země ze strany Komise. Sociální partneři a organizovaná občanská společnost musejí být včas informováni a konzultováni; |
| --- | --- |

—

dalším krokem v rámci evropského semestru je zveřejnění doporučení pro jednotlivé země ze strany Komise. Sociální partneři a organizovaná občanská společnost musejí být včas informováni a konzultováni;

| — | co se sociálního zapojení týče, je třeba harmonizovat doporučení pro jednotlivé země ohledně strategie Evropa 2020 na jedné straně a analýzy a doporučení týkající se procedury nadměrné makroekonomické nerovnováhy na straně druhé. Sociální partneři a organizovaná občanská společnost musejí i zde dostat možnost být vyslyšeni a předložit své vize. |
| --- | --- |

—

co se sociálního zapojení týče, je třeba harmonizovat doporučení pro jednotlivé země ohledně strategie Evropa 2020 na jedné straně a analýzy a doporučení týkající se procedury nadměrné makroekonomické nerovnováhy na straně druhé. Sociální partneři a organizovaná občanská společnost musejí i zde dostat možnost být vyslyšeni a předložit své vize.

V Bruselu dne 13. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/157 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/157

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu

COM(2012) 591 final – 2012/0285 (COD)

2013/C 44/28

Dne 22. října 2012 se Evropský parlament a dne 5. listopadu 2012 Rada, v souladu s článkem 43 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2187/2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu

COM(2012) 591 final – 2012/0285 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, rozhodl se na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), 129 hlasy pro, nikdo nehlasoval proti a 1 člen se zdržel hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/158 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/158

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 626 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů)

COM(2012) 535 final – 2012/0281 (COD)

2013/C 44/29

Dne 22. října 2012 se Evropský parlament a dne 24. října 2012 Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

změny návrhu Komise KOM(2011) 626 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty (nařízení o jednotné společné organizaci trhů)

COM(2012) 535 final – 2012/0281 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, rozhodl se na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), 124 hlasy pro, nikdo nehlasoval proti a 5 členů se zdrželo hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/159 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/159

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 625 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky

COM(2012) 552 final – 2011/0280 (COD)

2013/C 44/30

Dne 22. října 2012 se Evropský parlament a dne 24. října 2012 Rada rozhodly, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

změny návrhu Komise KOM(2011) 625 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky

COM(2012) 552 final – 2011/0280 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, rozhodl se na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), 127 hlasy pro, 2 hlasy byly proti a 2 členové se zdrželi hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---

| 15.2.2013 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 44/160 |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.2013

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 44/160

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke změně návrhu Komise KOM(2011) 627 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

COM(2012) 553 final – 2012/0282 (COD)

2013/C 44/31

Dne 22. října 2012 se Evropský parlament a dne 24. října 2012 Rada, v souladu s článkem 304 Smlouvy o fungování Evropské unie, rozhodly konzultovat Evropský hospodářský a sociální výbor ve věci

změny návrhu Komise KOM(2011) 627 v konečném znění/3 nařízení Evropského parlamentu a Rady o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV)

COM(2012) 553 final – 2012/0282 (COD).

Jelikož se Výbor domnívá, že obsah návrhu je uspokojivý, rozhodl se na 485. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 12. a 13. prosince 2012 (jednání dne 12. prosince 2012), 137 hlasy pro, 4 členové se zdrželi hlasování, zaujmout k navrhovanému znění příznivé stanovisko.

V Bruselu dne 12. prosince 2012.

předseda Evropského hospodářského a sociálního výboru

Staffan NILSSON

---